# Euroopa Liidu L 125/2007

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 125 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 50. köide15. mai 2007 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 125

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

50. köide15. mai 2007

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 530/2007, 8. mai 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2007/2000, millega kehtestatakse erandlikud kaubandusmeetmed Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate või sellega seotud riikide ja territooriumide suhtes | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 531/2007, 14. mai 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 5 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 532/2007, 14. mai 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1282/2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 rakendamise üksikasjalikud erieeskirjad piima ja piimatoodete ekspordilitsentside ja -toetuste kohta, ja määrust (EMÜ) nr 3846/87, millega kehtestatakse põllumajandustoodete nomenklatuur eksporditoetuste jaoks | 7 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 533/2007, 14. mai 2007, millega sätestatakse tariifikvootide avamine ja haldamine kodulinnulihasektoris | 9 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 530/2007, 8. mai 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2007/2000, millega kehtestatakse erandlikud kaubandusmeetmed Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate või sellega seotud riikide ja territooriumide suhtes

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 531/2007, 14. mai 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

5

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 532/2007, 14. mai 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1282/2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 rakendamise üksikasjalikud erieeskirjad piima ja piimatoodete ekspordilitsentside ja -toetuste kohta, ja määrust (EMÜ) nr 3846/87, millega kehtestatakse põllumajandustoodete nomenklatuur eksporditoetuste jaoks

7

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 533/2007, 14. mai 2007, millega sätestatakse tariifikvootide avamine ja haldamine kodulinnulihasektoris

9

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2007/332/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 23. aprill 2007, avaliku teenindamise kohustuse kehtestamise kohta teatavatel Sardiiniast väljuvatel ja sinna suunduvatel lennuliinidel vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2408/92 (ühenduse lennuettevõtjate juurdepääsu kohta ühendusesisestele lennuliinidele) artiklile 4
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 1712 all) | 16 |
| | | 2007/333/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 8. mai 2007, millega lubatakse liikmesriikidel pikendada uute toimeainete benalaksüül-Mi, fluoksastrobiini, protiokonasooli, spirodiklofeeni, spiromesifeeni ja sulfurüülfluoriidi jaoks antud ajutisi lubasid
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 1929 all)

   (
  1
  ) | 27 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2007/332/EÜ

*

Komisjoni otsus, 23. aprill 2007, avaliku teenindamise kohustuse kehtestamise kohta teatavatel Sardiiniast väljuvatel ja sinna suunduvatel lennuliinidel vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2408/92 (ühenduse lennuettevõtjate juurdepääsu kohta ühendusesisestele lennuliinidele) artiklile 4
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 1712 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 1712 all)

16

2007/333/EÜ

*

Komisjoni otsus, 8. mai 2007, millega lubatakse liikmesriikidel pikendada uute toimeainete benalaksüül-Mi, fluoksastrobiini, protiokonasooli, spirodiklofeeni, spiromesifeeni ja sulfurüülfluoriidi jaoks antud ajutisi lubasid
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 1929 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 1929 all)

1

27

| | | III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Nõukogu ühismeede 2007/334/ÜVJP, 14. mai 2007, millega muudetakse ühismeedet 2006/304/ÜVJP, millega asutatakse ELi planeerimisrühm (EUPT Kosovo) seoses ELi võimaliku kriisiohjamise operatsiooniga Kosovos õigusriigi alal ja teistes võimalikes valdkondades, ning pikendatakse selle kehtivust | 29 |

III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

*

Nõukogu ühismeede 2007/334/ÜVJP, 14. mai 2007, millega muudetakse ühismeedet 2006/304/ÜVJP, millega asutatakse ELi planeerimisrühm (EUPT Kosovo) seoses ELi võimaliku kriisiohjamise operatsiooniga Kosovos õigusriigi alal ja teistes võimalikes valdkondades, ning pikendatakse selle kehtivust

29

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 8. septembri 2006. aasta otsuse (riigiabi C 45/04 (ex NN 62/04) kohta Tšehhi terasetootjale Třinecké železárny, a.s.) parandus (ELT L 119, 9.5.2007) | 31 |

Parandused

*

Komisjoni 8. septembri 2006. aasta otsuse (riigiabi C 45/04 (ex NN 62/04) kohta Tšehhi terasetootjale Třinecké železárny, a.s.) parandus (ELT L 119, 9.5.2007)

31

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 15.5.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 530/2007,

8. mai 2007,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2007/2000, millega kehtestatakse erandlikud kaubandusmeetmed Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate või sellega seotud riikide ja territooriumide suhtes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 2007/2000 (1) sätestatakse peaaegu kõikide stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi alusel soodustatud riikidest ja territooriumidelt pärit toodete piiramatu tollivaba sissepääs ELi turule. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 2007/2000 (1) sätestatakse peaaegu kõikide stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi alusel soodustatud riikidest ja territooriumidelt pärit toodete piiramatu tollivaba sissepääs ELi turule.

| (2) | 12. juunil 2006. aastal kirjutati Luxembourgis alla ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Albaania Vabariigi vahelisele stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingule. Kuni selle jõustumiseks vajaliku menetluse lõpuleviimiseni allkirjastati ja sõlmiti kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitlev vaheleping ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Albaania Vabariigi vahel, (2) mis jõustus 1. detsembril 2006. |
| --- | --- |

(2)

12. juunil 2006. aastal kirjutati Luxembourgis alla ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Albaania Vabariigi vahelisele stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingule. Kuni selle jõustumiseks vajaliku menetluse lõpuleviimiseni allkirjastati ja sõlmiti kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitlev vaheleping ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Albaania Vabariigi vahel, (2) mis jõustus 1. detsembril 2006.

| (3) | Stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingute ning vahelepingutega kehtestatakse lepinguline kauplemiskord ühenduse ja iga soodustatud riigi vahel. Kahepoolsed kaubandussoodustused on ühenduse seisukohast samaväärsed soodustustega, mida kohaldatakse ühepoolsete autonoomsete kaubandusmeetmete raames vastavalt määrusele (EÜ) nr 2007/2000. |
| --- | --- |

(3)

Stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingute ning vahelepingutega kehtestatakse lepinguline kauplemiskord ühenduse ja iga soodustatud riigi vahel. Kahepoolsed kaubandussoodustused on ühenduse seisukohast samaväärsed soodustustega, mida kohaldatakse ühepoolsete autonoomsete kaubandusmeetmete raames vastavalt määrusele (EÜ) nr 2007/2000.

| (4) | Seetõttu on nimetatud arengut silmas pidades asjakohane muuta määrust (EÜ) nr 2007/2000. Eelkõige on asjakohane jätta Albaania Vabariik välja tariifseid soodustusi saavate riikide loetelust, kui samadele toodetele antakse tariifseid soodustusi lepingulises korras. Lisaks sellele on vaja kohandada selliste konkreetsete toodete üldtariifikvootide mahtusid, millele antakse tariifikvoodid lepingulises korras. |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu on nimetatud arengut silmas pidades asjakohane muuta määrust (EÜ) nr 2007/2000. Eelkõige on asjakohane jätta Albaania Vabariik välja tariifseid soodustusi saavate riikide loetelust, kui samadele toodetele antakse tariifseid soodustusi lepingulises korras. Lisaks sellele on vaja kohandada selliste konkreetsete toodete üldtariifikvootide mahtusid, millele antakse tariifikvoodid lepingulises korras.

| (5) | Albaania Vabariigile, Horvaatia Vabariigile ja endisele Jugoslaavia Makedoonia Vabariigile tehakse edaspidi ainult määruse (EÜ) nr 2007/2000 alusel selliseid ettenähtud soodustusi, mis on lepingulise korra alusel tehtavatest soodustustest soodsamad, |
| --- | --- |

(5)

Albaania Vabariigile, Horvaatia Vabariigile ja endisele Jugoslaavia Makedoonia Vabariigile tehakse edaspidi ainult määruse (EÜ) nr 2007/2000 alusel selliseid ettenähtud soodustusi, mis on lepingulise korra alusel tehtavatest soodustustest soodsamad,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 2007/2000 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 1
  Sooduskord
  1.   Artiklitega 3 ja 4 kehtestatud erisätete kohaselt imporditakse ühendusse Bosniast ja Hertsegoviinast, Montenegrost ning Serbia või Kosovo tolliterritooriumidelt pärinevaid tooteid, välja arvatud kaupade kombineeritud nomenklatuuri rubriikidesse 0102, 0201, 0202, 1604, 1701, 1702 ja 2204 kuuluvad kaubad, koguselisi piiranguid või samaväärseid meetmeid rakendamata ning tollimaksuvabalt ja muudest samalaadsetest maksudest vabastatult.
  2.   Albaaniast ja Horvaatia Vabariigist või endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist pärinevate toodete suhtes jäävad jätkuvalt kehtima käesoleva määrusega ettenähtud soodustused, kui nii on osutatud, või mis tahes käesolevas määruses sätestatud meetmed, mis on Euroopa Ühenduse ja kõnealuste riikide vaheliste kahepoolsete lepingutega ettenähtud kaubandussoodustustest soodsamad.
  3.   Bosniast ja Hertsegoviinast ning Montenegrost või Serbia või Kosovo tolliterritooriumidelt imporditavate kombineeritud nomenklatuuri rubriikidesse 1701 ja 1702 kuuluvate suhkrutoodete suhtes kohaldatakse artikliga 4 ettenähtud soodustusi.” |
| --- | --- |

1.

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Sooduskord

1.   Artiklitega 3 ja 4 kehtestatud erisätete kohaselt imporditakse ühendusse Bosniast ja Hertsegoviinast, Montenegrost ning Serbia või Kosovo tolliterritooriumidelt pärinevaid tooteid, välja arvatud kaupade kombineeritud nomenklatuuri rubriikidesse 0102, 0201, 0202, 1604, 1701, 1702 ja 2204 kuuluvad kaubad, koguselisi piiranguid või samaväärseid meetmeid rakendamata ning tollimaksuvabalt ja muudest samalaadsetest maksudest vabastatult.

2.   Albaaniast ja Horvaatia Vabariigist või endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist pärinevate toodete suhtes jäävad jätkuvalt kehtima käesoleva määrusega ettenähtud soodustused, kui nii on osutatud, või mis tahes käesolevas määruses sätestatud meetmed, mis on Euroopa Ühenduse ja kõnealuste riikide vaheliste kahepoolsete lepingutega ettenähtud kaubandussoodustustest soodsamad.

3.   Bosniast ja Hertsegoviinast ning Montenegrost või Serbia või Kosovo tolliterritooriumidelt imporditavate kombineeritud nomenklatuuri rubriikidesse 1701 ja 1702 kuuluvate suhkrutoodete suhtes kohaldatakse artikliga 4 ettenähtud soodustusi.”

| 2. | Artikli 4 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Bosniast ja Hertsegoviinast ning Montenegrost ja Serbia või Kosovo tolliterritooriumidelt imporditavate kombineeritud nomenklatuuri rubriikidesse 1701 ja 1702 kuuluvate suhkrutoodete suhtes kohaldatakse järgmisi iga-aastaseid tollimaksuvabu tariifikvoote:






  a) | 12 000 tonni (netokaal) Bosniast ja Hertsegoviinast pärit suhkrutoodetele; |
| --- | --- | --- |

2.

Artikli 4 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Bosniast ja Hertsegoviinast ning Montenegrost ja Serbia või Kosovo tolliterritooriumidelt imporditavate kombineeritud nomenklatuuri rubriikidesse 1701 ja 1702 kuuluvate suhkrutoodete suhtes kohaldatakse järgmisi iga-aastaseid tollimaksuvabu tariifikvoote:

a)

12 000 tonni (netokaal) Bosniast ja Hertsegoviinast pärit suhkrutoodetele;

| b) | 180 000 tonni (netokaal) Montenegrost ja Serbia või Kosovo tolliterritooriumidelt pärit suhkrutoodetele.” |
| --- | --- |

b)

180 000 tonni (netokaal) Montenegrost ja Serbia või Kosovo tolliterritooriumidelt pärit suhkrutoodetele.”

| 3. | I lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

3.

I lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Kaupade suhtes, mis 16. mail 2007 on kas transiidil või ühenduses ajutisel ladustamisel, tolliladudes või vabatsoonides ning millele on enne nimetatud kuupäeva kooskõlas komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (3) IV jaotise 2. peatüki 2. jaoga nõuetekohaselt välja antud Albaania või endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi päritolutõend, kohaldatakse jätkuvalt määrust (EÜ) nr 2007/2000 kuni 16. september 2007.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. mai 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

P. STEINBRÜCK

---

(1)  EÜT L 240, 23.9.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1946/2005 (ELT L 312, 29.11.2005, lk 1).

1

(2)  ELT L 239, 1.9.2006, lk 2.

2

(3)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 214/2007 (ELT L 62, 1.3.2007, lk 6).

3

---

LISA

„I LISA

MIS KÄSITLEB ARTIKLI 4 LÕIKES 1 NIMETATUD TARIIFIKVOOTE

Kombineeritud nomenklatuuri tõlgenduseeskirjadest olenemata on toote kirjelduse sõnastus vaid soovituslik ning soodustuskava on käesoleva lisa kontekstis kindlaks määratud CN-koodide raames. Kui osutatud CN-koodil on eesliide „ex”, tuleb soodustuskava kindlaks määrata nii CN-koodi kui ka vastava kirjelduse kohaldamisega.

| Jrk-nr | CN-kood | Kirjeldus | Aasta kvoodi maht (1) | Soodustuse saajad | Tollimaksumäär |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1571 | 0301 91 10
  0301 91 90
  0302 11 10
  0302 11 20
  0302 11 80
  0303 21 10
  0303 21 20
  0303 21 80
  0304 19 15
  0304 19 17
  ex 0304 19 19
  ex 0304 19 91
  0304 29 15
  0304 29 17
  ex 0304 29 19
  ex 0304 99 21
  ex 0305 10 00
  ex 0305 30 90
  0305 49 45
  ex 0305 59 80
  ex 0305 69 80 | Meriforell (Salmo trutta) ja lõhed liikidest (Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache ja Oncorhynchus chrysogaster): elus; värske või jahutatud; külmutatud; kuivatatud, soolatud või soolvees, suitsutatud; fileed ja muu kalaliha; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid | 70 tonni | Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro, Serbia või Kosovo tolliterritooriumid | Tollimaksuvabastus |
| 09.1573 | 0301 93 00
  0302 69 11
  0303 79 11
  ex 0304 19 19
  ex 0304 19 91
  ex 0304 29 19
  ex 0304 99 21
  ex 0305 10 00
  ex 0305 30 90
  ex 0305 49 80
  ex 0305 59 80
  ex 0305 69 80 | Karpkala: elus; värske või jahutatud; külmutatud; kuivatatud, soolatud või soolvees, suitsutatud; fileed ja muu kalaliha; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid | 120 tonni | Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro, Serbia või Kosovo tolliterritooriumid | Tollimaksuvabastus |
| 09.1575 | ex 0301 99 80
  0302 69 61
  0303 79 71
  ex 0304 19 39
  ex 0304 19 99
  ex 0304 29 99
  ex 0304 99 99
  ex 0305 10 00
  ex 0305 30 90
  ex 0305 49 80
  ex 0305 59 80
  ex 0305 69 80 | Hammasahven (Dentex dentex) ja besuugod (Pagellus spp.): elus; värske või jahutatud; külmutatud; kuivatatud, soolatud või soolvees, suitsutatud; fileed ja muu kalaliha; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid | 95 tonni | Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro, Serbia või Kosovo tolliterritooriumid | Tollimaksuvabastus |
| 09.1577 | ex 0301 99 80
  0302 69 94
  ex 0303 77 00
  ex 0304 19 39
  ex 0304 19 99
  ex 0304 29 99
  ex 0304 99 99
  ex 0305 10 00
  ex 0305 30 90
  ex 0305 49 80
  ex 0305 59 80
  ex 0305 69 80 | Kiviahven (Dicentrarchus labrax): elus; värske või jahutatud; külmutatud; kuivatatud; soolatud või soolvees, suitsutatud; fileed ja muu kalaliha; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid | 80 tonni | Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro, Serbia või Kosovo tolliterritooriumid | Tollimaksuvabastus |
| 09.1579 | 1604 13 11
  1604 13 19
  ex 1604 20 50 | Töödeldud või konserveeritud sardiinid | 70 tonni | Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro, Serbia või Kosovo tolliterritooriumid | 6 % |
| 09.1561 | 1604 16 00
  1604 20 40 | Töödeldud või konserveeritud anšoovised | 260 tonni | Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro, Serbia või Kosovo tolliterritooriumid | 12,5 % |
| 09.1515 | 2204 21 79
  ex 2204 21 80
  2204 21 84
  ex 2204 21 85
  2204 29 65
  ex 2204 29 75
  2204 29 83
  ex 2204 29 84 | Värsketest viinamarjadest valmistatud vein, tegeliku alkoholisisaldusega kuni 15 % mahust, välja arvatud vahuvein | 145 000 hl (2) | Albaania, (3) Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, (4) endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, (5) Montenegro, Serbia või Kosovo tolliterritooriumid | Tollimaksuvabastus |

Jrk-nr

CN-kood

Kirjeldus

Aasta kvoodi maht (1)

Soodustuse saajad

Tollimaksumäär

09.1571

0301 91 10

0301 91 90

0302 11 10

0302 11 20

0302 11 80

0303 21 10

0303 21 20

0303 21 80

0304 19 15

0304 19 17

ex 0304 19 19

ex 0304 19 91

0304 29 15

0304 29 17

ex 0304 29 19

ex 0304 99 21

ex 0305 10 00

ex 0305 30 90

0305 49 45

ex 0305 59 80

ex 0305 69 80

Meriforell (Salmo trutta) ja lõhed liikidest (Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache ja Oncorhynchus chrysogaster): elus; värske või jahutatud; külmutatud; kuivatatud, soolatud või soolvees, suitsutatud; fileed ja muu kalaliha; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid

70 tonni

Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro, Serbia või Kosovo tolliterritooriumid

Tollimaksuvabastus

09.1573

0301 93 00

0302 69 11

0303 79 11

ex 0304 19 19

ex 0304 19 91

ex 0304 29 19

ex 0304 99 21

ex 0305 10 00

ex 0305 30 90

ex 0305 49 80

ex 0305 59 80

ex 0305 69 80

Karpkala: elus; värske või jahutatud; külmutatud; kuivatatud, soolatud või soolvees, suitsutatud; fileed ja muu kalaliha; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid

120 tonni

Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro, Serbia või Kosovo tolliterritooriumid

Tollimaksuvabastus

09.1575

ex 0301 99 80

0302 69 61

0303 79 71

ex 0304 19 39

ex 0304 19 99

ex 0304 29 99

ex 0304 99 99

ex 0305 10 00

ex 0305 30 90

ex 0305 49 80

ex 0305 59 80

ex 0305 69 80

Hammasahven (Dentex dentex) ja besuugod (Pagellus spp.): elus; värske või jahutatud; külmutatud; kuivatatud, soolatud või soolvees, suitsutatud; fileed ja muu kalaliha; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid

95 tonni

Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro, Serbia või Kosovo tolliterritooriumid

Tollimaksuvabastus

09.1577

ex 0301 99 80

0302 69 94

ex 0303 77 00

ex 0304 19 39

ex 0304 19 99

ex 0304 29 99

ex 0304 99 99

ex 0305 10 00

ex 0305 30 90

ex 0305 49 80

ex 0305 59 80

ex 0305 69 80

Kiviahven (Dicentrarchus labrax): elus; värske või jahutatud; külmutatud; kuivatatud; soolatud või soolvees, suitsutatud; fileed ja muu kalaliha; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid

80 tonni

Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro, Serbia või Kosovo tolliterritooriumid

Tollimaksuvabastus

09.1579

1604 13 11

1604 13 19

ex 1604 20 50

Töödeldud või konserveeritud sardiinid

70 tonni

Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro, Serbia või Kosovo tolliterritooriumid

6 %

09.1561

1604 16 00

1604 20 40

Töödeldud või konserveeritud anšoovised

260 tonni

Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro, Serbia või Kosovo tolliterritooriumid

12,5 %

09.1515

2204 21 79

ex 2204 21 80

2204 21 84

ex 2204 21 85

2204 29 65

ex 2204 29 75

2204 29 83

ex 2204 29 84

Värsketest viinamarjadest valmistatud vein, tegeliku alkoholisisaldusega kuni 15 % mahust, välja arvatud vahuvein

145 000 hl (2)

Albaania, (3) Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, (4) endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, (5) Montenegro, Serbia või Kosovo tolliterritooriumid

Tollimaksuvabastus

---

(1)  Soodustatud riikidest või territooriumidelt pärit impordi suhtes kohaldatakse üht tariifikvoodi kogumahtu.

1

(2)  Kõnealuse üldtariifikvoodi kogumahtu tuleb vähendada, kui suurendatakse järjekorranumbrite 09.1588 ja 09.1548 alla kuuluvate teatavate Horvaatiast pärit veinide individuaaltariifikvoote.

2

(3)  Albaania Vabariigist pärit veini suhtes kohaldatakse kõnealust üldtariifikvooti, kui Albaaniaga sõlmitud veini käsitlevas lisaprotokollis sätestatud individuaaltariifikvoodid on ära kasutatud. Sellised individuaaltariifikvoodid avatakse järjekorranumbrite 09.1512 ja 09.1513 all.

3

(4)  Horvaatia Vabariigist pärit veini suhtes kohaldatakse kõnealust üldtariifikvooti, kui Horvaatiaga sõlmitud veini käsitlevas lisaprotokollis sätestatud individuaaltariifikvoodid on ära kasutatud. Sellised individuaaltariifikvoodid avatakse järjekorranumbrite 09.1588 ja 09.1589 all.

4

(5)  Endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist pärit veini suhtes kohaldatakse kõnealust üldtariifikvooti, kui endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga sõlmitud veini käsitlevas lisaprotokollis sätestatud individuaaltariifikvoodid on ära kasutatud. Sellised individuaaltariifikvoodid avatakse järjekorranumbrite 09.1588 ja 09.1559 all.”

5

---

| 15.5.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/5 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 531/2007,

14. mai 2007,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 15. mail 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. mai 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

1

---

LISA

Komisjoni 14. mai 2007. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 38,7 |
| TN | 110,8 |
| TR | 92,6 |
| ZZ | 80,7 |
| 0707 00 05 | JO | 171,8 |
| MK | 35,1 |
| TR | 123,0 |
| ZZ | 110,0 |
| 0709 90 70 | TR | 107,8 |
| ZZ | 107,8 |
| 0805 10 20 | EG | 43,1 |
| IL | 62,1 |
| MA | 45,9 |
| ZZ | 50,4 |
| 0805 50 10 | AR | 51,4 |
| ZZ | 51,4 |
| 0808 10 80 | AR | 84,4 |
| BR | 80,4 |
| CL | 80,0 |
| CN | 87,8 |
| NZ | 122,0 |
| US | 127,9 |
| UY | 58,0 |
| ZA | 88,9 |
| ZZ | 91,2 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

38,7

TN

110,8

TR

92,6

ZZ

80,7

0707 00 05

JO

171,8

MK

35,1

TR

123,0

ZZ

110,0

0709 90 70

TR

107,8

ZZ

107,8

0805 10 20

EG

43,1

IL

62,1

MA

45,9

ZZ

50,4

0805 50 10

AR

51,4

ZZ

51,4

0808 10 80

AR

84,4

BR

80,4

CL

80,0

CN

87,8

NZ

122,0

US

127,9

UY

58,0

ZA

88,9

ZZ

91,2

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood “ZZ” tähistab “muud päritolu”.

---

| 15.5.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/7 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/7

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 532/2007,

14. mai 2007,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1282/2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 rakendamise üksikasjalikud erieeskirjad piima ja piimatoodete ekspordilitsentside ja -toetuste kohta, ja määrust (EMÜ) nr 3846/87, millega kehtestatakse põllumajandustoodete nomenklatuur eksporditoetuste jaoks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 31 lõiget 14,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Selleks et mitte ületada mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud põllumajanduslepinguga (2) kindlaksmääratud eksporditoetusega eksporditavaid maksimumkoguseid, on komisjoni määruse (EÜ) nr 1282/2006 (3) artikli 16 lõike 3 teise lõiguga ette nähtud, et saharoosi osa suhkrulisandiga piimatootes ei arvestata, kui toetus kõnealuste toodete piimasisalduse eest on null või kindlaks määramata. Kuigi kõnealuse sätte kohaldamise ajal esines tõsine oht ületada kõnealuseid maksimumkoguseid, on praeguseks selline oht möödas. |
| --- | --- |

(1)

Selleks et mitte ületada mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud põllumajanduslepinguga (2) kindlaksmääratud eksporditoetusega eksporditavaid maksimumkoguseid, on komisjoni määruse (EÜ) nr 1282/2006 (3) artikli 16 lõike 3 teise lõiguga ette nähtud, et saharoosi osa suhkrulisandiga piimatootes ei arvestata, kui toetus kõnealuste toodete piimasisalduse eest on null või kindlaks määramata. Kuigi kõnealuse sätte kohaldamise ajal esines tõsine oht ületada kõnealuseid maksimumkoguseid, on praeguseks selline oht möödas.

| (2) | Komisjoni 25. jaanuari 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 61/2007, millega määratakse kindlaks piima ja piimatoodete eksporditoetused, (4) on kaotatud täispiimapulbri ja kondenspiima toetused ning see on kaasa toonud määruse (EÜ) nr 1282/2006 artikli 16 lõike 3 teise lõigu kohaldamise. Nii piima kui ka saharoosi osa toetuse kaotamine võib kaasa tuua suhkrulisandiga piimatoodete turuosa märkimisväärse vähenemise. Seepärast on asjakohane taaskehtestada eksporditoetused suhkrulisandiga piimatoodete saharoosiosale. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 25. jaanuari 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 61/2007, millega määratakse kindlaks piima ja piimatoodete eksporditoetused, (4) on kaotatud täispiimapulbri ja kondenspiima toetused ning see on kaasa toonud määruse (EÜ) nr 1282/2006 artikli 16 lõike 3 teise lõigu kohaldamise. Nii piima kui ka saharoosi osa toetuse kaotamine võib kaasa tuua suhkrulisandiga piimatoodete turuosa märkimisväärse vähenemise. Seepärast on asjakohane taaskehtestada eksporditoetused suhkrulisandiga piimatoodete saharoosiosale.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1282/2006 artikli 24 lõike 1 teise lõiguga on ette nähtud, et kõnealuse määruse artiklis 23 osutatud kvootide alusel Ameerika Ühendriikidesse juustu eksportimise puhul märgitakse ekspordilitsentsi lahtrisse kombineeritud nomenklatuuri kaheksanumbriline tootekood. Kogemused on näidanud, et pärast ekspordilitsentside väljastamist võivad Ameerika Ühendriikide importijad taotleda samasse tooterühma kuuluva teise juustuliigi tarnimist. Sellise paindlikkuse võimaldamiseks on asjakohane määruse (EÜ) nr 1282/2006 artikli 24 lõiget 1 vastavalt kohandada. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1282/2006 artikli 24 lõike 1 teise lõiguga on ette nähtud, et kõnealuse määruse artiklis 23 osutatud kvootide alusel Ameerika Ühendriikidesse juustu eksportimise puhul märgitakse ekspordilitsentsi lahtrisse kombineeritud nomenklatuuri kaheksanumbriline tootekood. Kogemused on näidanud, et pärast ekspordilitsentside väljastamist võivad Ameerika Ühendriikide importijad taotleda samasse tooterühma kuuluva teise juustuliigi tarnimist. Sellise paindlikkuse võimaldamiseks on asjakohane määruse (EÜ) nr 1282/2006 artikli 24 lõiget 1 vastavalt kohandada.

| (4) | Komisjoni 30. märtsi 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 522/2006 (millega määratakse kindlaks piima ja piimatoodete eksporditoetused) (5) on ette nähtud, et alates 31. märtsist 2006 on kõik eksporditoetused kindlaks määratud eurodes 100 kg kohta. Määruse (EÜ) nr 1282/2006 artikli 16 ja komisjoni määruse (EMÜ) nr 3846/87 (6) I lisa jaotist 9 tuleks vastavalt kohandada. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni 30. märtsi 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 522/2006 (millega määratakse kindlaks piima ja piimatoodete eksporditoetused) (5) on ette nähtud, et alates 31. märtsist 2006 on kõik eksporditoetused kindlaks määratud eurodes 100 kg kohta. Määruse (EÜ) nr 1282/2006 artikli 16 ja komisjoni määruse (EMÜ) nr 3846/87 (6) I lisa jaotist 9 tuleks vastavalt kohandada.

| (5) | Määrusi (EMÜ) nr 3846/87 ja (EÜ) nr 1282/2006 tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Määrusi (EMÜ) nr 3846/87 ja (EÜ) nr 1282/2006 tuleks vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1282/2006 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artiklit 16 muudetakse järgmiselt.






  a) | Lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Lõike 1 punktis a osutatud osa arvutamiseks korrutatakse toetuse kindlaksmääratud summa kogu toote piimatootesisalduse protsendimääraga.” |
| --- | --- | --- |

1.

Artiklit 16 muudetakse järgmiselt.

a)

Lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Lõike 1 punktis a osutatud osa arvutamiseks korrutatakse toetuse kindlaksmääratud summa kogu toote piimatootesisalduse protsendimääraga.”

| b) | Lõike 3 teine lõik jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

Lõike 3 teine lõik jäetakse välja.

| 2. | Artikli 24 lõike 1 teisele lõigule lisatakse järgmine lause:
  „Litsentsid kehtivad siiski ka kõigi muude CN-koodi 0406 alla kuuluvate koodide puhul.” |
| --- | --- |

2.

Artikli 24 lõike 1 teisele lõigule lisatakse järgmine lause:

„Litsentsid kehtivad siiski ka kõigi muude CN-koodi 0406 alla kuuluvate koodide puhul.”

Artikkel 2

Määruse (EMÜ) nr 3846/87 I lisa 9. jaotises asendatakse joonealuste märkuste 4 ja 14 punkti a esimene lause järgmisega:

„Nimetatud summa 100 kg kohta, mis korrutatakse 100 kg tootes sisalduva piimaosa protsendimääraga.”

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikli 1 punkti 2 kohaldatakse 2007. kvoodiaastaks ja edaspidisteks kvoodiaastaks väljastatud ekspordilitsentside suhtes.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. mai 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  EÜT L 336, 23.12.1994, lk 22.

2

(3)  ELT L 234, 29.8.2006, lk 4. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1919/2006 (ELT L 380, 28.12.2006, lk 1).

3

(4)  ELT L 19, 26.1.2007, lk 8.

4

(5)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 45.

5

(6)  EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1854/2006 (ELT L 361, 19.12.2006, lk 1).

6

---

| 15.5.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/9

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 533/2007,

14. mai 2007,

millega sätestatakse tariifikvootide avamine ja haldamine kodulinnulihasektoris

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 2777/75 kodulinnulihaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Maailma Kaubandusorganisatsiooni raames kohustus komisjon avama teatavate linnulihasektori toodete tariifikvoodid. Seetõttu tuleks kehtestada üksikasjalikud eeskirjad nende kvootide haldamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Maailma Kaubandusorganisatsiooni raames kohustus komisjon avama teatavate linnulihasektori toodete tariifikvoodid. Seetõttu tuleks kehtestada üksikasjalikud eeskirjad nende kvootide haldamiseks.

| (2) | Kui käesoleva määrusega ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse komisjoni 9. juuni 2000. aasta määrust (EÜ) nr 1291/2000, millega sätestatakse põllumajandussaaduste ja -toodete impordi- ja ekspordilitsentside ning eelkinnitussertifikaatide süsteemi kohaldamise ühised üksikasjalikud eeskirjad (2) ning komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi. (3) |
| --- | --- |

(2)

Kui käesoleva määrusega ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse komisjoni 9. juuni 2000. aasta määrust (EÜ) nr 1291/2000, millega sätestatakse põllumajandussaaduste ja -toodete impordi- ja ekspordilitsentside ning eelkinnitussertifikaatide süsteemi kohaldamise ühised üksikasjalikud eeskirjad (2) ning komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi. (3)

| (3) | Komisjoni 28. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1251/96, millega avatakse linnulihasektori tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine, (4) on korduvalt oluliselt muudetud ning tuleks teha täiendavaid muudatusi. Seepärast tuleks määrus (EÜ) nr 1251/96 kehtetuks tunnistada ja asendada uue määrusega. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 28. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1251/96, millega avatakse linnulihasektori tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine, (4) on korduvalt oluliselt muudetud ning tuleks teha täiendavaid muudatusi. Seepärast tuleks määrus (EÜ) nr 1251/96 kehtetuks tunnistada ja asendada uue määrusega.

| (4) | Korrapärase impordi tagamiseks tuleks kvoodi kehtivusaeg, mis jääb 1. juuli ja järgmise aasta 30. juuni vahele, jagada mitmeks alaperioodiks. Igal juhul piiratakse määruse (EÜ) nr 1301/2006 kohaselt litsentside kehtivust kvoodi kehtivusaja viimase päevaga. |
| --- | --- |

(4)

Korrapärase impordi tagamiseks tuleks kvoodi kehtivusaeg, mis jääb 1. juuli ja järgmise aasta 30. juuni vahele, jagada mitmeks alaperioodiks. Igal juhul piiratakse määruse (EÜ) nr 1301/2006 kohaselt litsentside kehtivust kvoodi kehtivusaja viimase päevaga.

| (5) | Tariifikvootide haldamine peaks põhinema impordilitsentsidel. Selleks tuleks ette näha taotluste esitamise üksikasjalik kord ning andmed, mida taotlused ja litsentsid peavad sisaldama. |
| --- | --- |

(5)

Tariifikvootide haldamine peaks põhinema impordilitsentsidel. Selleks tuleks ette näha taotluste esitamise üksikasjalik kord ning andmed, mida taotlused ja litsentsid peavad sisaldama.

| (6) | Pidades silmas kodulinnulihalihasektori süsteemis sisalduvat spekulatsiooniohtu, tuleks ettevõtjatele sätestada selged tingimused tariifikvootidesüsteemile juurdepääsuks. |
| --- | --- |

(6)

Pidades silmas kodulinnulihalihasektori süsteemis sisalduvat spekulatsiooniohtu, tuleks ettevõtjatele sätestada selged tingimused tariifikvootidesüsteemile juurdepääsuks.

| (7) | Tariifikvoodi nõuetekohase haldamise tagamiseks tuleks impordilitsentside puhul sätestada tagatis 20 eurot 100 kg kohta. |
| --- | --- |

(7)

Tariifikvoodi nõuetekohase haldamise tagamiseks tuleks impordilitsentside puhul sätestada tagatis 20 eurot 100 kg kohta.

| (8) | Ettevõtjate huvides peaks komisjon määrama kindlaks taotlemata kogused, mis vastavalt määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 7 lõikele 4 lisatakse järgmise alaperioodi kvootidele. |
| --- | --- |

(8)

Ettevõtjate huvides peaks komisjon määrama kindlaks taotlemata kogused, mis vastavalt määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 7 lõikele 4 lisatakse järgmise alaperioodi kvootidele.

| (9) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kodulinnuliha- ja munaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kodulinnuliha- ja munaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   I lisas osutatud tariifikvoodid avatakse I lisas osutatud CN-koodide alla kuuluvate kodulinnulihasektori toodete importimiseks.

Tariifikvoodid avatakse aastaseks perioodiks, mis kestab 1. juulist järgmise aasta 30. juunini.

2.   Toodete kogus, mille puhul võib kasutada lõikes 1 osutatud kvoote, kohaldatav tollimaks, järjekorranumbrid ja vastava rühma numbrid sätestatakse I lisas.

Artikkel 2

Kohaldatakse määruseid (EÜ) nr 1291/2000 ja (EÜ) nr 1301/2006, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti.

Artikkel 3

Iga järjekorranumbri kohta kvoodi aastaseks kehtivusajaks kinnitatud kogus jaotatakse neljaks alaperioodiks:

| a) | 25 % 1. juulist kuni 30. septembrini; |
| --- | --- |

a)

25 % 1. juulist kuni 30. septembrini;

| b) | 25 % 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini; |
| --- | --- |

b)

25 % 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini;

| c) | 25 % 1. jaanuarist kuni 31. märtsini; |
| --- | --- |

c)

25 % 1. jaanuarist kuni 31. märtsini;

| d) | 25 % 1. aprillist kuni 30. juunini. |
| --- | --- |

d)

25 % 1. aprillist kuni 30. juunini.

Artikkel 4

1.   Selleks et kohaldada määruse (EÜ) nr 1301/2006 artiklit 5, peab impordilitsentsi taotleja esmakordsel litsentsi taotlemisel tariifikvoodi kehtivusajaks tõendama, et ta on importinud või eksportinud vähemalt 50 tonni määruses (EMÜ) nr 2777/75 osutatud tooteid eespool nimetatud artiklis 5 osutatud mõlema perioodi vältel.

2.   Litsentsitaotluses võib nimetada ainult üht käesoleva määruse I lisas esitatud järjekorranumbrit. Taotlus võib hõlmata mitut eri CN-koodi alla kuuluvat toodet. Sel juhul märgitakse CN-koodid ja nende kirjeldused vastavalt litsentsitaotluse ja litsentsi lahtritesse 16 ja 15.

Litsentsitaotlus peab hõlmama vähemalt 10 tonni ja kõige rohkem 10 % asjakohase kvoodi saadaolevast kogusest käsitletaval ajavahemikul.

3.   Litsentsitaotlustele ja litsentsidele märgitakse:

| a) | lahtrisse 8 päritoluriik; |
| --- | --- |

a)

lahtrisse 8 päritoluriik;

| b) | lahtrisse 20 üks II lisa A osas loetletud kannetest. |
| --- | --- |

b)

lahtrisse 20 üks II lisa A osas loetletud kannetest.

Litsentside lahtrisse 24 tehakse üks II lisa B osas loetletud kannetest.

Artikkel 5

1.   Litsentsitaotluse võib esitada üksnes igale artiklis 3 osutatud alaperioodile eelneva kuu esimese seitsme päeva jooksul.

2.   Litsentsitaotlusega koos esitatakse tagatis 20 eurot 100 kilogrammi kohta.

3.   Erandina määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 6 lõikest 1 võib iga taotleja esitada mitu impordilitsentsi taotlust sama järjekorranumbriga toodetele, kui need tooted pärinevad erinevatest riikidest. Taotlused, iga päritoluriigi kohta üks, tuleb liikmesriigi pädevale asutusele esitada koos. Neid käsitletakse ühe taotlusena, arvestades käesoleva määruse artikli 4 lõike 2 teises lõigus nimetatud maksimummäära.

4.   Liikmesriigid teatavad komisjonile hiljemalt viiendal päeval pärast taotluste esitamistähtaja lõppu iga tooterühma kohta taotletud kogused kilogrammides.

5.   Litsentsid antakse välja alates seitsmendast tööpäevast ja hiljemalt üheteistkümnendal tööpäeval pärast lõikes 4 osutatud teatamistähtaja lõppu.

6.   Vajadusel määrab komisjon kindlaks kogused, mille kohta taotlusi ei esitatud ja need liidetakse automaatselt järgmise alaperioodi kogustele.

Artikkel 6

1.   Erandina määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 11 lõike 1 teisest lõigust teatavad liikmesriigid komisjonile enne iga kvoodi alaperioodi esimese kuu lõppu vastavalt eespool nimetatud määruse artikli 11 lõike 1 punktile b kogused (kilogrammides), mille kohta on litsents välja antud.

2.   Liikmesriigid teatavad komisjonile enne igale aastasele kvoodi kehtivusajale järgneva neljanda kuu lõppu iga järjekorranumbri puhul käesoleva määruse alusel asjaomase ajavahemiku jooksul tegelikult vabasse ringlusse antud kogused kilogrammides.

3.   Erandina määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 11 lõike 1 teisest lõigust teatavad liikmesriigid komisjonile kogused, mille kohta välja antud litsentsi ei kasutatud või kasutati osaliselt, esimesel korral koos viimase alaperioodi taotlusega ja teistkordselt enne iga aastasele ajavahemikule järgneva neljanda kuu lõppu.

Artikkel 7

1.   Erandina määruse (EÜ) nr 1291/2000 artiklist 23 kehtivad impordilitsentsid 150 päeva alates selle alaperioodi esimesest päevast, mille kohta need välja anti.

2.   Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1291/2000 artikli 9 lõike 1 kohaldamist, on litsentsidest või sertifikaatidest tulenevaid õigusi võimalik üle kanda ainult sellistele litsentsiomanikele, kes vastavad määruse (EÜ) nr 1301/2006 artiklis 5 ja käesoleva määruse artikli 4 lõikes 1 sätestatud tingimustele.

Artikkel 8

Määrus (EÜ) nr 1251/96 tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja neid tuleb lugeda III lisas esitatud vastavustabeli kohaselt.

Artikkel 9

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. juunist 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. mai 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 282, 1.11.1975, lk 77. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 679/2006 (ELT L 119, 4.5.2006, lk 1).

1

(2)  EÜT L 152, 24.6.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 341/2007 (ELT L 90, 30.3.2007, lk 12).

2

(3)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 289/2007 (ELT L 78, 17.3.2007, lk 17).

3

(4)  EÜT L 161, 29.6.1996, lk 136. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1179/2006 (ELT L 212, 2.8.2006, lk 7).

4

---

I LISA

| Rühma number | Järjekorranumber | CN-kood | Kohaldatav tollimaksumäär
  (eurodes tonni kohta) | Aastased kogused
  (tonnides) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| P 1 | 09.4067 | 0207 11 10 | 131 | 6 249 |
| 0207 11 30 | 149 |
| 0207 11 90 | 162 |
| 0207 12 10 | 149 |
| 0207 12 90 | 162 |
| P 2 | 09.4068 | 0207 13 10 | 512 | 8 070 |
| 0207 13 20 | 179 |
| 0207 13 30 | 134 |
| 0207 13 40 | 93 |
| 0207 13 50 | 301 |
| 0207 13 60 | 231 |
| 0207 13 70 | 504 |
| 0207 14 20 | 179 |
| 0207 14 30 | 134 |
| 0207 14 40 | 93 |
| 0207 14 60 | 231 |
| P 3 | 09.4069 | 0207 14 10 | 795 | 2 305 |
| P 4 | 09.4070 | 0207 24 10 | 170 | 1 201 |
| 0207 24 90 | 186 |
| 0207 25 10 | 170 |
| 0207 25 90 | 186 |
| 0207 26 10 | 425 |
| 0207 26 20 | 205 |
| 0207 26 30 | 134 |
| 0207 26 40 | 93 |
| 0207 26 50 | 339 |
| 0207 26 60 | 127 |
| 0207 26 70 | 230 |
| 0207 26 80 | 415 |
| 0207 27 30 | 134 |
| 0207 27 40 | 93 |
| 0207 27 50 | 339 |
| 0207 27 60 | 127 |
| 0207 27 70 | 230 |

Rühma number

Järjekorranumber

CN-kood

Kohaldatav tollimaksumäär

(eurodes tonni kohta)

Aastased kogused

(tonnides)

P 1

09.4067

0207 11 10

131

6 249

0207 11 30

149

0207 11 90

162

0207 12 10

149

0207 12 90

162

P 2

09.4068

0207 13 10

512

8 070

0207 13 20

179

0207 13 30

134

0207 13 40

93

0207 13 50

301

0207 13 60

231

0207 13 70

504

0207 14 20

179

0207 14 30

134

0207 14 40

93

0207 14 60

231

P 3

09.4069

0207 14 10

795

2 305

P 4

09.4070

0207 24 10

170

1 201

0207 24 90

186

0207 25 10

170

0207 25 90

186

0207 26 10

425

0207 26 20

205

0207 26 30

134

0207 26 40

93

0207 26 50

339

0207 26 60

127

0207 26 70

230

0207 26 80

415

0207 27 30

134

0207 27 40

93

0207 27 50

339

0207 27 60

127

0207 27 70

230

---

II LISA

A.   Artikli 4 lõike 3 esimese lõigu punktis b osutatud kanded:

| bulgaaria keeles | : | Регламент (ЕО) No 533/2007. |
| --- | --- | --- |
| hispaania keeles | : | Reglamento (CE) no 533/2007. |
| tšehhi keeles | : | Nařízení (ES) č. 533/2007. |
| taani keeles | : | Forordning (EF) nr. 533/2007. |
| saksa keeles | : | Verordnung (EG) Nr. 533/2007. |
| eesti keeles | : | Määrus (EÜ) nr 533/2007. |
| kreeka keeles | : | Kανονισμός (ΕΚ) αριθ. 533/2007. |
| inglise keeles | : | Regulation (EC) No 533/2007. |
| prantsuse keeles | : | Règlement (CE) no 533/2007. |
| itaalia keeles | : | Regolamento (CE) n. 533/2007. |
| läti keeles | : | Regula (EK) Nr. 533/2007. |
| leedu keeles | : | Reglamentas (EB) Nr. 533/2007. |
| ungari keeles | : | 533/2007/EK rendelet. |
| malta keeles | : | Ir-Regolament (KE) Nru 533/2007. |
| hollandi keeles | : | Verordening (EG) nr. 533/2007. |
| poola keeles | : | Rozporządzenie (WE) nr 533/2007. |
| portugali keeles | : | Regulamento (CE) n.o 533/2007. |
| rumeenia keeles | : | Regulamentul (CE) nr. 533/2007. |
| slovaki keeles | : | Nariadenie (ES) č. 533/2007. |
| sloveeni keeles | : | Uredba (ES) št. 533/2007. |
| soome keeles | : | Asetus (EY) N:o 533/2007. |
| rootsi keeles | : | Förordning (EG) nr 533/2007. |

bulgaaria keeles

:

Регламент (ЕО) No 533/2007.

hispaania keeles

:

Reglamento (CE) no 533/2007.

tšehhi keeles

:

Nařízení (ES) č. 533/2007.

taani keeles

:

Forordning (EF) nr. 533/2007.

saksa keeles

:

Verordnung (EG) Nr. 533/2007.

eesti keeles

:

Määrus (EÜ) nr 533/2007.

kreeka keeles

:

Kανονισμός (ΕΚ) αριθ. 533/2007.

inglise keeles

:

Regulation (EC) No 533/2007.

prantsuse keeles

:

Règlement (CE) no 533/2007.

itaalia keeles

:

Regolamento (CE) n. 533/2007.

läti keeles

:

Regula (EK) Nr. 533/2007.

leedu keeles

:

Reglamentas (EB) Nr. 533/2007.

ungari keeles

:

533/2007/EK rendelet.

malta keeles

:

Ir-Regolament (KE) Nru 533/2007.

hollandi keeles

:

Verordening (EG) nr. 533/2007.

poola keeles

:

Rozporządzenie (WE) nr 533/2007.

portugali keeles

:

Regulamento (CE) n.o 533/2007.

rumeenia keeles

:

Regulamentul (CE) nr. 533/2007.

slovaki keeles

:

Nariadenie (ES) č. 533/2007.

sloveeni keeles

:

Uredba (ES) št. 533/2007.

soome keeles

:

Asetus (EY) N:o 533/2007.

rootsi keeles

:

Förordning (EG) nr 533/2007.

B.   Artikli 4 lõike 3 teises lõigus nimetatud kanded:

| bulgaaria keeles | : | намаляване на общата митническа тарифа съгласно предвиденото в Регламент (ЕО) No 533/2007. |
| --- | --- | --- |
| hispaania keeles | : | reducción del arancel aduanero común prevista en el Reglamento (CE) no 533/2007. |
| tšehhi keeles | : | snížení společné celní sazby tak, jak je stanoveno v nařízení (ES) č. 533/2007. |
| taani keeles | : | toldnedsættelse som fastsat i forordning (EF) nr. 533/2007. |
| saksa keeles | : | Ermäßigung des Zollsatzes nach dem GZT gemäß Verordnung (EG) Nr. 533/2007. |
| eesti keeles | : | ühise tollitariifistiku maksumäära alandamine vastavalt määrusele (EÜ) nr 533/2007. |
| kreeka keeles | : | Μείωση του δασμού του κοινού δασμολογίου, όπως προβλέπεται στον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 533/2007. |
| inglise keeles | : | reduction of the Common Customs Tariff pursuant to Regulation (EC) No 533/2007. |
| prantsuse keeles | : | réduction du tarif douanier commun comme prévu au règlement (CE) no 533/2007. |
| itaalia keeles | : | riduzione del dazio della tariffa doganale comune a norma del regolamento (CE) n. 533/2007. |
| läti keeles | : | Regulā (EK) Nr. 533/2007 paredzētais vienotā muitas tarifa samazinājums. |
| leedu keeles | : | bendrojo muito tarifo muito sumažinimai, nustatyti Reglamente (EB) Nr. 533/2007. |
| ungari keeles | : | a közös vámtarifában szereplő vámtétel csökkentése a 533/2007/EK rendelet szerint. |
| malta keeles | : | tnaqqis tat-tariffa doganali komuni kif jipprovdi r-Regolament (KE) Nru 533/2007. |
| hollandi keeles | : | Verlaging van het gemeenschappelijke douanetarief overeenkomstig Verordening (EG) nr. 533/2007. |
| poola keeles | : | Cła WTC obniżone jak przewidziano w rozporządzeniu (WE) nr 533/2007. |
| portugali keeles | : | redução da Pauta Aduaneira Comum como previsto no Regulamento (CE) n.o 533/2007. |
| rumeenia keeles | : | reducerea Tarifului Vamal Comun astfel cum este prevăzut în Regulamentul (CE) nr. 533/2007. |
| slovaki keeles | : | Zníženie spoločnej colnej sadzby, ako sa ustanovuje v nariadení (ES) č. 533/2007. |
| sloveeni keeles | : | znižanje skupne carinske tarife v skladu z Uredbo (ES) št. 533/2007. |
| soome keeles | : | Asetuksessa (EY) N:o 533/2007 säädetty yhteisen tullitariffin alennus. |
| rootsi keeles | : | nedsättning av dEn gemensamma tulltaxan i enlighet med förordning (EG) nr 533/2007. |

bulgaaria keeles

:

намаляване на общата митническа тарифа съгласно предвиденото в Регламент (ЕО) No 533/2007.

hispaania keeles

:

reducción del arancel aduanero común prevista en el Reglamento (CE) no 533/2007.

tšehhi keeles

:

snížení společné celní sazby tak, jak je stanoveno v nařízení (ES) č. 533/2007.

taani keeles

:

toldnedsættelse som fastsat i forordning (EF) nr. 533/2007.

saksa keeles

:

Ermäßigung des Zollsatzes nach dem GZT gemäß Verordnung (EG) Nr. 533/2007.

eesti keeles

:

ühise tollitariifistiku maksumäära alandamine vastavalt määrusele (EÜ) nr 533/2007.

kreeka keeles

:

Μείωση του δασμού του κοινού δασμολογίου, όπως προβλέπεται στον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 533/2007.

inglise keeles

:

reduction of the Common Customs Tariff pursuant to Regulation (EC) No 533/2007.

prantsuse keeles

:

réduction du tarif douanier commun comme prévu au règlement (CE) no 533/2007.

itaalia keeles

:

riduzione del dazio della tariffa doganale comune a norma del regolamento (CE) n. 533/2007.

läti keeles

:

Regulā (EK) Nr. 533/2007 paredzētais vienotā muitas tarifa samazinājums.

leedu keeles

:

bendrojo muito tarifo muito sumažinimai, nustatyti Reglamente (EB) Nr. 533/2007.

ungari keeles

:

a közös vámtarifában szereplő vámtétel csökkentése a 533/2007/EK rendelet szerint.

malta keeles

:

tnaqqis tat-tariffa doganali komuni kif jipprovdi r-Regolament (KE) Nru 533/2007.

hollandi keeles

:

Verlaging van het gemeenschappelijke douanetarief overeenkomstig Verordening (EG) nr. 533/2007.

poola keeles

:

Cła WTC obniżone jak przewidziano w rozporządzeniu (WE) nr 533/2007.

portugali keeles

:

redução da Pauta Aduaneira Comum como previsto no Regulamento (CE) n.o 533/2007.

rumeenia keeles

:

reducerea Tarifului Vamal Comun astfel cum este prevăzut în Regulamentul (CE) nr. 533/2007.

slovaki keeles

:

Zníženie spoločnej colnej sadzby, ako sa ustanovuje v nariadení (ES) č. 533/2007.

sloveeni keeles

:

znižanje skupne carinske tarife v skladu z Uredbo (ES) št. 533/2007.

soome keeles

:

Asetuksessa (EY) N:o 533/2007 säädetty yhteisen tullitariffin alennus.

rootsi keeles

:

nedsättning av dEn gemensamma tulltaxan i enlighet med förordning (EG) nr 533/2007.

---

III LISA

Vastavustabel

| Määrus (EÜ) nr 1251/96 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 1 |
| Artikkel 2 | Artikkel 3 |
| Artikkel 3 | — |
| Artikli 4 lõike 1 punkt a | Artikli 4 lõige 1 |
| Artikli 4 lõike 1 punkt b | Artikli 4 lõige 2 |
| Artikli 4 lõike 1 punkt c | Artikli 4 lõige 3 |
| Artikli 4 lõike 1 punkt d | Artikli 4 lõige 3 |
| Artikli 4 lõike 1 punkt e | Artikli 4 lõige 3 |
| Artikli 5 lõike 1 esimene lõik | Artikli 5 lõige 1 |
| Artikli 5 lõike 1 teine lõik | — |
| Artikli 5 lõige 2 | — |
| Artikli 5 lõike 2 kolmas lõik | Artikli 5 lõige 3 |
| Artikli 5 lõige 3 | Artikli 5 lõige 2 |
| Artikli 5 lõike 4 esimene lõik | Artikli 5 lõige 4 |
| Artikli 5 lõike 4 teine lõik | — |
| Artikli 5 lõige 5 | — |
| Artikli 5 lõige 6 | — |
| Artikli 5 lõige 7 | — |
| Artikli 5 lõike 8 esimene lõik | Artikli 6 lõige 2 |
| Artikli 5 lõike 8 teine lõik | — |
| Artikli 6 esimene lõik | Artikli 7 lõige 1 |
| Artikli 6 teine lõik | — |
| Artikkel 7 | — |
| Artikkel 8 | Artikkel 9 |
| I lisa | I lisa |
| II lisa | — |
| III lisa | — |
| IV lisa | — |

Määrus (EÜ) nr 1251/96

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikkel 1

Artikkel 2

Artikkel 3

Artikkel 3

—

Artikli 4 lõike 1 punkt a

Artikli 4 lõige 1

Artikli 4 lõike 1 punkt b

Artikli 4 lõige 2

Artikli 4 lõike 1 punkt c

Artikli 4 lõige 3

Artikli 4 lõike 1 punkt d

Artikli 4 lõige 3

Artikli 4 lõike 1 punkt e

Artikli 4 lõige 3

Artikli 5 lõike 1 esimene lõik

Artikli 5 lõige 1

Artikli 5 lõike 1 teine lõik

—

Artikli 5 lõige 2

—

Artikli 5 lõike 2 kolmas lõik

Artikli 5 lõige 3

Artikli 5 lõige 3

Artikli 5 lõige 2

Artikli 5 lõike 4 esimene lõik

Artikli 5 lõige 4

Artikli 5 lõike 4 teine lõik

—

Artikli 5 lõige 5

—

Artikli 5 lõige 6

—

Artikli 5 lõige 7

—

Artikli 5 lõike 8 esimene lõik

Artikli 6 lõige 2

Artikli 5 lõike 8 teine lõik

—

Artikli 6 esimene lõik

Artikli 7 lõige 1

Artikli 6 teine lõik

—

Artikkel 7

—

Artikkel 8

Artikkel 9

I lisa

I lisa

II lisa

—

III lisa

—

IV lisa

—

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 15.5.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/16

---

KOMISJONI OTSUS,

23. aprill 2007,

avaliku teenindamise kohustuse kehtestamise kohta teatavatel Sardiiniast väljuvatel ja sinna suunduvatel lennuliinidel vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2408/92 (ühenduse lennuettevõtjate juurdepääsu kohta ühendusesisestele lennuliinidele) artiklile 4

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 1712 all)

(Ainult itaaliakeelne tekst on autentne)

(2007/332/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1992. aasta määrust (EMÜ) nr 2408/92 (ühenduse lennuettevõtjate juurdepääsu kohta ühendusesisestele lennuliinidele), (1) eriti selle artikli 4 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

I.   TAUSTTEAVE

| (1) | 27. jaanuaril ja 28. veebruaril 2006 edastas Itaalia Vabariik komisjonile infrastruktuuri- ja transpordiministeeriumi 29. detsembri 2005. aasta määrused nr 35 ja 36 (avaldatud 11. jaanuaril 2006 Itaalia ametlikus teatajas Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana, edaspidi „ministri määrused nr 35 ja 36”), millega kehtestati avaliku teenindamise kohustused kokku 16 lennuliinil kolme Sardiinia lennuvälja ja mitme Mandri-Itaalia lennuvälja vahel, ning palus komisjoni avaldada Euroopa Liidu Teatajas teatis vastavalt ühenduse lennuettevõtjate juurdepääsu ühendusesisestele lennuliinidele käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2408/92 (edaspidi „määrus”) artikli 4 lõike 1 punktile a. |
| --- | --- |

(1)

27. jaanuaril ja 28. veebruaril 2006 edastas Itaalia Vabariik komisjonile infrastruktuuri- ja transpordiministeeriumi 29. detsembri 2005. aasta määrused nr 35 ja 36 (avaldatud 11. jaanuaril 2006 Itaalia ametlikus teatajas Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana, edaspidi „ministri määrused nr 35 ja 36”), millega kehtestati avaliku teenindamise kohustused kokku 16 lennuliinil kolme Sardiinia lennuvälja ja mitme Mandri-Itaalia lennuvälja vahel, ning palus komisjoni avaldada Euroopa Liidu Teatajas teatis vastavalt ühenduse lennuettevõtjate juurdepääsu ühendusesisestele lennuliinidele käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2408/92 (edaspidi „määrus”) artikli 4 lõike 1 punktile a.

| (2) | 28. veebruari 2006. aasta kirjas täpsustas Itaalia Vabariik,






  — | et ministri määrust nr 36 muudeti 8. veebruari 2006. aasta ministri määrusega Cagliari–Torino lennuliini sageduste, lennuaegade ja veomahtude kohta; |
| --- | --- | --- |

(2)

28. veebruari 2006. aasta kirjas täpsustas Itaalia Vabariik,

—

et ministri määrust nr 36 muudeti 8. veebruari 2006. aasta ministri määrusega Cagliari–Torino lennuliini sageduste, lennuaegade ja veomahtude kohta;

| — | et ta taotles ka, et komisjon avaldaks Euroopa Liidu Teataja C-seerias teatise, kus on märgitud, et kui kolmekümne päeva jooksul pärast avaliku teenindamise kohustuse teatise avaldamist ei ole ükski lennundusettevõtja nõustunud vastavalt kehtestatud avaliku teenindamise kohustusele ja ilma rahalist hüvitist taotlemata alustama regulaarset lennuühendust kõigil ministri määrusega nr 36 sätestatud liinidel, võib Itaalia nõukogu määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktis d kehtestatud menetlusega piirata juurdepääsu nimetatud liinidele ainult ühe lennuettevõtjaga ja anda talle pakkumismenetluse kaudu õigus neid teenuseid osutada, järgides nimetatud määruse sätteid. |
| --- | --- |

—

et ta taotles ka, et komisjon avaldaks Euroopa Liidu Teataja C-seerias teatise, kus on märgitud, et kui kolmekümne päeva jooksul pärast avaliku teenindamise kohustuse teatise avaldamist ei ole ükski lennundusettevõtja nõustunud vastavalt kehtestatud avaliku teenindamise kohustusele ja ilma rahalist hüvitist taotlemata alustama regulaarset lennuühendust kõigil ministri määrusega nr 36 sätestatud liinidel, võib Itaalia nõukogu määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktis d kehtestatud menetlusega piirata juurdepääsu nimetatud liinidele ainult ühe lennuettevõtjaga ja anda talle pakkumismenetluse kaudu õigus neid teenuseid osutada, järgides nimetatud määruse sätteid.

| (3) | 24. märtsil 2006 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teatise ministri määrusega nr 35 kehtestatud avaliku teenindamise kohustuste kohta (2) järgmisel kuuel lennuliinil:






  — | Alghero–Rooma ja Rooma–Alghero |
| --- | --- | --- |

(3)

24. märtsil 2006 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teatise ministri määrusega nr 35 kehtestatud avaliku teenindamise kohustuste kohta (2) järgmisel kuuel lennuliinil:

—

Alghero–Rooma ja Rooma–Alghero

| — | Alghero–Milano ja Milano–Alghero |
| --- | --- |

—

Alghero–Milano ja Milano–Alghero

| — | Cagliari–Rooma ja Rooma–Cagliari |
| --- | --- |

—

Cagliari–Rooma ja Rooma–Cagliari

| — | Cagliari–Milano ja Milano–Cagliari |
| --- | --- |

—

Cagliari–Milano ja Milano–Cagliari

| — | Olbia–Rooma ja Rooma–Olbia |
| --- | --- |

—

Olbia–Rooma ja Rooma–Olbia

| — | Olbia–Milano ja Milano–Olbia |
| --- | --- |

—

Olbia–Milano ja Milano–Olbia

| (4) | 21. aprillil 2006 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teatise ministri määrusega nr 36 kehtestatud avaliku teenindamise kohustuste kohta (3) järgmisel kümnel lennuliinil:






  — | Alghero–Bologna ja Bologna–Alghero |
| --- | --- | --- |

(4)

21. aprillil 2006 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teatise ministri määrusega nr 36 kehtestatud avaliku teenindamise kohustuste kohta (3) järgmisel kümnel lennuliinil:

—

Alghero–Bologna ja Bologna–Alghero

| — | Alghero–Torino ja Torino–Alghero |
| --- | --- |

—

Alghero–Torino ja Torino–Alghero

| — | Cagliari–Bologna ja Bologna–Cagliari |
| --- | --- |

—

Cagliari–Bologna ja Bologna–Cagliari

| — | Cagliari–Firenze ja Firenze–Cagliari |
| --- | --- |

—

Cagliari–Firenze ja Firenze–Cagliari

| — | Cagliari–Torino ja Torino–Cagliari |
| --- | --- |

—

Cagliari–Torino ja Torino–Cagliari

| — | Cagliari–Verona ja Verona–Cagliari |
| --- | --- |

—

Cagliari–Verona ja Verona–Cagliari

| — | Cagliari–Napoli ja Napoli–Cagliari |
| --- | --- |

—

Cagliari–Napoli ja Napoli–Cagliari

| — | Cagliari–Palermo ja Palermo–Cagliari |
| --- | --- |

—

Cagliari–Palermo ja Palermo–Cagliari

| — | Olbia–Bologna ja Bologna–Olbia |
| --- | --- |

—

Olbia–Bologna ja Bologna–Olbia

| — | Olbia–Verona ja Verona–Olbia |
| --- | --- |

—

Olbia–Verona ja Verona–Olbia

| (5) | 22. aprillil 2006 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate Itaalia poolt ministri määrusega nr 36 kehtestatud avaliku teenindamise kohustuste raames algatatud pakkumismenetluse kohta. Selles teatatakse, et Itaalia Vabariik kehtestab kõigile kümnele ministri määrusega hõlmatud lennuliinile, määruse artikli 4 lõike 1 punktis d sätestatud menetluse kasutamise juhul, kui ükski lennundusettevõtja ei võta vastu avaliku teenindamise kohustusi neil liinidel. (4) |
| --- | --- |

(5)

22. aprillil 2006 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate Itaalia poolt ministri määrusega nr 36 kehtestatud avaliku teenindamise kohustuste raames algatatud pakkumismenetluse kohta. Selles teatatakse, et Itaalia Vabariik kehtestab kõigile kümnele ministri määrusega hõlmatud lennuliinile, määruse artikli 4 lõike 1 punktis d sätestatud menetluse kasutamise juhul, kui ükski lennundusettevõtja ei võta vastu avaliku teenindamise kohustusi neil liinidel. (4)

| (6) | 24. märtsil ja 21. aprillil 2006 avaldatud avaliku teenindamise kohustuste peamised tunnusjooned on järgmised.






  — | Kaks lennuliini Alghero–Rooma ja Alghero–Milano (koos) ning veel kaks lennuliini Olbia–Rooma ja Olbia–Milano (koos) moodustavad ühtsed paketid, mille asjaomased lennuettevõtjad peavad vastu võtma tervikuna ja täies ulatuses ilma mingi hüvituseta, olenemata selle laadist või päritolust. Seevastu lennuliinid Cagliari–Rooma ja Cagliari–Milano tuleb asjaomastel lennuettevõtjatel vastu võtta ükshaaval, kuid tervikuna ja täies ulatuses ilma mingi hüvitiseta, olenemata selle laadist või päritolust. |
| --- | --- | --- |

(6)

24. märtsil ja 21. aprillil 2006 avaldatud avaliku teenindamise kohustuste peamised tunnusjooned on järgmised.

—

Kaks lennuliini Alghero–Rooma ja Alghero–Milano (koos) ning veel kaks lennuliini Olbia–Rooma ja Olbia–Milano (koos) moodustavad ühtsed paketid, mille asjaomased lennuettevõtjad peavad vastu võtma tervikuna ja täies ulatuses ilma mingi hüvituseta, olenemata selle laadist või päritolust. Seevastu lennuliinid Cagliari–Rooma ja Cagliari–Milano tuleb asjaomastel lennuettevõtjatel vastu võtta ükshaaval, kuid tervikuna ja täies ulatuses ilma mingi hüvitiseta, olenemata selle laadist või päritolust.

| — | 21. aprilli 2006. aasta teatises avaldatud kümme lennuliini ja neile kehtestatud avaliku teenindamise kohustused moodustavad ühtse terviku ning asjaomastel lennuettevõtjatel tuleb need ükshaaval tervikuna vastu võtta. |
| --- | --- |

—

21. aprilli 2006. aasta teatises avaldatud kümme lennuliini ja neile kehtestatud avaliku teenindamise kohustused moodustavad ühtse terviku ning asjaomastel lennuettevõtjatel tuleb need ükshaaval tervikuna vastu võtta.

| — | Iga lennuettevõtja, kes võtab vastu avaliku teenindamise kohustused, peab tagama teenuse osutamise 36 järjestikuse kuu jooksul ega tohi seda peatada Itaalia tsiviillennundusametile (ENAC) ja Sardiinia autonoomsele piirkonnale sellest vähemalt kuus kuud ette teatamata. |
| --- | --- |

—

Iga lennuettevõtja, kes võtab vastu avaliku teenindamise kohustused, peab tagama teenuse osutamise 36 järjestikuse kuu jooksul ega tohi seda peatada Itaalia tsiviillennundusametile (ENAC) ja Sardiinia autonoomsele piirkonnale sellest vähemalt kuus kuud ette teatamata.

| — | Iga üksik lennuettevõtja (või juhtiv lennuettevõtja), kes võtab vastu avaliku teenindamise kohustused, peab andma täitmistagatise eesmärgiga kindlustada nõuetekohane ja pidev teenindamine, tagatissumma peab küündima vähemalt 5 %ni prognoositavast kogukäibest, mille ENAC on määranud iga kõnealuse liinipaketi lennuteenustele. Tagatis makstakse ENACile, kes kasutab seda teenindamise järjepidevuse tagamiseks põhjendamatu loobumise korral ning see koosneb pangatagatisest (50 %), mis aktiveeritakse esimesel nõudmisel, ja kindlustustagatisest (50 %). |
| --- | --- |

—

Iga üksik lennuettevõtja (või juhtiv lennuettevõtja), kes võtab vastu avaliku teenindamise kohustused, peab andma täitmistagatise eesmärgiga kindlustada nõuetekohane ja pidev teenindamine, tagatissumma peab küündima vähemalt 5 %ni prognoositavast kogukäibest, mille ENAC on määranud iga kõnealuse liinipaketi lennuteenustele. Tagatis makstakse ENACile, kes kasutab seda teenindamise järjepidevuse tagamiseks põhjendamatu loobumise korral ning see koosneb pangatagatisest (50 %), mis aktiveeritakse esimesel nõudmisel, ja kindlustustagatisest (50 %).

| — | Selleks et vältida liigset veomahtu, mis võib tekkida juhul, kui lennuliini teenindamise kohustuse võtavad vastu mitu lennuettevõtjat, ja võttes arvesse asjaomaste lennujaamade infrastruktuuriga seonduvaid piiranguid ja kohustusi, peab ENAC Sardiinia autonoomse piirkonna korraldusel üldistest huvidest lähtudes sekkuma, et kontrollida kõnealuste lennuettevõtjate tegevuskavasid, tagamaks nende täielik vastavus kehtestatud kohustuste aluseks olevatele reisinõuetele. Sellise sekkumise eesmärk on lennuliinide ja -sageduse õiglane ümberjaotamine asjaomaste lennuettevõtjate vahel vastavalt kõnealustel lennuliinidel (ja liinipakettidel) eelneva kahe aasta jooksul iga ettevõtja puhul kindlaksmääratud veokäibe mahule. |
| --- | --- |

—

Selleks et vältida liigset veomahtu, mis võib tekkida juhul, kui lennuliini teenindamise kohustuse võtavad vastu mitu lennuettevõtjat, ja võttes arvesse asjaomaste lennujaamade infrastruktuuriga seonduvaid piiranguid ja kohustusi, peab ENAC Sardiinia autonoomse piirkonna korraldusel üldistest huvidest lähtudes sekkuma, et kontrollida kõnealuste lennuettevõtjate tegevuskavasid, tagamaks nende täielik vastavus kehtestatud kohustuste aluseks olevatele reisinõuetele. Sellise sekkumise eesmärk on lennuliinide ja -sageduse õiglane ümberjaotamine asjaomaste lennuettevõtjate vahel vastavalt kõnealustel lennuliinidel (ja liinipakettidel) eelneva kahe aasta jooksul iga ettevõtja puhul kindlaksmääratud veokäibe mahule.

| — | Minimaalne sagedus, lennuajad ja igal liinil pakutav veomaht on esitatud 24. märtsi 2006. aasta ja 21. aprilli 2006. aasta teatiste punktis 2 „AVALIKU TEENINDAMISE KOHUSTUSE ÜKSIKASJAD”. |
| --- | --- |

—

Minimaalne sagedus, lennuajad ja igal liinil pakutav veomaht on esitatud 24. märtsi 2006. aasta ja 21. aprilli 2006. aasta teatiste punktis 2 „AVALIKU TEENINDAMISE KOHUSTUSE ÜKSIKASJAD”.

| — | Õhusõidukite minimaalne veomaht on sätestatud nimetatud teatiste punktis 3 „LIINIDEL KASUTATAVATE ÕHUSÕIDUKITE TÜÜBID”. |
| --- | --- |

—

Õhusõidukite minimaalne veomaht on sätestatud nimetatud teatiste punktis 3 „LIINIDEL KASUTATAVATE ÕHUSÕIDUKITE TÜÜBID”.

| — | Hinnastruktuur kõikide asjaomaste lennuliinide puhul on esitatud nimetatud teatiste punktis 4 „HINNAD”. Mõlema teatise punktis 4.8 on täpsustatud, et kõnealustel lennuliinidel tegutsevad lennuettevõtjad on seaduslikult kohustatud kohaldama soodushindu (vastavalt punktile 4 „HINNAD”) vähemalt Sardiinias sündinud isikute suhtes, isegi kui nad ei ela Sardiinias. |
| --- | --- |

—

Hinnastruktuur kõikide asjaomaste lennuliinide puhul on esitatud nimetatud teatiste punktis 4 „HINNAD”. Mõlema teatise punktis 4.8 on täpsustatud, et kõnealustel lennuliinidel tegutsevad lennuettevõtjad on seaduslikult kohustatud kohaldama soodushindu (vastavalt punktile 4 „HINNAD”) vähemalt Sardiinias sündinud isikute suhtes, isegi kui nad ei ela Sardiinias.

| — | Vastavalt Itaalia ametlikus teatajas Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana11. jaanuaril 2006 avaldatud ministri määrusele nr 35, mis saadeti komisjonile 29. detsembril 2005, kehtivad asjaomastel lennuliinidel kõnealused kohustused 31. märtsist 2006 kuni 30. märtsini 2009. 28. veebruaril 2006 teatasid Itaalia ametiasutused komisjonile siiski, et 23. veebruaril 2006 võeti vastu ministri määrus, millega muudetakse need kuupäevad 2. maiks 2006 ja 1. maiks 2009 (Itaalia alalise esinduse kiri nr 2321). Need kuupäevad avaldati 24. märtsil 2006Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

—

Vastavalt Itaalia ametlikus teatajas Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana11. jaanuaril 2006 avaldatud ministri määrusele nr 35, mis saadeti komisjonile 29. detsembril 2005, kehtivad asjaomastel lennuliinidel kõnealused kohustused 31. märtsist 2006 kuni 30. märtsini 2009. 28. veebruaril 2006 teatasid Itaalia ametiasutused komisjonile siiski, et 23. veebruaril 2006 võeti vastu ministri määrus, millega muudetakse need kuupäevad 2. maiks 2006 ja 1. maiks 2009 (Itaalia alalise esinduse kiri nr 2321). Need kuupäevad avaldati 24. märtsil 2006Euroopa Liidu Teatajas.

| — | Vastavalt Itaalia ametlikus teatajas Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana11. jaanuaril 2006 avaldatud ministri määrusele nr 36, mis saadeti komisjonile 29. detsembril 2005 ning avaldati Euroopa Liidu Teatajas21. aprillil 2006, kinnitatakse kõnealuste kohustuste kohaldamise algus- ja lõppkuupäevad asjaomastel liinidel edaspidi. Seega ei avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ühtegi konkreetset kohaldamise algus- ega lõppkuupäeva. |
| --- | --- |

—

Vastavalt Itaalia ametlikus teatajas Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana11. jaanuaril 2006 avaldatud ministri määrusele nr 36, mis saadeti komisjonile 29. detsembril 2005 ning avaldati Euroopa Liidu Teatajas21. aprillil 2006, kinnitatakse kõnealuste kohustuste kohaldamise algus- ja lõppkuupäevad asjaomastel liinidel edaspidi. Seega ei avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ühtegi konkreetset kohaldamise algus- ega lõppkuupäeva.

| — | Lennuettevõtjad, kes kavatsevad avaliku teenindamise kohustused vastu võtta, peavad esitama Itaalia pädevale ametiasutusele ametliku nõusoleku 30 päeva jooksul pärast teatise avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

—

Lennuettevõtjad, kes kavatsevad avaliku teenindamise kohustused vastu võtta, peavad esitama Itaalia pädevale ametiasutusele ametliku nõusoleku 30 päeva jooksul pärast teatise avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| (7) | Enne käesolevas otsuses osutatud avaliku teenindamise kohustuste kehtestamist oli Itaalia Vabariik kehtestanud avaliku teenindamise kohustused 1. augusti 2000. aasta ja 21. detsembri 2000. aasta ministri määrustega kuuel lennuliinil Sardiinia, Rooma ja Milano lennujaamade vahel. Need kohustused avaldati 7. oktoobri 2000. aasta Euroopa Liidu Teatajas. (5) Vastavalt määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktile d korraldati asjaomaste lennuliinide teenindamiseks pakkumismenetlus, mille eesmärk oli valida välja lennuettevõtjad, kellele antakse ainuõigus neid liine teenindada ja kes saavad rahalist kompensatsiooni. (6) |
| --- | --- |

(7)

Enne käesolevas otsuses osutatud avaliku teenindamise kohustuste kehtestamist oli Itaalia Vabariik kehtestanud avaliku teenindamise kohustused 1. augusti 2000. aasta ja 21. detsembri 2000. aasta ministri määrustega kuuel lennuliinil Sardiinia, Rooma ja Milano lennujaamade vahel. Need kohustused avaldati 7. oktoobri 2000. aasta Euroopa Liidu Teatajas. (5) Vastavalt määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktile d korraldati asjaomaste lennuliinide teenindamiseks pakkumismenetlus, mille eesmärk oli valida välja lennuettevõtjad, kellele antakse ainuõigus neid liine teenindada ja kes saavad rahalist kompensatsiooni. (6)

| (8) | Lennuettevõtjad, kellel lubati avaliku teenindamise kohustusega liine teenindada, olid järgmised:






  — | Alitalia: Cagliari–Rooma |
| --- | --- | --- |

(8)

Lennuettevõtjad, kellel lubati avaliku teenindamise kohustusega liine teenindada, olid järgmised:

—

Alitalia: Cagliari–Rooma

| — | Air One: Cagliari–Milano, Alghero–Milano ja Alghero–Rooma |
| --- | --- |

—

Air One: Cagliari–Milano, Alghero–Milano ja Alghero–Rooma

| — | Meridiana: Olbia–Rooma ja Olbia–Milano |
| --- | --- |

—

Meridiana: Olbia–Rooma ja Olbia–Milano

| (9) | See teenindamiskord asendati avaliku teenindamise kohustusega, mis kehtestati Itaalia Vabariigi 8. novembri 2004. aasta ministri määrusega ning avaldati Euroopa Liidu Teatajas10. detsembril 2004. (7) Pärast Lazio piirkonnakohtu 17. märtsi 2005. aasta otsust, millega tühistati osaliselt 8. novembri 2004. aasta ministri määrus, teatasid Itaalia ametiasutused komisjonile, et kõnealused kohustused on peatatud. Sellekohane teatis avaldati Euroopa Liidu Teatajas1. juulil 2005. (8)6. detsembril 2005 teatasid Itaalia ametiasutused komisjonile, et 8. novembri 2004. aasta ministri määrus tühistatakse alates 15. novembrist 2004. |
| --- | --- |

(9)

See teenindamiskord asendati avaliku teenindamise kohustusega, mis kehtestati Itaalia Vabariigi 8. novembri 2004. aasta ministri määrusega ning avaldati Euroopa Liidu Teatajas10. detsembril 2004. (7) Pärast Lazio piirkonnakohtu 17. märtsi 2005. aasta otsust, millega tühistati osaliselt 8. novembri 2004. aasta ministri määrus, teatasid Itaalia ametiasutused komisjonile, et kõnealused kohustused on peatatud. Sellekohane teatis avaldati Euroopa Liidu Teatajas1. juulil 2005. (8)6. detsembril 2005 teatasid Itaalia ametiasutused komisjonile, et 8. novembri 2004. aasta ministri määrus tühistatakse alates 15. novembrist 2004.

II.   MENETLUS

| (10) | Komisjon saatis Itaalia Vabariigile 9. märtsil 2006 kirja (registreerimisnumber 204756), et teatada oma murest seoses ministri määrustega nr 35 ja 36 kehtestatud avaliku teenindamise kohustustega. Ta palus täpsemat teavet nende kehtestamise põhjuste ja rakendustingimuste kohta. Itaalia Vabariik vastas kõigepealt 22. märtsi 2006. aasta kirjaga, millele oli lisatud vastuse projekt, ja seejärel 4. aprilli 2006. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon saatis Itaalia Vabariigile 9. märtsil 2006 kirja (registreerimisnumber 204756), et teatada oma murest seoses ministri määrustega nr 35 ja 36 kehtestatud avaliku teenindamise kohustustega. Ta palus täpsemat teavet nende kehtestamise põhjuste ja rakendustingimuste kohta. Itaalia Vabariik vastas kõigepealt 22. märtsi 2006. aasta kirjaga, millele oli lisatud vastuse projekt, ja seejärel 4. aprilli 2006. aasta kirjaga.

| (11) | Komisjon pöördus 27. aprillil 2006 ENACi poole, et küsida täpsustusi ja teavet kehtiva avaliku teenindamise kohustuse kohta enne uute avaliku teenindamise kohustuste jõustumist. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon pöördus 27. aprillil 2006 ENACi poole, et küsida täpsustusi ja teavet kehtiva avaliku teenindamise kohustuse kohta enne uute avaliku teenindamise kohustuste jõustumist.

| (12) | ENAC vastas 9. mai 2006. aasta kirjaga ja kinnitas, et kuni 2. maini 2006 kohaldatav avaliku teenindamise kohustuste kord Sardiiniast Rooma ja Milanosse on endiselt kehtiv 2000. aasta kord, kuna 2004. aasta ministri määrus, millega seda muuta kavatseti, tunnistati kehtetuks. Alates 2. maist 2006 kohaldatakse uut, ministri määrusega nr 35 kehtestatud korda. Vastuses selgitati ka, et avaliku teenindamise kohustused hõlmavad täielikult 2000. aasta teatises sätestatud Milano lennujaamasüsteemi. |
| --- | --- |

(12)

ENAC vastas 9. mai 2006. aasta kirjaga ja kinnitas, et kuni 2. maini 2006 kohaldatav avaliku teenindamise kohustuste kord Sardiiniast Rooma ja Milanosse on endiselt kehtiv 2000. aasta kord, kuna 2004. aasta ministri määrus, millega seda muuta kavatseti, tunnistati kehtetuks. Alates 2. maist 2006 kohaldatakse uut, ministri määrusega nr 35 kehtestatud korda. Vastuses selgitati ka, et avaliku teenindamise kohustused hõlmavad täielikult 2000. aasta teatises sätestatud Milano lennujaamasüsteemi.

| (13) | 4. augustil 2006 vastas Itaalia Vabariik uuesti komisjoni 9. märtsi kirjale, esitades täiendavaid asjaolusid, mis ei andnud siiski märkimisväärselt uut teavet. |
| --- | --- |

(13)

4. augustil 2006 vastas Itaalia Vabariik uuesti komisjoni 9. märtsi kirjale, esitades täiendavaid asjaolusid, mis ei andnud siiski märkimisväärselt uut teavet.

| (14) | 1. augustil 2006 võttis komisjon omal algatusel vastu otsuse algatada määruse artikli 4 lõikes 3 ettenähtud uurimine. (9) Otsusest teatati Itaalia Vabariigile 1. augustil 2006 (dokumendi number K(2006) 3516). Samas komisjoni otsuses paluti Itaalia ametiasutustel esitada vastused mitmele küsimusele ja anti neile vastamiseks ühekuuline tähtaeg. |
| --- | --- |

(14)

1. augustil 2006 võttis komisjon omal algatusel vastu otsuse algatada määruse artikli 4 lõikes 3 ettenähtud uurimine. (9) Otsusest teatati Itaalia Vabariigile 1. augustil 2006 (dokumendi number K(2006) 3516). Samas komisjoni otsuses paluti Itaalia ametiasutustel esitada vastused mitmele küsimusele ja anti neile vastamiseks ühekuuline tähtaeg.

| (15) | Itaalia ametiasutused vastasid 31. augusti 2006. aasta kirjaga. Vastus hõlmas olulist osa esitatud küsimustest. |
| --- | --- |

(15)

Itaalia ametiasutused vastasid 31. augusti 2006. aasta kirjaga. Vastus hõlmas olulist osa esitatud küsimustest.

| (16) | Siiski pöördus komisjon 2. oktoobril 2006 Itaalia alalise esinduse poole, et paluda täiendavat teavet. |
| --- | --- |

(16)

Siiski pöördus komisjon 2. oktoobril 2006 Itaalia alalise esinduse poole, et paluda täiendavat teavet.

| (17) | Itaalia Vabariik esitas 6. oktoobril 2006 komisjoni täiendavatele küsimustele paljude üksikasjadega pika vastuse. |
| --- | --- |

(17)

Itaalia Vabariik esitas 6. oktoobril 2006 komisjoni täiendavatele küsimustele paljude üksikasjadega pika vastuse.

| (18) | Brüsselis toimus 17. oktoobril 2006 komisjoni (üksus TREN.F.1) ja Itaalia ametiasutuste (transpordiministeerium, alaline esindus, Sardiinia valitsus ja ENAC) kohtumine. |
| --- | --- |

(18)

Brüsselis toimus 17. oktoobril 2006 komisjoni (üksus TREN.F.1) ja Itaalia ametiasutuste (transpordiministeerium, alaline esindus, Sardiinia valitsus ja ENAC) kohtumine.

| (19) | See vastus kinnitas eelkõige, et järgmisi liine teenindatakse juba kooskõlas määruse artikli 4 lõike 1 punkti a alusel kehtestatud avaliku teenindamise kohustustega:






  — | Olbia–Rooma: Meridiana |
| --- | --- | --- |

(19)

See vastus kinnitas eelkõige, et järgmisi liine teenindatakse juba kooskõlas määruse artikli 4 lõike 1 punkti a alusel kehtestatud avaliku teenindamise kohustustega:

—

Olbia–Rooma: Meridiana

| — | Olbia–Milano: Meridiana |
| --- | --- |

—

Olbia–Milano: Meridiana

| — | Alghero–Rooma: Air One |
| --- | --- |

—

Alghero–Rooma: Air One

| — | Alghero–Milano: Air One |
| --- | --- |

—

Alghero–Milano: Air One

| — | Cagliari–Rooma: Air One ja Meridiana |
| --- | --- |

—

Cagliari–Rooma: Air One ja Meridiana

| — | Cagliari–Milano: Air One ja Meridiana |
| --- | --- |

—

Cagliari–Milano: Air One ja Meridiana

| — | Cagliari–Bologna: Meridiana |
| --- | --- |

—

Cagliari–Bologna: Meridiana

| — | Cagliari–Torino: Meridiana |
| --- | --- |

—

Cagliari–Torino: Meridiana

| — | Cagliari–Verona: Meridiana |
| --- | --- |

—

Cagliari–Verona: Meridiana

| — | Olbia–Bologna: Meridiana |
| --- | --- |

—

Olbia–Bologna: Meridiana

Kuid kuuel ülejäänud liinil ei nõustunud ükski lennuettevõtja määruse artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud korra kohaselt tegutsema. Itaalia Vabariik kavatseb seega läbi viia pakkumismenetluse kooskõlas artikli 4 lõike 1 punktiga d. Praeguseks valitud lennuettevõtjad on:

| — | Olbia–Verona: Meridiana |
| --- | --- |

—

Olbia–Verona: Meridiana

| — | Alghero–Bologna: Air One |
| --- | --- |

—

Alghero–Bologna: Air One

| — | Alghero–Torino: Air One |
| --- | --- |

—

Alghero–Torino: Air One

| — | Cagliari–Firenze: Air One ja Meridiana |
| --- | --- |

—

Cagliari–Firenze: Air One ja Meridiana

| — | Cagliari–Napoli: Air One ja Meridiana |
| --- | --- |

—

Cagliari–Napoli: Air One ja Meridiana

| — | Cagliari–Palermo: Air One ja Meridiana. (10) |
| --- | --- |

—

Cagliari–Palermo: Air One ja Meridiana. (10)

Siiski selgitas Itaalia valitsus, et ta ei ole neid liine komisjoni käimasoleva uurimise tõttu veel kellelegi määranud.

III.   ANALÜÜS

1.   Õiguslik raamistik

| (20) | Avaliku teenindamise kohustuste eeskirjad on sätestatud määruses (EMÜ) nr 2408/92, milles on määratletud teenuste vaba osutamise põhimõtte rakendamise tingimused lennuliikluse valdkonnas. |
| --- | --- |

(20)

Avaliku teenindamise kohustuste eeskirjad on sätestatud määruses (EMÜ) nr 2408/92, milles on määratletud teenuste vaba osutamise põhimõtte rakendamise tingimused lennuliikluse valdkonnas.

| (21) | Avaliku teenindamise kohustused määratletakse erandina määruse põhimõttest, mille kohaselt „lubab asjaomane liikmesriik/lubavad asjaomased liikmesriigid ühenduse lennuettevõtjatel kasutada liiklusõigusi ühendusesisestel lennuliinidel”. (11) |
| --- | --- |

(21)

Avaliku teenindamise kohustused määratletakse erandina määruse põhimõttest, mille kohaselt „lubab asjaomane liikmesriik/lubavad asjaomased liikmesriigid ühenduse lennuettevõtjatel kasutada liiklusõigusi ühendusesisestel lennuliinidel”. (11)

| (22) | Kohustuste kohaldamistingimused on määratletud artiklis 4. Kohustusi tõlgendatakse rangelt ning vastavalt mittediskrimineerimise ning proportsionaalsuse põhimõtetele. Kohustused peavad olema kõnealuse artikli kriteeriumide alusel piisavalt põhjendatud. |
| --- | --- |

(22)

Kohustuste kohaldamistingimused on määratletud artiklis 4. Kohustusi tõlgendatakse rangelt ning vastavalt mittediskrimineerimise ning proportsionaalsuse põhimõtetele. Kohustused peavad olema kõnealuse artikli kriteeriumide alusel piisavalt põhjendatud.

| (23) | Avaliku teenindamise kohustuste eeskirjas on ette nähtud, et liikmesriik võib seda kohaldada „regulaarlendude suhtes, mis suunduvad perifeerset või arengupiirkonda teenindavasse lennujaama või väheste lendudega lennuliinil piirkondlikku lennujaama, tingimusel, et neid lennuliine peetakse lennujaama piirkonna majandusliku arengu seisukohalt oluliseks, ning määral, mis on vajalik, et tagada sellel lennuliinil regulaarlendude asjakohane teenindamine, mis vastab pidevuse, regulaarsuse, veomahu ja hinnakujunduse kindlaksmääratud standarditele, millest lennuettevõtja üksnes kaubandushuvidest lähtudes kinni ei peaks”. (12) |
| --- | --- |

(23)

Avaliku teenindamise kohustuste eeskirjas on ette nähtud, et liikmesriik võib seda kohaldada „regulaarlendude suhtes, mis suunduvad perifeerset või arengupiirkonda teenindavasse lennujaama või väheste lendudega lennuliinil piirkondlikku lennujaama, tingimusel, et neid lennuliine peetakse lennujaama piirkonna majandusliku arengu seisukohalt oluliseks, ning määral, mis on vajalik, et tagada sellel lennuliinil regulaarlendude asjakohane teenindamine, mis vastab pidevuse, regulaarsuse, veomahu ja hinnakujunduse kindlaksmääratud standarditele, millest lennuettevõtja üksnes kaubandushuvidest lähtudes kinni ei peaks”. (12)

| (24) | Liikmesriigid hindavad regulaarlendude piisavust, „võttes arvesse avalikku huvi, võimalust hakata uuesti kasutama teisi transpordiliike ja seda, kuivõrd need transpordiliigid suudavad vastata käsitletavatele transpordivajadustele, ning kõigi lennuliini teenindavate või teenindada kavatsevate lennuettevõtjate ühismõju”. (13) |
| --- | --- |

(24)

Liikmesriigid hindavad regulaarlendude piisavust, „võttes arvesse avalikku huvi, võimalust hakata uuesti kasutama teisi transpordiliike ja seda, kuivõrd need transpordiliigid suudavad vastata käsitletavatele transpordivajadustele, ning kõigi lennuliini teenindavate või teenindada kavatsevate lennuettevõtjate ühismõju”. (13)

| (25) | Artikliga 4 on ette nähtud kaheosaline süsteem: esiteks (artikli 4 lõike 1 punkt a) võib asjaomane liikmesriik kehtestada avaliku teenindamise kohustuse ühel või mitmel lennuliinil, mis jäävad avatuks kõikidele ühenduse lennuettevõtjatele tingimusel, et kõnealustest kohustustest peetakse kinni. Juhul kui ükski lennuettevõtja ei taotle avaliku teenindamise kohustustega lennuliini teenindamist, võib liikmesriik järgmise sammuna (artikli 4 lõike 1 punkt d) piirata juurdepääsu kõnealusele lennuliinile, andes selle vaid ühele lennuettevõtjale kuni kolmeaastaseks ajavahemikuks, mida võib pikendada. Lennuettevõtja valitakse ühendusesisese pakkumismenetluse teel. Väljavalitud lennuettevõtja võib sel juhul saada rahalist hüvitist avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest. |
| --- | --- |

(25)

Artikliga 4 on ette nähtud kaheosaline süsteem: esiteks (artikli 4 lõike 1 punkt a) võib asjaomane liikmesriik kehtestada avaliku teenindamise kohustuse ühel või mitmel lennuliinil, mis jäävad avatuks kõikidele ühenduse lennuettevõtjatele tingimusel, et kõnealustest kohustustest peetakse kinni. Juhul kui ükski lennuettevõtja ei taotle avaliku teenindamise kohustustega lennuliini teenindamist, võib liikmesriik järgmise sammuna (artikli 4 lõike 1 punkt d) piirata juurdepääsu kõnealusele lennuliinile, andes selle vaid ühele lennuettevõtjale kuni kolmeaastaseks ajavahemikuks, mida võib pikendada. Lennuettevõtja valitakse ühendusesisese pakkumismenetluse teel. Väljavalitud lennuettevõtja võib sel juhul saada rahalist hüvitist avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest.

| (26) | Vastavalt artikli 4 lõikele 3 võib komisjon otsustada uurimise tulemusena liikmesriigi taotlusel või omal algatusel, kas avaldatud avaliku teenindamise kohustuse kohaldamist tuleb jätkata. Komisjon peab edastama oma otsuse nõukogule ja liikmesriikidele. |
| --- | --- |

(26)

Vastavalt artikli 4 lõikele 3 võib komisjon otsustada uurimise tulemusena liikmesriigi taotlusel või omal algatusel, kas avaldatud avaliku teenindamise kohustuse kohaldamist tuleb jätkata. Komisjon peab edastama oma otsuse nõukogule ja liikmesriikidele.

2.   Liinide abikõlblikkus

| (27) | Itaalia Vabariik põhjendas avaliku teenindamise kohustuse kehtestamist Sardiinia arendamise vajadusega, et kompenseerida piirkonna saarelisest asendist põhjustatud probleeme. |
| --- | --- |

(27)

Itaalia Vabariik põhjendas avaliku teenindamise kohustuse kehtestamist Sardiinia arendamise vajadusega, et kompenseerida piirkonna saarelisest asendist põhjustatud probleeme.

| (28) | Lisaks on Sardiinia kohalik valitsus võtnud eesmärgiks soodustada oma elanike liikuvust. Tõepoolest, ühendus Sardiinia ja Itaalia mandriosa vahel on hooaegade lõikes ebaühtlane, samal ajal kui liikuvuse põhimõte peaks andma Sardiinia elanikele kogu aasta jooksul piisavad liikumisvõimalused. Lisaks rõhutab Itaalia valitsus Sardiinia eri lennujaamade vahelisi nii kilomeetrite kui läbimisaja poolest suuri vahemaid piirkonna infrastruktuuriliste puudujääkide tõttu. Sellega põhjendab valitsus, miks peavad avaliku teenindamise kohustused hõlmama Sardiinia kolme lennujaama. |
| --- | --- |

(28)

Lisaks on Sardiinia kohalik valitsus võtnud eesmärgiks soodustada oma elanike liikuvust. Tõepoolest, ühendus Sardiinia ja Itaalia mandriosa vahel on hooaegade lõikes ebaühtlane, samal ajal kui liikuvuse põhimõte peaks andma Sardiinia elanikele kogu aasta jooksul piisavad liikumisvõimalused. Lisaks rõhutab Itaalia valitsus Sardiinia eri lennujaamade vahelisi nii kilomeetrite kui läbimisaja poolest suuri vahemaid piirkonna infrastruktuuriliste puudujääkide tõttu. Sellega põhjendab valitsus, miks peavad avaliku teenindamise kohustused hõlmama Sardiinia kolme lennujaama.

| (29) | Komisjon on seisukohal, et Sardiiniat võib vaadelda perifeerse piirkonnana seoses tema saarelise asukoha ja alternatiivsete transpordivõimaluste puudumisega. |
| --- | --- |

(29)

Komisjon on seisukohal, et Sardiiniat võib vaadelda perifeerse piirkonnana seoses tema saarelise asukoha ja alternatiivsete transpordivõimaluste puudumisega.

| (30) | Samuti on Sardiinia mahajäämus võrreldes teiste Itaalia piirkondadega dokumentaalselt tõendatud: Sardiinia eraldatus, väike elanike arv ja suur väljaränne selgitavad saare majanduslikku mahajäämust, mis on võrreldav Mezzogiorno piirkonnaga. |
| --- | --- |

(30)

Samuti on Sardiinia mahajäämus võrreldes teiste Itaalia piirkondadega dokumentaalselt tõendatud: Sardiinia eraldatus, väike elanike arv ja suur väljaränne selgitavad saare majanduslikku mahajäämust, mis on võrreldav Mezzogiorno piirkonnaga.

| (31) | Komisjoni käsutuses oleva teabe põhjal ei sea analüüs kahtluse alla asjaomaste lennuliinide olulisust, mida Itaalia ametiasutused rõhutavad. |
| --- | --- |

(31)

Komisjoni käsutuses oleva teabe põhjal ei sea analüüs kahtluse alla asjaomaste lennuliinide olulisust, mida Itaalia ametiasutused rõhutavad.

3.   Avaliku teenindamise kohustuste piisavus

3.1.   Üldtingimused

| (32) | Vastavalt määruse artikli 4 lõike 1 punktile a võivad liikmesriigid kehtestada avaliku teenindamise kohustusi vaid „määral, mis on vajalik, et tagada sellel lennuliinil regulaarlendude asjakohane teenindamine, mis vastab jätkuvuse, regulaarsuse, veomahu ja hinnakujunduse kindlaksmääratud standarditele, millest lennuettevõtja üksnes kaubandushuvidest lähtudes kinni ei peaks”. |
| --- | --- |

(32)

Vastavalt määruse artikli 4 lõike 1 punktile a võivad liikmesriigid kehtestada avaliku teenindamise kohustusi vaid „määral, mis on vajalik, et tagada sellel lennuliinil regulaarlendude asjakohane teenindamine, mis vastab jätkuvuse, regulaarsuse, veomahu ja hinnakujunduse kindlaksmääratud standarditele, millest lennuettevõtja üksnes kaubandushuvidest lähtudes kinni ei peaks”.

| (33) | Teenuste piisavust hinnatakse, võttes arvesse määruse artikli 4 lõike 1 punktis b osutatud kriteeriume:






  — | avalik huvi; |
| --- | --- | --- |

(33)

Teenuste piisavust hinnatakse, võttes arvesse määruse artikli 4 lõike 1 punktis b osutatud kriteeriume:

—

avalik huvi;

| — | võimalus, eriti saarte piirkonnas, hakata uuesti kasutama teisi transpordiliike, ning nende transpordiliikide suutlikkust vastata käsitletavatele transpordivajadustele; |
| --- | --- |

—

võimalus, eriti saarte piirkonnas, hakata uuesti kasutama teisi transpordiliike, ning nende transpordiliikide suutlikkust vastata käsitletavatele transpordivajadustele;

| — | kasutajatele pakutavad lennuhinnad ja -tingimused; |
| --- | --- |

—

kasutajatele pakutavad lennuhinnad ja -tingimused;

| — | kõigi lennuliini teenindavate või teenindada kavatsevate lennuettevõtjate ühismõju. |
| --- | --- |

—

kõigi lennuliini teenindavate või teenindada kavatsevate lennuettevõtjate ühismõju.

| (34) | Lisaks peavad avaliku teenindamise kohustused vastama proportsionaalsuse ja mittediskrimineerimise põhimõtetele (vt näiteks Euroopa Kohtu 20. veebruari 2001. aasta otsus kohtuasjas C-205/99, Asociación Profesional de Empresas Navieras de Líneas Regulares (Analir) jt versus Administración General del Estado, EKL 2001, lk I-01271). |
| --- | --- |

(34)

Lisaks peavad avaliku teenindamise kohustused vastama proportsionaalsuse ja mittediskrimineerimise põhimõtetele (vt näiteks Euroopa Kohtu 20. veebruari 2001. aasta otsus kohtuasjas C-205/99, Asociación Profesional de Empresas Navieras de Líneas Regulares (Analir) jt versus Administración General del Estado, EKL 2001, lk I-01271).

| (35) | Käesoleval juhul on komisjon seisukohal, et Itaalia ametiasutuste esitatud teabe põhjal võib avaliku teenindamise kohustuse kehtestamine sageduse, lennumahu ja hindade osas osutuda vajalikuks, et tagada piisav teenusepakkumine asjaomastel liinidel. |
| --- | --- |

(35)

Käesoleval juhul on komisjon seisukohal, et Itaalia ametiasutuste esitatud teabe põhjal võib avaliku teenindamise kohustuse kehtestamine sageduse, lennumahu ja hindade osas osutuda vajalikuks, et tagada piisav teenusepakkumine asjaomastel liinidel.

| (36) | Siiski leiab komisjon, et mõned ministri määrustega nr 35 ja 36 kehtestatud tingimused on alusetult piiravad või ebaproportsionaalsed. |
| --- | --- |

(36)

Siiski leiab komisjon, et mõned ministri määrustega nr 35 ja 36 kehtestatud tingimused on alusetult piiravad või ebaproportsionaalsed.

3.2.   Kohustus esitada 30 päeva jooksul nõusolek avaliku teenindamise kohustused vastu võtta

| (37) | Ministri määrustes 35 ja 36 kehtestatud avaliku teenindamise kohustuste punkt 8 sätestab, et „lennuettevõtjad, kes kavatsevad käesolevas lisas esitatud avaliku teenindamise kohustused vastu võtta, peavad esitama ENACile asjakohase ametliku nõusoleku 30 päeva jooksul pärast kõnealuste kohustuste kehtestamist käsitleva komisjoni teatise avaldamist Euroopa Liidu Teatajas”. Tegelikkuses osutus see kohustus tingimuseks, mille alusel jätta välja isegi selline lennuettevõtja, kes esitas kõnealuse nõusoleku üks päev hiljem. Seega lennuettevõtja, kes ei teatanud selleks tähtajaks oma nõusolekust kõigi avaliku teenindamise kohustuse tingimustega, riskis sellest välja jäämisega kogu perioodiks. |
| --- | --- |

(37)

Ministri määrustes 35 ja 36 kehtestatud avaliku teenindamise kohustuste punkt 8 sätestab, et „lennuettevõtjad, kes kavatsevad käesolevas lisas esitatud avaliku teenindamise kohustused vastu võtta, peavad esitama ENACile asjakohase ametliku nõusoleku 30 päeva jooksul pärast kõnealuste kohustuste kehtestamist käsitleva komisjoni teatise avaldamist Euroopa Liidu Teatajas”. Tegelikkuses osutus see kohustus tingimuseks, mille alusel jätta välja isegi selline lennuettevõtja, kes esitas kõnealuse nõusoleku üks päev hiljem. Seega lennuettevõtja, kes ei teatanud selleks tähtajaks oma nõusolekust kõigi avaliku teenindamise kohustuse tingimustega, riskis sellest välja jäämisega kogu perioodiks.

| (38) | Komisjon on seisukohal, et sellel tingimusel ei ole määruse artikli 4 lõike 1 punkti a kohaselt mingit õiguslikku alust ja see on põhjendamatult kitsendav. Määruse artikli 4 lõike 1 punkt a ei anna liikmesriikidele õigust piirata nende lennuettevõtjate arvu, kes võivad saada juurdepääsu lennuliinidele, vaid ainult kehtestada üldiselt avaliku teenindamise kohustused, mida kohaldatakse kõigi ettevõtjate suhtes, kes neil liinidel tegutsevad või soovivad tegutseda. Selline lennuettevõtjate arvu piiramine on võimalik ainult artikli 4 lõike 1 punkti d kohaselt. |
| --- | --- |

(38)

Komisjon on seisukohal, et sellel tingimusel ei ole määruse artikli 4 lõike 1 punkti a kohaselt mingit õiguslikku alust ja see on põhjendamatult kitsendav. Määruse artikli 4 lõike 1 punkt a ei anna liikmesriikidele õigust piirata nende lennuettevõtjate arvu, kes võivad saada juurdepääsu lennuliinidele, vaid ainult kehtestada üldiselt avaliku teenindamise kohustused, mida kohaldatakse kõigi ettevõtjate suhtes, kes neil liinidel tegutsevad või soovivad tegutseda. Selline lennuettevõtjate arvu piiramine on võimalik ainult artikli 4 lõike 1 punkti d kohaselt.

| (39) | Seega peab iga lennuettevõtja, kes soovib järgida määruse artikli 4 lõike 1 punkti a kohaselt kehtestatud avaliku teenindamise kohustusi, saama sellel liinil tegutseda, sõltumata sellest, millal ta kavatseb teenuseid pakkuma hakata. Juhul kui ükski lennuettevõtja ei ole kindlaksmääratud tähtajaks alustanud liinil regulaarseid lende kooskõlas määruse artikli 4 lõike 1 punkti a kohaselt kehtestatud avaliku teenindamise kohustustega, võib liikmesriik piirata juurdepääsu sellele liinile kooskõlas artikli 4 lõike 1 punktiga d. Kuid kui üks või mitu lennuettevõtjat on tähtaja jooksul tegevust alustanud, ei või liikmesriik sellel liinil tegutsemist keelata teistel lennuettevõtjatel, kes teatavad ükskõik millal pärast tähtaega oma kavatsusest tegevust alustada. Uute ettevõtjate lisandumine võib siiski nõuda igale lennuettevõtjale pandud avaliku teenindamise kohustuste kohandamist (vt jaotis 3.4). |
| --- | --- |

(39)

Seega peab iga lennuettevõtja, kes soovib järgida määruse artikli 4 lõike 1 punkti a kohaselt kehtestatud avaliku teenindamise kohustusi, saama sellel liinil tegutseda, sõltumata sellest, millal ta kavatseb teenuseid pakkuma hakata. Juhul kui ükski lennuettevõtja ei ole kindlaksmääratud tähtajaks alustanud liinil regulaarseid lende kooskõlas määruse artikli 4 lõike 1 punkti a kohaselt kehtestatud avaliku teenindamise kohustustega, võib liikmesriik piirata juurdepääsu sellele liinile kooskõlas artikli 4 lõike 1 punktiga d. Kuid kui üks või mitu lennuettevõtjat on tähtaja jooksul tegevust alustanud, ei või liikmesriik sellel liinil tegutsemist keelata teistel lennuettevõtjatel, kes teatavad ükskõik millal pärast tähtaega oma kavatsusest tegevust alustada. Uute ettevõtjate lisandumine võib siiski nõuda igale lennuettevõtjale pandud avaliku teenindamise kohustuste kohandamist (vt jaotis 3.4).

3.3.   Kohustus teenindada liini kolme aasta jooksul

| (40) | Ministri määrustega nr 35 ja 36 kehtestatud avaliku teenindamise kohustuste punktis 5 on sätestatud, et „vastavalt määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktile c tagab lennuettevõtja, kes võtab vastu avaliku teenindamise kohustused, teenuse osutamise vähemalt 36 järjestikuse kuu jooksul ega tohi teenuse osutamist katkestada, ilma ENACi ja Sardiinia autonoomse piirkonna ametiasutusi sellest vähemalt kuus kuud ette teatamata”. |
| --- | --- |

(40)

Ministri määrustega nr 35 ja 36 kehtestatud avaliku teenindamise kohustuste punktis 5 on sätestatud, et „vastavalt määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktile c tagab lennuettevõtja, kes võtab vastu avaliku teenindamise kohustused, teenuse osutamise vähemalt 36 järjestikuse kuu jooksul ega tohi teenuse osutamist katkestada, ilma ENACi ja Sardiinia autonoomse piirkonna ametiasutusi sellest vähemalt kuus kuud ette teatamata”.

| (41) | Minimaalse teenindamise perioodi nõue on käesoleval juhul kooskõlas artikli 4 lõike 1 punktiga c, milles on sätestatud, et „juhul kui teised transpordiliigid ei saa tagada piisavat ja katkematut teenindust, võivad asjaomased liikmesriigid panna avaliku teenindamise kohustusse nõude, et iga lennuliini teenindada kavatsev lennuettevõtja annab garantii, et ta teenindab lennuliini kindla ajavahemiku jooksul, mis täpsustatakse vastavalt avaliku teeninduse kohustuse teistele tingimustele”. Komisjon on seisukohal, et Sardiinia saarelise asendi ja kauguse tõttu mandrist ei taga teised transpordiliigid piisavat alternatiivset teenindust. |
| --- | --- |

(41)

Minimaalse teenindamise perioodi nõue on käesoleval juhul kooskõlas artikli 4 lõike 1 punktiga c, milles on sätestatud, et „juhul kui teised transpordiliigid ei saa tagada piisavat ja katkematut teenindust, võivad asjaomased liikmesriigid panna avaliku teenindamise kohustusse nõude, et iga lennuliini teenindada kavatsev lennuettevõtja annab garantii, et ta teenindab lennuliini kindla ajavahemiku jooksul, mis täpsustatakse vastavalt avaliku teeninduse kohustuse teistele tingimustele”. Komisjon on seisukohal, et Sardiinia saarelise asendi ja kauguse tõttu mandrist ei taga teised transpordiliigid piisavat alternatiivset teenindust.

| (42) | Siiski leiab komisjon, et ministri määrustega nr 35 ja 36 kehtestatud kolmeaastane minimaalne ajavahemik on ülemäärane ja ebaproportsionaalne. |
| --- | --- |

(42)

Siiski leiab komisjon, et ministri määrustega nr 35 ja 36 kehtestatud kolmeaastane minimaalne ajavahemik on ülemäärane ja ebaproportsionaalne.

| (43) | Komisjon võib mõista vajadust tagada teenuse järjepidevus ja saada lennuettevõtjatelt lubadus osutada teenust teatava aja jooksul. Siiski, nagu eespool märgitud, ei või avaliku teenindamise kohustuse rakendamise eest vastutavad asutused võimalikke kandidaate kõrvale jätta: avaliku teenindamise kohustused ilma ainukontsessiooni või hüvitiseta ei saa mingil juhul tuua kaasa lõplikku või pikaajalist turu sulgumist. |
| --- | --- |

(43)

Komisjon võib mõista vajadust tagada teenuse järjepidevus ja saada lennuettevõtjatelt lubadus osutada teenust teatava aja jooksul. Siiski, nagu eespool märgitud, ei või avaliku teenindamise kohustuse rakendamise eest vastutavad asutused võimalikke kandidaate kõrvale jätta: avaliku teenindamise kohustused ilma ainukontsessiooni või hüvitiseta ei saa mingil juhul tuua kaasa lõplikku või pikaajalist turu sulgumist.

| (44) | Võib olla õigustatud, et suure hooajalise kõikumisega liinide teenindamise kohustus kehtestatakse aasta teatavateks perioodideks. Sellistel liinidel võib lennuettevõtjatel olla kalduvus piirata või koondada oma pakkumine teatavatele nädalatele, mille kestel on sagedus teenuse tasuvuse tagamiseks piisav ja loobuda teenuse pakkumisest aasta teistel perioodidel. Komisjon leiab siiski, et sellises olukorras peaks proportsionaalsuse põhimõtte järgimine tooma kaasa selle, et ajavahemik, mille jooksul tuleb tagada katkematu teenindus artikli 4 lõike 1 punkti a kohaselt kehtestatud avaliku teenindamise kohustuse raames, ei tohiks ületada ühte aastat. |
| --- | --- |

(44)

Võib olla õigustatud, et suure hooajalise kõikumisega liinide teenindamise kohustus kehtestatakse aasta teatavateks perioodideks. Sellistel liinidel võib lennuettevõtjatel olla kalduvus piirata või koondada oma pakkumine teatavatele nädalatele, mille kestel on sagedus teenuse tasuvuse tagamiseks piisav ja loobuda teenuse pakkumisest aasta teistel perioodidel. Komisjon leiab siiski, et sellises olukorras peaks proportsionaalsuse põhimõtte järgimine tooma kaasa selle, et ajavahemik, mille jooksul tuleb tagada katkematu teenindus artikli 4 lõike 1 punkti a kohaselt kehtestatud avaliku teenindamise kohustuse raames, ei tohiks ületada ühte aastat.

| (45) | Lisaks on komisjon seisukohal, et see ajavahemik ei vabasta avaliku teenindamise kohustuse rakendamise eest vastutavat ametit teenindamise piisavuse perioodilise ümberhindamise vajadusest. Nagu allpool märgitud, peab selline ümberhindamine toimuma igal juhul siis, kui uus lennuettevõtja alustab või kavatseb alustada asjaomase liini teenindamist. |
| --- | --- |

(45)

Lisaks on komisjon seisukohal, et see ajavahemik ei vabasta avaliku teenindamise kohustuse rakendamise eest vastutavat ametit teenindamise piisavuse perioodilise ümberhindamise vajadusest. Nagu allpool märgitud, peab selline ümberhindamine toimuma igal juhul siis, kui uus lennuettevõtja alustab või kavatseb alustada asjaomase liini teenindamist.

3.4.   Liinide ja sageduste jaotamine ENACi poolt

| (46) | Ministri määruste nr 35 ja 36 punkt 1 alapunktis 6 on sätestatud, et „eesmärgiga vältida liigset veomahtu, mis võib tekkida juhul, kui lennuliini teenindamise kohustuse võtavad vastu mitu lennuettevõtjat, ning võttes arvesse asjaomaste lennujaamade infrastruktuuriga seonduvaid piiranguid ja kohustusi, võtab ENAC pärast Sardiinia autonoomse piirkonna ametiasutustega konsulteerimist endale ülesande viia asjaomaste lennuettevõtjate tegevuskavad üldsuse huvides täielikku vastavusse avaliku teenindamise kohustustes lennuliikluse jaoks sätestatud tingimustega. Kõnealune tegevus peab põhinema liinide ja lendude jaotamisel asjaomaste lennuettevõtjate vahel ning võtma arvesse ka kõnealustel liinidel (või liinikooslustel) kahel eelmisel aastal korraldatud lendude arvu”. |
| --- | --- |

(46)

Ministri määruste nr 35 ja 36 punkt 1 alapunktis 6 on sätestatud, et „eesmärgiga vältida liigset veomahtu, mis võib tekkida juhul, kui lennuliini teenindamise kohustuse võtavad vastu mitu lennuettevõtjat, ning võttes arvesse asjaomaste lennujaamade infrastruktuuriga seonduvaid piiranguid ja kohustusi, võtab ENAC pärast Sardiinia autonoomse piirkonna ametiasutustega konsulteerimist endale ülesande viia asjaomaste lennuettevõtjate tegevuskavad üldsuse huvides täielikku vastavusse avaliku teenindamise kohustustes lennuliikluse jaoks sätestatud tingimustega. Kõnealune tegevus peab põhinema liinide ja lendude jaotamisel asjaomaste lennuettevõtjate vahel ning võtma arvesse ka kõnealustel liinidel (või liinikooslustel) kahel eelmisel aastal korraldatud lendude arvu”.

| (47) | Nende volituste kohaselt võib ENAC võtta vastu otsuse ja toetada kokkulepet mitme sama liini teenindava lennuettevõtja vahel. Sardiinia puhul jälgis ENAC teatavatest liinidest huvitatud ettevõtjate ümarlauda ja määras koos nendega kindlaks liikluse jaotumise. |
| --- | --- |

(47)

Nende volituste kohaselt võib ENAC võtta vastu otsuse ja toetada kokkulepet mitme sama liini teenindava lennuettevõtja vahel. Sardiinia puhul jälgis ENAC teatavatest liinidest huvitatud ettevõtjate ümarlauda ja määras koos nendega kindlaks liikluse jaotumise.

| (48) | Itaalia Vabariik kaitseb seda sekkumisvolitust, mis tema hinnangul tagab teenuse järjepidevuse, kaitstes avaliku teenindamise kohustusi ettenägematute olukordade eest seoses teiste ettevõtjate turuletuleku ja lahkumisega, kes võivad olla vähem huvitatud avaliku teenindamise kohustuste vastuvõtmisest ilma igasuguse hüvitiseta. Ta viitab eelkõige Lazio piirkonnakohtu 17. märtsi 2005. aasta otsusele, millele vastavalt oli „täiesti õiguspärane, et (2004. aasta) ministri määrus võib määrata stsenaariumi, mille kohaselt teenindab kõiki liine, mille kohta on kehtestatud avaliku teenindamise kohustus, mitu lennuettevõtjat, kes ei ole koondunud ja konkureerivad omavahel. Selline võimalus peab siiski olema selgelt sätestatud ja samal ajal peab olema minimaalne objektiivne kriteerium teenindusaegade eraldamiseks sõltuvalt avaliku teenindamise kohustuse vastu võtnud lennuettevõtjate arvust (üks, kaks või rohkem), et vältida pakkumist kahjustavat liigset veomahtu ja eelkõige selleks, et teenindusaegade eraldamine ei lõpeks suvalise kehtestamisega ja seega teenindamise ainuõigusega, mille ministri määrus on sõnaselgelt tagasi lükanud”. (14) |
| --- | --- |

(48)

Itaalia Vabariik kaitseb seda sekkumisvolitust, mis tema hinnangul tagab teenuse järjepidevuse, kaitstes avaliku teenindamise kohustusi ettenägematute olukordade eest seoses teiste ettevõtjate turuletuleku ja lahkumisega, kes võivad olla vähem huvitatud avaliku teenindamise kohustuste vastuvõtmisest ilma igasuguse hüvitiseta. Ta viitab eelkõige Lazio piirkonnakohtu 17. märtsi 2005. aasta otsusele, millele vastavalt oli „täiesti õiguspärane, et (2004. aasta) ministri määrus võib määrata stsenaariumi, mille kohaselt teenindab kõiki liine, mille kohta on kehtestatud avaliku teenindamise kohustus, mitu lennuettevõtjat, kes ei ole koondunud ja konkureerivad omavahel. Selline võimalus peab siiski olema selgelt sätestatud ja samal ajal peab olema minimaalne objektiivne kriteerium teenindusaegade eraldamiseks sõltuvalt avaliku teenindamise kohustuse vastu võtnud lennuettevõtjate arvust (üks, kaks või rohkem), et vältida pakkumist kahjustavat liigset veomahtu ja eelkõige selleks, et teenindusaegade eraldamine ei lõpeks suvalise kehtestamisega ja seega teenindamise ainuõigusega, mille ministri määrus on sõnaselgelt tagasi lükanud”. (14)

| (49) | Artikli 4 lõike 1 punkti a alusel kehtestatud avaliku teenindamise kohustustes tuleb arvestada kõiki lennuettevõtjaid, kes teenindavad või kavatsevad teenindada asjaomaseid liine. Seda kinnitab artikli 4 lõike 1 punkt b, mille kohaselt „liikmesriigid hindavad regulaarlendude piisavust, võttes arvesse kõigi lennuliini teenindavate või teenindada kavatsevate lennuettevõtjate ühismõju”. |
| --- | --- |

(49)

Artikli 4 lõike 1 punkti a alusel kehtestatud avaliku teenindamise kohustustes tuleb arvestada kõiki lennuettevõtjaid, kes teenindavad või kavatsevad teenindada asjaomaseid liine. Seda kinnitab artikli 4 lõike 1 punkt b, mille kohaselt „liikmesriigid hindavad regulaarlendude piisavust, võttes arvesse kõigi lennuliini teenindavate või teenindada kavatsevate lennuettevõtjate ühismõju”.

| (50) | Komisjon on seisukohal, et seda põhimõtet tuleb järgida mitte ainult avaliku teenindamise kohustuse kehtestamisel, vaid kogu selle kestuse jooksul. Iga kord, kui uus lennuettevõtja alustab või kavatseb alustada liini teenindamist, tuleb kohandada igale ettevõtjale avaliku teenindamise kohustusega kehtestatud lennumahtu ja sagedusi, nii et igal liinil pakutav lennumaht ja sagedused kokku ei ületaks piisava teenuse pakkumiseks rangelt vajalikku. |
| --- | --- |

(50)

Komisjon on seisukohal, et seda põhimõtet tuleb järgida mitte ainult avaliku teenindamise kohustuse kehtestamisel, vaid kogu selle kestuse jooksul. Iga kord, kui uus lennuettevõtja alustab või kavatseb alustada liini teenindamist, tuleb kohandada igale ettevõtjale avaliku teenindamise kohustusega kehtestatud lennumahtu ja sagedusi, nii et igal liinil pakutav lennumaht ja sagedused kokku ei ületaks piisava teenuse pakkumiseks rangelt vajalikku.

| (51) | Kui tegemist on määruse artikli 4 lõike 1 punkti a alusel kehtestatud avaliku teenindamise kohustustega, ei ole lennuettevõtjad kohustatud tagama sagedusi või lennumahtu individuaalselt, vaid minimaalset teenindust võivad tagada kõik ettevõtjad kokku. |
| --- | --- |

(51)

Kui tegemist on määruse artikli 4 lõike 1 punkti a alusel kehtestatud avaliku teenindamise kohustustega, ei ole lennuettevõtjad kohustatud tagama sagedusi või lennumahtu individuaalselt, vaid minimaalset teenindust võivad tagada kõik ettevõtjad kokku.

| (52) | Komisjon tunnistab, et avaliku teenindamise kohustuste eest vastutaval asutusel võib olla vaja tagada, et sageduste ja lennumahtude koosmõju võimaldab avaliku teenindamise kohustusi rahuldada. Siiski ei tohi kõnealune asutus mingil juhul piirata asjaomaste lennuettevõtjate võimalusi, kui nad soovivad osutada teenust avaliku teenindamise kohustustes nõutud sagedustest või lennumahust suuremas ulatuses, kuna need on vaid minimaalsed kohustused. Seega kuivõrd ENACi võetud eeskirjade eesmärk on takistada lennuettevõtjal täiendavate teenuste osutamist, on need alusetult piiravad ja määrusega vastuolus. |
| --- | --- |

(52)

Komisjon tunnistab, et avaliku teenindamise kohustuste eest vastutaval asutusel võib olla vaja tagada, et sageduste ja lennumahtude koosmõju võimaldab avaliku teenindamise kohustusi rahuldada. Siiski ei tohi kõnealune asutus mingil juhul piirata asjaomaste lennuettevõtjate võimalusi, kui nad soovivad osutada teenust avaliku teenindamise kohustustes nõutud sagedustest või lennumahust suuremas ulatuses, kuna need on vaid minimaalsed kohustused. Seega kuivõrd ENACi võetud eeskirjade eesmärk on takistada lennuettevõtjal täiendavate teenuste osutamist, on need alusetult piiravad ja määrusega vastuolus.

| (53) | Siinkohal tervitab komisjon asjaolu, et Itaalia Vabariik kinnitas 15. novembri 2006. aasta kirjas, et tema ametiasutused hindavad korrapäraselt igal aastal olukorda uuesti ja analüüsivad nende ettevõtjate taotlusi, kes soovivad avaliku teenindamise kohustuse raames liine teenindada. (15) Komisjon märgib, et Itaalia Vabariik kinnitas, et „miski ei keela liikmesriigil kontrollida (sealhulgas avaliku teenindamise kohustuste kohaldamise perioodil) avaliku teenindamise kohustuste piisavust ja vajalikkust ja neid muuta või tühistada, kui nende vajalikkust või õigustatust hiljem ei tunnistata”. (16) |
| --- | --- |

(53)

Siinkohal tervitab komisjon asjaolu, et Itaalia Vabariik kinnitas 15. novembri 2006. aasta kirjas, et tema ametiasutused hindavad korrapäraselt igal aastal olukorda uuesti ja analüüsivad nende ettevõtjate taotlusi, kes soovivad avaliku teenindamise kohustuse raames liine teenindada. (15) Komisjon märgib, et Itaalia Vabariik kinnitas, et „miski ei keela liikmesriigil kontrollida (sealhulgas avaliku teenindamise kohustuste kohaldamise perioodil) avaliku teenindamise kohustuste piisavust ja vajalikkust ja neid muuta või tühistada, kui nende vajalikkust või õigustatust hiljem ei tunnistata”. (16)

3.5.   Ühelt poolt Alghero–Rooma ja Alghero–Milano ja teiselt poolt Olbia–Rooma ja Olbia–Milano liinide ühendamine

| (54) | Itaalia Vabariik põhjendab ühelt poolt Alghero–Rooma ja Alghero–Milano ja teiselt poolt Olbia–Rooma ja Olbia–Milano liinide ühendamist pakettidesse asjaoluga, et need liinid täiendavad üksteist ja on omavahel sõltuvad. Itaalia ametiasutuste sõnul iseloomustab neid liine liikluse väga suure hooajalisuse tõttu 2/3 aastast vähene liiklus. Arvestades, et liinidel ei ole ette nähtud mingit rahalist hüvitist, peavad ametiasutused lennuettevõtjatele tagama, et nende ettevõtmine on jätkusuutlik, vastasel juhul ei ole see majanduslikult atraktiivne. Seega tuleks rakendada „tegevuse omavahelise seotuse kasulikku mõju”, mis võimaldab „talvehooajal napi nõudluse tõttu masinate tagasipöördumist lähtepunkti”, samal ajal kui „liinide pakettideks ühendamine aitab äratada neid liine teenindada võivate lennuettevõtjate huvi”. Lisaks leiab Itaalia valitsus, et suveperioodiks vajalikku pakkumist saab paremini täita, teenindades korraga üht liinide gruppi. Lõpuks väidab Itaalia Vabariik, et määrus sätestab ise võimaluse nõudluse kõikumise korral kasutada ühendamist, näiteks ühe nädala raames. See ühendamine võimaldab seega kulutusi tagasi hoida ja võimsust optimeerida, vastates samal ajal täpselt nõudlusele. Seega ei ole kõnealune ühendamine turu piirang, vaid võib vastupidi ligi tõmmata rohkem ettevõtjaid. |
| --- | --- |

(54)

Itaalia Vabariik põhjendab ühelt poolt Alghero–Rooma ja Alghero–Milano ja teiselt poolt Olbia–Rooma ja Olbia–Milano liinide ühendamist pakettidesse asjaoluga, et need liinid täiendavad üksteist ja on omavahel sõltuvad. Itaalia ametiasutuste sõnul iseloomustab neid liine liikluse väga suure hooajalisuse tõttu 2/3 aastast vähene liiklus. Arvestades, et liinidel ei ole ette nähtud mingit rahalist hüvitist, peavad ametiasutused lennuettevõtjatele tagama, et nende ettevõtmine on jätkusuutlik, vastasel juhul ei ole see majanduslikult atraktiivne. Seega tuleks rakendada „tegevuse omavahelise seotuse kasulikku mõju”, mis võimaldab „talvehooajal napi nõudluse tõttu masinate tagasipöördumist lähtepunkti”, samal ajal kui „liinide pakettideks ühendamine aitab äratada neid liine teenindada võivate lennuettevõtjate huvi”. Lisaks leiab Itaalia valitsus, et suveperioodiks vajalikku pakkumist saab paremini täita, teenindades korraga üht liinide gruppi. Lõpuks väidab Itaalia Vabariik, et määrus sätestab ise võimaluse nõudluse kõikumise korral kasutada ühendamist, näiteks ühe nädala raames. See ühendamine võimaldab seega kulutusi tagasi hoida ja võimsust optimeerida, vastates samal ajal täpselt nõudlusele. Seega ei ole kõnealune ühendamine turu piirang, vaid võib vastupidi ligi tõmmata rohkem ettevõtjaid.

| (55) | Komisjon on seisukohal, et liinide ühendamine ei ole kooskõlas määruse artikli 4 lõike 1 punktidega a, b ja c. Neis sätetes ettenähtud avaliku teenindamise kohustuste sobivuse ja piisavuse kriteeriumid märgivad sõnaselgelt iga kord „lennuliini” ning mitte kordagi liinide ühendamist. Sellest tuleb järeldada, et iga kriteeriumi peab hindama eraldi iga individuaalse lennuliini puhul. |
| --- | --- |

(55)

Komisjon on seisukohal, et liinide ühendamine ei ole kooskõlas määruse artikli 4 lõike 1 punktidega a, b ja c. Neis sätetes ettenähtud avaliku teenindamise kohustuste sobivuse ja piisavuse kriteeriumid märgivad sõnaselgelt iga kord „lennuliini” ning mitte kordagi liinide ühendamist. Sellest tuleb järeldada, et iga kriteeriumi peab hindama eraldi iga individuaalse lennuliini puhul.

| (56) | Lisaks on selline tõlgendus kooskõlas proportsionaalsuse põhimõtte nõudmistega. Selline liinide ühendamine võimaldaks liikmesriikidel kehtestada avaliku teenindamise kohustusi liinidel, kus need ei ole piisava teenindamise tagamiseks vajalikud. Võimalus lennuliine ühendada esineb ainult artikli 4 lõike 1 punktis d, kus on märgitud, et õigus teenindada sellist lennuliini antakse avaliku pakkumise teel „kas ühe või mitme sellise lennuliini jaoks”. See sõnaselge märge artikli 4 lõike 1 punktis d välistab aga sellise ühendamise kohaldamise võimaluse artikli 4 lõike 1 punktide a, b ja c raames. Just seetõttu, et ükski lennuettevõtja ei ole alustanud ega alustamas regulaarlende vastavalt avaliku teenindamise kohustusele, mis on sellel lennuliinil kehtestatud, võib liikmesriik piirata juurdepääsu kõnealusele lennuliinile ühe lennuettevõtjaga kuni kolmeks aastaks ja algatada pakkumismenetluse, mis võib hõlmata lennuliinide rühma. Kokkuvõtteks võib mitme lennuliini ühendamist vaadelda kui vastust selgele turukrahhile ja kaudset hüvitist, mis nagu ka otsene hüvitis on vastuvõetav vaid artikli 4 lõike 1 punkti d raames. Mingil juhul ei või artikli 4 lõike 1 punkti a alusel kehtestatud avaliku teenindamise kohustuste puhul olla ühendamise eesmärk kahe eraldi lennuliini tasuvaks muutmine, et soodustada ühe või mitme lennuettevõtja tegevust. |
| --- | --- |

(56)

Lisaks on selline tõlgendus kooskõlas proportsionaalsuse põhimõtte nõudmistega. Selline liinide ühendamine võimaldaks liikmesriikidel kehtestada avaliku teenindamise kohustusi liinidel, kus need ei ole piisava teenindamise tagamiseks vajalikud. Võimalus lennuliine ühendada esineb ainult artikli 4 lõike 1 punktis d, kus on märgitud, et õigus teenindada sellist lennuliini antakse avaliku pakkumise teel „kas ühe või mitme sellise lennuliini jaoks”. See sõnaselge märge artikli 4 lõike 1 punktis d välistab aga sellise ühendamise kohaldamise võimaluse artikli 4 lõike 1 punktide a, b ja c raames. Just seetõttu, et ükski lennuettevõtja ei ole alustanud ega alustamas regulaarlende vastavalt avaliku teenindamise kohustusele, mis on sellel lennuliinil kehtestatud, võib liikmesriik piirata juurdepääsu kõnealusele lennuliinile ühe lennuettevõtjaga kuni kolmeks aastaks ja algatada pakkumismenetluse, mis võib hõlmata lennuliinide rühma. Kokkuvõtteks võib mitme lennuliini ühendamist vaadelda kui vastust selgele turukrahhile ja kaudset hüvitist, mis nagu ka otsene hüvitis on vastuvõetav vaid artikli 4 lõike 1 punkti d raames. Mingil juhul ei või artikli 4 lõike 1 punkti a alusel kehtestatud avaliku teenindamise kohustuste puhul olla ühendamise eesmärk kahe eraldi lennuliini tasuvaks muutmine, et soodustada ühe või mitme lennuettevõtja tegevust.

| (57) | Lisaks ei toetu Itaalia ametiasutuste esitatud selgitused konkreetsetele tehnilistele või majanduslikele arvulistele andmetele, mis võimaldaksid nende analüüsi kinnitada.
  Neile võib vastuväidetena välja tuua järgmised asjaolud:






  — | nõutavate lennumahtude ja sageduste puhul tuleb arvestada iga lennuliini vajadusi ja mitte nii, et neid saaks saavutada tõhusamalt üksnes liinide ühendamise teel; |
| --- | --- | --- |

(57)

Lisaks ei toetu Itaalia ametiasutuste esitatud selgitused konkreetsetele tehnilistele või majanduslikele arvulistele andmetele, mis võimaldaksid nende analüüsi kinnitada.

Neile võib vastuväidetena välja tuua järgmised asjaolud:

—

nõutavate lennumahtude ja sageduste puhul tuleb arvestada iga lennuliini vajadusi ja mitte nii, et neid saaks saavutada tõhusamalt üksnes liinide ühendamise teel;

| — | selle ühendamisega seotud kohustused sageduse osas on nii olulised, et võivad kõrvale jätta suure hulga potentsiaalseid ettevõtjaid, kes sooviksid vastata avaliku teenindamise kohustusele ja teenindada Sardiinia liine, kuid kellel puudub asukoht ühes kahest linnast ja kes seetõttu jäävad ilma igasugusest võimalusest seda teenust osutada. Seega on ühendamise tulemuseks pigem turu sulgemine; |
| --- | --- |

—

selle ühendamisega seotud kohustused sageduse osas on nii olulised, et võivad kõrvale jätta suure hulga potentsiaalseid ettevõtjaid, kes sooviksid vastata avaliku teenindamise kohustusele ja teenindada Sardiinia liine, kuid kellel puudub asukoht ühes kahest linnast ja kes seetõttu jäävad ilma igasugusest võimalusest seda teenust osutada. Seega on ühendamise tulemuseks pigem turu sulgemine;

| — | on ilmne, et selliselt koondatud avaliku teenindamise kohustused võimaldavad soodsalt vastata vaid väiksel hulgal juba tegevust alustanud ettevõtjatel. Nii on avaliku teenindamise kohustuste kehtestamine jätnud kõrvale ettevõtjad, kes teenindavad või kavatsevad teenindada lennuliine Roomast ja Milanost mõlemasse asjaomasesse lennujaama, nimelt Olbiasse ja Algherosse. Isegi kui nad oleksid soovinud, ei oleks need lennuettevõtjad saanud esitada oma kandidatuuri, kuna see oleks nende tegevuse jaoks liiga kulukas. Sellised liinide ühendamised jätavad seega kõrvale teised potentsiaalsed ettevõtjad. |
| --- | --- |

—

on ilmne, et selliselt koondatud avaliku teenindamise kohustused võimaldavad soodsalt vastata vaid väiksel hulgal juba tegevust alustanud ettevõtjatel. Nii on avaliku teenindamise kohustuste kehtestamine jätnud kõrvale ettevõtjad, kes teenindavad või kavatsevad teenindada lennuliine Roomast ja Milanost mõlemasse asjaomasesse lennujaama, nimelt Olbiasse ja Algherosse. Isegi kui nad oleksid soovinud, ei oleks need lennuettevõtjad saanud esitada oma kandidatuuri, kuna see oleks nende tegevuse jaoks liiga kulukas. Sellised liinide ühendamised jätavad seega kõrvale teised potentsiaalsed ettevõtjad.

Piirav mõju on seda olulisem, kui arvestada asjaomaste turgude ulatust (reisijate arv kokku aastal 2005 – Itaalia Vabariigi andmed)

| — | Olbia–Rooma ja Olbia–Milano: 731 349 (390 186 suvel ja 341 163 talvel). |
| --- | --- |

—

Olbia–Rooma ja Olbia–Milano: 731 349 (390 186 suvel ja 341 163 talvel).

| — | Alghero–Rooma ja Alghero–Milano: 502 820 reisijat (184 273 suvel ja 318 547 talvel). |
| --- | --- |

—

Alghero–Rooma ja Alghero–Milano: 502 820 reisijat (184 273 suvel ja 318 547 talvel).

Sellises olukorras on ebatõenäoline, et lennuliinid Itaalia kahe kõige suurema linna ning Olbia ja Alghero lennujaamade vahel Sardiinias oleksid nii ebaatraktiivsed, et need tuleks atraktiivsuse saavutamiseks ühendada.

| (58) | Seetõttu leiab komisjon, et teatavate liinide pakettideks koondamine on määrusega kokkusobimatu ja alusetult piirav. |
| --- | --- |

(58)

Seetõttu leiab komisjon, et teatavate liinide pakettideks koondamine on määrusega kokkusobimatu ja alusetult piirav.

3.6.   Soodushinnad isikutele, kes on Sardiinias sündinud, kuid ei ela seal

| (59) | Ministri määrustes nr 35 ja 36 on nõutud, et lennuettevõtjad kohaldaksid soodushindu isikutele, kes on Sardiinias sündinud, kuid ei ela seal. Itaalia Vabariigi hinnangul hõlmab nende sätete kohaldamine maksimaalselt 220 000 isikut, ja reaalselt umbes 110 000 isikut, kui arvestada, et 50 % neist teeb ühe reisi aastas. |
| --- | --- |

(59)

Ministri määrustes nr 35 ja 36 on nõutud, et lennuettevõtjad kohaldaksid soodushindu isikutele, kes on Sardiinias sündinud, kuid ei ela seal. Itaalia Vabariigi hinnangul hõlmab nende sätete kohaldamine maksimaalselt 220 000 isikut, ja reaalselt umbes 110 000 isikut, kui arvestada, et 50 % neist teeb ühe reisi aastas.

| (60) | Praktikas soodustab selline meede peamiselt itaalia rahvusest Euroopa kodanikke võrreldes teistest rahvustest kodanikega. Seega võib seda käsitleda ilmse diskrimineerimisena rahvuse alusel ja seega asutamislepinguga vastuolus olevana. Selline meede võiks avaliku teenindamise kohustuse raames olla vastuvõetav üksnes juhul, kui erinev kohtlemine põhineks asjaomase isiku rahvusest sõltumatutel kaalutlustel, mis oleksid objektiivsed ja proportsionaalsed riigisisese õigusega õiguspäraselt taotletava eesmärgiga. |
| --- | --- |

(60)

Praktikas soodustab selline meede peamiselt itaalia rahvusest Euroopa kodanikke võrreldes teistest rahvustest kodanikega. Seega võib seda käsitleda ilmse diskrimineerimisena rahvuse alusel ja seega asutamislepinguga vastuolus olevana. Selline meede võiks avaliku teenindamise kohustuse raames olla vastuvõetav üksnes juhul, kui erinev kohtlemine põhineks asjaomase isiku rahvusest sõltumatutel kaalutlustel, mis oleksid objektiivsed ja proportsionaalsed riigisisese õigusega õiguspäraselt taotletava eesmärgiga.

| (61) | Itaalia Vabariik aga selgitab, et meede on vajalik peamiselt selleks, et võimaldada Sardiinia väljarändajatel säilitada side oma päritolukoha kultuurilise kogukonnaga. (17) Isegi kui sellist eesmärki saaks pidada avaliku huvi õiguspäraseks eesmärgiks määruse artikli 4 lõike 1 punkti b alapunkti i tähenduses, on kõnealune meede siiski ilmselt ebaproportsionaalne. Esiteks kohaldatakse meedet kõigi Sardiinias sündinud, kuid seal mitte elavate isikute suhtes, ilma et oleks vaja tõendada näiteks olemasolevat perekondlikku sidet asjaomase isiku ja päritolupiirkonna vahel. Teiseks kohaldatakse meedet sõltumata iga väljarändaja rahalistest vahenditest. Kolmandaks, erinevalt Sardiinia elanikest, kes peavad teatavate põhiteenuste (haridus, tervishoid) saamiseks või Sardiinia arendamiseks vajalikeks majandustegevusteks suhteliselt sageli mandrile reisima, sõidavad väljarändajad Sardiiniasse vaid erandjuhul (maksimaalselt 50 % asjaomastest isikutest teevad Itaalia ametiasutuste andmetel ühe reisi aastas). Seega on nende juhuslike reiside kogukulu suhteliselt väike võrreldes Sardiinia elanike kuludega ja selle võiks enamikul juhtudel kergesti katta väljarändajate poolt, ilma et oleks vaja kasutada ministri määrustega nr 35 ja 36 ettenähtud vähendamist. Ning lõpuks, kuivõrd osal väljarändajatest ei ole vajalikke vahendeid, et maksta iga-aastase lennu eest Sardiiniasse, oleks sobivam ja vähem piirav meede pakkuda abi just sellistele väljarändajatele. |
| --- | --- |

(61)

Itaalia Vabariik aga selgitab, et meede on vajalik peamiselt selleks, et võimaldada Sardiinia väljarändajatel säilitada side oma päritolukoha kultuurilise kogukonnaga. (17) Isegi kui sellist eesmärki saaks pidada avaliku huvi õiguspäraseks eesmärgiks määruse artikli 4 lõike 1 punkti b alapunkti i tähenduses, on kõnealune meede siiski ilmselt ebaproportsionaalne. Esiteks kohaldatakse meedet kõigi Sardiinias sündinud, kuid seal mitte elavate isikute suhtes, ilma et oleks vaja tõendada näiteks olemasolevat perekondlikku sidet asjaomase isiku ja päritolupiirkonna vahel. Teiseks kohaldatakse meedet sõltumata iga väljarändaja rahalistest vahenditest. Kolmandaks, erinevalt Sardiinia elanikest, kes peavad teatavate põhiteenuste (haridus, tervishoid) saamiseks või Sardiinia arendamiseks vajalikeks majandustegevusteks suhteliselt sageli mandrile reisima, sõidavad väljarändajad Sardiiniasse vaid erandjuhul (maksimaalselt 50 % asjaomastest isikutest teevad Itaalia ametiasutuste andmetel ühe reisi aastas). Seega on nende juhuslike reiside kogukulu suhteliselt väike võrreldes Sardiinia elanike kuludega ja selle võiks enamikul juhtudel kergesti katta väljarändajate poolt, ilma et oleks vaja kasutada ministri määrustega nr 35 ja 36 ettenähtud vähendamist. Ning lõpuks, kuivõrd osal väljarändajatest ei ole vajalikke vahendeid, et maksta iga-aastase lennu eest Sardiiniasse, oleks sobivam ja vähem piirav meede pakkuda abi just sellistele väljarändajatele.

| (62) | Neid asjaolusid arvestades leiab komisjon, et see säte on ebaproportsionaalne ja määrusega kokkusobimatu. |
| --- | --- |

(62)

Neid asjaolusid arvestades leiab komisjon, et see säte on ebaproportsionaalne ja määrusega kokkusobimatu.

3.7.   Kohaldamine kogu lennujaamasüsteemi suhtes

| (63) | Ministri määrustes nr 35 ja 36 on nähtud ette, et avaliku teenindamise kohustuste kohaldamine Rooma ja Milano suunal hõlmab määruse II lisas esitatud vastavaid lennujaamade süsteeme tervikuna, nimelt:






  — | Fiumicino ja Ciampino lennujaamad Roomas; |
| --- | --- | --- |

(63)

Ministri määrustes nr 35 ja 36 on nähtud ette, et avaliku teenindamise kohustuste kohaldamine Rooma ja Milano suunal hõlmab määruse II lisas esitatud vastavaid lennujaamade süsteeme tervikuna, nimelt:

—

Fiumicino ja Ciampino lennujaamad Roomas;

| — | Linate, Malpensa ja Bergame lennujaamad Milanos. |
| --- | --- |

—

Linate, Malpensa ja Bergame lennujaamad Milanos.

| (64) | Meenutuseks, 2000. aasta avaliku teenindamise kohustused hõlmasid Rooma (Fiumicino) ja Milano lennujaamu. Milano lennujaamasüsteemi loomisel määruse artikli 8 ja II lisa kohaselt laiendas Itaalia avaliku teenindamise kohustuste rakendamist tervele asjaomasele lennujaamasüsteemile. |
| --- | --- |

(64)

Meenutuseks, 2000. aasta avaliku teenindamise kohustused hõlmasid Rooma (Fiumicino) ja Milano lennujaamu. Milano lennujaamasüsteemi loomisel määruse artikli 8 ja II lisa kohaselt laiendas Itaalia avaliku teenindamise kohustuste rakendamist tervele asjaomasele lennujaamasüsteemile.

| (65) | Itaalia Vabariik põhjendas oma otsust vaid tehniliste asjaoludega, mis sundisid teda võtma automaatselt üle kõik lennujaamasüsteemid tervikuna. Siiski kinnitas ta, et avaliku teenindamise kohustused hõlmavad peamiselt Rooma–Fiumicino ja Milano–Linate lennujaamu, mida avaliku teenindamise kohustused vastuvõtnud ettevõtjad eelistavad nende läheduse tõttu asjaomase linnastu kesklinnale, mistõttu oli avaliku teenindamise kohustustes sätestatud, et „kooskõlas kehtivate teenindusaegadega tuleb vähemalt 50 % Sardiinia, Rooma ja Milano lennujaamade vahelistest lendudest korraldada Fiumicino ja Linate lennujaamade kaudu”. (18) |
| --- | --- |

(65)

Itaalia Vabariik põhjendas oma otsust vaid tehniliste asjaoludega, mis sundisid teda võtma automaatselt üle kõik lennujaamasüsteemid tervikuna. Siiski kinnitas ta, et avaliku teenindamise kohustused hõlmavad peamiselt Rooma–Fiumicino ja Milano–Linate lennujaamu, mida avaliku teenindamise kohustused vastuvõtnud ettevõtjad eelistavad nende läheduse tõttu asjaomase linnastu kesklinnale, mistõttu oli avaliku teenindamise kohustustes sätestatud, et „kooskõlas kehtivate teenindusaegadega tuleb vähemalt 50 % Sardiinia, Rooma ja Milano lennujaamade vahelistest lendudest korraldada Fiumicino ja Linate lennujaamade kaudu”. (18)

| (66) | Itaalia Vabariik väitis, et oli „objektiivselt tõendatud, et Fiumicino lennujaam Roomas ja Linate lennujaam Milanos on kasutajate jaoks kõige mugavamad, paremini teenindatavad ja atraktiivsemad sihtkohad, kuna need on kesklinnale kõige lähemad ja kõige parema ühendusega lennujaamad”. Samuti selgitas ta, et „selleks, et tagada parem ja enamiku kasutajate nõudmistele vastav teenindus, peeti asjakohaseks vältida võimalust, et avaliku teenindamise kohustused vastu võtnud lennuettevõtjad saaksid need lennujaamad täielikult kõrvale jätta, eelistades teisi (kasutajatele vähem mugavaid ja huvipakkuvaid) lennujaamu, mis kuuluvad samasse lennujaamasüsteemi.”. (19) |
| --- | --- |

(66)

Itaalia Vabariik väitis, et oli „objektiivselt tõendatud, et Fiumicino lennujaam Roomas ja Linate lennujaam Milanos on kasutajate jaoks kõige mugavamad, paremini teenindatavad ja atraktiivsemad sihtkohad, kuna need on kesklinnale kõige lähemad ja kõige parema ühendusega lennujaamad”. Samuti selgitas ta, et „selleks, et tagada parem ja enamiku kasutajate nõudmistele vastav teenindus, peeti asjakohaseks vältida võimalust, et avaliku teenindamise kohustused vastu võtnud lennuettevõtjad saaksid need lennujaamad täielikult kõrvale jätta, eelistades teisi (kasutajatele vähem mugavaid ja huvipakkuvaid) lennujaamu, mis kuuluvad samasse lennujaamasüsteemi.”. (19)

| (67) | Lisaks selgub, et tegelikkuses toimuvad talvehooajal lennud ainult Fiumicino ja Linate lennujaamade kaudu. |
| --- | --- |

(67)

Lisaks selgub, et tegelikkuses toimuvad talvehooajal lennud ainult Fiumicino ja Linate lennujaamade kaudu.

| (68) | Käesoleval juhul kahtleb komisjon sellise meetme vajalikkuses, kuna peab seda ebaproportsionaalseks taotletavate eesmärkidega võrreldes, milleks on tagada liikuvus mandri suunal ja territoriaalne ühtekuuluvus. Kõnealuse meetme otseseks tagajärjeks on võimalike lennuettevõtjate kõrvalejätmine, mõjutamata avaliku teenindamise kohustuste põhimõtet, ja see aitab kaasa turu lõplikule sulgemisele uutele ettevõtjatele kõige populaarsematel liinidel, eelkõige suvehooajal. |
| --- | --- |

(68)

Käesoleval juhul kahtleb komisjon sellise meetme vajalikkuses, kuna peab seda ebaproportsionaalseks taotletavate eesmärkidega võrreldes, milleks on tagada liikuvus mandri suunal ja territoriaalne ühtekuuluvus. Kõnealuse meetme otseseks tagajärjeks on võimalike lennuettevõtjate kõrvalejätmine, mõjutamata avaliku teenindamise kohustuste põhimõtet, ja see aitab kaasa turu lõplikule sulgemisele uutele ettevõtjatele kõige populaarsematel liinidel, eelkõige suvehooajal.

| (69) | Itaalia Vabariik tunnistas siiski, et Malpensa suurlennujaam mängib olulist rolli rahvusvahelises lennuühenduses, samal ajal kui Ciampino ja Bergame lennujaamad odavlende pakkuvate lennuettevõtjate keskustena võimaldavad vastata ühenduse sotsiaalse ja majandusliku ühtekuuluvuse põhimõttele ning viia ellu Sardiinia sarnase saare puhul territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärk kõigi Euroopa piirkondadega. Seetõttu kohustus Itaalia Vabariik muutma ministri määrust nr 35, et mitte kohaldada avaliku teenindamise kohustusi Malpensa, Bergame ja Ciampino lennujaamadele. (20) |
| --- | --- |

(69)

Itaalia Vabariik tunnistas siiski, et Malpensa suurlennujaam mängib olulist rolli rahvusvahelises lennuühenduses, samal ajal kui Ciampino ja Bergame lennujaamad odavlende pakkuvate lennuettevõtjate keskustena võimaldavad vastata ühenduse sotsiaalse ja majandusliku ühtekuuluvuse põhimõttele ning viia ellu Sardiinia sarnase saare puhul territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärk kõigi Euroopa piirkondadega. Seetõttu kohustus Itaalia Vabariik muutma ministri määrust nr 35, et mitte kohaldada avaliku teenindamise kohustusi Malpensa, Bergame ja Ciampino lennujaamadele. (20)

| (70) | Komisjon on seisukohal, et see lubadus annab vastuse kahtlustele, mis võivad kerkida, ja et selline ministri määruse muudatus võimaldab vähendada olulisel määral avaliku teenindamise kohustustega pandud põhjendamatuid piiranguid, vastates Sardiinia liikuvuse vajadusele, kehtestamata samas asjaomastele turgudele ebaproportsionaalseid piiranguid. |
| --- | --- |

(70)

Komisjon on seisukohal, et see lubadus annab vastuse kahtlustele, mis võivad kerkida, ja et selline ministri määruse muudatus võimaldab vähendada olulisel määral avaliku teenindamise kohustustega pandud põhjendamatuid piiranguid, vastates Sardiinia liikuvuse vajadusele, kehtestamata samas asjaomastele turgudele ebaproportsionaalseid piiranguid.

| (71) | Arvestades seda Itaalia Vabariigi lubadust, ei kavatse komisjon edasi arendada oma analüüsi kogu Rooma ja Milano lennujaamasüsteemide suhtes kohaldamise ebaproportsionaalsuse kohta, jättes endale võimaluse vajaduse korral käesolevate ja tulevaste avaliku teenindamise kohustuste puhul selle aspekti juurde tagasi pöörduda. |
| --- | --- |

(71)

Arvestades seda Itaalia Vabariigi lubadust, ei kavatse komisjon edasi arendada oma analüüsi kogu Rooma ja Milano lennujaamasüsteemide suhtes kohaldamise ebaproportsionaalsuse kohta, jättes endale võimaluse vajaduse korral käesolevate ja tulevaste avaliku teenindamise kohustuste puhul selle aspekti juurde tagasi pöörduda.

IV.   KOKKUVÕTE

| (72) | Itaalia Vabariigi esitatud andmete põhjal ei sea komisjon kahtluse alla avaliku teenindamise kohustuste kohaldamise põhimõtet Sardiinia ja Itaalia mandriosa vahel, mis nii sageduse, lennumahu kui hindade osas võib osutuda vajalikuks, et tagada piisav teenusepakkumine asjaomastel liinidel. |
| --- | --- |

(72)

Itaalia Vabariigi esitatud andmete põhjal ei sea komisjon kahtluse alla avaliku teenindamise kohustuste kohaldamise põhimõtet Sardiinia ja Itaalia mandriosa vahel, mis nii sageduse, lennumahu kui hindade osas võib osutuda vajalikuks, et tagada piisav teenusepakkumine asjaomastel liinidel.

| (73) | Siiski on komisjon seisukohal, et mõned Itaalia Vabariigi ministri määrustega nr 35 ja 36 kehtestatud tingimused on alusetult piiravad või ebaproportsionaalsed. |
| --- | --- |

(73)

Siiski on komisjon seisukohal, et mõned Itaalia Vabariigi ministri määrustega nr 35 ja 36 kehtestatud tingimused on alusetult piiravad või ebaproportsionaalsed.

| (74) | Komisjon leiab, et määruse artikli 4 lõike 1 punkti a alusel kehtestatud avaliku teenindamise kohustuste puhul eeldatakse, et igal lennuettevõtjal, kes kavatseb avaliku teenindamise kohustusi järgida, peab olema võimalus asjaomast liini teenindada, sõltumata sellest, millal ta kavatseb teenust osutama hakata. Seega on kandidatuuri esitamise tähtaja kasutamine, et välistada automaatselt kõik ettevõtjad, kes esitavad oma kandidatuuri pärast seda tähtaega, alusetult piirav ja määrusega kokkusobimatu. |
| --- | --- |

(74)

Komisjon leiab, et määruse artikli 4 lõike 1 punkti a alusel kehtestatud avaliku teenindamise kohustuste puhul eeldatakse, et igal lennuettevõtjal, kes kavatseb avaliku teenindamise kohustusi järgida, peab olema võimalus asjaomast liini teenindada, sõltumata sellest, millal ta kavatseb teenust osutama hakata. Seega on kandidatuuri esitamise tähtaja kasutamine, et välistada automaatselt kõik ettevõtjad, kes esitavad oma kandidatuuri pärast seda tähtaega, alusetult piirav ja määrusega kokkusobimatu.

| (75) | Kuigi võib tunduda õiguspärane näha ette teenuse osutamise kestus, leiab komisjon, et proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt peab see kestus olema mõistlikes piirides ning et artikli 4 lõike 1 punkti a alusel kehtestatud avaliku teenindamise kohustuste puhul ei tohi see ületada üht aastat. |
| --- | --- |

(75)

Kuigi võib tunduda õiguspärane näha ette teenuse osutamise kestus, leiab komisjon, et proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt peab see kestus olema mõistlikes piirides ning et artikli 4 lõike 1 punkti a alusel kehtestatud avaliku teenindamise kohustuste puhul ei tohi see ületada üht aastat.

| (76) | Komisjon on seisukohal, et ENACile antud pädevused ettevõtjate tegevuse kooskõlastamisel liigse veomahu vältimiseks on alusetult piiravad ja määrusega kokkusobimatud. |
| --- | --- |

(76)

Komisjon on seisukohal, et ENACile antud pädevused ettevõtjate tegevuse kooskõlastamisel liigse veomahu vältimiseks on alusetult piiravad ja määrusega kokkusobimatud.

| (77) | Komisjon märgib, et ühelt poolt Olbia–Rooma ja Olbia–Milano ja teiselt poolt Alghero–Rooma ja Alghero–Milano lennuliinide ühendamine pakettidesse on alusetult piirav ja määrusega kokkusobimatu. |
| --- | --- |

(77)

Komisjon märgib, et ühelt poolt Olbia–Rooma ja Olbia–Milano ja teiselt poolt Alghero–Rooma ja Alghero–Milano lennuliinide ühendamine pakettidesse on alusetult piirav ja määrusega kokkusobimatu.

| (78) | Komisjon on seisukohal, et soodushindade kohaldamine Sardiinias sündinud, kuid seal mitte elavate isikute suhtes on ebaproportsionaalne ja määrusega kokkusobimatu. |
| --- | --- |

(78)

Komisjon on seisukohal, et soodushindade kohaldamine Sardiinias sündinud, kuid seal mitte elavate isikute suhtes on ebaproportsionaalne ja määrusega kokkusobimatu.

| (79) | Komisjon kahtleb avaliku teenindamise kohustuste kohaldamise vajalikkuses kogu Rooma ja Milano lennujaamasüsteemide suhtes, mida ta peab ebaproportsionaalseks võrreldes taotletavate eesmärkidega, milleks on tagada liikuvus mandri suunal ja territoriaalne ühtekuuluvus. Siiski, arvestades Itaalia Vabariigi lubadust muuta ministri määrust nr 35, et mitte kohaldada avaliku teenindamise kohustusi Malpensa, Bergame ja Ciampino lennujaamadele, ei jätka komisjon oma analüüsi, jättes endale siiski võimaluse vajaduse korral praeguste ja tulevaste avaliku teenindamise kohustuste puhul selle aspekti juurde tagasi pöörduda, |
| --- | --- |

(79)

Komisjon kahtleb avaliku teenindamise kohustuste kohaldamise vajalikkuses kogu Rooma ja Milano lennujaamasüsteemide suhtes, mida ta peab ebaproportsionaalseks võrreldes taotletavate eesmärkidega, milleks on tagada liikuvus mandri suunal ja territoriaalne ühtekuuluvus. Siiski, arvestades Itaalia Vabariigi lubadust muuta ministri määrust nr 35, et mitte kohaldada avaliku teenindamise kohustusi Malpensa, Bergame ja Ciampino lennujaamadele, ei jätka komisjon oma analüüsi, jättes endale siiski võimaluse vajaduse korral praeguste ja tulevaste avaliku teenindamise kohustuste puhul selle aspekti juurde tagasi pöörduda,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Itaalia Vabariik võib jätkata infrastruktuuri- ja transpordiministeeriumi 29. detsembri 2005. aasta määrustega nr 35 ja 36 (avaldatud 11. jaanuaril 2006 Itaalia ametlikus teatajas Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana) kehtestatud avaliku teenindamise kohustuste kohaldamist kokku 16 lennuliinil kolme Sardiinia lennuvälja ja peamiste Itaalia riiklike lennuväljade vahel, mis avaldati vastavalt 24. märtsil 2006 (ministri määrus nr 35) ja 21. aprillil 2006 (ministri määrus nr 36) Euroopa Liidu Teatajas, kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2408/92 ühenduse lennuettevõtjate juurdepääsu kohta ühendusesisestele lennuliinidele artikli 4 lõike 1 punktile a, juhul kui järgitakse järgmisi tingimusi:

| a) | igal lennuettevõtjal, kes kavatseb avaliku teenindamise kohustusi järgida, peab olema võimalus asjaomast liini teenindada, sõltumata sellest, millal ta teatab oma kavatsusest neid teenuseid osutama hakata ja sellest, kas see teatamine toimub ministri määrustes määratud 30päevase ajavahemiku sees või pärast seda; |
| --- | --- |

a)

igal lennuettevõtjal, kes kavatseb avaliku teenindamise kohustusi järgida, peab olema võimalus asjaomast liini teenindada, sõltumata sellest, millal ta teatab oma kavatsusest neid teenuseid osutama hakata ja sellest, kas see teatamine toimub ministri määrustes määratud 30päevase ajavahemiku sees või pärast seda;

| b) | lennuettevõtjatele ei tohi avaliku teenindamise kohustuste raames ette näha teenuse osutamise kestust, mis ületab üht aastat; |
| --- | --- |

b)

lennuettevõtjatele ei tohi avaliku teenindamise kohustuste raames ette näha teenuse osutamise kestust, mis ületab üht aastat;

| c) | Itaalia ametiasutused peavad ümber hindama avaliku teenindamise kohustuse säilitamise vajadust konkreetsel liinil ning igale lennuettevõtjale pandud kohustuste taset alati, kui uus lennuettevõtja alustab liini teenindamist või teatab oma kavatsusest seda liini teenindada, ja igal juhul kord aastas; |
| --- | --- |

c)

Itaalia ametiasutused peavad ümber hindama avaliku teenindamise kohustuse säilitamise vajadust konkreetsel liinil ning igale lennuettevõtjale pandud kohustuste taset alati, kui uus lennuettevõtja alustab liini teenindamist või teatab oma kavatsusest seda liini teenindada, ja igal juhul kord aastas;

| d) | Itaalia ametiasutused ei tohi takistada lennuettevõtjatel asjaomaste liinide teenindamist avaliku teenindamise kohustustega sageduse ja lennumahu osas sätestatud miinimumnõuetest suuremas ulatuses; |
| --- | --- |

d)

Itaalia ametiasutused ei tohi takistada lennuettevõtjatel asjaomaste liinide teenindamist avaliku teenindamise kohustustega sageduse ja lennumahu osas sätestatud miinimumnõuetest suuremas ulatuses;

| e) | lennuettevõtjatel ei tohi olla kohustust pakkuda soodustariife Sardiinias sündinud isikutele, kes seal ei ela; |
| --- | --- |

e)

lennuettevõtjatel ei tohi olla kohustust pakkuda soodustariife Sardiinias sündinud isikutele, kes seal ei ela;

| f) | Itaalia ametiasutused ei tohi seada õigust teenindada üht kahe linna vahelist lennuliini sõltuvusse kohustusest teenindada mõnda teist kahe linna vahelist lennuliini. |
| --- | --- |

f)

Itaalia ametiasutused ei tohi seada õigust teenindada üht kahe linna vahelist lennuliini sõltuvusse kohustusest teenindada mõnda teist kahe linna vahelist lennuliini.

2.   Itaalia Vabariik peab teavitama komisjoni käesoleva otsuse rakendamiseks võetud meetmetest hiljemalt 1. augustiks 2007.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Itaalia Vabariigile.

Brüssel, 23. aprill 2007

Komisjoni nimel

asepresident

Jacques BARROT

---

(1)  EÜT L 240, 24.8.1992, lk 8. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

1

(2)  ELT C 72, 24.3.2006, lk 4.

2

(3)  ELT C 93, 21.4.2006, lk 13.

3

(4)  ELT C 95, 22.4.2006, lk 9–27, 30.

4

(5)  EÜT C 284, 7.10.2000, lk 16.

5

(6)  EÜT C 51, 16.2.2001, lk 12–22.

6

(7)  ELT C 306, 10.12.2004, lk 6.

7

(8)  ELT C 161, 1.7.2005, lk 10.

8

(9)  ELT L 215, 5.8.2006, lk 31.

9

(10)  Vt Itaalia Vabariigi 6. oktoobri ja 15. novembri 2006. aasta vastused ja ENACi 23. mai 2006. aasta pressiteade.

10

(11)  23. juuli 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 2408/92, artikli 3 lõige 1.

11

(12)  23. juuli 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 2408/92, artikli 4 lõike 1 punkt a.

12

(13)  23. juuli 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 2408/92, artikli 4 lõike 1 punkt b.

13

(14)  Lazio piirkonnakohtu 17. märtsi 2005. aasta otsus nr 2436.

14

(15)  Itaalia Vabariigi 15. novembri 2006. aasta kiri, lk 2.

15

(16)  Itaalia Vabariigi 15. novembri 2006. aasta kiri, lk 11.

16

(17)  Itaalia Vabariigi 6. oktoobri 2006. aasta kiri, lk 72–74.

17

(18)  24. märtsi 2006. aasta teatise punkt 1.2.

18

(19)  Itaalia Vabariigi 6. oktoobri 2006. aasta kiri, lk 78.

19

(20)  Itaalia Vabariigi 15. novembri 2006. aasta kiri, lk 3.

20

---

| 15.5.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/27 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/27

---

KOMISJONI OTSUS,

8. mai 2007,

millega lubatakse liikmesriikidel pikendada uute toimeainete benalaksüül-Mi, fluoksastrobiini, protiokonasooli, spirodiklofeeni, spiromesifeeni ja sulfurüülfluoriidi jaoks antud ajutisi lubasid

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 1929 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/333/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõike 1 neljandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 2002. aasta veebruaris sai Portugal kooskõlas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikega 2 taotluse firmalt Isagro toimeaine benalaksüül-M lisamiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Komisjoni otsusega 2003/35/EÜ (2) kinnitati, et toimik on täielik ja seda võib lugeda põhimõtteliselt vastavaks kõnealuse direktiivi II ja III lisas loetletud andmete ja teabe esitamise nõuetele. |
| --- | --- |

(1)

2002. aasta veebruaris sai Portugal kooskõlas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikega 2 taotluse firmalt Isagro toimeaine benalaksüül-M lisamiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Komisjoni otsusega 2003/35/EÜ (2) kinnitati, et toimik on täielik ja seda võib lugeda põhimõtteliselt vastavaks kõnealuse direktiivi II ja III lisas loetletud andmete ja teabe esitamise nõuetele.

| (2) | 2002. aasta märtsis sai Ühendkuningriik firmalt Bayer CropScience taotluse fluoksastrobiini kohta. Otsusega 2003/35/EÜ kinnitati, et toimik on täielik ja seda võib lugeda põhimõtteliselt vastavaks kõnealuse direktiivi II ja III lisas loetletud andmete ja teabe esitamise nõuetele. |
| --- | --- |

(2)

2002. aasta märtsis sai Ühendkuningriik firmalt Bayer CropScience taotluse fluoksastrobiini kohta. Otsusega 2003/35/EÜ kinnitati, et toimik on täielik ja seda võib lugeda põhimõtteliselt vastavaks kõnealuse direktiivi II ja III lisas loetletud andmete ja teabe esitamise nõuetele.

| (3) | 2002. aasta märtsis sai Ühendkuningriik firmalt Bayer CropScience taotluse protiokonasooli kohta. Otsusega 2003/35/EÜ kinnitati, et toimik on täielik ja seda võib lugeda põhimõtteliselt vastavaks kõnealuse direktiivi II ja III lisas loetletud andmete ja teabe esitamise nõuetele. |
| --- | --- |

(3)

2002. aasta märtsis sai Ühendkuningriik firmalt Bayer CropScience taotluse protiokonasooli kohta. Otsusega 2003/35/EÜ kinnitati, et toimik on täielik ja seda võib lugeda põhimõtteliselt vastavaks kõnealuse direktiivi II ja III lisas loetletud andmete ja teabe esitamise nõuetele.

| (4) | 2001. aasta augustis said Madalmaad firmalt Bayer AG taotluse spirodiklofeeni kohta. Komisjoni otsusega 2002/593/EÜ (3) kinnitati, et toimik on täielik ja seda võib lugeda põhimõtteliselt vastavaks kõnealuse direktiivi II ja III lisas loetletud andmete ja teabe esitamise nõuetele. |
| --- | --- |

(4)

2001. aasta augustis said Madalmaad firmalt Bayer AG taotluse spirodiklofeeni kohta. Komisjoni otsusega 2002/593/EÜ (3) kinnitati, et toimik on täielik ja seda võib lugeda põhimõtteliselt vastavaks kõnealuse direktiivi II ja III lisas loetletud andmete ja teabe esitamise nõuetele.

| (5) | 2002. aasta aprillis sai Ühendkuningriik firmalt Bayer AG taotluse spiromesifeeni kohta. Komisjoni otsusega 2003/105/EÜ (4) kinnitati, et toimik on täielik ja seda võib lugeda põhimõtteliselt vastavaks kõnealuse direktiivi II ja III lisas loetletud andmete ja teabe esitamise nõuetele. |
| --- | --- |

(5)

2002. aasta aprillis sai Ühendkuningriik firmalt Bayer AG taotluse spiromesifeeni kohta. Komisjoni otsusega 2003/105/EÜ (4) kinnitati, et toimik on täielik ja seda võib lugeda põhimõtteliselt vastavaks kõnealuse direktiivi II ja III lisas loetletud andmete ja teabe esitamise nõuetele.

| (6) | 2002. aasta juulis sai Ühendkuningriik firmalt Dow AgroSciences Ltd. taotluse sulfurüülfluoriidi kohta. Komisjoni otsusega 2003/305/EÜ (5) (kus kasutati ingliskeelses tekstis nimetust sulphuryl fluoride) kinnitati, et toimik on täielik ja seda võib lugeda põhimõtteliselt vastavaks kõnealuse direktiivi II ja III lisas loetletud andmete ja teabe esitamise nõuetele. |
| --- | --- |

(6)

2002. aasta juulis sai Ühendkuningriik firmalt Dow AgroSciences Ltd. taotluse sulfurüülfluoriidi kohta. Komisjoni otsusega 2003/305/EÜ (5) (kus kasutati ingliskeelses tekstis nimetust sulphuryl fluoride) kinnitati, et toimik on täielik ja seda võib lugeda põhimõtteliselt vastavaks kõnealuse direktiivi II ja III lisas loetletud andmete ja teabe esitamise nõuetele.

| (7) | Toimikute täielikkuse kinnitamine oli vajalik selleks, et võimaldada nende detailset uurimist ja luua liikmesriikidele võimalus anda nimetatud toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite jaoks ajutised load kuni kolmeks aastaks, järgides direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 1 sätestatud tingimusi, eelkõige tingimust, mis on seotud toimeainete ja taimekaitsevahendi detailse hindamisega nimetatud direktiivis sätestatud nõudmiste valguses. |
| --- | --- |

(7)

Toimikute täielikkuse kinnitamine oli vajalik selleks, et võimaldada nende detailset uurimist ja luua liikmesriikidele võimalus anda nimetatud toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite jaoks ajutised load kuni kolmeks aastaks, järgides direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 1 sätestatud tingimusi, eelkõige tingimust, mis on seotud toimeainete ja taimekaitsevahendi detailse hindamisega nimetatud direktiivis sätestatud nõudmiste valguses.

| (8) | Vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõigetele 2 ja 4 on hinnatud nimetatud toimeainete mõju inimeste tervisele ja keskkonnale taotleja esitatud kasutusviiside puhul. Referentliikmesriigid esitasid komisjonile hindamisaruannete projektid vastavalt 4. detsembril 2003 (benalaksüül-M), 14. oktoobril 2003 (fluoksastrobiin), 20. oktoobril 2004 (protiokonasool), 18. mail 2004 (spirodiklofeen), 16. aprillil 2004 (spiromesifeen) ja 9. novembril 2004 (sulfurüülfluoriid). |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõigetele 2 ja 4 on hinnatud nimetatud toimeainete mõju inimeste tervisele ja keskkonnale taotleja esitatud kasutusviiside puhul. Referentliikmesriigid esitasid komisjonile hindamisaruannete projektid vastavalt 4. detsembril 2003 (benalaksüül-M), 14. oktoobril 2003 (fluoksastrobiin), 20. oktoobril 2004 (protiokonasool), 18. mail 2004 (spirodiklofeen), 16. aprillil 2004 (spiromesifeen) ja 9. novembril 2004 (sulfurüülfluoriid).

| (9) | Kui referentliikmesriigid olid esitanud hindamisaruande projektid, leiti, et taotlejatelt on vaja nõuda täiendavat teavet, millega referentliikmesriigid peavad tutvuma ja mille kohta nad peavad oma hinnangu esitama. Seetõttu pole toimikute läbivaatamine veel lõppenud ja hindamist pole võimalik lõpetada direktiivis 91/414/EMÜ ette nähtud aja jooksul. |
| --- | --- |

(9)

Kui referentliikmesriigid olid esitanud hindamisaruande projektid, leiti, et taotlejatelt on vaja nõuda täiendavat teavet, millega referentliikmesriigid peavad tutvuma ja mille kohta nad peavad oma hinnangu esitama. Seetõttu pole toimikute läbivaatamine veel lõppenud ja hindamist pole võimalik lõpetada direktiivis 91/414/EMÜ ette nähtud aja jooksul.

| (10) | Kuna senisel hindamisel ei ole leitud otsest põhjust muretsemiseks, tuleks liikmesriikidele anda võimalus pikendada asjaomaseid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite jaoks antud ajutisi lubasid 24 kuuks vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 sätetele, et toimikute läbivaatamine saaks jätkuda. Võib eeldada, et hindamis- ja otsustamisprotsess, mis on vajalik benalaksüül-Mi, fluoksastrobiini, protiokonasooli, spirodiklofeeni, spiromesifeeni ja sulfurüülfluoriidi I lisasse kandmise otsuse tegemiseks, lõpetatakse 24 kuu jooksul. |
| --- | --- |

(10)

Kuna senisel hindamisel ei ole leitud otsest põhjust muretsemiseks, tuleks liikmesriikidele anda võimalus pikendada asjaomaseid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite jaoks antud ajutisi lubasid 24 kuuks vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 sätetele, et toimikute läbivaatamine saaks jätkuda. Võib eeldada, et hindamis- ja otsustamisprotsess, mis on vajalik benalaksüül-Mi, fluoksastrobiini, protiokonasooli, spirodiklofeeni, spiromesifeeni ja sulfurüülfluoriidi I lisasse kandmise otsuse tegemiseks, lõpetatakse 24 kuu jooksul.

| (11) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liikmesriigid võivad pikendada benalaksüül-Mi, fluoksastrobiini, protiokonasooli, spirodiklofeeni, spiromesifeeni ja sulfurüülfluoriidi sisaldavate taimekaitsevahendite jaoks antud ajutisi lubasid kuni 24 kuud alates käesoleva otsuse vastuvõtmisest.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 8. mai 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2007/25/EÜ (ELT L 106, 24.4.2007, lk 34).

1

(2)  EÜT L 11, 16.1.2003, lk 52.

2

(3)  EÜT L 192, 20.7.2002, lk 60.

3

(4)  ELT L 43, 18.2.2003, lk 45.

4

(5)  ELT L 112, 6.5.2003, lk 10.

5

---

III Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

| 15.5.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/29 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/29

---

NÕUKOGU ÜHISMEEDE 2007/334/ÜVJP,

14. mai 2007,

millega muudetakse ühismeedet 2006/304/ÜVJP, millega asutatakse ELi planeerimisrühm (EUPT Kosovo) seoses ELi võimaliku kriisiohjamise operatsiooniga Kosovos õigusriigi alal ja teistes võimalikes valdkondades, ning pikendatakse selle kehtivust

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 14,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 10. aprillil 2006 vastu ühismeetme 2006/304/ÜVJP, millega asutatakse ELi planeerimisrühm (EUPT Kosovo) seoses ELi võimaliku kriisiohjamise operatsiooniga Kosovos õigusriigi alal ja teistes võimalikes valdkondades. (1) |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 10. aprillil 2006 vastu ühismeetme 2006/304/ÜVJP, millega asutatakse ELi planeerimisrühm (EUPT Kosovo) seoses ELi võimaliku kriisiohjamise operatsiooniga Kosovos õigusriigi alal ja teistes võimalikes valdkondades. (1)

| (2) | Nõukogu võttis 11. detsembril 2006 vastu ühismeetme 2006/918/ÜVJP, millega muudetakse ühismeedet 2006/304/ÜVJP ning pikendatakse selle kehtivust 31. maini 2007. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 11. detsembril 2006 vastu ühismeetme 2006/918/ÜVJP, millega muudetakse ühismeedet 2006/304/ÜVJP ning pikendatakse selle kehtivust 31. maini 2007.

| (3) | Poliitika- ja julgeolekukomitee soovitas 27. märtsil 2007 pikendada EUPT Kosovot veel üheks perioodiks, põhimõtteliselt kuni 1. septembrini 2007, kuid täpne kuupäev sõltub Ühinenud Rahvaste Organisatsioonis käimasoleva töö tulemustest. |
| --- | --- |

(3)

Poliitika- ja julgeolekukomitee soovitas 27. märtsil 2007 pikendada EUPT Kosovot veel üheks perioodiks, põhimõtteliselt kuni 1. septembrini 2007, kuid täpne kuupäev sõltub Ühinenud Rahvaste Organisatsioonis käimasoleva töö tulemustest.

| (4) | Kosovos läbi viidava ÜRO ajutise missiooni (UNMIKi) ja Kosovos läbi viidava ELi kriisiohjamise operatsiooni vahelise sujuva ülemineku tagamiseks päeval, kui UNMIKi valitud ülesanded pärast ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni vastuvõtmist antakse üle ELi kriisiohjamise operatsioonile, tuleks EUPT Kosovot üleminekuperioodil kasutada abivahendina Kosovos läbi viidava ELi kriisiohjamise operatsiooni ülesehitamiseks. Sellega seoses tuleks kõnealusel perioodil tagada tihe koostöö EUPT Kosovo juhi ja Kosovos läbi viidava ELi kriisiohjamise operatsiooni juhi vahel. |
| --- | --- |

(4)

Kosovos läbi viidava ÜRO ajutise missiooni (UNMIKi) ja Kosovos läbi viidava ELi kriisiohjamise operatsiooni vahelise sujuva ülemineku tagamiseks päeval, kui UNMIKi valitud ülesanded pärast ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni vastuvõtmist antakse üle ELi kriisiohjamise operatsioonile, tuleks EUPT Kosovot üleminekuperioodil kasutada abivahendina Kosovos läbi viidava ELi kriisiohjamise operatsiooni ülesehitamiseks. Sellega seoses tuleks kõnealusel perioodil tagada tihe koostöö EUPT Kosovo juhi ja Kosovos läbi viidava ELi kriisiohjamise operatsiooni juhi vahel.

| (5) | Ühismeedet 2006/304/ÜVJP tuleks vastavalt pikendada ja muuta, |
| --- | --- |

(5)

Ühismeedet 2006/304/ÜVJP tuleks vastavalt pikendada ja muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISMEETME:

Artikkel 1

Ühismeedet 2006/304/ÜVJP muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Peasekretär/kõrge esindaja annab EUPT Kosovo juhile juhiseid. Pärast Kosovos läbi viidava ELi kriisiohjamise operatsiooni loomist ja enne selle operatiivetapi käivitamist annab peasekretär/kõrge esindaja EUPT Kosovo juhile juhiseid Kosovos läbi viidava ELi kriisiohjamise operatsiooni juhi kaudu, kui viimane on ametisse nimetatud.” |
| --- | --- | --- |

1.

Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Peasekretär/kõrge esindaja annab EUPT Kosovo juhile juhiseid. Pärast Kosovos läbi viidava ELi kriisiohjamise operatsiooni loomist ja enne selle operatiivetapi käivitamist annab peasekretär/kõrge esindaja EUPT Kosovo juhile juhiseid Kosovos läbi viidava ELi kriisiohjamise operatsiooni juhi kaudu, kui viimane on ametisse nimetatud.”

| b) | lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   EUPT Kosovo juht juhib EUPT Kosovot ja hoolitseb selle igapäevase haldamise eest. Pärast Kosovos läbi viidava ELi kriisiohjamise operatsiooni loomist ja selle operatiivetapi käivitamist tegutseb EUPT Kosovo juht Kosovos läbi viidava ELi kriisiohjamise operatsiooni juhi suuniste alusel, kui viimane on ametisse nimetatud.” |
| --- | --- |

b)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   EUPT Kosovo juht juhib EUPT Kosovot ja hoolitseb selle igapäevase haldamise eest. Pärast Kosovos läbi viidava ELi kriisiohjamise operatsiooni loomist ja selle operatiivetapi käivitamist tegutseb EUPT Kosovo juht Kosovos läbi viidava ELi kriisiohjamise operatsiooni juhi suuniste alusel, kui viimane on ametisse nimetatud.”

| c) | lõige 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   EUPT Kosovo juht annab aru peasekretärile/kõrgele esindajale. Pärast Kosovos läbi viidava ELi kriisiohjamise operatsiooni loomist ja selle operatiivetapi käivitamist annab EUPT Kosovo juht peasekretärile/kõrgele esindajale aru Kosovos läbi viidava ELi kriisiohjamise operatsiooni juhi kaudu, kui viimane on ametisse nimetatud.” |
| --- | --- |

c)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   EUPT Kosovo juht annab aru peasekretärile/kõrgele esindajale. Pärast Kosovos läbi viidava ELi kriisiohjamise operatsiooni loomist ja selle operatiivetapi käivitamist annab EUPT Kosovo juht peasekretärile/kõrgele esindajale aru Kosovos läbi viidava ELi kriisiohjamise operatsiooni juhi kaudu, kui viimane on ametisse nimetatud.”

| d) | lisatakse järgmine lõige:
  „6.   Kui poliitika- ja julgeolekukomitee on jõudnud Kosovos läbi viidava ELi kriisiohjamise operatsiooni juhi määramise suhtes põhimõtteliselt kokkuleppele, tagab EUPT Kosovo juht asjakohaste kontaktide loomise ja koordinatsiooni.” |
| --- | --- |

d)

lisatakse järgmine lõige:

„6.   Kui poliitika- ja julgeolekukomitee on jõudnud Kosovos läbi viidava ELi kriisiohjamise operatsiooni juhi määramise suhtes põhimõtteliselt kokkuleppele, tagab EUPT Kosovo juht asjakohaste kontaktide loomise ja koordinatsiooni.”

| 2. | Artikkel 7 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 7
  Kolmandate riikide osalemine
  Ilma et see piiraks ELi sõltumatust otsuste vastuvõtmisel ja ühtset institutsioonilist raamistikku, võidakse pärast Kosovos läbi viidava ELi kriisiohjamise operatsiooni loomist kutsuda kolmandaid riike toetama EUPT Kosovot tingimusel, et nad katavad enda lähetatud isikkoosseisu liikmete kulud, sealhulgas töötasu, tervisekindlustuse, toetused, kõrge riskiga õnnetusjuhtumikindlustuse ning sõidukulud missiooni läbiviimise piirkonda ja sealt tagasi, ning osalevad vastavalt vajadusele EUPT Kosovo jooksvate kulude katmisel.
  Nõukogu volitab käesolevaga poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema asjakohased otsused pakutava toetuse vastuvõtmise kohta.” |
| --- | --- |

2.

Artikkel 7 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7

Kolmandate riikide osalemine

Ilma et see piiraks ELi sõltumatust otsuste vastuvõtmisel ja ühtset institutsioonilist raamistikku, võidakse pärast Kosovos läbi viidava ELi kriisiohjamise operatsiooni loomist kutsuda kolmandaid riike toetama EUPT Kosovot tingimusel, et nad katavad enda lähetatud isikkoosseisu liikmete kulud, sealhulgas töötasu, tervisekindlustuse, toetused, kõrge riskiga õnnetusjuhtumikindlustuse ning sõidukulud missiooni läbiviimise piirkonda ja sealt tagasi, ning osalevad vastavalt vajadusele EUPT Kosovo jooksvate kulude katmisel.

Nõukogu volitab käesolevaga poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema asjakohased otsused pakutava toetuse vastuvõtmise kohta.”

| 3. | Artikkel 14 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 14
  Ülevaatamine
  Nõukogu hindab 15. juuliks 2007, kas EUPT Kosovot tuleks pärast 1. septembrit 2007 jätkata, võttes sealjuures arvesse vajadust sujuvaks üleminekuks võimalikule ELi kriisiohjamise operatsioonile Kosovos.” |
| --- | --- |

3.

Artikkel 14 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 14

Ülevaatamine

Nõukogu hindab 15. juuliks 2007, kas EUPT Kosovot tuleks pärast 1. septembrit 2007 jätkata, võttes sealjuures arvesse vajadust sujuvaks üleminekuks võimalikule ELi kriisiohjamise operatsioonile Kosovos.”

| 4. | Artikli 15 lõige 2 asendatakse järgmise tekstiga:
  „2.   Ühismeede kehtib kuni 1. septembrini 2007.” |
| --- | --- |

4.

Artikli 15 lõige 2 asendatakse järgmise tekstiga:

„2.   Ühismeede kehtib kuni 1. septembrini 2007.”

Artikkel 2

Ühismeetme 2006/918/ÜVJP artikli 1 lõikes 4 esitatud lähtesummat suurendatakse 43 955 000 euro võrra, et katta EUPT Kosovole ajavahemikuks 1. juunist 2007 kuni 1. septembrini 2007 antud volitustega seotud kulutused.

Artikkel 3

Käesolev ühismeede jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 4

Käesolev ühismeede avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 14. mai 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

F.-W. STEINMEIER

---

(1)  ELT L 112, 26.4.2006, lk 19. Ühismeedet on muudetud ühismeetmega 2006/918/ÜVJP (ELT L 349, 12.12.2006, lk 57).

1

---

Parandused

| 15.5.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/31 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/31

---

Komisjoni 8. septembri 2006. aasta otsuse (riigiabi C 45/04 (ex NN 62/04) kohta Tšehhi terasetootjale Třinecké železárny, a.s.) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 119, 9. mai 2007
  )

Leheküljel 37 pealkirjas ja leheküljel 44 allakirjutamise koha ja aja real

asendatakse

„8. september 2006”

järgmisega:

„8. november 2006”.

---