# Euroopa Liidu L 111/2007

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 111 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 50. köide28. aprill 2007 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 111

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

50. köide28. aprill 2007

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 472/2007, 27. aprill 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 473/2007, 27. aprill 2007, millega määratakse teravilja ning nisu- ja rukkijahu ning nisu- ja rukkitangude eksporditoetused | 3 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 474/2007, 27. aprill 2007, millega kehtestatakse teraviljatoetuse korrigeeriv summa | 5 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 475/2007, 27. aprill 2007, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetused | 7 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 476/2007, 27. aprill 2007, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetuse suhtes kohaldatav korrigeeriv summa | 9 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 477/2007, 27. aprill 2007, millega kehtestatakse toetused teravilja- ja riisisektori toodetele, mida tarnitakse ühenduse ja riiklike toiduabiprogrammide raames | 11 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ, Euratom) nr 478/2007, 23. aprill 2007, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad | 13 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 479/2007, 27. aprill 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2076/2005, millega nähakse ette üleminekumeetmed Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EÜ) nr 853/2004, (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004 rakendamiseks ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 853/2004 ja (EÜ) nr 854/2004 (
  1
  ) | 46 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 480/2007, 27. aprill 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1555/96 seoses kurkide ja kirsside, välja arvatud hapukirsside täiendavate tollimaksude käivituslävedega | 48 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 481/2007, 27. aprill 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 817/2006, millega uuendatakse Birma/Myanmari vastu suunatud piiravaid meetmeid ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 798/2004 | 50 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 482/2007, 27. aprill 2007, millega määratakse kindlaks suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või puhul määruse (EÜ) nr 1898/2005 II peatükis sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 30. individuaalseks pakkumiskutseks | 67 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 483/2007, 27. aprill 2007, määruse (EÜ) nr 1898/2005 III peatükis sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 30. individuaalse pakkumiskutse kohta | 68 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 472/2007, 27. aprill 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 473/2007, 27. aprill 2007, millega määratakse teravilja ning nisu- ja rukkijahu ning nisu- ja rukkitangude eksporditoetused

3

Komisjoni määrus (EÜ) nr 474/2007, 27. aprill 2007, millega kehtestatakse teraviljatoetuse korrigeeriv summa

5

Komisjoni määrus (EÜ) nr 475/2007, 27. aprill 2007, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetused

7

Komisjoni määrus (EÜ) nr 476/2007, 27. aprill 2007, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetuse suhtes kohaldatav korrigeeriv summa

9

Komisjoni määrus (EÜ) nr 477/2007, 27. aprill 2007, millega kehtestatakse toetused teravilja- ja riisisektori toodetele, mida tarnitakse ühenduse ja riiklike toiduabiprogrammide raames

11

*

Komisjoni määrus (EÜ, Euratom) nr 478/2007, 23. aprill 2007, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad

13

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 479/2007, 27. aprill 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2076/2005, millega nähakse ette üleminekumeetmed Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EÜ) nr 853/2004, (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004 rakendamiseks ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 853/2004 ja (EÜ) nr 854/2004 (
  1
  )

1

46

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 480/2007, 27. aprill 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1555/96 seoses kurkide ja kirsside, välja arvatud hapukirsside täiendavate tollimaksude käivituslävedega

48

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 481/2007, 27. aprill 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 817/2006, millega uuendatakse Birma/Myanmari vastu suunatud piiravaid meetmeid ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 798/2004

50

Komisjoni määrus (EÜ) nr 482/2007, 27. aprill 2007, millega määratakse kindlaks suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või puhul määruse (EÜ) nr 1898/2005 II peatükis sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 30. individuaalseks pakkumiskutseks

67

Komisjoni määrus (EÜ) nr 483/2007, 27. aprill 2007, määruse (EÜ) nr 1898/2005 III peatükis sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 30. individuaalse pakkumiskutse kohta

68

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Nõukogu |
| | | 2007/259/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 16. aprill 2007, makromajandusliku finantsabi andmise kohta Moldovale | 69 |
| | | 2007/260/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 16. aprill 2007, Regioonide Komitee Itaalia asendusliikme ametisse nimetamise kohta | 72 |
| | | 2007/261/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 16. aprill 2007, Regioonide Komitee nelja Tšehhi liikme ja nelja Tšehhi asendusliikme ametisse nimetamise kohta | 73 |
| | | 2007/262/EÜ |
| | * | Euroopa Liidu – Alžeeria assotsieerimisnõukogu otsus nr 1/2007, 24. aprill 2007, millega kehtestatakse assotsieerimisnõukogu töökord | 74 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

2007/259/EÜ

*

Nõukogu otsus, 16. aprill 2007, makromajandusliku finantsabi andmise kohta Moldovale

69

2007/260/EÜ

*

Nõukogu otsus, 16. aprill 2007, Regioonide Komitee Itaalia asendusliikme ametisse nimetamise kohta

72

2007/261/EÜ

*

Nõukogu otsus, 16. aprill 2007, Regioonide Komitee nelja Tšehhi liikme ja nelja Tšehhi asendusliikme ametisse nimetamise kohta

73

2007/262/EÜ

*

Euroopa Liidu – Alžeeria assotsieerimisnõukogu otsus nr 1/2007, 24. aprill 2007, millega kehtestatakse assotsieerimisnõukogu töökord

74

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 28.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 111/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 111/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 472/2007,

27. aprill 2007,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 28. aprillil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. aprill 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

1

---

LISA

Komisjoni 27. aprilli 2007. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 59,1 |
| TN | 139,0 |
| TR | 145,2 |
| ZZ | 114,4 |
| 0707 00 05 | JO | 196,3 |
| MA | 44,2 |
| TR | 126,1 |
| ZZ | 122,2 |
| 0709 90 70 | TR | 109,8 |
| ZZ | 109,8 |
| 0805 10 20 | CU | 41,3 |
| EG | 40,7 |
| IL | 69,4 |
| MA | 43,3 |
| TN | 50,1 |
| ZZ | 49,0 |
| 0805 50 10 | AR | 37,2 |
| IL | 60,9 |
| TR | 42,8 |
| ZZ | 47,0 |
| 0808 10 80 | AR | 85,5 |
| BR | 77,9 |
| CA | 99,8 |
| CL | 82,2 |
| CN | 100,5 |
| NZ | 125,0 |
| US | 135,0 |
| UY | 91,0 |
| ZA | 81,9 |
| ZZ | 97,6 |
| 0808 20 50 | AR | 77,8 |
| CL | 92,1 |
| ZA | 91,0 |
| ZZ | 87,0 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

59,1

TN

139,0

TR

145,2

ZZ

114,4

0707 00 05

JO

196,3

MA

44,2

TR

126,1

ZZ

122,2

0709 90 70

TR

109,8

ZZ

109,8

0805 10 20

CU

41,3

EG

40,7

IL

69,4

MA

43,3

TN

50,1

ZZ

49,0

0805 50 10

AR

37,2

IL

60,9

TR

42,8

ZZ

47,0

0808 10 80

AR

85,5

BR

77,9

CA

99,8

CL

82,2

CN

100,5

NZ

125,0

US

135,0

UY

91,0

ZA

81,9

ZZ

97,6

0808 20 50

AR

77,8

CL

92,1

ZA

91,0

ZZ

87,0

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood “ZZ” tähistab “muud päritolu”.

---

| 28.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 111/3 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 111/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 473/2007,

27. aprill 2007,

millega määratakse teravilja ning nisu- ja rukkijahu ning nisu- ja rukkitangude eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. september 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade või noteeringute ja ühenduses kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetuse abil. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade või noteeringute ja ühenduses kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetuse abil.

| (2) | Toetused tuleb määrata, võttes arvesse komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 (millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) eriti selle artikli 13 lõiget 2, |
| --- | --- |

(2)

Toetused tuleb määrata, võttes arvesse komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 (millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) eriti selle artikli 13 lõiget 2,

| (3) | Nisu- ja rukkipüüli, -tangude ja -jahu puhul tuleb nendele toodetele kohaldatava toetuse arvutamisel võtta arvesse kõnealuste toodete valmistamiseks vajamineva teravilja kogust. Need kogused on kinnitatud määrusega (EÜ) nr 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Nisu- ja rukkipüüli, -tangude ja -jahu puhul tuleb nendele toodetele kohaldatava toetuse arvutamisel võtta arvesse kõnealuste toodete valmistamiseks vajamineva teravilja kogust. Need kogused on kinnitatud määrusega (EÜ) nr 1501/95.

| (4) | Maailmaturu olukord või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel võivad tingida teatavate toodete toetuste diferentseerimise vastavalt sihtkohale. |
| --- | --- |

(4)

Maailmaturu olukord või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel võivad tingida teatavate toodete toetuste diferentseerimise vastavalt sihtkohale.

| (5) | Toetus tuleb kinnitada üks kord kuus. Seda võib vahepeal muuta. |
| --- | --- |

(5)

Toetus tuleb kinnitada üks kord kuus. Seda võib vahepeal muuta.

| (6) | Üksikasjalike eeskirjade kohaldamisest teraviljaturu praeguses olukorras ja eriti nende toodete ühenduse ja maailmaturu noteeringute ja hindade suhtes tuleneb, et toetused peavad olema sellised, nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas. |
| --- | --- |

(6)

Üksikasjalike eeskirjade kohaldamisest teraviljaturu praeguses olukorras ja eriti nende toodete ühenduse ja maailmaturu noteeringute ja hindade suhtes tuleneb, et toetused peavad olema sellised, nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas.

| (7) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 1 punktides a, b ja c nimetatud töötlemata kujul eksporditavate toodete, välja arvatud linnaste, eksporditoetused on kindlaks määratud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. mail 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. aprill 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

2

---

LISA

Komisjoni 27. aprilli 2007. aasta määrusele, millega määratakse teravilja ning nisu- ja rukkipüüli, -tangude ja -jahu eksporditoetused

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuste summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | — |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| NB: Nii tootekoodid kui A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).







  C01 | : | Kõik kolmandad riigid, v.a Albaania, Horvaatia, Bosnia-Hertsegoviina, Montenegro, Serbia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Lichtenstein ja Šveits. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuste summa

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

—

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

—

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

NB: Nii tootekoodid kui A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

C01

:

Kõik kolmandad riigid, v.a Albaania, Horvaatia, Bosnia-Hertsegoviina, Montenegro, Serbia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Lichtenstein ja Šveits.

---

| 28.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 111/5 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 111/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 474/2007,

27. aprill 2007,

millega kehtestatakse teraviljatoetuse korrigeeriv summa

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 14 lõikega 2 nähakse ette, et eksporditoetust, mis on kohaldatav teravilja suhtes kuupäeval, mil tehakse ekspordilitsentsi taotlus, tuleb taotluse alusel kohaldada sellise ekspordi suhtes, mis toimub ekspordilitsentsi kehtivuse ajal. Sellisel juhul võib toetust korrigeerida. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 14 lõikega 2 nähakse ette, et eksporditoetust, mis on kohaldatav teravilja suhtes kuupäeval, mil tehakse ekspordilitsentsi taotlus, tuleb taotluse alusel kohaldada sellise ekspordi suhtes, mis toimub ekspordilitsentsi kehtivuse ajal. Sellisel juhul võib toetust korrigeerida.

| (2) | Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määrusega (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) lubatakse kehtestada määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 1 punktides a, b ja c nimetatud toodete toetuse korrigeeriv summa. See korrigeeriv summa tuleb välja arvestada määruses (EÜ) nr 1501/95 sätestatud tegureid arvesse võttes. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määrusega (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) lubatakse kehtestada määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 1 punktides a, b ja c nimetatud toodete toetuse korrigeeriv summa. See korrigeeriv summa tuleb välja arvestada määruses (EÜ) nr 1501/95 sätestatud tegureid arvesse võttes.

| (3) | Maailmaturu olukorra või teatavate turgude erinõuete tõttu võib osutuda vajalikuks korrigeerivat summat vastavalt sihtkohale muuta. |
| --- | --- |

(3)

Maailmaturu olukorra või teatavate turgude erinõuete tõttu võib osutuda vajalikuks korrigeerivat summat vastavalt sihtkohale muuta.

| (4) | Korrigeeriv summa tuleb kinnitada samas korras kui toetus. Korrigeerivat summat võib vahepeal muuta. |
| --- | --- |

(4)

Korrigeeriv summa tuleb kinnitada samas korras kui toetus. Korrigeerivat summat võib vahepeal muuta.

| (5) | Eespool nimetatud sätete kohaldamine nõuab, et korrigeeriv summa kehtestatakse kooskõlas käesoleva määruse lisaga. |
| --- | --- |

(5)

Eespool nimetatud sätete kohaldamine nõuab, et korrigeeriv summa kehtestatakse kooskõlas käesoleva määruse lisaga.

| (6) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 1 punktides a, b ja c osutatud ekspordiartiklite (välja arvatud linnaste), eksporditoetuste suhtes kohaldatav korrigeeriv summa on esitatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. mail 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. aprill 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

2

---

LISA

Komisjoni 27. aprilli 2007. aasta määrusele, millega kehtestatakse teraviljatoetuse korrigeeriv summa

| (EUR/t) |
| --- |
| Tootekood | Sihtkoht | Käesolev
  5 | 1. ajavahemik
  6 | 2. ajavahemik
  7 | 3. ajavahemik
  8 | 4. ajavahemik
  9 | 5. ajavahemik
  10 | 6. ajavahemik
  11 |
| 1001 10 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1001 90 91 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 90 99 9000 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1002 00 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1003 00 10 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1003 00 90 9000 | C02 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1004 00 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1004 00 00 9400 | C03 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1005 10 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1007 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1008 20 00 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 11 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9130 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9150 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9170 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9180 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9190 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9700 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 90 9800 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| NB: Nii tootekoodid kui A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).







  C01 | : | Kõik kolmandad riigid, v.a Albaania, Horvaatia, Bosnia-Hertsegoviina, Montenegro, Serbia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Lichtenstein ja Šveits. |
| C02 | : | Alžeeria, Saudi Araabia, Bahrein, Egiptus, Araabia Ühendemiraadid, Iraan, Iraak, Iisrael, Jordaania, Kuveit, Liibanon, Liibüa, Maroko, Mauritaania, Omaan, Katar, Süüria, Tuneesia, Jeemen. |
| C03 | : | Kõik riigid, v.a Norra, Šveits ja Lichtenstein. |

(EUR/t)

Tootekood

Sihtkoht

Käesolev

5

1. ajavahemik

6

2. ajavahemik

7

3. ajavahemik

8

4. ajavahemik

9

5. ajavahemik

10

6. ajavahemik

11

1001 10 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 10 00 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1001 90 91 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 90 99 9000

C01

0

0

0

0

0

—

—

1002 00 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1003 00 10 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1003 00 90 9000

C02

0

0

0

0

0

—

—

1004 00 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1004 00 00 9400

C03

0

0

0

0

0

—

—

1005 10 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1005 90 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1007 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1008 20 00 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 11 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 15 9100

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9130

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9150

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9170

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9180

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9190

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1102 10 00 9500

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9700

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 10 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 90 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 90 9800

—

—

—

—

—

—

—

—

NB: Nii tootekoodid kui A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

C01

:

Kõik kolmandad riigid, v.a Albaania, Horvaatia, Bosnia-Hertsegoviina, Montenegro, Serbia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Lichtenstein ja Šveits.

C02

:

Alžeeria, Saudi Araabia, Bahrein, Egiptus, Araabia Ühendemiraadid, Iraan, Iraak, Iisrael, Jordaania, Kuveit, Liibanon, Liibüa, Maroko, Mauritaania, Omaan, Katar, Süüria, Tuneesia, Jeemen.

C03

:

Kõik riigid, v.a Norra, Šveits ja Lichtenstein.

---

| 28.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 111/7 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 111/7

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 475/2007,

27. aprill 2007,

millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete puhul võib noteeringute või maailmaturuhindade ja ühenduse hindade vahe katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete puhul võib noteeringute või maailmaturuhindade ja ühenduse hindade vahe katta eksporditoetusega.

| (2) | Eksporditoetused määratakse kindlaks, arvestades komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 (millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad), (2) artiklis 1 osutatud tegureid. |
| --- | --- |

(2)

Eksporditoetused määratakse kindlaks, arvestades komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 (millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad), (2) artiklis 1 osutatud tegureid.

| (3) | Linnaste puhul kohaldatav eksporditoetus tuleb arvutada arvestades teraviljakogust, mis on vajalik asjaomaste toodete tootmiseks. Need kogused on kindlaks määratud määrusega (EÜ) nr 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Linnaste puhul kohaldatav eksporditoetus tuleb arvutada arvestades teraviljakogust, mis on vajalik asjaomaste toodete tootmiseks. Need kogused on kindlaks määratud määrusega (EÜ) nr 1501/95.

| (4) | Maailmaturu olukord või teatavate turgude erinõudmised võivad tekitada vajaduse teatavate toodete eksporditoetusi muuta olenevalt nende sihtkohast. |
| --- | --- |

(4)

Maailmaturu olukord või teatavate turgude erinõudmised võivad tekitada vajaduse teatavate toodete eksporditoetusi muuta olenevalt nende sihtkohast.

| (5) | Toetus määratakse kindlaks üks kord kuus. Kindlaksmääramiste vahelisel ajal võib seda muuta. |
| --- | --- |

(5)

Toetus määratakse kindlaks üks kord kuus. Kindlaksmääramiste vahelisel ajal võib seda muuta.

| (6) | Kui neid eeskirju kohaldatakse teraviljaturu tegeliku olukorra suhtes ja eriti nende toodete noteeringute ja hindade suhtes ühenduses ja maailmaturul, tuleks eksporditoetus määrata lisas esitatud kujul. |
| --- | --- |

(6)

Kui neid eeskirju kohaldatakse teraviljaturu tegeliku olukorra suhtes ja eriti nende toodete noteeringute ja hindade suhtes ühenduses ja maailmaturul, tuleks eksporditoetus määrata lisas esitatud kujul.

| (7) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 1 punktis c osutatud eksporditoetused on kindlaks määratud lisas esitatud summade ulatuses.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. mail 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. aprill 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

2

---

LISA

Komisjoni 27. aprilli 2007. aasta määrusele, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetused

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuse summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1107 10 19 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud määrusega (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11). |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuse summa

1107 10 19 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 10 99 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 20 00 9000

A00

EUR/t

0,00

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud määrusega (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

---

| 28.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 111/9 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 111/9

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 476/2007,

27. aprill 2007,

millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetuse suhtes kohaldatav korrigeeriv summa

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 14 lõikes 2 on sätestatud, et ekspordilitsentsi taotluse esitamise kuupäeval jõus olnud teravilja eksporditoetust tuleb taotluse korral kohaldada ekspordilitsentsi kehtivusajal toimuva ekspordi suhtes. Sel juhul kohaldatakse toetuse suhtes korrigeerivat summat. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 14 lõikes 2 on sätestatud, et ekspordilitsentsi taotluse esitamise kuupäeval jõus olnud teravilja eksporditoetust tuleb taotluse korral kohaldada ekspordilitsentsi kehtivusajal toimuva ekspordi suhtes. Sel juhul kohaldatakse toetuse suhtes korrigeerivat summat.

| (2) | Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 alusel, millega on sätestatud eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) võib kindlaks määrata määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 1 lõike 1 punktis c osutatud linnaste korrigeeriva summa. Korrigeeriv summa tuleb arvutada võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 osutatud tegureid. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 alusel, millega on sätestatud eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) võib kindlaks määrata määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 1 lõike 1 punktis c osutatud linnaste korrigeeriva summa. Korrigeeriv summa tuleb arvutada võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 osutatud tegureid.

| (3) | Eespool esitatud sätete kohaldamisest tuleneb, et korrigeeriv summa tuleb kindlaks määrata vastavalt käesoleva määruse lisale. |
| --- | --- |

(3)

Eespool esitatud sätete kohaldamisest tuleneb, et korrigeeriv summa tuleb kindlaks määrata vastavalt käesoleva määruse lisale.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 15 lõikes 3 osutatud korrigeeriv summa, mida kohaldatakse linnaste puhul eelnevalt kindlaksmääratud eksporditoetuste suhtes, on esitatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. mail 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. aprill 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Μäärust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

2

---

LISA

Komisjoni 27. aprilli 2007. aasta määrusele, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetuse korrigeeriv summa

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

| (EUR/t) |
| --- |
| Tootekood | Sihtkoht | Käibiv
  5 | 1. ajavahemik
  6 | 2. ajavahemik
  7 | 3. ajavahemik
  8 | 4. ajavahemik
  9 | 5. ajavahemik
  10 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Tootekood

Sihtkoht

Käibiv

5

1. ajavahemik

6

2. ajavahemik

7

3. ajavahemik

8

4. ajavahemik

9

5. ajavahemik

10

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

| (EUR/t) |
| --- |
| Tootekood | Sihtkoht | 6. ajavahemik
  11 | 7. ajavahemik
  12 | 8. ajavahemik
  1 | 9. ajavahemik
  2 | 10. ajavahemik
  3 | 11. ajavahemik
  4 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Tootekood

Sihtkoht

6. ajavahemik

11

7. ajavahemik

12

8. ajavahemik

1

9. ajavahemik

2

10. ajavahemik

3

11. ajavahemik

4

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

---

| 28.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 111/11 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 111/11

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 477/2007,

27. aprill 2007,

millega kehtestatakse toetused teravilja- ja riisisektori toodetele, mida tarnitakse ühenduse ja riiklike toiduabiprogrammide raames

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõike 3 kolmandat lõiku,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1785/2003 riisituru ühise korralduse kohta, (2) eriti selle artikli 14 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 21. oktoobri 1974. aasta määruse (EMÜ) nr 2681/74 (toiduabiks ette nähtud põllumajandussaaduste ja -toodete tarnimisega seotud kulutuste ühendusepoolse rahastamise kohta) (3) artiklis 2 on sätestatud, et kulutuste osa, mis vastab ühenduse eeskirjade kohaselt kindlaksmääratud eksporditoetustele, kaetakse Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastust. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 21. oktoobri 1974. aasta määruse (EMÜ) nr 2681/74 (toiduabiks ette nähtud põllumajandussaaduste ja -toodete tarnimisega seotud kulutuste ühendusepoolse rahastamise kohta) (3) artiklis 2 on sätestatud, et kulutuste osa, mis vastab ühenduse eeskirjade kohaselt kindlaksmääratud eksporditoetustele, kaetakse Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastust.

| (2) | Ühenduse toiduabiprogrammide eelarve koostamise ja haldamise lihtsustamiseks ning selleks et võimaldada liikmesriikidel teada saada ühenduse osalemise ulatust riiklike toiduabiprogrammide finantseerimisel, tuleb kindlaks määrata nende tegevuste jaoks antavate toetuste määr. |
| --- | --- |

(2)

Ühenduse toiduabiprogrammide eelarve koostamise ja haldamise lihtsustamiseks ning selleks et võimaldada liikmesriikidel teada saada ühenduse osalemise ulatust riiklike toiduabiprogrammide finantseerimisel, tuleb kindlaks määrata nende tegevuste jaoks antavate toetuste määr.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 ja määruse (EÜ) nr 1785/2003 artikliga 13 ette nähtud eksporditoetuste üldsätteid ja rakenduseeskirju kohaldatakse mutatis mutandis eespool nimetatud toimingute suhtes. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 ja määruse (EÜ) nr 1785/2003 artikliga 13 ette nähtud eksporditoetuste üldsätteid ja rakenduseeskirju kohaldatakse mutatis mutandis eespool nimetatud toimingute suhtes.

| (4) | Erikriteeriumid, mida tuleb arvesse võtta riisi eksporditoetuse arvutamisel, on määratletud määruse (EÜ) nr 1785/2003 artiklis 14. |
| --- | --- |

(4)

Erikriteeriumid, mida tuleb arvesse võtta riisi eksporditoetuse arvutamisel, on määratletud määruse (EÜ) nr 1785/2003 artiklis 14.

| (5) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rahvusvaheliste konventsioonide või teiste abiprogrammide raames ettenähtud ühenduse ja siseriikliku toiduabialase tegevuse ja ühenduse teiste mittetulunduslike varustamistegevuste puhul kohaldatakse teravilja- ja riisisektori toodete suhtes toetusi, mis on kindlaks määratud vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. mail 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. aprill 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 96. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 797/2006 (ELT L 144, 31.5.2006, lk 1).

2

(3)  EÜT L 288, 25.10.1974, lk 1.

3

---

LISA

Komisjoni 27. aprilli 2007. aasta määrusele, millega kehtestatakse toetused teravilja- ja riisisektori toodetele, mida tarnitakse ühenduse ja riiklike toiduabiprogrammide raames

| (EUR/t) |
| --- |
| Tootekood | Toetuse summa |
| 1001 10 00 9400 | 0,00 |
| 1001 90 99 9000 | 0,00 |
| 1002 00 00 9000 | 0,00 |
| 1003 00 90 9000 | 0,00 |
| 1005 90 00 9000 | 0,00 |
| 1006 30 92 9100 | 0,00 |
| 1006 30 92 9900 | 0,00 |
| 1006 30 94 9100 | 0,00 |
| 1006 30 94 9900 | 0,00 |
| 1006 30 96 9100 | 0,00 |
| 1006 30 96 9900 | 0,00 |
| 1006 30 98 9100 | 0,00 |
| 1006 30 98 9900 | 0,00 |
| 1006 30 65 9900 | 0,00 |
| 1007 00 90 9000 | 0,00 |
| 1101 00 15 9100 | 0,00 |
| 1101 00 15 9130 | 0,00 |
| 1102 10 00 9500 | 0,00 |
| 1102 20 10 9200 | 17,00 |
| 1102 20 10 9400 | 14,57 |
| 1103 11 10 9200 | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 | 21,85 |
| 1104 12 90 9100 | 0,00 |
| NB: Tootekoodid on sätestatud muudetud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1). |

(EUR/t)

Tootekood

Toetuse summa

1001 10 00 9400

0,00

1001 90 99 9000

0,00

1002 00 00 9000

0,00

1003 00 90 9000

0,00

1005 90 00 9000

0,00

1006 30 92 9100

0,00

1006 30 92 9900

0,00

1006 30 94 9100

0,00

1006 30 94 9900

0,00

1006 30 96 9100

0,00

1006 30 96 9900

0,00

1006 30 98 9100

0,00

1006 30 98 9900

0,00

1006 30 65 9900

0,00

1007 00 90 9000

0,00

1101 00 15 9100

0,00

1101 00 15 9130

0,00

1102 10 00 9500

0,00

1102 20 10 9200

17,00

1102 20 10 9400

14,57

1103 11 10 9200

0,00

1103 13 10 9100

21,85

1104 12 90 9100

0,00

NB: Tootekoodid on sätestatud muudetud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

---

| 28.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 111/13 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 111/13

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ, EURATOM) nr 478/2007,

23. aprill 2007,

millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (1) eelkõige selle artiklit 183,

olles konsulteerinud Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu, Euroopa Ühenduste Kohtu, Euroopa Kontrollikoja, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, Regioonide Komitee, Euroopa Ombudsmani ja Euroopa andmekaitseinspektoriga,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (edaspidi “finantsmäärus”) on muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006. Kõnealused muudatused peaksid kajastuma rakenduseeskirjades, mis on kehtestatud komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad. (2) |
| --- | --- |

(1)

Määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (edaspidi “finantsmäärus”) on muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006. Kõnealused muudatused peaksid kajastuma rakenduseeskirjades, mis on kehtestatud komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad. (2)

| (2) | Eelarvepõhimõtete, eelkõige ühtsuse põhimõtte kohaselt tuleb rakenduseeskirjades täpsustada finantsmääruses eelmaksetelt saadud intresside sissenõudmiseks kehtestatud eeskirjad. Sellest tulenevalt tuleb selgitada, millist summat tuleb pidada märkimisväärseks summaks. Sellest künnisest väiksemate summade puhul eelmaksetelt saadud intresse ei tuleks Euroopa ühendustele tasuda. Samuti tuleb täpsustada olukorrad, kus eelmaksetelt saadud intressid tuleb Euroopa Liidu finantshuvide kaitseks igal aastal sisse nõuda. |
| --- | --- |

(2)

Eelarvepõhimõtete, eelkõige ühtsuse põhimõtte kohaselt tuleb rakenduseeskirjades täpsustada finantsmääruses eelmaksetelt saadud intresside sissenõudmiseks kehtestatud eeskirjad. Sellest tulenevalt tuleb selgitada, millist summat tuleb pidada märkimisväärseks summaks. Sellest künnisest väiksemate summade puhul eelmaksetelt saadud intresse ei tuleks Euroopa ühendustele tasuda. Samuti tuleb täpsustada olukorrad, kus eelmaksetelt saadud intressid tuleb Euroopa Liidu finantshuvide kaitseks igal aastal sisse nõuda.

| (3) | Sihtotstarbelisuse põhimõtet järgides tuleks täpselt määratleda meetodid, mille alusel arvutada protsentide piirmäärad, millest komisjoni ja teiste institutsioonide assigneeringute ümberpaigutamisel kinni pidada. Kuna teiste institutsioonide kui komisjoni tehtavate ümberpaigutuste menetlusi käsitlev säte on finantsmääruses ühtsel kujul esitatud, võib selle rakenduseeskirjadest välja jätta. |
| --- | --- |

(3)

Sihtotstarbelisuse põhimõtet järgides tuleks täpselt määratleda meetodid, mille alusel arvutada protsentide piirmäärad, millest komisjoni ja teiste institutsioonide assigneeringute ümberpaigutamisel kinni pidada. Kuna teiste institutsioonide kui komisjoni tehtavate ümberpaigutuste menetlusi käsitlev säte on finantsmääruses ühtsel kujul esitatud, võib selle rakenduseeskirjadest välja jätta.

| (4) | Seoses eelarve täitmisega tuleks ette näha tulemusliku ja tõhusa sisekontrolliga seonduv säte, mida tuleks kohaldada iga eelarve täitmise viisi puhul, kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega ja vajaduse korral asjaomaste valdkondlike eeskirjadega. |
| --- | --- |

(4)

Seoses eelarve täitmisega tuleks ette näha tulemusliku ja tõhusa sisekontrolliga seonduv säte, mida tuleks kohaldada iga eelarve täitmise viisi puhul, kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega ja vajaduse korral asjaomaste valdkondlike eeskirjadega.

| (5) | Finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktis c on selgesõnaliselt sätestatud ettevalmistavate meetmete rahastamine ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) valdkonnas, eelkõige seoses kavandatavate ELi kriisiohjeoperatsioonidega. Kõnealuste meetmete kiire rahastamine vastab operatiivsele vajadusele enamikus kriisiolukordades tuleb mitmed meetmed kriisiohjeoperatsiooni ettevalmistamiseks kohapeal võtta kiiresti, enne kui nõukogu on vastu võtnud ühismeetme Euroopa Liidu lepingu artikli 14 alusel või muu vajaliku õigusakti. Asjakohane on selgitada, et kõnealuste meetmete rahastamine hõlmab täiendavaid kulusid (sealhulgas kõrge riskitasemega kindlustus, reisi- ja majutuskulud ning päevarahad), mis tekivad otseselt seoses konkreetse missiooni alustamise või kohapeal sellise meeskonna moodustamisega, millesse on kaasatud ELi institutsioonide personal, selles ulatuses, mil ühismeetme raames korraldatavate kriisiohjeoperatsioonidega seoses kantud samalaadsed kulud kantakse tavaliselt ühise välis- ja julgeolekupoliitika tegevuseelarve realt. |
| --- | --- |

(5)

Finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktis c on selgesõnaliselt sätestatud ettevalmistavate meetmete rahastamine ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) valdkonnas, eelkõige seoses kavandatavate ELi kriisiohjeoperatsioonidega. Kõnealuste meetmete kiire rahastamine vastab operatiivsele vajadusele enamikus kriisiolukordades tuleb mitmed meetmed kriisiohjeoperatsiooni ettevalmistamiseks kohapeal võtta kiiresti, enne kui nõukogu on vastu võtnud ühismeetme Euroopa Liidu lepingu artikli 14 alusel või muu vajaliku õigusakti. Asjakohane on selgitada, et kõnealuste meetmete rahastamine hõlmab täiendavaid kulusid (sealhulgas kõrge riskitasemega kindlustus, reisi- ja majutuskulud ning päevarahad), mis tekivad otseselt seoses konkreetse missiooni alustamise või kohapeal sellise meeskonna moodustamisega, millesse on kaasatud ELi institutsioonide personal, selles ulatuses, mil ühismeetme raames korraldatavate kriisiohjeoperatsioonidega seoses kantud samalaadsed kulud kantakse tavaliselt ühise välis- ja julgeolekupoliitika tegevuseelarve realt.

| (6) | Seoses eelarve täitmise meetodite, eelkõige eelarve kaudse tsentraliseeritud täitmisega tuleb täpsustada, et isikutel, kellele on usaldatud ELi lepingu V jaotisele vastavate konkreetsete meetmete haldamine, tuleks kehtestada oma hallatavate rahaliste vahendite eest vastutuse võtmiseks asjakohased struktuurid ja menetlused. Kuna finantsmäärusest on välja jäetud põhiõigusaktis ettenähtud nõue esitada avalik-õiguslike ülesannetega siseriiklike asutuste poole pöördumiseks eelnev luba, tuleb rakenduseeskirjadest vastavad sätted välja jätta. |
| --- | --- |

(6)

Seoses eelarve täitmise meetodite, eelkõige eelarve kaudse tsentraliseeritud täitmisega tuleb täpsustada, et isikutel, kellele on usaldatud ELi lepingu V jaotisele vastavate konkreetsete meetmete haldamine, tuleks kehtestada oma hallatavate rahaliste vahendite eest vastutuse võtmiseks asjakohased struktuurid ja menetlused. Kuna finantsmäärusest on välja jäetud põhiõigusaktis ettenähtud nõue esitada avalik-õiguslike ülesannetega siseriiklike asutuste poole pöördumiseks eelnev luba, tuleb rakenduseeskirjadest vastavad sätted välja jätta.

| (7) | Seoses eelarve täitmisega koostöös liikmesriikidega tuleks täpsustada finantsmääruse artiklis 53b osutatud olemasolevatest audititest ja kinnitustest tehtava iga-aastase kokkuvõtte sisu. |
| --- | --- |

(7)

Seoses eelarve täitmisega koostöös liikmesriikidega tuleks täpsustada finantsmääruse artiklis 53b osutatud olemasolevatest audititest ja kinnitustest tehtava iga-aastase kokkuvõtte sisu.

| (8) | Seoses eelarve täitmisega ühiselt rahvusvaheliste institutsioonidega tuleb lisada erisätted, milles täpsustatakse nende kokkulepete sisu, mille komisjon sõlmib koostöös rahvusvaheliste organisatsioonidega, ning eelarvest rahastatavate abisaajate avalikustamise kohustus. |
| --- | --- |

(8)

Seoses eelarve täitmisega ühiselt rahvusvaheliste institutsioonidega tuleb lisada erisätted, milles täpsustatakse nende kokkulepete sisu, mille komisjon sõlmib koostöös rahvusvaheliste organisatsioonidega, ning eelarvest rahastatavate abisaajate avalikustamise kohustus.

| (9) | Seoses finantsjuhtimises osalejate vastutusega tuleb teha selgeks, et ametisse nimetav asutus võib töötaja finantsmääruse asjaomase sätte kohaselt esitatud teabe alusel taotleda finantsrikkumiste uurimise toimkonna arvamust teatava juhtumi kohta. Lisaks sellele peaks volitatud eelarvevahendite käsutajal olema õigus anda asi üle finantsrikkumiste uurimise toimkonnale, kui ta leiab, et toimunud on finantsrikkumine. |
| --- | --- |

(9)

Seoses finantsjuhtimises osalejate vastutusega tuleb teha selgeks, et ametisse nimetav asutus võib töötaja finantsmääruse asjaomase sätte kohaselt esitatud teabe alusel taotleda finantsrikkumiste uurimise toimkonna arvamust teatava juhtumi kohta. Lisaks sellele peaks volitatud eelarvevahendite käsutajal olema õigus anda asi üle finantsrikkumiste uurimise toimkonnale, kui ta leiab, et toimunud on finantsrikkumine.

| (10) | Seoses võlgade sissenõudmisega tuleb, pidades silmas ühenduse võlgadele ja nõuetele finantsmäärusega kehtestatud üldist viieaastast aegumistähtaega, täpsustada eeskirju, mis käsitlevad aegumistähtaja arvestusperioodi alguskuupäeva ja selle katkestamise põhjendusi ning mida kohaldatakse nii institutsioonide kui ka selliste kolmandate isikute suhtes, kellel on institutsioonide vastu täitmisele pööratav nõue. |
| --- | --- |

(10)

Seoses võlgade sissenõudmisega tuleb, pidades silmas ühenduse võlgadele ja nõuetele finantsmäärusega kehtestatud üldist viieaastast aegumistähtaega, täpsustada eeskirju, mis käsitlevad aegumistähtaja arvestusperioodi alguskuupäeva ja selle katkestamise põhjendusi ning mida kohaldatakse nii institutsioonide kui ka selliste kolmandate isikute suhtes, kellel on institutsioonide vastu täitmisele pööratav nõue.

| (11) | Ühenduste finantshuvide kaitse tugevdamiseks tuleks komisjonil koostada loetelu saadaolevatest summadest finantsmääruse artikli 73 tähenduses, nimetades võlglaste nimed ja võla summa, kui võlglaselt on maksmist nõutud res judicata jõudu omava kohtuotsusega ja kui pärast selle väljakuulutamist ei ole ühe aasta jooksul tehtud ühtegi makset või ei ole tehtud märkimisväärseid makseid. Kõnealune loetelu tuleks avaldada, võttes arvesse andmekaitsealaseid õigusakte. |
| --- | --- |

(11)

Ühenduste finantshuvide kaitse tugevdamiseks tuleks komisjonil koostada loetelu saadaolevatest summadest finantsmääruse artikli 73 tähenduses, nimetades võlglaste nimed ja võla summa, kui võlglaselt on maksmist nõutud res judicata jõudu omava kohtuotsusega ja kui pärast selle väljakuulutamist ei ole ühe aasta jooksul tehtud ühtegi makset või ei ole tehtud märkimisväärseid makseid. Kõnealune loetelu tuleks avaldada, võttes arvesse andmekaitsealaseid õigusakte.

| (12) | Ühenduste poolt tasumisele kuuluvaid summasid reguleerivaid eeskirju tuleks muuta rangemaks, et tagada töövõtjate ja abisaajate täielik ja igakülgne teavitamine menetlusnõuetest ning makse hilinemise korral selle neile automaatselt viivisega kompenseerimine alati, kui viivis ületab 200 eurot. Igal institutsioonil tuleks esitada eelarvepädevatele institutsioonidele aruanne kehtestatud tähtaegade järgimise kohta. |
| --- | --- |

(12)

Ühenduste poolt tasumisele kuuluvaid summasid reguleerivaid eeskirju tuleks muuta rangemaks, et tagada töövõtjate ja abisaajate täielik ja igakülgne teavitamine menetlusnõuetest ning makse hilinemise korral selle neile automaatselt viivisega kompenseerimine alati, kui viivis ületab 200 eurot. Igal institutsioonil tuleks esitada eelarvepädevatele institutsioonidele aruanne kehtestatud tähtaegade järgimise kohta.

| (13) | Seoses hangetega peaks valdkondades, kus toimub kiire hinnatõus või tehnoloogia kiire areng, tegema ilma konkurssi uuesti alustamata raamlepingutele vahehindamise või kohaldama võrdlusanalüüsi ja tellija peaks võtma asjakohased meetmed, sealhulgas vajaduse korral raamlepingu lõpetama. |
| --- | --- |

(13)

Seoses hangetega peaks valdkondades, kus toimub kiire hinnatõus või tehnoloogia kiire areng, tegema ilma konkurssi uuesti alustamata raamlepingutele vahehindamise või kohaldama võrdlusanalüüsi ja tellija peaks võtma asjakohased meetmed, sealhulgas vajaduse korral raamlepingu lõpetama.

| (14) | Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega peaks tellijal olema võimalik kuni 5 000 euro suuruse maksumusega lepingute ja kuni 10 000 euro suuruse maksumusega välisabi lepingute puhul olenevalt oma riskianalüüsist mitte nõuda taotlejatelt ja pakkujatelt kinnituse esitamist selle kohta, et nad ei ole üheski menetlusest kõrvalejätmist põhjustavas olukorras. |
| --- | --- |

(14)

Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega peaks tellijal olema võimalik kuni 5 000 euro suuruse maksumusega lepingute ja kuni 10 000 euro suuruse maksumusega välisabi lepingute puhul olenevalt oma riskianalüüsist mitte nõuda taotlejatelt ja pakkujatelt kinnituse esitamist selle kohta, et nad ei ole üheski menetlusest kõrvalejätmist põhjustavas olukorras.

| (15) | Lihtsustamise eesmärgil peaks olema võimalik teha esitatud arvete alusel makseid ilma pakkumist eelnevalt vastu võtmata kuni 500 euro suuruste summade puhul ning välisabi puhul peaks alla 60 000 euro suuruse maksumusega lepingute korral olema hankelepinguid võimalik sõlmida konkureeriva läbirääkimistega menetluse teel. |
| --- | --- |

(15)

Lihtsustamise eesmärgil peaks olema võimalik teha esitatud arvete alusel makseid ilma pakkumist eelnevalt vastu võtmata kuni 500 euro suuruste summade puhul ning välisabi puhul peaks alla 60 000 euro suuruse maksumusega lepingute korral olema hankelepinguid võimalik sõlmida konkureeriva läbirääkimistega menetluse teel.

| (16) | Kui see on asjakohane, tehniliselt teostatav ja kuluefektiivne, tuleks määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artiklis 158 sätestatud künnistega võrdse või neist suurema maksumusega lepinguid sõlmida samaaegselt eraldi osades. |
| --- | --- |

(16)

Kui see on asjakohane, tehniliselt teostatav ja kuluefektiivne, tuleks määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artiklis 158 sätestatud künnistega võrdse või neist suurema maksumusega lepinguid sõlmida samaaegselt eraldi osades.

| (17) | Tellijal tuleks esitada tagasilükatud pakkujatele teave kättesaadavate õiguskaitsevahendite kohta. |
| --- | --- |

(17)

Tellijal tuleks esitada tagasilükatud pakkujatele teave kättesaadavate õiguskaitsevahendite kohta.

| (18) | Pidades silmas institutsiooni võimalust viia hankemenetlus läbi liikmesriigi tellijaga ühiselt, tuleks täpsustada, millist hankemenetlust tuleks neil juhtudel kasutada ja kuidas seda tuleks hallata. |
| --- | --- |

(18)

Pidades silmas institutsiooni võimalust viia hankemenetlus läbi liikmesriigi tellijaga ühiselt, tuleks täpsustada, millist hankemenetlust tuleks neil juhtudel kasutada ja kuidas seda tuleks hallata.

| (19) | Institutsioonidevahelistel alustel algatatud hankemenetluste haldamise praktilisi üksikasju tuleks veelgi täpsustada. Eelkõige tuleks ette näha sätted pakkujate ja toetuse andmise otsuste hindamise kohta. |
| --- | --- |

(19)

Institutsioonidevahelistel alustel algatatud hankemenetluste haldamise praktilisi üksikasju tuleks veelgi täpsustada. Eelkõige tuleks ette näha sätted pakkujate ja toetuse andmise otsuste hindamise kohta.

| (20) | Menetlusest kõrvalejätmise juhtude keskandmekogu nõuetekohase haldamise tagamiseks tuleks ette näha täiendavad üksikasjad komisjonile edastatava teabe kohta. Kehtestada tuleks andmekogus sisalduva teabe edastamise ja vastuvõtmise kord, võttes arvesse isikuandmete kaitset. |
| --- | --- |

(20)

Menetlusest kõrvalejätmise juhtude keskandmekogu nõuetekohase haldamise tagamiseks tuleks ette näha täiendavad üksikasjad komisjonile edastatava teabe kohta. Kehtestada tuleks andmekogus sisalduva teabe edastamise ja vastuvõtmise kord, võttes arvesse isikuandmete kaitset.

| (21) | Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega ei tohiks ettevõtjaid, kes on mõnes finantsmääruses nimetatud menetlusest kõrvalejätmist põhjustavas olukorras, hankemenetlustes osalemisest määramatuks ajaks kõrvale jätta. Seetõttu tuleks täpsustada kriteeriumid, mida järgida menetlusest kõrvalejätmise kestuse ja kohaldatava menetluse määramisel. |
| --- | --- |

(21)

Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega ei tohiks ettevõtjaid, kes on mõnes finantsmääruses nimetatud menetlusest kõrvalejätmist põhjustavas olukorras, hankemenetlustes osalemisest määramatuks ajaks kõrvale jätta. Seetõttu tuleks täpsustada kriteeriumid, mida järgida menetlusest kõrvalejätmise kestuse ja kohaldatava menetluse määramisel.

| (22) | Finantsmääruse läbivaatamise tulemusena tuleb karistusi käsitlevaid sätteid vastavalt kohandada. |
| --- | --- |

(22)

Finantsmääruse läbivaatamise tulemusena tuleb karistusi käsitlevaid sätteid vastavalt kohandada.

| (23) | Õiguskindluse huvides tuleks täpsustada lepingu allkirjastamisele eelneva ooteperioodi menetluse üksikasjad ja ooteperioodi nõudest tehtavad erandid. |
| --- | --- |

(23)

Õiguskindluse huvides tuleks täpsustada lepingu allkirjastamisele eelneva ooteperioodi menetluse üksikasjad ja ooteperioodi nõudest tehtavad erandid.

| (24) | Asjakohane oleks ette näha säte, millega määratakse kindlaks, mil määral tuleks finantsmääruse artikli 108 lõikes 3 ettenähtud rahastamisviise käsitleda samal viisil finantsmääruse 1. osa VI jaotises sätestatud toetustega. |
| --- | --- |

(24)

Asjakohane oleks ette näha säte, millega määratakse kindlaks, mil määral tuleks finantsmääruse artikli 108 lõikes 3 ettenähtud rahastamisviise käsitleda samal viisil finantsmääruse 1. osa VI jaotises sätestatud toetustega.

| (25) | Järjepidevuse tagamiseks määratakse iga-aastases tööprogrammis kindlaks, kas toetuste andmisel tuleks kasutada otsust või kirjalikku lepingut. Mõnda artiklit on vaja kohandada, et võtta arvesse otsuste kasutuselevõttu toetuste andmise menetluses. |
| --- | --- |

(25)

Järjepidevuse tagamiseks määratakse iga-aastases tööprogrammis kindlaks, kas toetuste andmisel tuleks kasutada otsust või kirjalikku lepingut. Mõnda artiklit on vaja kohandada, et võtta arvesse otsuste kasutuselevõttu toetuste andmise menetluses.

| (26) | Tagamaks, et ühenduse õigus on kohaldatav institutsioonide kõikide õigussuhete suhtes, tuleks eelarvevahendite käsutajatele teha kohustuslikuks lisada kõikidesse oma lepingutesse ja toetuslepingutesse klausel ühenduse õiguse kohta, mida täiendatakse poolte kokkuleppel vastavalt vajadusele siseriikliku õigusega. |
| --- | --- |

(26)

Tagamaks, et ühenduse õigus on kohaldatav institutsioonide kõikide õigussuhete suhtes, tuleks eelarvevahendite käsutajatele teha kohustuslikuks lisada kõikidesse oma lepingutesse ja toetuslepingutesse klausel ühenduse õiguse kohta, mida täiendatakse poolte kokkuleppel vastavalt vajadusele siseriikliku õigusega.

| (27) | Toetuste andmise puhul tuleks pakkumiskutse nõudest tehtud erandit laiendada, et see hõlmaks ka teadus- ja arendustöö valdkonnas kehtivate määruste kohast võimalust anda toetusi vahetult komisjoni määratud abisaajatele väärtuslike ettepanekute eest, mis ei kuulu asjaomase eelarveaasta jaoks kavandatud pakkumiskutsete raamesse. Lisaks sellele tuleks kehtestada täiendav erand, mis hõlmaks selliseid erilaadseid meetmeid, mida võib võtta ainult spetsiifiliste teadmiste või haldusvolitustega rakendusorgan, mis ei pruugi sellest hoolimata olla monopol. |
| --- | --- |

(27)

Toetuste andmise puhul tuleks pakkumiskutse nõudest tehtud erandit laiendada, et see hõlmaks ka teadus- ja arendustöö valdkonnas kehtivate määruste kohast võimalust anda toetusi vahetult komisjoni määratud abisaajatele väärtuslike ettepanekute eest, mis ei kuulu asjaomase eelarveaasta jaoks kavandatud pakkumiskutsete raamesse. Lisaks sellele tuleks kehtestada täiendav erand, mis hõlmaks selliseid erilaadseid meetmeid, mida võib võtta ainult spetsiifiliste teadmiste või haldusvolitustega rakendusorgan, mis ei pruugi sellest hoolimata olla monopol.

| (28) | Ühenduste finantshuvide kaitsmiseks tuleb täpsustada, et nende abisaajate esindajad, kes ei ole juriidilised isikud, peavad tõendama, et nad on volitatud asjaomaste abisaajate nimel tegutsema ja et nad saavad pakkuda juriidiliste isikute esitatud tagatistega võrdväärseid finantstagatisi. |
| --- | --- |

(28)

Ühenduste finantshuvide kaitsmiseks tuleb täpsustada, et nende abisaajate esindajad, kes ei ole juriidilised isikud, peavad tõendama, et nad on volitatud asjaomaste abisaajate nimel tegutsema ja et nad saavad pakkuda juriidiliste isikute esitatud tagatistega võrdväärseid finantstagatisi.

| (29) | Pakkumismenetluse hõlbustamiseks ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega tuleks ette näha võimalus piiritleda pakkumiskutse sihtrühmana teatav abisaajate kategooria. Seega oleks komisjonil võimalik võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid järgides lükata tagasi taotlused üksustelt, keda kõnealune programm ei hõlma. |
| --- | --- |

(29)

Pakkumismenetluse hõlbustamiseks ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega tuleks ette näha võimalus piiritleda pakkumiskutse sihtrühmana teatav abisaajate kategooria. Seega oleks komisjonil võimalik võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid järgides lükata tagasi taotlused üksustelt, keda kõnealune programm ei hõlma.

| (30) | Taotlejate aitamiseks ja konkursikutsete tõhususe suurendamiseks tuleks teatavaid menetlustoiminguid parandada. Komisjon peaks andma taotlejatele toetuste andmise suhtes kohaldatavate eeskirjade kohta teavet ja juhiseid ja teavitama taotlejaid võimalikult varakult nende taotluste edukuse võimalusest. Esitamise menetlust ja hindamise menetlust peaks olema võimalik jagada erinevateks etappideks, mis võimaldab varajases etapis tagasi lükata ettepanekud, millel ei ole hilisemas menetluses etapis mingeid võimalusi edukas olemiseks. Selle täpsustamiseks, milliseid kulusid võidakse ühenduse poolse rahastamise puhul abikõlblikeks lugeda, tuleks kehtestada kriteeriumid ja ette näha soovituslik nimekiri. Asjakohane on ka määratleda taotluste, eelkõige aga elektroonilisel teel saadetud taotluste esitamise tingimused. Lisaks sellele peaks olema võimalik paluda taotlejatelt pakkumismenetluse kestel lisateavet, seda eriti juhul, kui taotlustes esinevad ilmselged tehnilised vead. |
| --- | --- |

(30)

Taotlejate aitamiseks ja konkursikutsete tõhususe suurendamiseks tuleks teatavaid menetlustoiminguid parandada. Komisjon peaks andma taotlejatele toetuste andmise suhtes kohaldatavate eeskirjade kohta teavet ja juhiseid ja teavitama taotlejaid võimalikult varakult nende taotluste edukuse võimalusest. Esitamise menetlust ja hindamise menetlust peaks olema võimalik jagada erinevateks etappideks, mis võimaldab varajases etapis tagasi lükata ettepanekud, millel ei ole hilisemas menetluses etapis mingeid võimalusi edukas olemiseks. Selle täpsustamiseks, milliseid kulusid võidakse ühenduse poolse rahastamise puhul abikõlblikeks lugeda, tuleks kehtestada kriteeriumid ja ette näha soovituslik nimekiri. Asjakohane on ka määratleda taotluste, eelkõige aga elektroonilisel teel saadetud taotluste esitamise tingimused. Lisaks sellele peaks olema võimalik paluda taotlejatelt pakkumismenetluse kestel lisateavet, seda eriti juhul, kui taotlustes esinevad ilmselged tehnilised vead.

| (31) | Sätestada tuleks võimalus võtta iga-aastane tööprogramm vastu enne seda aastat, mille kohta see on koostatud, et konkursikutsed oleks võimalik saata varakult, sealhulgas enne selle aasta algust, millega nad seotud on. |
| --- | --- |

(31)

Sätestada tuleks võimalus võtta iga-aastane tööprogramm vastu enne seda aastat, mille kohta see on koostatud, et konkursikutsed oleks võimalik saata varakult, sealhulgas enne selle aasta algust, millega nad seotud on.

| (32) | Läbipaistvuse huvides peaks komisjon vastavasisulise taotluse korral eelarvepädevaid institutsioone iga-aastaselt teavitama toetuste andmise menetluste haldamisest ja eelarvest rahastatavate abisaajate avalikustamise suhtes kohaldatavatest eranditest. |
| --- | --- |

(32)

Läbipaistvuse huvides peaks komisjon vastavasisulise taotluse korral eelarvepädevaid institutsioone iga-aastaselt teavitama toetuste andmise menetluste haldamisest ja eelarvest rahastatavate abisaajate avalikustamise suhtes kohaldatavatest eranditest.

| (33) | Abisaajate huvide kaitsmiseks ja õiguskindluse suurendamiseks peaksid pakkumiskutse sisu muutmised jääma erandlikeks ning kui need muudatused on olulised, peaks taotlejatele võimaldama tähtaja pikendamist. Sellised muudatused tuleks avaldada samadel tingimustel kui pakkumiskutse. |
| --- | --- |

(33)

Abisaajate huvide kaitsmiseks ja õiguskindluse suurendamiseks peaksid pakkumiskutse sisu muutmised jääma erandlikeks ning kui need muudatused on olulised, peaks taotlejatele võimaldama tähtaja pikendamist. Sellised muudatused tuleks avaldada samadel tingimustel kui pakkumiskutse.

| (34) | Seoses ühekordsete maksetega tuleb täpsustada, et komisjon määrab alla 25 000 euro suuruste ühekordsete maksete summad ühiku kohta ja kindlasummaliste maksete summad, toetudes objektiivsetele näitajatele, näiteks kättesaadavatele statistilistele andmetele. Komisjon peaks neid andmeid samadel alustel korrapäraselt uuesti hindama ja ajakohastama. Üle 25 000 euro suuruste ühekordsete maksete summad määratakse kindlaks põhiõigusaktis. Lisaks peab vastutav eelarvevahendite käsutaja viima läbi asjakohase järelkontrolli tegemaks kindlaks, et nende maksete määramise tingimusi on järgitud. Nimetatud kontroll on tegelikult kantud abikõlblike kulude hüvitamiseks ettenähtud toetuste puhul tehtavast kontrollist sõltumatu. Täpsustada tuleks kasumi taotlemist keelavad eeskirjad ja kaasrahastamise nõuded. |
| --- | --- |

(34)

Seoses ühekordsete maksetega tuleb täpsustada, et komisjon määrab alla 25 000 euro suuruste ühekordsete maksete summad ühiku kohta ja kindlasummaliste maksete summad, toetudes objektiivsetele näitajatele, näiteks kättesaadavatele statistilistele andmetele. Komisjon peaks neid andmeid samadel alustel korrapäraselt uuesti hindama ja ajakohastama. Üle 25 000 euro suuruste ühekordsete maksete summad määratakse kindlaks põhiõigusaktis. Lisaks peab vastutav eelarvevahendite käsutaja viima läbi asjakohase järelkontrolli tegemaks kindlaks, et nende maksete määramise tingimusi on järgitud. Nimetatud kontroll on tegelikult kantud abikõlblike kulude hüvitamiseks ettenähtud toetuste puhul tehtavast kontrollist sõltumatu. Täpsustada tuleks kasumi taotlemist keelavad eeskirjad ja kaasrahastamise nõuded.

| (35) | Seoses ühenduse toetuse rakendamiseks vajalike lepingutega tuleks täpsustada, et kui need lepingud on väikese maksumusega, tuleks abisaaja järgitavaid eeskirju piirata rangelt vajalikuga, s.t usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte ja huvide konflikti puudumisega. Suurema maksumusega lepingute puhul peaks eelarvevahendite käsutajal olema võimalik kehtestada täiendavad erinõuded, mis põhinevad samaväärsete lepingute puhul institutsioonide suhtes kohaldatavatel nõuetel. |
| --- | --- |

(35)

Seoses ühenduse toetuse rakendamiseks vajalike lepingutega tuleks täpsustada, et kui need lepingud on väikese maksumusega, tuleks abisaaja järgitavaid eeskirju piirata rangelt vajalikuga, s.t usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte ja huvide konflikti puudumisega. Suurema maksumusega lepingute puhul peaks eelarvevahendite käsutajal olema võimalik kehtestada täiendavad erinõuded, mis põhinevad samaväärsete lepingute puhul institutsioonide suhtes kohaldatavatel nõuetel.

| (36) | Rahaline toetus, mida ühenduse toetuse saaja võib anda kolmandatele isikutele, tuleks korraldada selliselt, et kaalutlusõiguse kasutamine oleks välistatud, ja finantsmääruse artikli 120 kohaselt piirdub see kuni 100 000 euro suuruse kogusummaga. |
| --- | --- |

(36)

Rahaline toetus, mida ühenduse toetuse saaja võib anda kolmandatele isikutele, tuleks korraldada selliselt, et kaalutlusõiguse kasutamine oleks välistatud, ja finantsmääruse artikli 120 kohaselt piirdub see kuni 100 000 euro suuruse kogusummaga.

| (37) | Seoses raamatupidamisarvestuse ja raamatupidamisaruannete esitamisega tuleks täpsustada, et finantsmääruse artikli 122 kohaselt raamatupidamisaruandele lisatud eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruanne on finantsmääruse artiklis 121 nimetatud eelarve täitmise aruandest eraldiseisev dokument. Tulenevalt finantsmääruses sätestatud konsolideerimise ulatuse muutmisest tuleks kõik varasemad viited finantsmääruse artiklis 185 nimetatud asutustele asendada viidetega finantsmääruse artiklis 121 nimetatud asutustele. |
| --- | --- |

(37)

Seoses raamatupidamisarvestuse ja raamatupidamisaruannete esitamisega tuleks täpsustada, et finantsmääruse artikli 122 kohaselt raamatupidamisaruandele lisatud eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruanne on finantsmääruse artiklis 121 nimetatud eelarve täitmise aruandest eraldiseisev dokument. Tulenevalt finantsmääruses sätestatud konsolideerimise ulatuse muutmisest tuleks kõik varasemad viited finantsmääruse artiklis 185 nimetatud asutustele asendada viidetega finantsmääruse artiklis 121 nimetatud asutustele.

| (38) | Seoses nõukogu 17. juuli 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1085/2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend, (3) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1638/2006, millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohta, (4) sätestatud teatavate elementidega kehtestati mitmeaastaste programmide jaoks, mille puhul kasutatakse jagatud kulukohustusi, finantsmääruse artikli 166 lõike 3 punktis a “n+3” kulukohustustest vabastamise nõue. Seepärast on vaja kehtestada konkreetsed üksikasjalikud sätted, mis eelkõige seonduvad automaatse kulukohustustest vabastamise menetluse ja tagajärgedega. |
| --- | --- |

(38)

Seoses nõukogu 17. juuli 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1085/2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend, (3) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1638/2006, millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohta, (4) sätestatud teatavate elementidega kehtestati mitmeaastaste programmide jaoks, mille puhul kasutatakse jagatud kulukohustusi, finantsmääruse artikli 166 lõike 3 punktis a “n+3” kulukohustustest vabastamise nõue. Seepärast on vaja kehtestada konkreetsed üksikasjalikud sätted, mis eelkõige seonduvad automaatse kulukohustustest vabastamise menetluse ja tagajärgedega.

| (39) | Seoses välismeetmetega on vaja täiendavaid lihtsustavaid meetmeid. Eelkõige tuleks suurendada ühe pakkumise alusel toimuva läbirääkimistega menetluse künnist. Turvakaalutlustel salajaseks kuulutatud hankemenetluste kasutamist, mis oli institutsioonide korraldatavate hangete puhul juba võimalik, laiendatakse nüüd välissuhete tegevushangetele. Finantsmääruses sätestatud eelarvest rahastatavate abisaajate avalikustamise kohustuse rakendamiseks tuleks kolmandate riikidega sõlmitavates rahastamislepingutes näha ette asjakohased sätted. |
| --- | --- |

(39)

Seoses välismeetmetega on vaja täiendavaid lihtsustavaid meetmeid. Eelkõige tuleks suurendada ühe pakkumise alusel toimuva läbirääkimistega menetluse künnist. Turvakaalutlustel salajaseks kuulutatud hankemenetluste kasutamist, mis oli institutsioonide korraldatavate hangete puhul juba võimalik, laiendatakse nüüd välissuhete tegevushangetele. Finantsmääruses sätestatud eelarvest rahastatavate abisaajate avalikustamise kohustuse rakendamiseks tuleks kolmandate riikidega sõlmitavates rahastamislepingutes näha ette asjakohased sätted.

| (40) | Seoses institutsioonidevaheliste talitustega tuleb Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitust käsitlevaid erieeskirju muuta tulenevalt finantsmäärusega kehtestatud uuest võimalusest delegeerida volitusi institutsioonidevaheliselt edasi institutsioonidevaheliste Euroopa talituste juhatajatele. Sellega seoses peaks eelarveliste kulukohustuste eest jääma vastutama iga institutsioon, kes otsustab ühtlasi oma dokumentide avaldamise üle; kõik sellele järgnevad toimingud võib delegeerida ametlike väljaannete talituse juhatajale. |
| --- | --- |

(40)

Seoses institutsioonidevaheliste talitustega tuleb Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitust käsitlevaid erieeskirju muuta tulenevalt finantsmäärusega kehtestatud uuest võimalusest delegeerida volitusi institutsioonidevaheliselt edasi institutsioonidevaheliste Euroopa talituste juhatajatele. Sellega seoses peaks eelarveliste kulukohustuste eest jääma vastutama iga institutsioon, kes otsustab ühtlasi oma dokumentide avaldamise üle; kõik sellele järgnevad toimingud võib delegeerida ametlike väljaannete talituse juhatajale.

| (41) | Ettepanekutele hinnangute andmiseks ja muuks tehniliseks toeks vajalikud sõltumatud väliseksperdid peaks olema võimalik valida nimekirjast, mis on koostatud nende tehnilise suutlikkuse alusel pärast osalemiskutse avaldamist. |
| --- | --- |

(41)

Ettepanekutele hinnangute andmiseks ja muuks tehniliseks toeks vajalikud sõltumatud väliseksperdid peaks olema võimalik valida nimekirjast, mis on koostatud nende tehnilise suutlikkuse alusel pärast osalemiskutse avaldamist.

| (42) | Kuna määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006 muudetud finantsmääruse viimane võimalik kohaldamise kuupäev on 1. mai 2007, peaks käesolev määrus jõustuma kiireloomulisena ja seda tuleks kohaldada alates 1. maist 2007. |
| --- | --- |

(42)

Kuna määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006 muudetud finantsmääruse viimane võimalik kohaldamise kuupäev on 1. mai 2007, peaks käesolev määrus jõustuma kiireloomulisena ja seda tuleks kohaldada alates 1. maist 2007.

| (43) | Määrust (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 tuleks vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(43)

Määrust (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 tuleks vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artiklid 2, 3 ja 4 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 2
  Eelarve täitmisega seonduvad õigusaktid

  (Finantsmääruse artiklid 2 ja 49)

  Komisjon ajakohastab iga-aastaselt esialgses eelarveprojektis teavet, mis seondub finantsmääruse artiklis 2 osutatud õigusaktidega.
  Igas seadusandjale esitatud ettepanekus või ettepaneku muudatuses näidatakse selgelt kõik sätted, mis sisaldavad erandeid finantsmäärusest või käesolevast määrusest, nimetades asjaomases seletuskirjas konkreetsed põhjused, mis õigustavad kõnealuseid erandeid.
  Artikkel 3
  Eelrahastamise ulatus

  (Finantsmääruse artikkel 5a)

  1.   Otsese tsentraliseeritud eelarve täitmise puhul, millesse on kaasatud mitu partnerit, kaudse tsentraliseeritud eelarve täitmise puhul ja finantsmääruse artiklis 53 nimetatud detsentraliseeritud eelarve täitmise puhul kohaldatakse finantsmääruse artiklis 5a sätestatud eeskirja üksnes üksuse suhtes, kes saab eelmakseid otse komisjonilt.
  2.   Eelmakset loetakse finantsmääruse artikli 5a lõike 2 punkti a tähenduses märkimisväärseks summaks, kui see ületab 50 000 eurot.
  Välistegevuse korral loetakse aga eelmakset märkimisväärseks summaks, kui see ületab 250 000 eurot. Häda- ja humanitaarabi puhul loetakse eelmakset märkimisväärseks summaks, kui see ületab iga eelarveaasta lõpus 750 000 eurot lepingu kohta ja on ette nähtud üle 12kuuliste projektide jaoks.
  Artikkel 4
  Eelmaksetelt saadud intresside sissenõudmine

  (Finantsmääruse artikkel 5a)

  1.   Vastutav eelarvevahendite käsutaja nõuab otsuse või lepingu rakendamisele järgneva iga aruandeperioodi puhul sisse intressisummad sellistelt eelmaksetelt, mis ületavad iga eelarveaasta lõpus 750 000 eurot lepingu kohta.
  2.   Vastutav eelarvevahendite käsutaja võib vähemalt kord aastas sisse nõuda intressisummad, mis on saadud lõikes 1 nimetatust väiksematelt eelmaksetelt, võttes arvesse juhtimiskeskkonna ja rahastatavate meetmete laadiga seonduvaid riske.
  3.   Vastutav eelarvevahendite käsutaja nõuab sisse eelmaksetelt saadud intressisummad, mis ületavad finantsmääruse artikli 5a lõikes 1 nimetatud võlgnetavate summade saldo.” |
| --- | --- |

1.

Artiklid 2, 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 2

Eelarve täitmisega seonduvad õigusaktid

(Finantsmääruse artiklid 2 ja 49)

Komisjon ajakohastab iga-aastaselt esialgses eelarveprojektis teavet, mis seondub finantsmääruse artiklis 2 osutatud õigusaktidega.

Igas seadusandjale esitatud ettepanekus või ettepaneku muudatuses näidatakse selgelt kõik sätted, mis sisaldavad erandeid finantsmäärusest või käesolevast määrusest, nimetades asjaomases seletuskirjas konkreetsed põhjused, mis õigustavad kõnealuseid erandeid.

Artikkel 3

Eelrahastamise ulatus

(Finantsmääruse artikkel 5a)

1.   Otsese tsentraliseeritud eelarve täitmise puhul, millesse on kaasatud mitu partnerit, kaudse tsentraliseeritud eelarve täitmise puhul ja finantsmääruse artiklis 53 nimetatud detsentraliseeritud eelarve täitmise puhul kohaldatakse finantsmääruse artiklis 5a sätestatud eeskirja üksnes üksuse suhtes, kes saab eelmakseid otse komisjonilt.

2.   Eelmakset loetakse finantsmääruse artikli 5a lõike 2 punkti a tähenduses märkimisväärseks summaks, kui see ületab 50 000 eurot.

Välistegevuse korral loetakse aga eelmakset märkimisväärseks summaks, kui see ületab 250 000 eurot. Häda- ja humanitaarabi puhul loetakse eelmakset märkimisväärseks summaks, kui see ületab iga eelarveaasta lõpus 750 000 eurot lepingu kohta ja on ette nähtud üle 12kuuliste projektide jaoks.

Artikkel 4

Eelmaksetelt saadud intresside sissenõudmine

(Finantsmääruse artikkel 5a)

1.   Vastutav eelarvevahendite käsutaja nõuab otsuse või lepingu rakendamisele järgneva iga aruandeperioodi puhul sisse intressisummad sellistelt eelmaksetelt, mis ületavad iga eelarveaasta lõpus 750 000 eurot lepingu kohta.

2.   Vastutav eelarvevahendite käsutaja võib vähemalt kord aastas sisse nõuda intressisummad, mis on saadud lõikes 1 nimetatust väiksematelt eelmaksetelt, võttes arvesse juhtimiskeskkonna ja rahastatavate meetmete laadiga seonduvaid riske.

3.   Vastutav eelarvevahendite käsutaja nõuab sisse eelmaksetelt saadud intressisummad, mis ületavad finantsmääruse artikli 5a lõikes 1 nimetatud võlgnetavate summade saldo.”

| 2. | Lisatakse artikkel 4a:
  “Artikkel 4a
  Eelmaksetelt saadud intresside raamatupidamisarvestus

  (Finantsmääruse artikkel 5a)

  1.   Eelarvevahendite käsutajad tagavad, et toetuse andmise otsuste ning abisaajate ja vahendajatega sõlmitud lepingute puhul makstakse eelmaksed pangakontodele või allkontodele, mis võimaldavad rahalisi vahendeid ja nendega seonduvaid intresse kindlaks määrata. Muul juhul peavad ühenduse makstud vahendeid ja nendelt saadud intresse või muid hüvitisi võimaldama kindlaks määrata abisaajate või vahendajate raamatupidamisarvestusmeetodid.
  2.   Finantsmääruse artikli 5a lõike 1 teises lõigus nimetatud juhtudel koostab vastutav eelarvevahendite käsutaja enne iga eelarveaasta lõppu prognoosi nendelt vahenditelt saadavate intresside või samaväärse tulu kohta ja moodustab asjaomase summa suuruse reservi. Reserv kantakse raamatupidamisarvestusse ja kustutatakse, kui kõnealused summad on pärast toetuse või lepingu rakendamist sisse nõutud.
  Kui eelmaksed makstakse samalt eelarverealt sama põhiõigusakti kohaselt ja samas pakkumismenetluses osalenud abisaajatele võib eelarvevahendite käsutaja koostada ühe saadaolevate summade eelarvestuse mitme võlgniku kohta.
  3.   Artiklite 3 ja 4 ning käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 kohaldamine ei piira eelmaksete kirjendamist finantsaruannete aktiva poolele, nagu on sätestatud finantsmääruse artikliga 133 ettenähtud raamatupidamiskorras.” |
| --- | --- |

2.

Lisatakse artikkel 4a:

“Artikkel 4a

Eelmaksetelt saadud intresside raamatupidamisarvestus

(Finantsmääruse artikkel 5a)

1.   Eelarvevahendite käsutajad tagavad, et toetuse andmise otsuste ning abisaajate ja vahendajatega sõlmitud lepingute puhul makstakse eelmaksed pangakontodele või allkontodele, mis võimaldavad rahalisi vahendeid ja nendega seonduvaid intresse kindlaks määrata. Muul juhul peavad ühenduse makstud vahendeid ja nendelt saadud intresse või muid hüvitisi võimaldama kindlaks määrata abisaajate või vahendajate raamatupidamisarvestusmeetodid.

2.   Finantsmääruse artikli 5a lõike 1 teises lõigus nimetatud juhtudel koostab vastutav eelarvevahendite käsutaja enne iga eelarveaasta lõppu prognoosi nendelt vahenditelt saadavate intresside või samaväärse tulu kohta ja moodustab asjaomase summa suuruse reservi. Reserv kantakse raamatupidamisarvestusse ja kustutatakse, kui kõnealused summad on pärast toetuse või lepingu rakendamist sisse nõutud.

Kui eelmaksed makstakse samalt eelarverealt sama põhiõigusakti kohaselt ja samas pakkumismenetluses osalenud abisaajatele võib eelarvevahendite käsutaja koostada ühe saadaolevate summade eelarvestuse mitme võlgniku kohta.

3.   Artiklite 3 ja 4 ning käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 kohaldamine ei piira eelmaksete kirjendamist finantsaruannete aktiva poolele, nagu on sätestatud finantsmääruse artikliga 133 ettenähtud raamatupidamiskorras.”

| 3. | Artikli 5 punktis c asendatakse sõnad “finantsmääruse artikli 157 ja artikli 181 lõike 5” sõnadega “finantsmääruse artiklite 157 ja 160a”. |
| --- | --- |

3.

Artikli 5 punktis c asendatakse sõnad “finantsmääruse artikli 157 ja artikli 181 lõike 5” sõnadega “finantsmääruse artiklite 157 ja 160a”.

| 4. | Artiklile 7 lisatakse lõige 1a:
  “1a.   Et vältida vääringu ümberarvestustoimingute olulist mõju ühenduse kaasrahastamise tasemele või kahjulikku mõju ühenduse eelarvele, nähakse lõikes 1 nimetatud valdkondlikes eeskirjades ümberarvestuste tegemise jaoks vajaduse korral ette euro ja muu vääringu vaheline vahetuskurss, mis arvutatakse asjaomase perioodi päevakursside keskmise kaudu.” |
| --- | --- |

4.

Artiklile 7 lisatakse lõige 1a:

“1a.   Et vältida vääringu ümberarvestustoimingute olulist mõju ühenduse kaasrahastamise tasemele või kahjulikku mõju ühenduse eelarvele, nähakse lõikes 1 nimetatud valdkondlikes eeskirjades ümberarvestuste tegemise jaoks vajaduse korral ette euro ja muu vääringu vaheline vahetuskurss, mis arvutatakse asjaomase perioodi päevakursside keskmise kaudu.”

| 5. | Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | esimese lõigu punkt b asendatakse järgmisega:






  “b) | kulude kalkulatsioonis märgitakse eelarve selgitustes, sealhulgas üldistes selgitustes, millistele eelarveridadele võib kanda sihtotstarbelisele tulule vastavaid kasutatavaks tehtud assigneeringuid.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

5.

Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

esimese lõigu punkt b asendatakse järgmisega:

“b)

kulude kalkulatsioonis märgitakse eelarve selgitustes, sealhulgas üldistes selgitustes, millistele eelarveridadele võib kanda sihtotstarbelisele tulule vastavaid kasutatavaks tehtud assigneeringuid.”;

| ii) | teine lõik asendatakse järgmisega:
  “Punkti a esimeses lõigus nimetatud juhul tehakse märge “pro memoria” (p.m.) ja prognoositud tulud esitatakse teavitamiseks selgitustes.”; |
| --- | --- |

ii)

teine lõik asendatakse järgmisega:

“Punkti a esimeses lõigus nimetatud juhul tehakse märge “pro memoria” (p.m.) ja prognoositud tulud esitatakse teavitamiseks selgitustes.”;

| b) | lõike 2 esimeses lauses asendatakse sõnad “finantsmääruse artikli 161 lõikes 2” sõnadega “finantsmääruse artikli 160 lõikes 1a ja artikli 161 lõikes 2”. |
| --- | --- |

b)

lõike 2 esimeses lauses asendatakse sõnad “finantsmääruse artikli 161 lõikes 2” sõnadega “finantsmääruse artikli 160 lõikes 1a ja artikli 161 lõikes 2”.

| 6. | Lisatakse artikkel 13a:
  “Artikkel 13a
  Ühendusele tehtud annetuste vastuvõtmisega kaasnevad kulutused

  (Finantsmääruse artikkel 19 lõige 2)

  Finantsmääruse artikli 19 lõikes 2 nimetatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu loa saamiseks hindab komisjon ühendustele tehtavate annetuste vastuvõtmisega kaasnevaid finantskulusid, sealhulgas järelmeetmete kulusid, ja põhjendab neid nõuetekohaselt.” |
| --- | --- |

6.

Lisatakse artikkel 13a:

“Artikkel 13a

Ühendusele tehtud annetuste vastuvõtmisega kaasnevad kulutused

(Finantsmääruse artikkel 19 lõige 2)

Finantsmääruse artikli 19 lõikes 2 nimetatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu loa saamiseks hindab komisjon ühendustele tehtavate annetuste vastuvõtmisega kaasnevaid finantskulusid, sealhulgas järelmeetmete kulusid, ja põhjendab neid nõuetekohaselt.”

| 7. | Artikkel 14 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 14
  Netosumma alusel maksmiseks kinnitamine

  (Finantsmääruse artikli 20 lõige 1)

  Finantsmääruse artikli 20 lõike 1 alusel võib kõikidest maksetaotlustest, kuluarvetest ja -dokumentidest, mis sel juhul tuleb maksta netosummas, maha arvata:






  a) | hanke- või toetuslepingute osalistele määratud trahvid; |
| --- | --- | --- |

7.

Artikkel 14 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 14

Netosumma alusel maksmiseks kinnitamine

(Finantsmääruse artikli 20 lõige 1)

Finantsmääruse artikli 20 lõike 1 alusel võib kõikidest maksetaotlustest, kuluarvetest ja -dokumentidest, mis sel juhul tuleb maksta netosummas, maha arvata:

a)

hanke- või toetuslepingute osalistele määratud trahvid;

| b) | üksikutes kuluarvetes ja maksetaotlustes sisalduvad hinnaalandused, tagasimaksed ja maksevahendid; |
| --- | --- |

b)

üksikutes kuluarvetes ja maksetaotlustes sisalduvad hinnaalandused, tagasimaksed ja maksevahendid;

| c) | finantsmääruse artikli 5a lõike 1 esimeses lõigus nimetatud eelmaksetelt saadud intressid.” |
| --- | --- |

c)

finantsmääruse artikli 5a lõike 1 esimeses lõigus nimetatud eelmaksetelt saadud intressid.”

| 8. | Artikkel 16 jäetakse välja. |
| --- | --- |

8.

Artikkel 16 jäetakse välja.

| 9. | Artikkel 17 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 17
  Muude institutsioonide kui komisjoni tehtavate ümberpaigutuste protsentide arvutamise eeskirjad

  (Finantsmääruse artikkel 22)

  1.   Finantsmääruse artiklis 22 nimetatud protsendid arvutatakse ümberpaigutamise taotluse esitamise ajal, võttes arvesse eelarves, sealhulgas paranduseelarvetes, ettenähtud assigneeringuid.
  2.   Arvesse tuleb võtta summat, mis saadakse sellele reale, millelt ümberpaigutusi tehakse, kirjendatud tulevaste ümberpaigutuste liitmisel pärast seda, kui on tehtud varasematest ümberpaigutustest tulenevad kohandused.
  Arvesse ei võeta summat, mis vastab ümberpaigutustele, mida asjaomane institutsioon saab teha sõltumatult, ilma eelarvepädevate institutsioonide otsuseta.” |
| --- | --- |

9.

Artikkel 17 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 17

Muude institutsioonide kui komisjoni tehtavate ümberpaigutuste protsentide arvutamise eeskirjad

(Finantsmääruse artikkel 22)

1.   Finantsmääruse artiklis 22 nimetatud protsendid arvutatakse ümberpaigutamise taotluse esitamise ajal, võttes arvesse eelarves, sealhulgas paranduseelarvetes, ettenähtud assigneeringuid.

2.   Arvesse tuleb võtta summat, mis saadakse sellele reale, millelt ümberpaigutusi tehakse, kirjendatud tulevaste ümberpaigutuste liitmisel pärast seda, kui on tehtud varasematest ümberpaigutustest tulenevad kohandused.

Arvesse ei võeta summat, mis vastab ümberpaigutustele, mida asjaomane institutsioon saab teha sõltumatult, ilma eelarvepädevate institutsioonide otsuseta.”

| 10. | Lisatakse artikkel 17a:
  “Artikkel 17a
  Komisjoni tehtavate ümberpaigutuste protsentide arvutamise eeskirjad

  (Finantsmääruse artikkel 23)

  1.   Finantsmääruse artikli 23 lõikes 1 nimetatud protsendid arvutatakse ümberpaigutamise taotluse esitamise ajal, võttes arvesse eelarves, sealhulgas paranduseelarvetes, ettenähtud assigneeringuid.
  2.   Arvesse tuleb võtta summat, mis saadakse sellele reale, millelt või millele ümberpaigutusi tehakse, kirjendatud tulevaste ümberpaigutuste liitmisel pärast seda, kui on tehtud varasematest ümberpaigutustest tulenevad kohandused.
  Arvesse ei võeta summat, mis vastab ümberpaigutustele, mida komisjon saab teha sõltumatult, ilma eelarvepädevate institutsioonide otsuseta.” |
| --- | --- |

10.

Lisatakse artikkel 17a:

“Artikkel 17a

Komisjoni tehtavate ümberpaigutuste protsentide arvutamise eeskirjad

(Finantsmääruse artikkel 23)

1.   Finantsmääruse artikli 23 lõikes 1 nimetatud protsendid arvutatakse ümberpaigutamise taotluse esitamise ajal, võttes arvesse eelarves, sealhulgas paranduseelarvetes, ettenähtud assigneeringuid.

2.   Arvesse tuleb võtta summat, mis saadakse sellele reale, millelt või millele ümberpaigutusi tehakse, kirjendatud tulevaste ümberpaigutuste liitmisel pärast seda, kui on tehtud varasematest ümberpaigutustest tulenevad kohandused.

Arvesse ei võeta summat, mis vastab ümberpaigutustele, mida komisjon saab teha sõltumatult, ilma eelarvepädevate institutsioonide otsuseta.”

| 11. | Artikli 20 sissejuhatavas lauses asendatakse sõnad “finantsmääruse artikli 26 lõike 2 esimeses lõigus” sõnadega “finantsmääruse artiklis 26”. |
| --- | --- |

11.

Artikli 20 sissejuhatavas lauses asendatakse sõnad “finantsmääruse artikli 26 lõike 2 esimeses lõigus” sõnadega “finantsmääruse artiklis 26”.

| 12. | Artikli 22 lõike 1 esimene lõik jäetakse välja. |
| --- | --- |

12.

Artikli 22 lõike 1 esimene lõik jäetakse välja.

| 13. | Lisatakse artikkel 22a:
  “Artikkel 22a
  Tulemuslik ja tõhus sisekontroll

  (Finantsmääruse artikli 28a lõige 1)

  1.   Tulemuslik sisekontroll põhineb parimatel rahvusvahelistel tavadel ja hõlmab eelkõige järgmist:






  a) | ülesannete lahusus; |
| --- | --- | --- |

13.

Lisatakse artikkel 22a:

“Artikkel 22a

Tulemuslik ja tõhus sisekontroll

(Finantsmääruse artikli 28a lõige 1)

1.   Tulemuslik sisekontroll põhineb parimatel rahvusvahelistel tavadel ja hõlmab eelkõige järgmist:

a)

ülesannete lahusus;

| b) | asjakohane riskijuhtimise ja kontrolli strateegia, sealhulgas kontroll abisaaja tasandil; |
| --- | --- |

b)

asjakohane riskijuhtimise ja kontrolli strateegia, sealhulgas kontroll abisaaja tasandil;

| c) | huvide konfliktide vältimine; |
| --- | --- |

c)

huvide konfliktide vältimine;

| d) | piisavad kontrolljäljed ja andmete terviklikkus andmesüsteemides; |
| --- | --- |

d)

piisavad kontrolljäljed ja andmete terviklikkus andmesüsteemides;

| e) | tulemuste jälgimise ja tuvastatud sisekontrolli nõrkade külgede järelkontrolli menetlused ja erandid; |
| --- | --- |

e)

tulemuste jälgimise ja tuvastatud sisekontrolli nõrkade külgede järelkontrolli menetlused ja erandid;

| f) | kontrollisüsteemi korraliku toimimise regulaarne hindamine. |
| --- | --- |

f)

kontrollisüsteemi korraliku toimimise regulaarne hindamine.

2.   Tõhus sisekontroll põhineb järgneval:

| a) | kõigi kontrollahelaga seotud asjaomaste isikute vahel koordineeritud asjakohaste riskijuhtimise ja kontrolli strateegia rakendamine; |
| --- | --- |

a)

kõigi kontrollahelaga seotud asjaomaste isikute vahel koordineeritud asjakohaste riskijuhtimise ja kontrolli strateegia rakendamine;

| b) | kontrolli tulemuste kättesaadavus kõigi kontrollahelaga seotud asjaomaste isikute jaoks; |
| --- | --- |

b)

kontrolli tulemuste kättesaadavus kõigi kontrollahelaga seotud asjaomaste isikute jaoks;

| c) | parandusmeetmete, sealhulgas vajaduse korral hoiatavate rahaliste karistuste õigeaegne rakendamine; |
| --- | --- |

c)

parandusmeetmete, sealhulgas vajaduse korral hoiatavate rahaliste karistuste õigeaegne rakendamine;

| d) | poliitika aluseks olevad selged ja üheselt mõistetavad õigusaktid; |
| --- | --- |

d)

poliitika aluseks olevad selged ja üheselt mõistetavad õigusaktid;

| e) | mitmekordse kontrolli kaotamine; |
| --- | --- |

e)

mitmekordse kontrolli kaotamine;

| f) | kontrolli kulude ja tulude suhte parandamise põhimõte.” |
| --- | --- |

f)

kontrolli kulude ja tulude suhte parandamise põhimõte.”

| 14. | Artikkel 23 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 23
  Eelarve esialgne avaldamine

  (Finantsmääruse artikkel 29)

  Enne eelarve ametlikku avaldamist Euroopa Liidu Teatajas avaldatakse komisjoni algatusel võimalikult kiiresti, hiljemalt nelja nädala jooksul pärast eelarve lõplikku vastuvõtmist institutsioonide veebisaidil kõigis keeltes eelarve lõplikud üksikasjalikud arvandmed.” |
| --- | --- |

14.

Artikkel 23 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 23

Eelarve esialgne avaldamine

(Finantsmääruse artikkel 29)

Enne eelarve ametlikku avaldamist Euroopa Liidu Teatajas avaldatakse komisjoni algatusel võimalikult kiiresti, hiljemalt nelja nädala jooksul pärast eelarve lõplikku vastuvõtmist institutsioonide veebisaidil kõigis keeltes eelarve lõplikud üksikasjalikud arvandmed.”

| 15. | Artikli 25 punkti a alapunkt ii asendatakse järgmisega:






  “ii) | iga personalikategooria kohta organisatsioonilise struktuuri skeem, mis kajastab eelarvelisi ametikohti ja isikuid nendel kohtadel selle aasta alguses, kui esialgne eelarveprojekt esitatakse, märkides nende jaotuse palgaastmete ja haldusüksuste kaupa;” |
| --- | --- | --- |

15.

Artikli 25 punkti a alapunkt ii asendatakse järgmisega:

“ii)

iga personalikategooria kohta organisatsioonilise struktuuri skeem, mis kajastab eelarvelisi ametikohti ja isikuid nendel kohtadel selle aasta alguses, kui esialgne eelarveprojekt esitatakse, märkides nende jaotuse palgaastmete ja haldusüksuste kaupa;”

| 16. | Artikkel 31 jäetakse välja. |
| --- | --- |

16.

Artikkel 31 jäetakse välja.

| 17. | Artiklit 32 muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkirjas asendatakse sõnad “artikli 49 lõike 2 punktid a ja b” sõnadega “artikli 49 lõike 6 punktid a ja b”; |
| --- | --- | --- |

17.

Artiklit 32 muudetakse järgmiselt:

a)

pealkirjas asendatakse sõnad “artikli 49 lõike 2 punktid a ja b” sõnadega “artikli 49 lõike 6 punktid a ja b”;

| b) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | sõnad “artikli 49 lõike 2 punktis a” asendatakse sõnadega “artikli 49 lõike 6 punktis a”; |
| --- | --- | --- |

b)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

sõnad “artikli 49 lõike 2 punktis a” asendatakse sõnadega “artikli 49 lõike 6 punktis a”;

| ii) | sõnad “32 miljonit eurot” sõnadega “40 miljonit eurot”; |
| --- | --- |

ii)

sõnad “32 miljonit eurot” sõnadega “40 miljonit eurot”;

| c) | lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  i) | asendatakse sõnad “artikli 49 lõike 2 punktis b” sõnadega “artikli 49 lõike 6 punktis b”; |
| --- | --- | --- |

c)

lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

i)

asendatakse sõnad “artikli 49 lõike 2 punktis b” sõnadega “artikli 49 lõike 6 punktis b”;

| ii) | asendatakse sõnad “30 miljonit eurot” sõnadega “50 miljonit eurot”; |
| --- | --- |

ii)

asendatakse sõnad “30 miljonit eurot” sõnadega “50 miljonit eurot”;

| iii) | asendatakse sõnad “75 miljonit eurot” sõnadega “100 miljonit eurot”. |
| --- | --- |

iii)

asendatakse sõnad “75 miljonit eurot” sõnadega “100 miljonit eurot”.

| 18. | Lisatakse artikkel 32a:
  “Artikkel 32a
  (Ettevalmistavad meetmed ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonnas)

  (Finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punkt c)

  Rahastamismeetmed, milles nõukogu lepib kokku ELi kriisiohjeoperatsioonide ettevalmistamiseks vastavalt Euroopa Liidu lepingu V jaotisele, hõlmavad täiendavaid kulusid, mis tekivad otseselt seoses konkreetse missiooni alustamise või meeskonna moodustamisega kohapeal, millesse võib muu hulgas olla kaasatud ELi institutsioonide personal sealhulgas kõrge riskitasemega kindlustus, reisi- ja majutuskulud ning päevarahad.” |
| --- | --- |

18.

Lisatakse artikkel 32a:

“Artikkel 32a

(Ettevalmistavad meetmed ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonnas)

(Finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punkt c)

Rahastamismeetmed, milles nõukogu lepib kokku ELi kriisiohjeoperatsioonide ettevalmistamiseks vastavalt Euroopa Liidu lepingu V jaotisele, hõlmavad täiendavaid kulusid, mis tekivad otseselt seoses konkreetse missiooni alustamise või meeskonna moodustamisega kohapeal, millesse võib muu hulgas olla kaasatud ELi institutsioonide personal sealhulgas kõrge riskitasemega kindlustus, reisi- ja majutuskulud ning päevarahad.”

| 19. | Artikli 33 pealkirjas asendatakse sõnad “artikli 49 lõike 2 punkt c” sõnadega “artikli 49 lõike 6 punkt d”. |
| --- | --- |

19.

Artikli 33 pealkirjas asendatakse sõnad “artikli 49 lõike 2 punkt c” sõnadega “artikli 49 lõike 6 punkt d”.

| 20. | Artiklile 34 lisatakse lõige 3:
  “3.   Eeldatakse, et huvide konflikt esineb, kui taotleja või pakkuja on töötaja, kelle suhtes kohaldatakse personalieeskirju, välja arvatud juhul kui tema ülemus on eelnevalt andnud talle loa menetluses osalemiseks.” |
| --- | --- |

20.

Artiklile 34 lisatakse lõige 3:

“3.   Eeldatakse, et huvide konflikt esineb, kui taotleja või pakkuja on töötaja, kelle suhtes kohaldatakse personalieeskirju, välja arvatud juhul kui tema ülemus on eelnevalt andnud talle loa menetluses osalemiseks.”

| 21. | Artikkel 35 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 35
  Komisjoni tehtav kontrollimine

  (Finantsmääruse artiklid 53d, artikli 54 lõike 2 punkt c ja artikkel 56)

  1.   Otsused, millega finantsmääruse artiklis 56 nimetatud üksustele või isikutele usaldatakse rakendusülesanded, peavad sisaldama kõiki asjakohaseid meetmeid tehtavate toimingute läbipaistvuse tagamiseks.
  Kui selliste üksuste või isikute rakendatavates menetlustes või süsteemides on tehtud olulisi muudatusi, vaatab komisjon need meetmed vajaduse korral läbi, et tagada lõikes 56 sätestatud tingimuste jätkuv täitmine.
  2.   Asjaomased üksused või isikud esitavad komisjonile kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul kogu komisjoni nõutud teabe ja teavitavad teda viivitamata kõikidest menetlustes või süsteemides tehtud olulistest muudatustest.
  Komisjon sätestab need kohustused vajaduse korral lõikes 1 nimetatud otsustes või nende üksuste või isikutega sõlmitud kokkulepetes.
  3.   Komisjon võib tunnistada finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktis c nimetatud asutuste ja artikli 166 lõike 1 punktis a nimetatud abisaajate hankemenetlused enda omadega võrdväärseks, pidades silmas rahvusvaheliselt tunnustatud standardeid.
  4.   Kui komisjon täidab eelarvet ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega, kohaldatakse asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud verifikatsioonileppeid.
  5.   Finantsmääruse artikli 56 lõike 1 punktis d nimetatud sõltumatu välisauditi viib läbi vähemalt selline auditeerimisteenuse osutaja, kes tegutseb sõltumatult üksusest, millele komisjon usaldab täitmisülesanded, ja täidab oma ülesandeid kooskõlas rahvusvaheliselt tunnustatud auditistandarditega.” |
| --- | --- |

21.

Artikkel 35 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 35

Komisjoni tehtav kontrollimine

(Finantsmääruse artiklid 53d, artikli 54 lõike 2 punkt c ja artikkel 56)

1.   Otsused, millega finantsmääruse artiklis 56 nimetatud üksustele või isikutele usaldatakse rakendusülesanded, peavad sisaldama kõiki asjakohaseid meetmeid tehtavate toimingute läbipaistvuse tagamiseks.

Kui selliste üksuste või isikute rakendatavates menetlustes või süsteemides on tehtud olulisi muudatusi, vaatab komisjon need meetmed vajaduse korral läbi, et tagada lõikes 56 sätestatud tingimuste jätkuv täitmine.

2.   Asjaomased üksused või isikud esitavad komisjonile kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul kogu komisjoni nõutud teabe ja teavitavad teda viivitamata kõikidest menetlustes või süsteemides tehtud olulistest muudatustest.

Komisjon sätestab need kohustused vajaduse korral lõikes 1 nimetatud otsustes või nende üksuste või isikutega sõlmitud kokkulepetes.

3.   Komisjon võib tunnistada finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktis c nimetatud asutuste ja artikli 166 lõike 1 punktis a nimetatud abisaajate hankemenetlused enda omadega võrdväärseks, pidades silmas rahvusvaheliselt tunnustatud standardeid.

4.   Kui komisjon täidab eelarvet ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega, kohaldatakse asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud verifikatsioonileppeid.

5.   Finantsmääruse artikli 56 lõike 1 punktis d nimetatud sõltumatu välisauditi viib läbi vähemalt selline auditeerimisteenuse osutaja, kes tegutseb sõltumatult üksusest, millele komisjon usaldab täitmisülesanded, ja täidab oma ülesandeid kooskõlas rahvusvaheliselt tunnustatud auditistandarditega.”

| 22. | Lisatakse artikkel 35a:
  “Artikkel 35a
  Parimate tavade edendamise meetmed

  (Finantsmääruse artikkel 53b)

  Komisjon koostab registri asutustest, kes vastutavad valdkondlike eeskirjade kohase haldus-, sertifitseerimis- ja auditeerimistegevuse eest. Parimate tavade edendamiseks struktuurifondide ja Euroopa Kalandusfondi rakendamisel teeb komisjon haldus- ja kontrollitegevuse eest vastutavatele isikutele teabe eesmärgil kättesaadavaks metoodilise juhendi, milles ta kirjeldab oma kontrollistrateegiat ja lähenemisviisi, sealhulgas kontrollinimekirjasid, ning kindlaks tehtud parimate tavade näiteid.” |
| --- | --- |

22.

Lisatakse artikkel 35a:

“Artikkel 35a

Parimate tavade edendamise meetmed

(Finantsmääruse artikkel 53b)

Komisjon koostab registri asutustest, kes vastutavad valdkondlike eeskirjade kohase haldus-, sertifitseerimis- ja auditeerimistegevuse eest. Parimate tavade edendamiseks struktuurifondide ja Euroopa Kalandusfondi rakendamisel teeb komisjon haldus- ja kontrollitegevuse eest vastutavatele isikutele teabe eesmärgil kättesaadavaks metoodilise juhendi, milles ta kirjeldab oma kontrollistrateegiat ja lähenemisviisi, sealhulgas kontrollinimekirjasid, ning kindlaks tehtud parimate tavade näiteid.”

| 23. | Artiklis 36 asendatakse sõnad “artiklis 53” sõnadega “artiklis 53a”. |
| --- | --- |

23.

Artiklis 36 asendatakse sõnad “artiklis 53” sõnadega “artiklis 53a”.

| 24. | Artikli 37 lõige 2 jäetakse välja. |
| --- | --- |

24.

Artikli 37 lõige 2 jäetakse välja.

| 25. | Artikkel 38 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 38
  Siseriiklikele või rahvusvahelistele avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele volituste delegeerimise nõuded ja tingimused

  (Finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punkt c)

  1.   Komisjon võib delegeerida avaliku võimu teostamisega seotud ülesandeid:






  a) | rahvusvahelistele avalik-õiguslikele asutustele; |
| --- | --- | --- |

25.

Artikkel 38 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 38

Siseriiklikele või rahvusvahelistele avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele volituste delegeerimise nõuded ja tingimused

(Finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punkt c)

1.   Komisjon võib delegeerida avaliku võimu teostamisega seotud ülesandeid:

a)

rahvusvahelistele avalik-õiguslikele asutustele;

| b) | siseriiklikele avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, mille suhtes kohaldatakse mõne liikmesriigi, Euroopa Majanduspiirkonda kuuluva riigi või Euroopa Liidu kandidaatriigi või, kui see on asjakohane, muu riigi õigust. |
| --- | --- |

b)

siseriiklikele avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, mille suhtes kohaldatakse mõne liikmesriigi, Euroopa Majanduspiirkonda kuuluva riigi või Euroopa Liidu kandidaatriigi või, kui see on asjakohane, muu riigi õigust.

2.   Komisjon tagab, et lõikes 1 nimetatud asutused või üksused esitavad piisavad finantstagatised, mille on eelistatavalt andnud riigiasutus, eelkõige selleks, et komisjon saaks võlgnetavad summad täielikult tagasi.

3.   Kui komisjon kavatseb usaldada avaliku võimu teostamisega seotud ülesandeid ja eelkõige eelarve täitmisega seotud ülesandeid finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktis c nimetatud asutusele, analüüsib ta säästlikkuse, tõhususe ja mõjususe põhimõtete järgimist.”

| 26. | Artiklit 39 muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 39
  Siseriiklike või rahvusvaheliste avalik-õiguslike asutuste või avalikke teenuseid osutavate eraõiguslike asutuste määramine

  (Finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punkt c)” |
| --- | --- | --- |

26.

Artiklit 39 muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

“Artikkel 39

Siseriiklike või rahvusvaheliste avalik-õiguslike asutuste või avalikke teenuseid osutavate eraõiguslike asutuste määramine

(Finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punkt c)”

| b) | lõike 2 esimene lause asendatakse järgmisega:
  “Lõikes 1 nimetatud asutused, üksused või rahvusvahelised avalik-õiguslikud asutused valitakse objektiivsel ja läbipaistval viisil kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega, et täita komisjoni määratletud rakendamisnõudeid.” |
| --- | --- |

b)

lõike 2 esimene lause asendatakse järgmisega:

“Lõikes 1 nimetatud asutused, üksused või rahvusvahelised avalik-õiguslikud asutused valitakse objektiivsel ja läbipaistval viisil kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega, et täita komisjoni määratletud rakendamisnõudeid.”

| c) | lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:
  “Kõikidel muudel juhtudel määrab niisugused asutused või üksused komisjon asjaomaste liikmesriikide või riikide nõusolekul.” |
| --- | --- |

c)

lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:

“Kõikidel muudel juhtudel määrab niisugused asutused või üksused komisjon asjaomaste liikmesriikide või riikide nõusolekul.”

| d) | lisatakse lõige 4:
  “4.   Kui komisjon usaldab täitmisülesanded finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punkti c kohastele asutustele, teavitab ta seadusandjaid iga-aastaselt asjaomastest juhtudest ja asutustest, esitades nõuetekohased põhjendused kõnealuste asutuste kasutamiseks.” |
| --- | --- |

d)

lisatakse lõige 4:

“4.   Kui komisjon usaldab täitmisülesanded finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punkti c kohastele asutustele, teavitab ta seadusandjaid iga-aastaselt asjaomastest juhtudest ja asutustest, esitades nõuetekohased põhjendused kõnealuste asutuste kasutamiseks.”

| 27. | Lisatakse artikkel 39a:
  “Artikkel 39a
  Isikud, kellele on Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt usaldatud konkreetsete meetmete haldamine

  (Finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punkt d)

  Isikud, kellele on usaldatud finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktis d nimetatud konkreetsete meetmete haldamine, peavad kehtestama asjakohased struktuurid ja menetlused, et võtta vastutus oma hallatavate rahaliste vahendite eest. Nendel isikutel on Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste artiklites 1 ja 5 määratletud komisjoni ühise välis- ja julgeolekupoliitika erinõuniku staatus.” |
| --- | --- |

27.

Lisatakse artikkel 39a:

“Artikkel 39a

Isikud, kellele on Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt usaldatud konkreetsete meetmete haldamine

(Finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punkt d)

Isikud, kellele on usaldatud finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktis d nimetatud konkreetsete meetmete haldamine, peavad kehtestama asjakohased struktuurid ja menetlused, et võtta vastutus oma hallatavate rahaliste vahendite eest. Nendel isikutel on Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste artiklites 1 ja 5 määratletud komisjoni ühise välis- ja julgeolekupoliitika erinõuniku staatus.”

| 28. | Artiklit 41 muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 41
  Eelarve kaudse tsentraliseeritud täitmise üksikasjalik kord

  (Finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktid b, c ja d)” |
| --- | --- | --- |

28.

Artiklit 41 muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

“Artikkel 41

Eelarve kaudse tsentraliseeritud täitmise üksikasjalik kord

(Finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktid b, c ja d)”

| b) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  “1.   Kui komisjon usaldab täitmisülesanded asutustele, üksustele või isikutele finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktide b, c ja d kohaselt, sõlmib ta nendega kokkuleppe, milles nähakse ette vahendite haldamise ja kontrolli üksikasjalik kord ja ühenduste finantshuvide kaitse.” |
| --- | --- |

b)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

“1.   Kui komisjon usaldab täitmisülesanded asutustele, üksustele või isikutele finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktide b, c ja d kohaselt, sõlmib ta nendega kokkuleppe, milles nähakse ette vahendite haldamise ja kontrolli üksikasjalik kord ja ühenduste finantshuvide kaitse.”

| c) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  “3.   Lõikes 1 nimetatud asutustel, üksustel või isikutel puudub volitatud eelarvevahendite käsutaja staatus.” |
| --- | --- |

c)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

“3.   Lõikes 1 nimetatud asutustel, üksustel või isikutel puudub volitatud eelarvevahendite käsutaja staatus.”

| 29. | Artiklit 42 muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkirjas asendatakse sõnad “artikli 53 lõige 5” sõnadega “artiklite 53b ja 53c”; |
| --- | --- | --- |

29.

Artiklit 42 muudetakse järgmiselt:

a)

pealkirjas asendatakse sõnad “artikli 53 lõige 5” sõnadega “artiklite 53b ja 53c”;

| b) | lõikes 1 asendatakse sõnad “artikli 53 lõikes 5” sõnadega “artiklites 53b ja 53c”. |
| --- | --- |

b)

lõikes 1 asendatakse sõnad “artikli 53 lõikes 5” sõnadega “artiklites 53b ja 53c”.

| 30. | Lisatakse artikkel 42a:
  “Artikkel 42a
  Kokkuvõte audititest ja kinnitustest

  (Finantsmääruse artikli 53b lõige 3)

  1.   Kokkuvõtted esitavad asjakohased ametivõimud või asutused, kelle liikmesriik on asjaomase kuluvaldkonna jaoks valdkondlike eeskirjade kohaselt määranud.
  2.   Kokkuvõtte auditeid käsitlev osa peab:






  a) | sisaldama põllumajanduse puhul sertifitseerimisasutuste kehtestatud sertifikaate ning struktuuri- ja muude samalaadsete meetmete puhul auditeerimisasutuste koostatud audiitori järeldusotsuseid; |
| --- | --- | --- |

30.

Lisatakse artikkel 42a:

“Artikkel 42a

Kokkuvõte audititest ja kinnitustest

(Finantsmääruse artikli 53b lõige 3)

1.   Kokkuvõtted esitavad asjakohased ametivõimud või asutused, kelle liikmesriik on asjaomase kuluvaldkonna jaoks valdkondlike eeskirjade kohaselt määranud.

2.   Kokkuvõtte auditeid käsitlev osa peab:

a)

sisaldama põllumajanduse puhul sertifitseerimisasutuste kehtestatud sertifikaate ning struktuuri- ja muude samalaadsete meetmete puhul auditeerimisasutuste koostatud audiitori järeldusotsuseid;

| b) | esitama auditeerimise aastale järgneva aasta 15. veebruariks nii põllumajanduskulude kui ka struktuuri- ja muude samalaadsete meetmete kohta. |
| --- | --- |

b)

esitama auditeerimise aastale järgneva aasta 15. veebruariks nii põllumajanduskulude kui ka struktuuri- ja muude samalaadsete meetmete kohta.

3.   Kokkuvõtte kinnitusi käsitlev osa peab:

| a) | sisaldama põllumajanduse puhul makseasutuste esitatud kinnitavaid avaldusi ning struktuuri- ja muude samalaadsete meetmete puhul sertifitseerimisasutuste välja antud sertifikaate; |
| --- | --- |

a)

sisaldama põllumajanduse puhul makseasutuste esitatud kinnitavaid avaldusi ning struktuuri- ja muude samalaadsete meetmete puhul sertifitseerimisasutuste välja antud sertifikaate;

| b) | esitama järgneva eelarveaasta 15. veebruariks nii põllumajanduskulude kui ka struktuuri- ja muude samalaadsete meetmete kohta.” |
| --- | --- |

b)

esitama järgneva eelarveaasta 15. veebruariks nii põllumajanduskulude kui ka struktuuri- ja muude samalaadsete meetmete kohta.”

| 31. | Artikkel 43 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 43
  Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega

  (Finantsmääruse artiklid 53d, 108a ja 165)

  1.   Komisjon tagab, et on olemas asjakohane süsteem kogu meetme kontrollimiseks ja auditeerimiseks.
  2.   Finantsmääruse artiklis 53d nimetatud rahvusvahelised organisatsioonid on järgmised:






  a) | rahvusvahelised avalik-õiguslikud organisatsioonid, mis on loodud valitsustevahelise kokkuleppe alusel, ja nende organisatsioonide asutatud spetsialiseeritud asutused; |
| --- | --- | --- |

31.

Artikkel 43 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 43

Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega

(Finantsmääruse artiklid 53d, 108a ja 165)

1.   Komisjon tagab, et on olemas asjakohane süsteem kogu meetme kontrollimiseks ja auditeerimiseks.

2.   Finantsmääruse artiklis 53d nimetatud rahvusvahelised organisatsioonid on järgmised:

a)

rahvusvahelised avalik-õiguslikud organisatsioonid, mis on loodud valitsustevahelise kokkuleppe alusel, ja nende organisatsioonide asutatud spetsialiseeritud asutused;

| b) | Rahvusvaheline Punase Risti Komitee; |
| --- | --- |

b)

Rahvusvaheline Punase Risti Komitee;

| c) | Punase Risti ja Punase Poolkuu Ühingute Rahvusvaheline Föderatsioon. |
| --- | --- |

c)

Punase Risti ja Punase Poolkuu Ühingute Rahvusvaheline Föderatsioon.

Finantsmääruse artikli 53d kohaldamisel käsitletakse Euroopa Investeerimispanka ja Euroopa Investeerimisfondi rahvusvaheliste organisatsioonidena.

3.   Kui komisjon täidab eelarvet ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega vastavalt finantsmääruse artiklitele 53d ja 165, valitakse organisatsioonid ja rahastatavad meetmed objektiivsel ja läbipaistval viisil.

4.   Ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 35 kohaldamist, peavad finantsmääruse artiklis 53d nimetatud rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud lepingud sisaldama eelkõige järgmist:

| a) | ühiselt rakendatava meetme, projekti või programmi määratlus; |
| --- | --- |

a)

ühiselt rakendatava meetme, projekti või programmi määratlus;

| b) | nende rakendamise tingimused ja üksikasjalik kord, sealhulgas eelkõige hankelepingute sõlmimise ja toetuste andmise põhimõtted; |
| --- | --- |

b)

nende rakendamise tingimused ja üksikasjalik kord, sealhulgas eelkõige hankelepingute sõlmimise ja toetuste andmise põhimõtted;

| c) | komisjonile rakendamisest aruandmise eeskirjad; |
| --- | --- |

c)

komisjonile rakendamisest aruandmise eeskirjad;

| d) | sätted, millega kohustatakse täitmisülesannetega organisatsiooni mitte lubama hanke- või toetuse andmise menetluses osaleda taotlejatel, kes on finantsmääruse artikli 93 lõike 1 punktis a, b või e või artikli 94 punktis a või b nimetatud olukorras; |
| --- | --- |

d)

sätted, millega kohustatakse täitmisülesannetega organisatsiooni mitte lubama hanke- või toetuse andmise menetluses osaleda taotlejatel, kes on finantsmääruse artikli 93 lõike 1 punktis a, b või e või artikli 94 punktis a või b nimetatud olukorras;

| e) | ühenduse osamaksu tasumise tingimused ja maksete põhjendamiseks nõutavad tõendavad dokumendid; |
| --- | --- |

e)

ühenduse osamaksu tasumise tingimused ja maksete põhjendamiseks nõutavad tõendavad dokumendid;

| f) | rakendamise lõpetamise tingimused; |
| --- | --- |

f)

rakendamise lõpetamise tingimused;

| g) | komisjoni teostatava kontrolli üksikasjalik kord; |
| --- | --- |

g)

komisjoni teostatava kontrolli üksikasjalik kord;

| h) | sätted, mis annavad kontrollikojale õiguse pääseda juurde, vajaduse korral kohapeal, teabele, mis on vajalik tema ülesannete täitmiseks, kooskõlas rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud kontrollikokkulepetega; |
| --- | --- |

h)

sätted, mis annavad kontrollikojale õiguse pääseda juurde, vajaduse korral kohapeal, teabele, mis on vajalik tema ülesannete täitmiseks, kooskõlas rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud kontrollikokkulepetega;

| i) | sätted saadud intresside kasutamise kohta; |
| --- | --- |

i)

sätted saadud intresside kasutamise kohta;

| j) | sätted, mis tagavad ühenduse meetme, projekti või programmi eristatavuse organisatsiooni muust tegevusest; |
| --- | --- |

j)

sätted, mis tagavad ühenduse meetme, projekti või programmi eristatavuse organisatsiooni muust tegevusest;

| k) | sätted, mis käsitlevad eelarvest rahastatavate abisaajate avalikustamist ja millega rahvusvahelistelt organisatsioonidelt nõutakse teabe avaldamist vastavalt käesoleva määruse artiklile 169. |
| --- | --- |

k)

sätted, mis käsitlevad eelarvest rahastatavate abisaajate avalikustamist ja millega rahvusvahelistelt organisatsioonidelt nõutakse teabe avaldamist vastavalt käesoleva määruse artiklile 169.

5.   Projekt või programm loetakse ühiselt väljatöötatuks, kui komisjon ja rahvusvaheline avalik-õiguslik asutus hindavad selle teostatavust ja määratlevad rakenduskorra ühiselt.

6.   Projektide rakendamisel ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega peavad rahvusvahelised organisatsioonid täitma vähemalt järgmisi nõudeid:

| a) | hanke- ja toetuste andmise menetlused peavad vastama läbipaistvuse, proportsionaalsuse, usaldusväärse finantsjuhtimise, võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise, huvide konflikti puudumise ja rahvusvaheliselt tunnustatud standardite järgimise põhimõtetele; |
| --- | --- |

a)

hanke- ja toetuste andmise menetlused peavad vastama läbipaistvuse, proportsionaalsuse, usaldusväärse finantsjuhtimise, võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise, huvide konflikti puudumise ja rahvusvaheliselt tunnustatud standardite järgimise põhimõtetele;

| b) | toetused ei või kumuleeruda ja neid ei tohi anda tagasiulatuvalt; |
| --- | --- |

b)

toetused ei või kumuleeruda ja neid ei tohi anda tagasiulatuvalt;

| c) | toetusega peab kaasnema kaasrahastamine, kui artiklis 253 ei ole sätestatud teisiti; |
| --- | --- |

c)

toetusega peab kaasnema kaasrahastamine, kui artiklis 253 ei ole sätestatud teisiti;

| d) | toetuse eesmärgiks ega tagajärjeks ei tohi olla abisaajale kasumi tootmine. |
| --- | --- |

d)

toetuse eesmärgiks ega tagajärjeks ei tohi olla abisaajale kasumi tootmine.

Nimetatud nõuded tuleb selgesõnaliselt kehtestada rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitavates lepingutes.”

| 32. | Lisatakse artikkel 43a:
  “Artikkel 43a
  Teave isikuandmete edastamise kohta auditi eesmärgil

  (Finantsmääruse artikkel 48)

  Igas eelarve otsese tsentraliseeritud täitmise raames avaldatavas riigihangete või toetustega seotud konkursi- või pakkumiskutses teavitatakse võimalikke abisaajaid, taotlejaid ja pakkujaid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 45/2001 (5) sellest, et ühenduste finantshuvide kaitse eesmärgil võidakse nende isikuandmeid edastada siseauditi talitustele, Euroopa Kontrollikojale, finantsrikkumiste uurimise toimkonnale või Euroopa Pettustevastasele Ametile (edaspidi “OLAF”). |
| --- | --- |

32.

Lisatakse artikkel 43a:

“Artikkel 43a

Teave isikuandmete edastamise kohta auditi eesmärgil

(Finantsmääruse artikkel 48)

Igas eelarve otsese tsentraliseeritud täitmise raames avaldatavas riigihangete või toetustega seotud konkursi- või pakkumiskutses teavitatakse võimalikke abisaajaid, taotlejaid ja pakkujaid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 45/2001 (5) sellest, et ühenduste finantshuvide kaitse eesmärgil võidakse nende isikuandmeid edastada siseauditi talitustele, Euroopa Kontrollikojale, finantsrikkumiste uurimise toimkonnale või Euroopa Pettustevastasele Ametile (edaspidi “OLAF”).

| 33. | Artikli 48 punkt e asendatakse järgmisega:






  “e) | kindlaks teha ja vältida haldusega seotud riske ning neid tulemuslikult hallata;” |
| --- | --- | --- |

33.

Artikli 48 punkt e asendatakse järgmisega:

“e)

kindlaks teha ja vältida haldusega seotud riske ning neid tulemuslikult hallata;”

| 34. | Artiklile 49 lisatakse järgmine lõik:
  “Kui tõendavates dokumentides sisalduvad isikuandmed ei ole vajalikud eelarve täitmise kinnitamise, kontrolli või auditeerimise eesmärgil, tuleb need võimaluse korral kustutada. Andmeliikluse andmete säilitamisel kohaldatakse igal juhul määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 37 lõiget 2.” |
| --- | --- |

34.

Artiklile 49 lisatakse järgmine lõik:

“Kui tõendavates dokumentides sisalduvad isikuandmed ei ole vajalikud eelarve täitmise kinnitamise, kontrolli või auditeerimise eesmärgil, tuleb need võimaluse korral kustutada. Andmeliikluse andmete säilitamisel kohaldatakse igal juhul määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 37 lõiget 2.”

| 35. | Artikli 67 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  “4.   Avansikontodelt võib makseid teha pangaülekandena, sealhulgas finantsmääruse artiklis 80 osutatud otsekorralduse süsteemi kasutades, või tšeki või muu maksevahendiga vastavalt peaarvepidaja koostatud juhistele.” |
| --- | --- |

35.

Artikli 67 lõige 4 asendatakse järgmisega:

“4.   Avansikontodelt võib makseid teha pangaülekandena, sealhulgas finantsmääruse artiklis 80 osutatud otsekorralduse süsteemi kasutades, või tšeki või muu maksevahendiga vastavalt peaarvepidaja koostatud juhistele.”

| 36. | Artiklis 72 asendatakse sõnad “Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade ja ühenduste muude teenistustingimuste (edaspidi “personalieeskirjad”)” sõnadega “personalieeskirjade”. |
| --- | --- |

36.

Artiklis 72 asendatakse sõnad “Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade ja ühenduste muude teenistustingimuste (edaspidi “personalieeskirjad”)” sõnadega “personalieeskirjade”.

| 37. | Artiklid 74 ja 75 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 74
  Finantsrikkumised

  (Finantsmääruse artikli 60 lõige 6 ja artikli 66 lõige 4)

  Ilma et see piiraks OLAFi volitusi, on artiklis 43a nimetatud toimkond (edaspidi “toimkond”) pädev uurima kõiki finantsmääruse sätete, finantsjuhtimise või toimingute kontrollimisega seotud rikkumisi, mida põhjustab mõne töötaja tegevus või tegevusetus.
  Artikkel 75
  Finantsrikkumiste uurimise toimkond

  (Finantsmääruse artikli 60 lõige 6 ja artikli 66 lõige 4)

  1.   Käesoleva määrus artiklis 74 nimetatud finantsrikkumiste juhud edastab toimkonnale arvamuse saamiseks ametisse nimetav asutus finantsmääruse artikli 66 lõike 4 teise lõigu kohaselt.
  Kui volitatud eelarvevahendite käsutaja leiab, et toimunud on finantsrikkumine, võib ta anda asja üle toimkonnale. Toimkond esitab arvamuse, milles hinnatakse, kas artiklis 74 osutatud rikkumine on toimunud, kui tõsine see on ja millised võivad olla selle tagajärjed. Kui toimkonna analüüsis leitakse, et asjaomase juhtumi lahendamine kuulub OLAFi pädevusse, edastab toimkond viivitamata juhtumi toimiku ametisse nimetavale asutusele ning teavitab sellest viivitamatult OLAFit.
  Kui toimkonda teavitab asjast finantsmääruse artikli 60 lõike 6 kohaselt töötaja otse, saadab toimkond juhtumi toimiku ametisse nimetavale asutusele ja teavitab sellest asjast teavitanud töötajat. Ametisse nimetav asutus võib taotleda toimkonna arvamust juhtumi kohta.
  2.   Institutsioon või ühise toimkonna puhul selles osalevad institutsioonid määrab või määravad oma organisatsiooni struktuuri kohaselt toimkonna töökorra ja selle koosseisu, millesse kuulub üks organisatsiooniväline isik, kellel on nõutav kvalifikatsioon ja teadmised.” |
| --- | --- |

37.

Artiklid 74 ja 75 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 74

Finantsrikkumised

(Finantsmääruse artikli 60 lõige 6 ja artikli 66 lõige 4)

Ilma et see piiraks OLAFi volitusi, on artiklis 43a nimetatud toimkond (edaspidi “toimkond”) pädev uurima kõiki finantsmääruse sätete, finantsjuhtimise või toimingute kontrollimisega seotud rikkumisi, mida põhjustab mõne töötaja tegevus või tegevusetus.

Artikkel 75

Finantsrikkumiste uurimise toimkond

(Finantsmääruse artikli 60 lõige 6 ja artikli 66 lõige 4)

1.   Käesoleva määrus artiklis 74 nimetatud finantsrikkumiste juhud edastab toimkonnale arvamuse saamiseks ametisse nimetav asutus finantsmääruse artikli 66 lõike 4 teise lõigu kohaselt.

Kui volitatud eelarvevahendite käsutaja leiab, et toimunud on finantsrikkumine, võib ta anda asja üle toimkonnale. Toimkond esitab arvamuse, milles hinnatakse, kas artiklis 74 osutatud rikkumine on toimunud, kui tõsine see on ja millised võivad olla selle tagajärjed. Kui toimkonna analüüsis leitakse, et asjaomase juhtumi lahendamine kuulub OLAFi pädevusse, edastab toimkond viivitamata juhtumi toimiku ametisse nimetavale asutusele ning teavitab sellest viivitamatult OLAFit.

Kui toimkonda teavitab asjast finantsmääruse artikli 60 lõike 6 kohaselt töötaja otse, saadab toimkond juhtumi toimiku ametisse nimetavale asutusele ja teavitab sellest asjast teavitanud töötajat. Ametisse nimetav asutus võib taotleda toimkonna arvamust juhtumi kohta.

2.   Institutsioon või ühise toimkonna puhul selles osalevad institutsioonid määrab või määravad oma organisatsiooni struktuuri kohaselt toimkonna töökorra ja selle koosseisu, millesse kuulub üks organisatsiooniväline isik, kellel on nõutav kvalifikatsioon ja teadmised.”

| 38. | Artikli 77 lõike 2 esimene lause asendatakse järgmisega:
  “Kui finantsmääruse artikli 160 lõikest 1a ja artikli 161 lõikest 2 ei tulene teisiti, ei põhjusta saadaolevate summade eelarvestus kulukohustuste assigneeringute kasutatavaks tegemist.” |
| --- | --- |

38.

Artikli 77 lõike 2 esimene lause asendatakse järgmisega:

“Kui finantsmääruse artikli 160 lõikest 1a ja artikli 161 lõikest 2 ei tulene teisiti, ei põhjusta saadaolevate summade eelarvestus kulukohustuste assigneeringute kasutatavaks tegemist.”

| 39. | Artiklile 81 lisatakse lõiked 3 ja 4:
  “3.   Iga institutsiooni peaarvepidaja peab sissenõudmisele kuuluvatest summadest loetelu. Ühenduse nõuded on loetelus rühmitatud sissenõudekorralduste väljastamise kuupäevade järgi. Institutsiooni peaarvepidaja saadab loetelu komisjoni peaarvepidajale.
  Komisjoni peaarvepidaja koostab konsolideeritud loetelu, milles võlgnetavad summad on näidatud institutsioonide ja sissenõudekorralduste väljastamise kuupäevade järgi. Loetelu lisatakse komisjoni eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruandele.
  4.   Komisjon koostab loetelu ühenduse nõuetest, nimetades võlglaste nimed ja võla summa, kui võlglaselt on maksmist nõutud res judicata jõudu omava kohtuotsusega ja kui pärast selle väljakuulutamist ei ole ühe aasta jooksul tehtud ühtegi makset või ei ole tehtud märkimisväärseid makseid. Kõnealune loetelu avaldatakse, võttes arvesse asjaomaseid andmekaitsealaseid õigusakte.” |
| --- | --- |

39.

Artiklile 81 lisatakse lõiked 3 ja 4:

“3.   Iga institutsiooni peaarvepidaja peab sissenõudmisele kuuluvatest summadest loetelu. Ühenduse nõuded on loetelus rühmitatud sissenõudekorralduste väljastamise kuupäevade järgi. Institutsiooni peaarvepidaja saadab loetelu komisjoni peaarvepidajale.

Komisjoni peaarvepidaja koostab konsolideeritud loetelu, milles võlgnetavad summad on näidatud institutsioonide ja sissenõudekorralduste väljastamise kuupäevade järgi. Loetelu lisatakse komisjoni eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruandele.

4.   Komisjon koostab loetelu ühenduse nõuetest, nimetades võlglaste nimed ja võla summa, kui võlglaselt on maksmist nõutud res judicata jõudu omava kohtuotsusega ja kui pärast selle väljakuulutamist ei ole ühe aasta jooksul tehtud ühtegi makset või ei ole tehtud märkimisväärseid makseid. Kõnealune loetelu avaldatakse, võttes arvesse asjaomaseid andmekaitsealaseid õigusakte.”

| 40. | Lisatakse artikkel 85b:
  “Artikkel 85b
  Aegumistähtaega käsitlevad eeskirjad

  (Finantsmääruse artikkel 73a)

  1.   Kolmandatele isikutele esitatavate ühenduste nõuete suhtes kohaldatava aegumistähtaja arvestusperiood algab võlgnikule võlateates teatatud artikli 78 lõike 3 punkti b kohase tähtaja möödumisest.
  Ühendustele esitatavate kolmandate isikute nõuete puhul algab aegumistähtaja arvestusperiood sellest kuupäevast, mil kõnealuse kolmanda isiku makse kuulub vastavalt asjaomasele juriidilisele kohustusele tasumisele.
  2.   Kolmandatele isikutele esitatavate ühenduste nõuete puhul katkestatakse aegumistähtaja arvestusperiood aktiga, mille on välja andnud institutsioon või institutsiooni taotlusel tegutsev liikmesriik, millest on kõnealusele kolmandale isikule teatatud ja mille eesmärk on võlg sisse nõuda.
  Ühendustele esitatavate kolmandate isikute nõuete puhul katkestatakse aegumistähtaja arvestusperiood aktiga, millest nende kolmandate isikute võlausaldajad ühendustele teatavad või millest teatakse nende nimel ja mille eesmärk on võlg sisse nõuda.
  3.   Uus viieaastane aegumistähtaja arvestusperiood algab päeval, mis järgneb lõikes 2 nimetatud katkestusele järgnevale päevale.
  4.   Kõik õiguslikud meetmed, mis on seotud lõikes 1 nimetatud nõuetega, sealhulgas hagid, mis on esitatud kohtule, kes hiljem teatab, et küsimus ei kuulu tema pädevusse, katkestavad aegumistähtaja arvestusperioodi. Uus viieaastane aegumistähtaja arvestusperiood ei alga enne seda, kui tehakse res judicata jõudu omav kohtuotsus või kui samade osapoolte vahel saavutatakse samas küsimuses kohtuväline lahendus.
  5.   Kui eelarvevahendite käsutaja lubab kooskõlas artikliga 85 võlgnikule maksmiseks lisaaega, loetakse seda aegumistähtaja arvestusperioodi katkestamiseks. Uus viieaastane aegumistähtaja arvestusperiood algab päeval pärast pikendatud maksetähtaja möödumist.
  6.   Nõudeid ei nõuta sisse pärast lõigetes 1–5 kehtestatud aegumistähtaja arvestusperioodi möödumist.” |
| --- | --- |

40.

Lisatakse artikkel 85b:

“Artikkel 85b

Aegumistähtaega käsitlevad eeskirjad

(Finantsmääruse artikkel 73a)

1.   Kolmandatele isikutele esitatavate ühenduste nõuete suhtes kohaldatava aegumistähtaja arvestusperiood algab võlgnikule võlateates teatatud artikli 78 lõike 3 punkti b kohase tähtaja möödumisest.

Ühendustele esitatavate kolmandate isikute nõuete puhul algab aegumistähtaja arvestusperiood sellest kuupäevast, mil kõnealuse kolmanda isiku makse kuulub vastavalt asjaomasele juriidilisele kohustusele tasumisele.

2.   Kolmandatele isikutele esitatavate ühenduste nõuete puhul katkestatakse aegumistähtaja arvestusperiood aktiga, mille on välja andnud institutsioon või institutsiooni taotlusel tegutsev liikmesriik, millest on kõnealusele kolmandale isikule teatatud ja mille eesmärk on võlg sisse nõuda.

Ühendustele esitatavate kolmandate isikute nõuete puhul katkestatakse aegumistähtaja arvestusperiood aktiga, millest nende kolmandate isikute võlausaldajad ühendustele teatavad või millest teatakse nende nimel ja mille eesmärk on võlg sisse nõuda.

3.   Uus viieaastane aegumistähtaja arvestusperiood algab päeval, mis järgneb lõikes 2 nimetatud katkestusele järgnevale päevale.

4.   Kõik õiguslikud meetmed, mis on seotud lõikes 1 nimetatud nõuetega, sealhulgas hagid, mis on esitatud kohtule, kes hiljem teatab, et küsimus ei kuulu tema pädevusse, katkestavad aegumistähtaja arvestusperioodi. Uus viieaastane aegumistähtaja arvestusperiood ei alga enne seda, kui tehakse res judicata jõudu omav kohtuotsus või kui samade osapoolte vahel saavutatakse samas küsimuses kohtuväline lahendus.

5.   Kui eelarvevahendite käsutaja lubab kooskõlas artikliga 85 võlgnikule maksmiseks lisaaega, loetakse seda aegumistähtaja arvestusperioodi katkestamiseks. Uus viieaastane aegumistähtaja arvestusperiood algab päeval pärast pikendatud maksetähtaja möödumist.

6.   Nõudeid ei nõuta sisse pärast lõigetes 1–5 kehtestatud aegumistähtaja arvestusperioodi möödumist.”

| 41. | Artikli 87 lõike 3 teine lause asendatakse järgmisega:
  “Vastutav eelarvevahendite käsutaja loobub sissenõudmisest kooskõlas artikliga 81.” |
| --- | --- |

41.

Artikli 87 lõike 3 teine lause asendatakse järgmisega:

“Vastutav eelarvevahendite käsutaja loobub sissenõudmisest kooskõlas artikliga 81.”

| 42. | Artikkel 93 jäetakse välja. |
| --- | --- |

42.

Artikkel 93 jäetakse välja.

| 43. | Artikli 94 lõikele 1 lisatakse punkt f:






  “f) | kui institutsioon on delegeerinud eelarvevahendite käsutaja volitused institutsioonidevahelise Euroopa talituse juhatajale vastavalt finantsmääruse artikli 174a lõikele 1.” |
| --- | --- | --- |

43.

Artikli 94 lõikele 1 lisatakse punkt f:

“f)

kui institutsioon on delegeerinud eelarvevahendite käsutaja volitused institutsioonidevahelise Euroopa talituse juhatajale vastavalt finantsmääruse artikli 174a lõikele 1.”

| 44. | Artikli 104 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  “1.   Eelmaksed, sealhulgas ka mitmeks osaks jaotatud eelmaksed, makstakse lepingu, otsuse, kokkuleppe või põhiõigusakti või tõendavate dokumentide alusel, mis võimaldavad kontrollida, kas rahastatavad meetmed vastavad kõnealuse lepingu, otsuse või kokkuleppe tingimustele. Kui eelmakse maksmise kuupäev on kindlaks määratud eespool nimetatud dokumentides, ei pea tasumisele kuuluva summa maksmiseks esitama täiendavat nõudmist.
  Vahemaksed ja lõppmaksed põhinevad tõendavatel dokumentidel, mis võimaldavad kontrollida, kas rahastatavad meetmed on rakendatud abisaajaga sõlmitud lepingu, otsuse või kokkuleppe tingimuste või põhiõigusakti kohaselt.” |
| --- | --- |

44.

Artikli 104 lõige 1 asendatakse järgmisega:

“1.   Eelmaksed, sealhulgas ka mitmeks osaks jaotatud eelmaksed, makstakse lepingu, otsuse, kokkuleppe või põhiõigusakti või tõendavate dokumentide alusel, mis võimaldavad kontrollida, kas rahastatavad meetmed vastavad kõnealuse lepingu, otsuse või kokkuleppe tingimustele. Kui eelmakse maksmise kuupäev on kindlaks määratud eespool nimetatud dokumentides, ei pea tasumisele kuuluva summa maksmiseks esitama täiendavat nõudmist.

Vahemaksed ja lõppmaksed põhinevad tõendavatel dokumentidel, mis võimaldavad kontrollida, kas rahastatavad meetmed on rakendatud abisaajaga sõlmitud lepingu, otsuse või kokkuleppe tingimuste või põhiõigusakti kohaselt.”

| 45. | Artiklit 106 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:
  “Kui maksetaotlust ei kinnitata, teavitab eelarvevahendite käsutaja töövõtjat või abisaajat sellest 30 kalendripäeva jooksul alates maksetaotluse esmakordse saamise kuupäevast. Kõnealune teave sisaldab kõigi puudujääkide kirjeldust.” |
| --- | --- | --- |

45.

Artiklit 106 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:

“Kui maksetaotlust ei kinnitata, teavitab eelarvevahendite käsutaja töövõtjat või abisaajat sellest 30 kalendripäeva jooksul alates maksetaotluse esmakordse saamise kuupäevast. Kõnealune teave sisaldab kõigi puudujääkide kirjeldust.”

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  “3.   Lepingute, toetuslepingute ja otsuste puhul, mille kohaselt maksmine sõltub aruande või tõendi kinnitamisest, hakatakse lõigetes 1 ja 2 nimetatud makseperioodide jaoks tähtaega arvestama alles kõnealuse aruande või tõendi kinnitamise järel. Abisaajat teavitatakse sellest viivitamata.
  Kinnitamiseks lubatud aeg ei või ületada:






  a) | 20 kalendripäeva tavaliste kauba- või teenusetarnelepingute puhul; |
| --- | --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

“3.   Lepingute, toetuslepingute ja otsuste puhul, mille kohaselt maksmine sõltub aruande või tõendi kinnitamisest, hakatakse lõigetes 1 ja 2 nimetatud makseperioodide jaoks tähtaega arvestama alles kõnealuse aruande või tõendi kinnitamise järel. Abisaajat teavitatakse sellest viivitamata.

Kinnitamiseks lubatud aeg ei või ületada:

a)

20 kalendripäeva tavaliste kauba- või teenusetarnelepingute puhul;

| b) | 45 kalendripäeva muude lepingute, toetuslepingute ja otsuste puhul; |
| --- | --- |

b)

45 kalendripäeva muude lepingute, toetuslepingute ja otsuste puhul;

| c) | 60 kalendripäeva lepingute, toetuslepingute ja otsuste puhul, mis on seotud tehniliste teenuste või meetmetega, mida on eriti keeruline hinnata. |
| --- | --- |

c)

60 kalendripäeva lepingute, toetuslepingute ja otsuste puhul, mis on seotud tehniliste teenuste või meetmetega, mida on eriti keeruline hinnata.

Igal juhul teavitatakse töövõtjat või abisaajat eelnevalt sellest, et maksete tegemine võib aruande kinnitamisega seotud põhjustel hilineda.

Vastutav eelarvevahendite käsutaja teavitab abisaajat aruande või tõendi heakskiitmiseks lubatud perioodi arvestamise võimalikust peatamisest ametliku dokumendi vormis.

Vastutav eelarvevahendite käsutaja võib otsustada, et aruande või tõendi kinnitamise ja maksete tegemise suhtes kohaldatakse sama tähtaega. See tähtaeg ei või ületada aruande või tõendi kinnitamise ja maksete tegemise suhtes kohaldatavate maksimumperioodide summaarset pikkust.”

| c) | lõike 4 esimese lõigu kolmas lause asendatakse järgmisega:
  “Vastutav eelarvevahendite käsutaja teavitab kõnealust töövõtjat või abisaajat nii kiiresti kui võimalik ning esitab peatamise põhjused.” |
| --- | --- |

c)

lõike 4 esimese lõigu kolmas lause asendatakse järgmisega:

“Vastutav eelarvevahendite käsutaja teavitab kõnealust töövõtjat või abisaajat nii kiiresti kui võimalik ning esitab peatamise põhjused.”

| d) | lõige 5 asendatakse järgmisega:
  “5.   Lõigetes 1, 2 ja 3 nimetatud tähtaja lõppemisel on kreeditoril õigus saada viivist järgmiste sätete kohaselt:






  a) | viivise määraks on artikli 86 lõike 2 esimeses lõigus nimetatud määr; |
| --- | --- | --- |

d)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

“5.   Lõigetes 1, 2 ja 3 nimetatud tähtaja lõppemisel on kreeditoril õigus saada viivist järgmiste sätete kohaselt:

a)

viivise määraks on artikli 86 lõike 2 esimeses lõigus nimetatud määr;

| b) | viivist makstakse ajavahemiku eest, mis algab maksetähtpäevale järgneval kalendripäeval ja lõpeb maksmiskuupäeval. |
| --- | --- |

b)

viivist makstakse ajavahemiku eest, mis algab maksetähtpäevale järgneval kalendripäeval ja lõpeb maksmiskuupäeval.

Erandina makstakse esimese lõigu kohaselt arvutatud viivis, mille summa ei ületa 200 eurot, kreeditorile üksnes maksetaotluse alusel, mis on esitatud kahe kuu jooksul pärast makse laekumist.

Esimest ja teist lõiku ei kohaldata liikmesriikide suhtes.”

| e) | lisatakse lõige 6:
  “6.   Iga institutsioon esitab eelarvepädevatele institutsioonidele aruande lõigetes 1–5 sätestatud tähtaegade järgimise ja tähtaja arvestusperioodi peatamise kohta. Komisjoni aruanne lisatakse finantsmääruse artikli 60 lõikes 7 nimetatud iga-aastase tegevusaruande kokkuvõttele.” |
| --- | --- |

e)

lisatakse lõige 6:

“6.   Iga institutsioon esitab eelarvepädevatele institutsioonidele aruande lõigetes 1–5 sätestatud tähtaegade järgimise ja tähtaja arvestusperioodi peatamise kohta. Komisjoni aruanne lisatakse finantsmääruse artikli 60 lõikes 7 nimetatud iga-aastase tegevusaruande kokkuvõttele.”

| 46. | Artiklile 112 lisatakse lõige 3:
  “3.   Siseaudiitor keskendub oma aruande koostamisel eelkõige usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte üldisele järgimisele ja tagab, et selle põhimõtte rakendamise pidevaks parandamiseks ja tõhustamiseks on võetud asjakohased meetmed.” |
| --- | --- |

46.

Artiklile 112 lisatakse lõige 3:

“3.   Siseaudiitor keskendub oma aruande koostamisel eelkõige usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte üldisele järgimisele ja tagab, et selle põhimõtte rakendamise pidevaks parandamiseks ja tõhustamiseks on võetud asjakohased meetmed.”

| 47. | Artikli 115 teises lõigus asendatakse sõna “personalieeskirjade” sõnadega “Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade”. |
| --- | --- |

47.

Artikli 115 teises lõigus asendatakse sõna “personalieeskirjade” sõnadega “Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade”.

| 48. | Artikli 116 lõike 6 esimese lõigu neljas lause asendatakse järgmisega:
  “Seda, kes on kutsutud osalema piiratud menetluses, võistlevatel läbirääkimistel või läbirääkimistega menetluses, nimetatakse “taotlejaks”.” |
| --- | --- |

48.

Artikli 116 lõike 6 esimese lõigu neljas lause asendatakse järgmisega:

“Seda, kes on kutsutud osalema piiratud menetluses, võistlevatel läbirääkimistel või läbirääkimistega menetluses, nimetatakse “taotlejaks”.”

| 49. | Artiklit 117 muudetakse järgmiselt:
  “1.   Lõige 1 asendatakse järgmisega: Kui raamleping sõlmitakse mitme ettevõtjaga, peab viimaseid olema vähemalt kolm, tingimusel et on olemas piisav arv ettevõtjaid, kes vastavad valikukriteeriumidele, või vastuvõetavaid pakkumisi, mis vastavad lepingu sõlmimise kriteeriumidele.
  Mitme ettevõtjaga sõlmitav raamleping võib koosneda eraldi lepingutest, mis sõlmitakse ühesugustel tingimustel.
  Raamlepingute kehtivusaeg võib olla kuni neli aastat, välja arvatud erandjuhtudel, kui see on raamlepingu eseme tõttu õigustatud.
  Kiire hindade ja tehnoloogia arenguga sektorites sätestatakse ilma konkursi uuesti alustamiseta raamlepingutes kas vahehindamine või võrdlusanalüüs. Kui algselt kehtestatud tingimused on pärast vahehindamist hindade ja tehnoloogia arengu tõttu kaotanud oma asjakohasuse, ei või tellija asjaomast raamlepingut kasutada ja võtab asjakohased meetmed selle lõpetamiseks.” |
| --- | --- |

49.

Artiklit 117 muudetakse järgmiselt:

“1.   Lõige 1 asendatakse järgmisega: Kui raamleping sõlmitakse mitme ettevõtjaga, peab viimaseid olema vähemalt kolm, tingimusel et on olemas piisav arv ettevõtjaid, kes vastavad valikukriteeriumidele, või vastuvõetavaid pakkumisi, mis vastavad lepingu sõlmimise kriteeriumidele.

Mitme ettevõtjaga sõlmitav raamleping võib koosneda eraldi lepingutest, mis sõlmitakse ühesugustel tingimustel.

Raamlepingute kehtivusaeg võib olla kuni neli aastat, välja arvatud erandjuhtudel, kui see on raamlepingu eseme tõttu õigustatud.

Kiire hindade ja tehnoloogia arenguga sektorites sätestatakse ilma konkursi uuesti alustamiseta raamlepingutes kas vahehindamine või võrdlusanalüüs. Kui algselt kehtestatud tingimused on pärast vahehindamist hindade ja tehnoloogia arengu tõttu kaotanud oma asjakohasuse, ei või tellija asjaomast raamlepingut kasutada ja võtab asjakohased meetmed selle lõpetamiseks.”

| 50. | Artiklit 118 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikele 3 lisatakse järgmine lõik:
  “Vajaduse korral täpsustab tellija hanketeates, et hankemenetlus on institutsioonidevaheline hankemenetlus. Sel juhul tuleb hanketeates ära märkida hankemenetluses osalevad institutsioonid, täitevasutused või finantsmääruse artiklis 185 osutatud asutused, hankemenetluse eest vastutav institutsioon ja kõikide nende institutsioonide, täitevasutuste või organite lepingute kogumaht.” |
| --- | --- | --- |

50.

Artiklit 118 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikele 3 lisatakse järgmine lõik:

“Vajaduse korral täpsustab tellija hanketeates, et hankemenetlus on institutsioonidevaheline hankemenetlus. Sel juhul tuleb hanketeates ära märkida hankemenetluses osalevad institutsioonid, täitevasutused või finantsmääruse artiklis 185 osutatud asutused, hankemenetluse eest vastutav institutsioon ja kõikide nende institutsioonide, täitevasutuste või organite lepingute kogumaht.”

| b) | lõiget 4 muudetakse järgmiselt:






  i) | teine lõik asendatakse järgmisega:
  “Lepingu sõlmimise teade saadetakse Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitusele hiljemalt 48 kalendripäeva jooksul lepingu või raamlepingu allakirjutamise kuupäevast arvates. Teated dünaamilisel ostusüsteemil põhinevate lepingute kohta võib siiski grupeerida kvartalite kaupa. Need saadetakse Väljaannete talitusele hiljemalt 48 päeva jooksul pärast iga kvartali lõppu.” |
| --- | --- | --- |

b)

lõiget 4 muudetakse järgmiselt:

i)

teine lõik asendatakse järgmisega:

“Lepingu sõlmimise teade saadetakse Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitusele hiljemalt 48 kalendripäeva jooksul lepingu või raamlepingu allakirjutamise kuupäevast arvates. Teated dünaamilisel ostusüsteemil põhinevate lepingute kohta võib siiski grupeerida kvartalite kaupa. Need saadetakse Väljaannete talitusele hiljemalt 48 päeva jooksul pärast iga kvartali lõppu.”

| ii) | lisatakse järgmised lõigud:
  “Lepingu sõlmimise teade saadetakse Väljaannete talitusele artiklis 158 sätestatud künnistega võrdse või nendest suurema maksumusega lepingu või raamlepingu korral, mis sõlmitakse väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetlust kasutades, piisavalt varakult, et avaldamine oleks võimalik enne lepingule allakirjutamist vastavalt artikli 158a lõikele 1.
  Teave avaldatakse raamlepingul põhinevate eelarveaasta konkreetsete lepingute maksumuse ja töövõtjate kohta tellija veebisaidil hiljemalt asjaomasele eelarveaastale järgneva aasta 31. märtsiks, kui konkreetse lepingu sõlmimise või konkreetsete lepingute kogumahu tulemusena ületatakse artiklis 158 osutatud künniseid.” |
| --- | --- |

ii)

lisatakse järgmised lõigud:

“Lepingu sõlmimise teade saadetakse Väljaannete talitusele artiklis 158 sätestatud künnistega võrdse või nendest suurema maksumusega lepingu või raamlepingu korral, mis sõlmitakse väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetlust kasutades, piisavalt varakult, et avaldamine oleks võimalik enne lepingule allakirjutamist vastavalt artikli 158a lõikele 1.

Teave avaldatakse raamlepingul põhinevate eelarveaasta konkreetsete lepingute maksumuse ja töövõtjate kohta tellija veebisaidil hiljemalt asjaomasele eelarveaastale järgneva aasta 31. märtsiks, kui konkreetse lepingu sõlmimise või konkreetsete lepingute kogumahu tulemusena ületatakse artiklis 158 osutatud künniseid.”

| 51. | Artiklit 119 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | punktis a asendatakse sõnad “summaga võrdne või sellest” sõnaga “summast”; |
| --- | --- | --- | --- |

51.

Artiklit 119 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

punktis a asendatakse sõnad “summaga võrdne või sellest” sõnaga “summast”;

| ii) | punktis b asendatakse sõnad “on vähemalt” sõnaga “ületab”; |
| --- | --- |

ii)

punktis b asendatakse sõnad “on vähemalt” sõnaga “ületab”;

| iii) | teine lõik jäetakse välja; |
| --- | --- |

iii)

teine lõik jäetakse välja;

| b) | lõike 3 esimese lõigu esimeses lauses asendatakse sõnad “on võrdne artikli 128 lõikes 1 nimetatud summaga või sellest suurem” sõnadega “ületab artikli 128 lõikes 1 nimetatud summa”. |
| --- | --- |

b)

lõike 3 esimese lõigu esimeses lauses asendatakse sõnad “on võrdne artikli 128 lõikes 1 nimetatud summaga või sellest suurem” sõnadega “ületab artikli 128 lõikes 1 nimetatud summa”.

| 52. | Artikli 123 lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  “Kui piisav arv taotlejaid vastab valikukriteeriumidele, tuleb läbirääkimistega menetluse korral ja pärast võistlevaid läbirääkimisi vähemalt kolm taotlejat läbirääkimistele kutsuda või paluda neil oma pakkumine esitada.” |
| --- | --- |

52.

Artikli 123 lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

“Kui piisav arv taotlejaid vastab valikukriteeriumidele, tuleb läbirääkimistega menetluse korral ja pärast võistlevaid läbirääkimisi vähemalt kolm taotlejat läbirääkimistele kutsuda või paluda neil oma pakkumine esitada.”

| 53. | Lisatakse artikkel 125c:
  “Artikkel 125c
  Liikmesriigiga ühine hankemenetlus

  (Finantsmääruse artikkel 91)

  Institutsiooni ja ühe või enama liikmesriigi tellija ühise hankemenetluse korral kohaldatakse institutsiooni suhtes kohaldatavaid menetlussätteid.
  Kui liikmesriigi tellijale kuuluv või tema hallatav osa lepingu kogumaksumusest on kuni 50 %, või muudel nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib institutsioon otsustada, et kohaldatakse liikmesriigi tellija suhtes kohaldatavaid menetluseeskirju, tingimusel et neid saab pidada institutsiooni omadega samaväärseteks.
  Institutsioon ja liikmesriigi tellija, kes osalevad ühises hankemenetluses, lepivad eelkõige kokku praktilised üksikasjad osalemistaotluste või pakkumiste hindamise, lepingu sõlmimise, lepingu suhtes kohaldatava õiguse ning selle kohta, milline kohus on pädev lahendama vaidlusi.” |
| --- | --- |

53.

Lisatakse artikkel 125c:

“Artikkel 125c

Liikmesriigiga ühine hankemenetlus

(Finantsmääruse artikkel 91)

Institutsiooni ja ühe või enama liikmesriigi tellija ühise hankemenetluse korral kohaldatakse institutsiooni suhtes kohaldatavaid menetlussätteid.

Kui liikmesriigi tellijale kuuluv või tema hallatav osa lepingu kogumaksumusest on kuni 50 %, või muudel nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib institutsioon otsustada, et kohaldatakse liikmesriigi tellija suhtes kohaldatavaid menetluseeskirju, tingimusel et neid saab pidada institutsiooni omadega samaväärseteks.

Institutsioon ja liikmesriigi tellija, kes osalevad ühises hankemenetluses, lepivad eelkõige kokku praktilised üksikasjad osalemistaotluste või pakkumiste hindamise, lepingu sõlmimise, lepingu suhtes kohaldatava õiguse ning selle kohta, milline kohus on pädev lahendama vaidlusi.”

| 54. | Artikli 129 lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmistega:
  “3.   Kuni 5 000 euro suuruse maksumusega lepinguid võib sõlmida ühe pakkumise alusel.
  4.   Kuni 500 euro suurused makseid kuluartiklite eest võidakse teha lihtsalt arve alusel tehtavate maksetena ilma eelneva pakkumise vastuvõtmiseta.” |
| --- | --- |

54.

Artikli 129 lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmistega:

“3.   Kuni 5 000 euro suuruse maksumusega lepinguid võib sõlmida ühe pakkumise alusel.

4.   Kuni 500 euro suurused makseid kuluartiklite eest võidakse teha lihtsalt arve alusel tehtavate maksetena ilma eelneva pakkumise vastuvõtmiseta.”

| 55. | Artiklit 130 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 3 punkt a asendatakse järgmisega:






  “a) | kindlaks määrata menetlusest kõrvalejätmise ja valikukriteeriumid, mida kohaldatakse lepingu suhtes, välja arvatud võistlevate läbirääkimiste, piiratud menetluse ja artiklis 127 nimetatud väljakuulutamisega läbirääkimistega hankemenetluse korral; nimetatud juhtudel esitatakse need kriteeriumid ainult hanketeates või osalemiskutses;” |
| --- | --- | --- | --- |

55.

Artiklit 130 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 3 punkt a asendatakse järgmisega:

“a)

kindlaks määrata menetlusest kõrvalejätmise ja valikukriteeriumid, mida kohaldatakse lepingu suhtes, välja arvatud võistlevate läbirääkimiste, piiratud menetluse ja artiklis 127 nimetatud väljakuulutamisega läbirääkimistega hankemenetluse korral; nimetatud juhtudel esitatakse need kriteeriumid ainult hanketeates või osalemiskutses;”

| b) | lõiget 4 muudetakse järgmiselt:






  i) | punkt c asendatakse järgmisega:






  “c) | et kui tellijaks on institutsioonid, siis kohaldatakse lepingu suhtes ühenduse õigust, mida täiendab vastavalt vajadusele lepingus täpsustatud siseriiklik õigus;” |
| --- | --- | --- | --- |

b)

lõiget 4 muudetakse järgmiselt:

i)

punkt c asendatakse järgmisega:

“c)

et kui tellijaks on institutsioonid, siis kohaldatakse lepingu suhtes ühenduse õigust, mida täiendab vastavalt vajadusele lepingus täpsustatud siseriiklik õigus;”

| ii) | lisatakse punkt d:






  “d) | vaidluste lahendamiseks pädev kohus.” |
| --- | --- | --- |

ii)

lisatakse punkt d:

“d)

vaidluste lahendamiseks pädev kohus.”

| c) | lõikele 5 lisatakse järgmise lause:
  “Lisaks artiklis 134 osutatud teabele või tellija taotlejalt või pakkujalt nõuda ka artiklites 135, 136 ja 137 osutatud teabe esitamist kavandatava alltöövõtja finants-, majandus-, tehnilise ja kutsealase suutlikkuse kohta, seda eriti juhul, kui allhange moodustab lepingust märkimisväärse osa.” |
| --- | --- |

c)

lõikele 5 lisatakse järgmise lause:

“Lisaks artiklis 134 osutatud teabele või tellija taotlejalt või pakkujalt nõuda ka artiklites 135, 136 ja 137 osutatud teabe esitamist kavandatava alltöövõtja finants-, majandus-, tehnilise ja kutsealase suutlikkuse kohta, seda eriti juhul, kui allhange moodustab lepingust märkimisväärse osa.”

| 56. | Artikkel 133 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 133
  Ebaseaduslik tegevus, mis põhjustab menetlusest kõrvalejätmist

  (Finantsmääruse artiklid 93 ja 114)

  Finantsmääruse artikli 93 lõike 1 punktis e nimetatud juhud on järgmised:






  a) | nõukogu 26. juuli 1995. aasta aktiga koostatud Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni (6) artiklis 1 nimetatud pettusejuhud; |
| --- | --- | --- |

56.

Artikkel 133 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 133

Ebaseaduslik tegevus, mis põhjustab menetlusest kõrvalejätmist

(Finantsmääruse artiklid 93 ja 114)

Finantsmääruse artikli 93 lõike 1 punktis e nimetatud juhud on järgmised:

a)

nõukogu 26. juuli 1995. aasta aktiga koostatud Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni (6) artiklis 1 nimetatud pettusejuhud;

| b) | nõukogu 26. mai 1997. aasta aktiga koostatud Euroopa ühenduste ametnike või Euroopa Liidu liikmesriikide ametnikega seotud korruptsiooni vastu võitlemise konventsiooni (7) artiklis 3 nimetatud korruptsioonijuhud; |
| --- | --- |

b)

nõukogu 26. mai 1997. aasta aktiga koostatud Euroopa ühenduste ametnike või Euroopa Liidu liikmesriikide ametnikega seotud korruptsiooni vastu võitlemise konventsiooni (7) artiklis 3 nimetatud korruptsioonijuhud;

| c) | nõukogu ühismeetme 98/733/JSK (8) artikli 2 lõikes 1 määratletud kuritegeliku ühendusega seotuse juhud; |
| --- | --- |

c)

nõukogu ühismeetme 98/733/JSK (8) artikli 2 lõikes 1 määratletud kuritegeliku ühendusega seotuse juhud;

| d) | nõukogu direktiivi 91/308/EMÜ (9) artiklis 1 määratletud rahapesujuhud. |
| --- | --- |

d)

nõukogu direktiivi 91/308/EMÜ (9) artiklis 1 määratletud rahapesujuhud.

| 57. | Lisatakse artikkel 133a:
  “Artikkel 133a
  Menetlusest kõrvalejätmise kriteeriumide kohaldamine ja kõrvalejätmise kestus

  (Finantsmääruse artiklid 93–96)

  1.   Menetlusest kõrvalejätmise kestuse määramiseks ja proportsionaalsuse põhimõttega vastavuse tagamiseks võtab vastutav institutsioon eelkõige arvesse asjaolude tõsidust, sealhulgas mõju ühenduse finantshuvidele ja mainele ning möödunud ajavahemikku, rikkumise kestust ja kordumist, asjaomase üksuse tahtlikku tegutsemist või hooletuse raskust ning meetmeid, mida asjaomane üksus on võtnud olukorra parandamiseks.
  Kõrvalejätmise kestuse määramisel annab vastutav institutsioon asjaomasele taotlejale või pakkujale võimaluse oma seisukohtade avaldamiseks.
  Kui menetlusest kõrvalejätmise kestuse määravad kohaldatava õiguse kohaselt finantsmääruse artikli 95 lõikes 2 nimetatud ametivõimud ja asutused, kohaldab komisjon seda kestust kuni finantsmääruse artikli 93 lõikes 3 sätestatud maksimaalse kestuseni.
  2.   Finantsmääruse artikli 93 lõikes 3 osutatud perioodiks kehtestatakse kuni 5 aastat, mida hakatakse arvestama alates järgmistest kuupäevadest:






  a) | finantsmääruse artikli 93 lõike 1 punktides b ja e nimetatud res judicata jõudu omava kohtuotsuse tegemise kuupäevast; |
| --- | --- | --- |

57.

Lisatakse artikkel 133a:

“Artikkel 133a

Menetlusest kõrvalejätmise kriteeriumide kohaldamine ja kõrvalejätmise kestus

(Finantsmääruse artiklid 93–96)

1.   Menetlusest kõrvalejätmise kestuse määramiseks ja proportsionaalsuse põhimõttega vastavuse tagamiseks võtab vastutav institutsioon eelkõige arvesse asjaolude tõsidust, sealhulgas mõju ühenduse finantshuvidele ja mainele ning möödunud ajavahemikku, rikkumise kestust ja kordumist, asjaomase üksuse tahtlikku tegutsemist või hooletuse raskust ning meetmeid, mida asjaomane üksus on võtnud olukorra parandamiseks.

Kõrvalejätmise kestuse määramisel annab vastutav institutsioon asjaomasele taotlejale või pakkujale võimaluse oma seisukohtade avaldamiseks.

Kui menetlusest kõrvalejätmise kestuse määravad kohaldatava õiguse kohaselt finantsmääruse artikli 95 lõikes 2 nimetatud ametivõimud ja asutused, kohaldab komisjon seda kestust kuni finantsmääruse artikli 93 lõikes 3 sätestatud maksimaalse kestuseni.

2.   Finantsmääruse artikli 93 lõikes 3 osutatud perioodiks kehtestatakse kuni 5 aastat, mida hakatakse arvestama alates järgmistest kuupäevadest:

a)

finantsmääruse artikli 93 lõike 1 punktides b ja e nimetatud res judicata jõudu omava kohtuotsuse tegemise kuupäevast;

| b) | finantsmääruse artikli 93 lõike 1 punktis c nimetatud juhtudel rikkumise toimepanemise kuupäevast või kui tegemist on pidevate või korduvate rikkumistega, siis rikkumise lõpetamise kuupäevast. |
| --- | --- |

b)

finantsmääruse artikli 93 lõike 1 punktis c nimetatud juhtudel rikkumise toimepanemise kuupäevast või kui tegemist on pidevate või korduvate rikkumistega, siis rikkumise lõpetamise kuupäevast.

Kõrvalejätmise perioodi võib pikendada 10 aastani, kui rikkumine kordub viie aasta jooksul alates punktis a või b nimetatud kuupäevast, võttes arvesse lõiget 1.

3.   Taotlejad ja pakkujad jäetakse hanke- ja toetuse andmise menetlusest kõrvale, kui nad on mõnes finantsmääruse artikli 93 lõike 1 punktides a ja d nimetatud olukorras.”

| 58. | Artiklit 134 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:
  “Olenevalt oma riskianalüüsist võib tellija loobuda esimeses lõigus nimetatud kinnituse nõudmisest lepingute puhul, mille maksumus on kuni 5 000 eurot. Tellija võib loobuda kinnituse nõudmisest artikli 241 lõikes 1, artikli 243 lõikes 1 ja artikli 245 lõikes 1 viidatud lepingute puhul, mille maksumus on kuni 10 000 eurot.” |
| --- | --- | --- |

58.

Artiklit 134 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:

“Olenevalt oma riskianalüüsist võib tellija loobuda esimeses lõigus nimetatud kinnituse nõudmisest lepingute puhul, mille maksumus on kuni 5 000 eurot. Tellija võib loobuda kinnituse nõudmisest artikli 241 lõikes 1, artikli 243 lõikes 1 ja artikli 245 lõikes 1 viidatud lepingute puhul, mille maksumus on kuni 10 000 eurot.”

| b) | lisatakse lõige 7:
  “7.   Tellija nõudmisel esitab taotleja või pakkuja kavandatavalt alltöövõtjalt saadud vandega kinnitatud avalduse selle kohta, et ta ei ole üheski finantsmääruse artiklites 93 ja 94 nimetatud olukorras.
  Kõnealuse vandega kinnitatud avaldusega seoses tekkivate kahtluste korral nõuab tellija lõigetes 3 ja 4 osutatud tõendeid. Vajaduse korral kohaldatakse lõiget 5.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse lõige 7:

“7.   Tellija nõudmisel esitab taotleja või pakkuja kavandatavalt alltöövõtjalt saadud vandega kinnitatud avalduse selle kohta, et ta ei ole üheski finantsmääruse artiklites 93 ja 94 nimetatud olukorras.

Kõnealuse vandega kinnitatud avaldusega seoses tekkivate kahtluste korral nõuab tellija lõigetes 3 ja 4 osutatud tõendeid. Vajaduse korral kohaldatakse lõiget 5.”

| 59. | Lisatakse artikkel 134a:
  “Artikkel 134a
  Keskandmekogu

  (Finantsmääruse artikkel 95)

  1.   Finantsmääruse artikli 95 lõikes 1 osutatud institutsioonid, täitevasutused ja asutused saadavad komisjonile komisjoni ettenähtud vormis teabe, millega identifitseeritakse ettevõtjad, kes on olukorras, millele on osutatud finantsmääruse artiklites 93, 94 ning artikli 96 lõike 1 punktis b ja lõike 2 punktis a, menetlusest kõrvalejätmise põhjused ja kestus.
  Nad saadavad teabe ka isikute kohta, kes on juriidilisest isikust ettevõtja esindusõiguslikud, otsuste tegemise õigusega või teda kontrollivad isikud, kui kõnealused isikud on olukorras, millele on osutatud finantsmääruse artiklites 93 ja 94 ning artikli 96 lõike 1 punktis b ja lõike 2 punktis a.
  Finantsmääruse artikli 95 lõikes 2 osutatud ametivõimud ja asutused edastavad komisjonile komisjoni ettenähtud vormis:






  a) | teabe, millega identifitseeritakse isikud, kes on olukorras, millele on osutatud finantsmääruse artikli 93 lõike 1 punktis e, kui nende tegevus on kahjustanud ühenduste finantshuve:






  i) | ettevõtjad; |
| --- | --- | --- | --- |

59.

Lisatakse artikkel 134a:

“Artikkel 134a

Keskandmekogu

(Finantsmääruse artikkel 95)

1.   Finantsmääruse artikli 95 lõikes 1 osutatud institutsioonid, täitevasutused ja asutused saadavad komisjonile komisjoni ettenähtud vormis teabe, millega identifitseeritakse ettevõtjad, kes on olukorras, millele on osutatud finantsmääruse artiklites 93, 94 ning artikli 96 lõike 1 punktis b ja lõike 2 punktis a, menetlusest kõrvalejätmise põhjused ja kestus.

Nad saadavad teabe ka isikute kohta, kes on juriidilisest isikust ettevõtja esindusõiguslikud, otsuste tegemise õigusega või teda kontrollivad isikud, kui kõnealused isikud on olukorras, millele on osutatud finantsmääruse artiklites 93 ja 94 ning artikli 96 lõike 1 punktis b ja lõike 2 punktis a.

Finantsmääruse artikli 95 lõikes 2 osutatud ametivõimud ja asutused edastavad komisjonile komisjoni ettenähtud vormis:

a)

teabe, millega identifitseeritakse isikud, kes on olukorras, millele on osutatud finantsmääruse artikli 93 lõike 1 punktis e, kui nende tegevus on kahjustanud ühenduste finantshuve:

i)

ettevõtjad;

| ii) | juriidilisest isikust ettevõtja esindusõiguslikud, otsuste tegemise õigusega või teda kontrollivad isikud; |
| --- | --- |

ii)

juriidilisest isikust ettevõtja esindusõiguslikud, otsuste tegemise õigusega või teda kontrollivad isikud;

| b) | teabe süüdimõistva otsuse laadi kohta ja |
| --- | --- |

b)

teabe süüdimõistva otsuse laadi kohta ja

| c) | teabe hankemenetlustest kõrvalejätmise perioodi kestuse kohta, kui see on kohaldatav. |
| --- | --- |

c)

teabe hankemenetlustest kõrvalejätmise perioodi kestuse kohta, kui see on kohaldatav.

2.   Lõikes 1 osutatud institutsioonid, täitevasutused, ametivõimud ja asutused määravad isikud, kes on volitatud andmekogus sisalduvat teavet komisjonile edastama ja seda komisjonilt vastu võtma.

Finantsmääruse artikli 95 lõikes 1 osutatud institutsioonide, täitevasutuste, ametivõimude ja asutuste puhul saadavad määratud isikud teabe võimalikult kiiresti komisjoni peaarvepidajale ja taotlevad vajaduse korral andmete andmekogusse sisestamist, nende seal muutmist või nende kustutamist andmekogust.

Finantsmääruse artikli 95 lõikes 2 osutatud ametivõimude ja asutuste puhul saadavad määratud isikud nõutava teabe asjaomase programmi või meetme eest vastutavale komisjoni eelarvevahendite käsutajale kolme kuu jooksul alates asjaomase otsuse vastuvõtmisest.

Komisjoni eelarvevahendite käsutaja sisestab teabe andmekogusse, muudab seda seal või kustutab selle andmekogust. Ta saadab kord kuus andmekogus olevad kinnitatud andmed turvaprotokolli kasutades määratud isikutele.

3.   Lõikes 1 osutatud institutsioonid, täitevasutused, ametivõimud ja asutused tõendavad komisjonile, et nende edastatud teave on saadud ja edastatud kooskõlas määruses (EÜ) nr 45/2001 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 95/46/EÜ (10) sätestatud isikuandmete kaitset käsitlevate põhimõtetega.

Eelkõige teavitavad nad eelnevalt kõiki ettevõtjaid või lõikes 1 osutatud isikuid sellest, et nende andmed võidakse lisada andmekogusse ja komisjon võib need edastada lõikes 2 osutatud määratud isikutele. Pärast andmete parandamist, kustutamist või mis tahes muutmist ajakohastavad nad edastatud teavet vajaduse korral.

Igal andmekogusse kantud osapoolel on saada teavet andmete kohta, mis tema kohta sinna on kantud, esitades selleks taotluse komisjoni peaarvepidajale.

4.   Liikmesriigid võtavad asjakohaseid meetmeid komisjoni abistamiseks andmekogu tõhusa haldamise eesmärgil kooskõlas direktiiviga 95/46/EÜ.

Asjakohane kord kehtestatakse kokkulepetes kolmandate riikide ametiasutuste ja kõigi finantsmääruse artikli 95 lõikes 2 osutatud asutustega, et tagada kõnealuste sätete täitmine ja isikuandmete kaitset käsitlevate põhimõtete järgimine.

| 60. | Lisatakse artikkel 134b:
  “Artikkel 134b
  Haldus- ja rahalised karistused

  (Finantsmääruse artiklid 96 ja 114)

  1.   Ilma et see piiraks lepinguga ettenähtud karistuste kohaldamist, võib taotlejatel või pakkujatel ja töövõtjatel, kes on esitanud valeandmeid, on teinud olulisi vigu, toime pannud rikkumisi või pettusi või oluliselt rikkunud oma lepingulisi kohustusi, keelata osa võtta kõikidest ühenduse eelarvest rahastatavatest lepingutest ja toetustest kuni viie aasta jooksul alates rikkumise tuvastamisest, kui see on kinnitatud pärast töövõtja ärakuulamist.
  Seda tähtaega võib pikendada kümne aastani, kui rikkumine kordub viie aasta jooksul alates esimeses lõigus nimetatud kuupäevast.
  2.   Taotlejate ja pakkujate suhtes, kes on esitanud valeandmeid, teinud olulisi vigu või pannud toime rikkumisi või pettusi, võib kohaldada ka rahatrahvi, mis moodustab 2–10 % sõlmitava lepingu hinnangulisest kogumaksumusest.
  Töövõtjate suhtes, kes on oma lepingulisi kohustusi olulisel määral rikkunud, võib kohaldada rahatrahvi, mis moodustab 2–10 % kõnealuse lepingu kogumaksumusest.
  Seda määra võib suurendada 4–20 %ni, kui rikkumine kordub viie aasta jooksul alates lõike 1 esimeses lõigus nimetatud kuupäevast.
  3.   Institutsioon võtab haldus- ja rahalise karistuse määramisel eelkõige arvesse artikli 133a lõikes 1 osutatud asjaolusid.” |
| --- | --- |

60.

Lisatakse artikkel 134b:

“Artikkel 134b

Haldus- ja rahalised karistused

(Finantsmääruse artiklid 96 ja 114)

1.   Ilma et see piiraks lepinguga ettenähtud karistuste kohaldamist, võib taotlejatel või pakkujatel ja töövõtjatel, kes on esitanud valeandmeid, on teinud olulisi vigu, toime pannud rikkumisi või pettusi või oluliselt rikkunud oma lepingulisi kohustusi, keelata osa võtta kõikidest ühenduse eelarvest rahastatavatest lepingutest ja toetustest kuni viie aasta jooksul alates rikkumise tuvastamisest, kui see on kinnitatud pärast töövõtja ärakuulamist.

Seda tähtaega võib pikendada kümne aastani, kui rikkumine kordub viie aasta jooksul alates esimeses lõigus nimetatud kuupäevast.

2.   Taotlejate ja pakkujate suhtes, kes on esitanud valeandmeid, teinud olulisi vigu või pannud toime rikkumisi või pettusi, võib kohaldada ka rahatrahvi, mis moodustab 2–10 % sõlmitava lepingu hinnangulisest kogumaksumusest.

Töövõtjate suhtes, kes on oma lepingulisi kohustusi olulisel määral rikkunud, võib kohaldada rahatrahvi, mis moodustab 2–10 % kõnealuse lepingu kogumaksumusest.

Seda määra võib suurendada 4–20 %ni, kui rikkumine kordub viie aasta jooksul alates lõike 1 esimeses lõigus nimetatud kuupäevast.

3.   Institutsioon võtab haldus- ja rahalise karistuse määramisel eelkõige arvesse artikli 133a lõikes 1 osutatud asjaolusid.”

| 61. | Artikli 140 lõike 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  “Kui rakendatakse piiratud menetlust, artiklis 125b nimetatud võistlevaid läbirääkimisi või väljakuulutamisega läbirääkimistega hankemenetlust, mis käsitleb artiklis 158 sätestatud künnistest suurema maksumusega lepinguid, peab osalemistaotluste vastuvõtmise tähtaeg olema vähemalt kolmkümmend seitse päeva alates hanketeate saatmiskuupäevast.” |
| --- | --- |

61.

Artikli 140 lõike 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:

“Kui rakendatakse piiratud menetlust, artiklis 125b nimetatud võistlevaid läbirääkimisi või väljakuulutamisega läbirääkimistega hankemenetlust, mis käsitleb artiklis 158 sätestatud künnistest suurema maksumusega lepinguid, peab osalemistaotluste vastuvõtmise tähtaeg olema vähemalt kolmkümmend seitse päeva alates hanketeate saatmiskuupäevast.”

| 62. | Artikli 145 lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:
  “Institutsioonidevahelistel alustel algatatud hankemenetluse korral nimetab avamiskomisjoni hankemenetluse eest vastutava institutsiooni pädev eelarvevahendite käsutaja. Avamiskomisjoni koosseis peaks võimaluse korral kajastama hankemenetluse institutsioonidevahelist laadi.” |
| --- | --- |

62.

Artikli 145 lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:

“Institutsioonidevahelistel alustel algatatud hankemenetluse korral nimetab avamiskomisjoni hankemenetluse eest vastutava institutsiooni pädev eelarvevahendite käsutaja. Avamiskomisjoni koosseis peaks võimaluse korral kajastama hankemenetluse institutsioonidevahelist laadi.”

| 63. | Artiklit 146 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:
  “Vastutav eelarvevahendite käsutaja võib siiski otsustada, et hindamiskomisjon hindab ja järjestab pakkumised ainult lepingu sõlmimise kriteeriumide alusel ning menetlusest kõrvalejätmise ja valikukriteeriume hinnatakse muul sellisel asjakohasel viisil, mis tagab huvide konflikti puudumise.” |
| --- | --- | --- |

63.

Artiklit 146 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:

“Vastutav eelarvevahendite käsutaja võib siiski otsustada, et hindamiskomisjon hindab ja järjestab pakkumised ainult lepingu sõlmimise kriteeriumide alusel ning menetlusest kõrvalejätmise ja valikukriteeriume hinnatakse muul sellisel asjakohasel viisil, mis tagab huvide konflikti puudumise.”

| b) | lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:
  “Institutsioonidevahelistel alustel algatatud hankemenetluse korral nimetab hindamiskomisjoni hankemenetluse eest vastutava institutsiooni pädev eelarvevahendite käsutaja. Hindamiskomisjoni koosseis peaks võimaluse korral kajastama hankemenetluse institutsioonidevahelist laadi.” |
| --- | --- |

b)

lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:

“Institutsioonidevahelistel alustel algatatud hankemenetluse korral nimetab hindamiskomisjoni hankemenetluse eest vastutava institutsiooni pädev eelarvevahendite käsutaja. Hindamiskomisjoni koosseis peaks võimaluse korral kajastama hankemenetluse institutsioonidevahelist laadi.”

| 64. | Artiklit 147 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  “1.   Nõuetele vastavateks kuulutatud osalemistaotluste ja pakkumiste hindamise ja järjestamise kohta koostatakse protokoll, mis kuupäevastatakse.
  Protokollile kirjutavad alla kõik hindamiskomisjoni liikmed.
  Kui hindamiskomisjonile ei ole antud pakkumiste menetlusest kõrvalejätmise ja valikukriteeriumide hindamise ja järjestamise kohustust, kirjutavad protokollile alla ka isikud, kellele vastutav eelarvevahendite käsutaja selle kohustuse on andnud. Protokoll säilitatakse hilisemaks kasutamiseks.” |
| --- | --- | --- |

64.

Artiklit 147 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

“1.   Nõuetele vastavateks kuulutatud osalemistaotluste ja pakkumiste hindamise ja järjestamise kohta koostatakse protokoll, mis kuupäevastatakse.

Protokollile kirjutavad alla kõik hindamiskomisjoni liikmed.

Kui hindamiskomisjonile ei ole antud pakkumiste menetlusest kõrvalejätmise ja valikukriteeriumide hindamise ja järjestamise kohustust, kirjutavad protokollile alla ka isikud, kellele vastutav eelarvevahendite käsutaja selle kohustuse on andnud. Protokoll säilitatakse hilisemaks kasutamiseks.”

| b) | lõikele 3 lisatakse järgmine lõik:
  “Institutsioonidevahelise hankemenetluse korral teeb esimeses lõigus nimetatud otsuse hankemenetluse eest vastutav tellija.” |
| --- | --- |

b)

lõikele 3 lisatakse järgmine lõik:

“Institutsioonidevahelise hankemenetluse korral teeb esimeses lõigus nimetatud otsuse hankemenetluse eest vastutav tellija.”

| 65. | Artiklit 149 muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 149
  Teave taotlejatele ja pakkujatele

  (Finantsmääruse artikli 100 lõige 2 ning artiklid 101 ja 105)” |
| --- | --- | --- |

65.

Artiklit 149 muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

“Artikkel 149

Teave taotlejatele ja pakkujatele

(Finantsmääruse artikli 100 lõige 2 ning artiklid 101 ja 105)”

| b) | lõiget 3 muudetakse järgmiselt:






  i) | esimene lõik asendatakse järgmisega:
  “Lepingute puhul, mille ühenduse institutsioonid sõlmivad oma huvides, mille maksumus on suurem artiklis 158 nimetatud künnistest või nendega võrdne ja mis ei ole direktiivi 2004/18/EÜ kohaldamisalast välja arvatud, teavitab tellija kõiki edutuid taotlejaid või pakkujaid üheaegselt, teavitades neist igaühte eraldi posti, faksi või e-posti teel sellest, et nende taotlus või pakkumine on tagasi lükatud, ühel järgmistest etappidest:






  a) | kahes eraldi etapis korraldatavate hankemenetluste puhul vahetult pärast menetlusest kõrvalejätmise ja valikukriteeriumide kohta otsuse tegemist ja enne lepingu sõlmimise otsuse tegemist; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

lõiget 3 muudetakse järgmiselt:

i)

esimene lõik asendatakse järgmisega:

“Lepingute puhul, mille ühenduse institutsioonid sõlmivad oma huvides, mille maksumus on suurem artiklis 158 nimetatud künnistest või nendega võrdne ja mis ei ole direktiivi 2004/18/EÜ kohaldamisalast välja arvatud, teavitab tellija kõiki edutuid taotlejaid või pakkujaid üheaegselt, teavitades neist igaühte eraldi posti, faksi või e-posti teel sellest, et nende taotlus või pakkumine on tagasi lükatud, ühel järgmistest etappidest:

a)

kahes eraldi etapis korraldatavate hankemenetluste puhul vahetult pärast menetlusest kõrvalejätmise ja valikukriteeriumide kohta otsuse tegemist ja enne lepingu sõlmimise otsuse tegemist;

| b) | lepingu sõlmimise ja pakkumiste tagasilükkamise otsuste puhul niipea, kui see on pärast lepingu sõlmimise otsuse tegemist võimalik ja hiljemalt sellele järgneva nädala jooksul. |
| --- | --- |

b)

lepingu sõlmimise ja pakkumiste tagasilükkamise otsuste puhul niipea, kui see on pärast lepingu sõlmimise otsuse tegemist võimalik ja hiljemalt sellele järgneva nädala jooksul.

Kõigil juhtudel osutab tellija põhjustele, miks pakkumine või taotlus tagasi lükati, ning sellele, millised on kättesaadavad õiguskaitsevahendid.”

| ii) | neljas lõik jäetakse välja. |
| --- | --- |

ii)

neljas lõik jäetakse välja.

| 66. | Lisatakse artikkel 149a:
  “Artikkel 149a
  Lepingule allakirjutamine

  (Finantsmääruse artiklid 100 ja 105)

  Lepingu rakendamine algab alles pärast lepingule allakirjutamist.” |
| --- | --- |

66.

Lisatakse artikkel 149a:

“Artikkel 149a

Lepingule allakirjutamine

(Finantsmääruse artiklid 100 ja 105)

Lepingu rakendamine algab alles pärast lepingule allakirjutamist.”

| 67. | Artiklit 155 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:
  “Kui see on asjakohane, tehniliselt teostatav ja kuluefektiivne, tuleb artiklis 158 sätestatud künnistega võrdse või neist suurema maksumusega lepingud sõlmida samaaegselt eraldi osades.” |
| --- | --- | --- |

67.

Artiklit 155 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:

“Kui see on asjakohane, tehniliselt teostatav ja kuluefektiivne, tuleb artiklis 158 sätestatud künnistega võrdse või neist suurema maksumusega lepingud sõlmida samaaegselt eraldi osades.”

| b) | lisatakse lõige 4:
  “4.   Lepingu sõlmimisel eraldi osades hinnatakse pakkujaid iga osa puhul eraldi. Kui mitme osa kohta sõlmitakse leping sama pakkujaga, piisab ühe, kõiki neid osi hõlmava lepingu sõlmimisest.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse lõige 4:

“4.   Lepingu sõlmimisel eraldi osades hinnatakse pakkujaid iga osa puhul eraldi. Kui mitme osa kohta sõlmitakse leping sama pakkujaga, piisab ühe, kõiki neid osi hõlmava lepingu sõlmimisest.”

| 68. | Lisatakse artikkel 158a:
  “Artikkel 158a
  Lepingu sõlmimisele eelnev ooteperiood

  (Finantsmääruse artikkel 105)

  1.   Tellija kirjutab eduka pakkujaga lepingule või direktiivi 2004/18/EÜ kohasele raamlepingule alla pärast 14 kalendripäeva möödumist.
  Tähtaega arvestatakse alates ühest järgmistest kuupäevadest:






  a) | lepingu sõlmimise otsuste ja tagasilükkamise otsuste samaaegse väljasaatmise kuupäevast; |
| --- | --- | --- |

68.

Lisatakse artikkel 158a:

“Artikkel 158a

Lepingu sõlmimisele eelnev ooteperiood

(Finantsmääruse artikkel 105)

1.   Tellija kirjutab eduka pakkujaga lepingule või direktiivi 2004/18/EÜ kohasele raamlepingule alla pärast 14 kalendripäeva möödumist.

Tähtaega arvestatakse alates ühest järgmistest kuupäevadest:

a)

lepingu sõlmimise otsuste ja tagasilükkamise otsuste samaaegse väljasaatmise kuupäevast;

| b) | artiklis 118 nimetatud lepingu sõlmimise teate Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgnevast päevast, kui leping või raamleping on sõlmitud väljakuulutamiseta läbirääkimistega pakkumismenetluse teel. |
| --- | --- |

b)

artiklis 118 nimetatud lepingu sõlmimise teate Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgnevast päevast, kui leping või raamleping on sõlmitud väljakuulutamiseta läbirääkimistega pakkumismenetluse teel.

Tellija võib vajaduse korral lepingu sõlmimise peatada täiendavaks kontrollimiseks, kui see on õigustatud edutute või kahju kandnud pakkujate nõudmiste või märkuste või muu saadud asjakohase teabe alusel. Nõudmised ja märkused või muu asjakohane teave peab olema saadud lõikes 1 nimetatud tähtaja jooksul lepingu sõlmimise otsuste ja tagasilükkamise otsuste samaaegse väljasaatmise kuupäevast või, kui see on asjakohane, siis hanketeate avaldamisest arvates. Peatamise korral teavitatakse kõiki taotlejaid või pakkujaid kolme tööpäeva jooksul pärast peatamisotsust.

Kõik enne esimeses lõigus nimetatud tähtaja lõppu sõlmitud lepingud on tühised, välja arvatud lõikes 2 esitatud juhtudel.

Kui lepingut või raamlepingut ei saa sõlmida kavandatud eduka pakkujaga, võib tellija sõlmida selle edukuselt järgmise pakkujaga.

2.   Lõike 1 esimeses lõigus nimetatud tähtaega ei kohaldata järgmistel juhtudel:

| a) | avatud menetluste puhul, kus on esitatud ainult üks pakkumine; |
| --- | --- |

a)

avatud menetluste puhul, kus on esitatud ainult üks pakkumine;

| b) | piiratud või väljakuulutamisega läbirääkimistega menetluste puhul, kui pakkuja, kellega leping kavatsetakse sõlmida, on ainus, kes vastab menetlusest kõrvalejätmise ja valikukriteeriumidele, tingimusel et artikli 149 lõike 3 esimese lõigu punkti a kohaselt on teisi taotlejaid või pakkujaid sellest, mis alusel nad kõrvale jäeti või tagasi lükati, teavitatud vahetult pärast vastavate otsuste vastuvõtmist menetlusest kõrvalejätmise ja valikukriteeriumide kohaselt; |
| --- | --- |

b)

piiratud või väljakuulutamisega läbirääkimistega menetluste puhul, kui pakkuja, kellega leping kavatsetakse sõlmida, on ainus, kes vastab menetlusest kõrvalejätmise ja valikukriteeriumidele, tingimusel et artikli 149 lõike 3 esimese lõigu punkti a kohaselt on teisi taotlejaid või pakkujaid sellest, mis alusel nad kõrvale jäeti või tagasi lükati, teavitatud vahetult pärast vastavate otsuste vastuvõtmist menetlusest kõrvalejätmise ja valikukriteeriumide kohaselt;

| c) | raamlepingul põhinevate konkreetsete lepingute puhul, mille juures kohaldatakse raamlepingus sätestatud tingimusi, ilma konkurssi uuesti alustamata; |
| --- | --- |

c)

raamlepingul põhinevate konkreetsete lepingute puhul, mille juures kohaldatakse raamlepingus sätestatud tingimusi, ilma konkurssi uuesti alustamata;

| d) | artikli 126 lõike 1 punktis c osutatud äärmiselt kiireloomuliste olukordade puhul.” |
| --- | --- |

d)

artikli 126 lõike 1 punktis c osutatud äärmiselt kiireloomuliste olukordade puhul.”

| 69. | Artikli 160 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 teine lõik jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

69.

Artikli 160 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 teine lõik jäetakse välja;

| b) | lõiked 2 ja 3 jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

lõiked 2 ja 3 jäetakse välja.

| 70. | Lisatakse artiklid 160a–160f:
  “Artikkel 160a
  Liikmemaksud

  (Finantsmääruse artikkel 108)

  Finantsmääruse artikli 108 lõike 2 punktis d nimetatud liikmemaksud on summad, mida makstakse organisatsioonidele, mille liige ühendus on, kooskõlas eelarveotsuste ja asjaomase organisatsiooni kehtestatud maksetingimustega.
  Artikkel 160b
  Kapitaliosalused

  (Finantsmääruse artikkel 108)

  Finantsmääruse artikli 108 lõigetes 2 ja 3 kasutatakse järgmisi mõisteid:






  a) | “kapitaliosalus” – osalus organisatsioonis või ettevõttes investeeringute kaudu, kusjuures investeeringult saadud tulu sõltub organisatsiooni või ettevõtte kasumlikkusest; |
| --- | --- | --- |

70.

Lisatakse artiklid 160a–160f:

“Artikkel 160a

Liikmemaksud

(Finantsmääruse artikkel 108)

Finantsmääruse artikli 108 lõike 2 punktis d nimetatud liikmemaksud on summad, mida makstakse organisatsioonidele, mille liige ühendus on, kooskõlas eelarveotsuste ja asjaomase organisatsiooni kehtestatud maksetingimustega.

Artikkel 160b

Kapitaliosalused

(Finantsmääruse artikkel 108)

Finantsmääruse artikli 108 lõigetes 2 ja 3 kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)

“kapitaliosalus” – osalus organisatsioonis või ettevõttes investeeringute kaudu, kusjuures investeeringult saadud tulu sõltub organisatsiooni või ettevõtte kasumlikkusest;

| b) | “osalus aktsiakapitalis” – kapitaliosalus organisatsiooni või ettevõtte aktsiate kaudu; |
| --- | --- |

b)

“osalus aktsiakapitalis” – kapitaliosalus organisatsiooni või ettevõtte aktsiate kaudu;

| c) | “omakapitaliinvesteeringud” – investoripoolne kapitali andmine ettevõtte käsutusse ettevõtte osalise omandiõiguse vastu, kusjuures investor võib lisaks osaleda teataval määral ka ettevõtte juhtimises ja tulevase kasumi jaotamises; |
| --- | --- |

c)

“omakapitaliinvesteeringud” – investoripoolne kapitali andmine ettevõtte käsutusse ettevõtte osalise omandiõiguse vastu, kusjuures investor võib lisaks osaleda teataval määral ka ettevõtte juhtimises ja tulevase kasumi jaotamises;

| d) | “kvaasiomakapitali kaudu rahastamine” – rahastamisliik, mis hõlmab nii omakapitali kui ka võlgu, mille puhul omakapital võimaldab investoril saavutada ettevõtte edu korral suure tulumäära ja/või mille puhul võlgadega kaasneb hinnalisand, mis suurendab investori tulu; |
| --- | --- |

d)

“kvaasiomakapitali kaudu rahastamine” – rahastamisliik, mis hõlmab nii omakapitali kui ka võlgu, mille puhul omakapital võimaldab investoril saavutada ettevõtte edu korral suure tulumäära ja/või mille puhul võlgadega kaasneb hinnalisand, mis suurendab investori tulu;

| e) | “riskiga seotud instrument” – finantsinstrument, mis tagab kindlaksmääratud riski maandamise kas täielikult või osaliselt, võides seda teha ka kokkulepitud tasu eest. |
| --- | --- |

e)

“riskiga seotud instrument” – finantsinstrument, mis tagab kindlaksmääratud riski maandamise kas täielikult või osaliselt, võides seda teha ka kokkulepitud tasu eest.

Artikkel 160c

Erieeskirjad

(Finantsmääruse artikli 108 lõige 3)

1.   Kui komisjon annab finantsmääruse artikli 108 lõikes 3 nimetatud toetusi eelarve otsese tsentraliseeritud täitmise raames, kohaldatakse nende suhtes käesoleva jaotise sätteid, välja arvatud järgmised sätted:

| a) | käesoleva määruse artiklis 165 sätestatud kasumi taotlemist keelav eeskiri; |
| --- | --- |

a)

käesoleva määruse artiklis 165 sätestatud kasumi taotlemist keelav eeskiri;

| b) | käesoleva määruse artiklis 172 sätestatud kaasrahastamise nõue; |
| --- | --- |

b)

käesoleva määruse artiklis 172 sätestatud kaasrahastamise nõue;

| c) | käesoleva määruse meetmete puhul, mille eesmärk on tugevdada abisaaja finantssuutlikkust või toota tulu, artikli 173 lõikes 4 nimetatud hinnang taotleja rahalise suutlikkuse kohta; |
| --- | --- |

c)

käesoleva määruse meetmete puhul, mille eesmärk on tugevdada abisaaja finantssuutlikkust või toota tulu, artikli 173 lõikes 4 nimetatud hinnang taotleja rahalise suutlikkuse kohta;

| d) | käesoleva määruse artiklis 182 sätestatud ettemaksetagatise nõue. |
| --- | --- |

d)

käesoleva määruse artiklis 182 sätestatud ettemaksetagatise nõue.

Esimese lõigu kohaldamine ei mõjuta asjaomaste toetustega seotud arvepidamist, mille üle otsustab peaarvepidaja kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega.

2.   Osamaksude tasumise puhul tagab vastutav eelarvevahendite käsutaja, et osamaksu saajaga on kooskõlastatud asjakohane kord, milles on määratletud maksmise ja kontrollimisega seotud üksikasjad.

Artikkel 160d

Auhinnad

(Finantsmääruse artikli 109 lõike 3 punkt b)

Finantsmääruse artikli 109 lõike 3 punkti b kohaldamisel on auhind hüvitus konkursil osalemise eest.

Auhinna määrab žürii, kellel on vabadus otsustada auhinna määramise üle sõltuvalt konkursieeskirjade kohaselt osalejate kvaliteedile antud hinnangust.

Auhinna suurus ei ole seotud selle saaja kantud kuludega.

Auhinna määramise tingimused ja kriteeriumid ning auhinna suurus nähakse ette konkursieeskirjades.

Artikkel 160e

Lepingu ja otsuse rakendamine toetuste andmisel

(Finantsmääruse artikli 108 lõige 1)

1.   Iga-aastases tööprogrammis määratakse iga ühenduse programmi või meetme puhul, kas selle raames antakse toetusi otsuse või kirjaliku lepingu alusel.

2.   Selle määramisel, millist vahendit (st kas otsust või lepingut) kasutada, võetakse arvesse järgnevat:

| a) | abisaajate võrdne kohtlemine ja mittediskrimineerimine, eelkõige kodakondsuse ja geograafilise asukoha alusel; |
| --- | --- |

a)

abisaajate võrdne kohtlemine ja mittediskrimineerimine, eelkõige kodakondsuse ja geograafilise asukoha alusel;

| b) | kõnealuse vahendi ühtsus sama ühenduse programmi või meetme puhul kasutatavate teiste vahenditega; |
| --- | --- |

b)

kõnealuse vahendi ühtsus sama ühenduse programmi või meetme puhul kasutatavate teiste vahenditega;

| c) | rahastatavate meetmete või tööprogrammide sisu keerukus ja standardiseeritus. |
| --- | --- |

c)

rahastatavate meetmete või tööprogrammide sisu keerukus ja standardiseeritus.

3.   Mitme eelarvevahendite käsutaja hallatavate programmide puhul määratakse kasutatav vahend nimetatud eelarvevahendite käsutajate omavahelise konsultatsiooni tulemusena.

Artikkel 160f

Kulutused institutsioonide liikmetele

(Finantsmääruse artikli 108 lõike 2 punkt a)

Finantsmääruse artikli 108 lõike 2 punktis a osutatud kulutused institutsioonide liikmetele hõlmavad Euroopa Parlamendi praeguste ja endiste liikmete ühendustele antavat toetust. Kõnealust toetust rakendatakse vastavalt Euroopa Parlamendi halduseeskirjadele.”

| 71. | Artikkel 163 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 163
  Koostööpartnerid

  (Finantsmääruse artikkel 108)

  1.   Konkreetsed toetused võivad olla osa raampartnerlusest.
  2.   Raampartnerluse näol võidakse panna alus komisjoni ja toetuse saajate vahelisele pikaajalisele koostööle. See võib olla lepingu või otsuse vormis.
  Partnerluse raamlepingus või -otsuses määratakse kindlaks ühised eesmärgid, kavandatud ühekordsete meetmete või kinnitatud iga-aastase tööprogrammi osaks olevate meetmete laad, eritoetuste andmise kord käesoleva jaotise põhimõtete ja menetlusnõuete kohaselt ning iga lepinguosalise üldised õigused ja kohustused erilepingute või -otsuste kohaselt.
  Niisuguse partnerluse kestus võib olla kuni neli aastat, välja arvatud erandjuhtudel, kui see on raampartnerluse eesmärgi puhul õigustatud.
  Eelarvevahendite käsutajad ei või partnerluse raamlepinguid ega -otsuseid põhjendamatult kasutada või kasutada neid viisil, mille eesmärk või mõju on vastuolus läbipaistvuse või taotlejate võrdse kohtlemise põhimõttega.
  3.   Partnerluse raamlepinguid ja -otsuseid käsitletakse pakkumismenetluse puhul toetustena. Nende suhtes kohaldatakse artiklis 167 nimetatud eelneva avaldamise menetlust.
  4.   Partnerluse raamlepingul või -otsusel põhinevaid eritoetusi antakse nendes lepingutes või otsustes sätestatud menetluste alusel käesoleva jaotise kohaselt.
  Nende suhtes kohaldatakse artiklis 169 sätestatud järelteatamismenetlust.” |
| --- | --- |

71.

Artikkel 163 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 163

Koostööpartnerid

(Finantsmääruse artikkel 108)

1.   Konkreetsed toetused võivad olla osa raampartnerlusest.

2.   Raampartnerluse näol võidakse panna alus komisjoni ja toetuse saajate vahelisele pikaajalisele koostööle. See võib olla lepingu või otsuse vormis.

Partnerluse raamlepingus või -otsuses määratakse kindlaks ühised eesmärgid, kavandatud ühekordsete meetmete või kinnitatud iga-aastase tööprogrammi osaks olevate meetmete laad, eritoetuste andmise kord käesoleva jaotise põhimõtete ja menetlusnõuete kohaselt ning iga lepinguosalise üldised õigused ja kohustused erilepingute või -otsuste kohaselt.

Niisuguse partnerluse kestus võib olla kuni neli aastat, välja arvatud erandjuhtudel, kui see on raampartnerluse eesmärgi puhul õigustatud.

Eelarvevahendite käsutajad ei või partnerluse raamlepinguid ega -otsuseid põhjendamatult kasutada või kasutada neid viisil, mille eesmärk või mõju on vastuolus läbipaistvuse või taotlejate võrdse kohtlemise põhimõttega.

3.   Partnerluse raamlepinguid ja -otsuseid käsitletakse pakkumismenetluse puhul toetustena. Nende suhtes kohaldatakse artiklis 167 nimetatud eelneva avaldamise menetlust.

4.   Partnerluse raamlepingul või -otsusel põhinevaid eritoetusi antakse nendes lepingutes või otsustes sätestatud menetluste alusel käesoleva jaotise kohaselt.

Nende suhtes kohaldatakse artiklis 169 sätestatud järelteatamismenetlust.”

| 72. | Artiklit 164 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:
  “Toetuslepingus sätestatakse vähemalt järgmine:” |
| --- | --- | --- | --- |

72.

Artiklit 164 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

“Toetuslepingus sätestatakse vähemalt järgmine:”

| ii) | punkt d asendatakse järgmisega:






  “d) | meetme hinnanguline kogumaksumus ja ettenähtud ühenduse toetus üldise absoluutväärtusena väljendatud ülemmäärana, mida täiendatakse vastavalt vajadusele järgmiste andmetega:






  i) | finantsmääruse artikli 108a lõike 1 punktis a nimetatud juhul meetme või heakskiidetud tööprogrammi kulude rahastamise ülemmäär; |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

punkt d asendatakse järgmisega:

“d)

meetme hinnanguline kogumaksumus ja ettenähtud ühenduse toetus üldise absoluutväärtusena väljendatud ülemmäärana, mida täiendatakse vastavalt vajadusele järgmiste andmetega:

i)

finantsmääruse artikli 108a lõike 1 punktis a nimetatud juhul meetme või heakskiidetud tööprogrammi kulude rahastamise ülemmäär;

| ii) | finantsmääruse artikli 108a lõike 1 punktides b ja c nimetatud ühekordsed või kindlasummalised maksed; |
| --- | --- |

ii)

finantsmääruse artikli 108a lõike 1 punktides b ja c nimetatud ühekordsed või kindlasummalised maksed;

| iii) | finantsmääruse artikli 108a lõike 1 punktis d nimetatud juhul käesoleva punkti alapunktides i ja ii esitatud elemendid;” |
| --- | --- |

iii)

finantsmääruse artikli 108a lõike 1 punktis d nimetatud juhul käesoleva punkti alapunktides i ja ii esitatud elemendid;”

| iii) | punktid f ja g asendatakse järgmistega:






  “f) | kõikide seda tüüpi lepingute suhtes määruse (EÜ) nr 45/2001 kohaselt kohaldatavad üldtingimused, näiteks abisaaja nõustumine komisjoni, OLAFi ja kontrollikoja tehtava auditiga ning artiklis 169 nimetatud järelteatamisega seotud eeskirjad; kõnealustes üldtingimustes täpsustatakse vähemalt:






  i) | et toetuslepingu suhtes kohaldatakse ühenduse õigust, mida täiendab vastavalt vajadusele toetuslepingus täpsustatud siseriiklik õigus; |
| --- | --- | --- | --- |

iii)

punktid f ja g asendatakse järgmistega:

“f)

kõikide seda tüüpi lepingute suhtes määruse (EÜ) nr 45/2001 kohaselt kohaldatavad üldtingimused, näiteks abisaaja nõustumine komisjoni, OLAFi ja kontrollikoja tehtava auditiga ning artiklis 169 nimetatud järelteatamisega seotud eeskirjad; kõnealustes üldtingimustes täpsustatakse vähemalt:

i)

et toetuslepingu suhtes kohaldatakse ühenduse õigust, mida täiendab vastavalt vajadusele toetuslepingus täpsustatud siseriiklik õigus;

| ii) | vaidluste lahendamiseks pädev kohus; |
| --- | --- |

ii)

vaidluste lahendamiseks pädev kohus;

| g) | hinnanguline üldeelarve;” |
| --- | --- |

g)

hinnanguline üldeelarve;”

| iv) | punkt i asendatakse järgmisega:






  “i) | abisaaja kohustused, vähemalt seoses usaldusväärse finantsjuhtimise ning finants- ja tegevusaruannete esitamisega; vajaduse korral seatakse vahe-eesmärgid, pärast mille saavutamist kõnealused aruanded tuleb esitada.” |
| --- | --- | --- |

iv)

punkt i asendatakse järgmisega:

“i)

abisaaja kohustused, vähemalt seoses usaldusväärse finantsjuhtimise ning finants- ja tegevusaruannete esitamisega; vajaduse korral seatakse vahe-eesmärgid, pärast mille saavutamist kõnealused aruanded tuleb esitada.”

| v) | lisatakse punktid k ja l:






  “k) | vastavalt vajadusele meetme või heakskiidetud tööprogrammi, või finantsmääruse artikli 108a lõikes 1 nimetatud ühekordse või kindlasummalise makse abikõlblike kulude üksikasjalik kirjeldus; |
| --- | --- | --- |

v)

lisatakse punktid k ja l:

“k)

vastavalt vajadusele meetme või heakskiidetud tööprogrammi, või finantsmääruse artikli 108a lõikes 1 nimetatud ühekordse või kindlasummalise makse abikõlblike kulude üksikasjalik kirjeldus;

| l) | avalikku viitamist Euroopa ühenduste eelarvetoetusele reguleerivad sätted, välja arvatud juhul, kui see ei ole eelarvevahendite käsutaja põhjendatud otsuse kohaselt võimalik või asjakohane.” |
| --- | --- |

l)

avalikku viitamist Euroopa ühenduste eelarvetoetusele reguleerivad sätted, välja arvatud juhul, kui see ei ole eelarvevahendite käsutaja põhjendatud otsuse kohaselt võimalik või asjakohane.”

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  “2.   Artiklis 163 nimetatud juhtudel täpsustatakse käesoleva artikli lõike 1 punktides a, b, punkti c alapunktis i, punkti d alapunktis i, punktides f ja h–k nimetatud teavet partnerluse raamotsuses või partnerluse raamlepingus.
  Konkreetses lepingus või otsuses esitatakse lõike 1 punktides a–e, g ja k ning vajaduse korral punktis i nimetatud teave.” |
| --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

“2.   Artiklis 163 nimetatud juhtudel täpsustatakse käesoleva artikli lõike 1 punktides a, b, punkti c alapunktis i, punkti d alapunktis i, punktides f ja h–k nimetatud teavet partnerluse raamotsuses või partnerluse raamlepingus.

Konkreetses lepingus või otsuses esitatakse lõike 1 punktides a–e, g ja k ning vajaduse korral punktis i nimetatud teave.”

| c) | lisatakse lõige 4:
  “4   Lõikeid 1–3 kohaldatakse mutatis mutandis toetuste andmise otsuste suhtes.
  Osa lõikes 1 osutatud teabest võib toetuse andmise otsuse asemel esitada pakkumiskutses või mõnes sellega seotud dokumendis.” |
| --- | --- |

c)

lisatakse lõige 4:

“4   Lõikeid 1–3 kohaldatakse mutatis mutandis toetuste andmise otsuste suhtes.

Osa lõikes 1 osutatud teabest võib toetuse andmise otsuse asemel esitada pakkumiskutses või mõnes sellega seotud dokumendis.”

| 73. | Artikli 165 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmistega:
  “1.   Käesolevas jaotises määratletakse kasum järgmiselt:






  a) | meetmetoetuse puhul abisaaja tuludena, millest on lahutatud kulud, mille ta on kandnud lõppmakse taotluse esitamise ajaks; |
| --- | --- | --- |

73.

Artikli 165 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmistega:

“1.   Käesolevas jaotises määratletakse kasum järgmiselt:

a)

meetmetoetuse puhul abisaaja tuludena, millest on lahutatud kulud, mille ta on kandnud lõppmakse taotluse esitamise ajaks;

| b) | tegevustoetuse puhul abisaaja tegevuseelarve ülejääk. |
| --- | --- |

b)

tegevustoetuse puhul abisaaja tegevuseelarve ülejääk.

2.   Ühekordsete ja kindlasummaliste maksete artikli 181 kohasel määramisel võetakse aluseks kulud või kulude kategooria, millega need seotud on ja mis on määratud kindlaks statistiliste või muude objektiivsete andmete põhjal nii, et välistada a priori kasum. Komisjon hindab neid summasid samadel alustel uuesti iga kahe aasta järel ja vajaduse korral korrigeerib neid.

Sel juhul kontrollitakse iga toetuse puhul kasumi mittetaotlemist summade kindlaksmääramisel.

Kui makse määramise aluseks olnud sündmuse järelkontrolli tulemusel selgub, et seda sündmust ei toimunud ja abisaajale on tehtud põhjendamatu ühekordne või kindlasummaline makse, on komisjonil õigus nõuda ühekordne või kindlasummaline makse tagasi ja ühekordse või kindlasummalise makse kohta esitatud valeandmete puhul määrata rahatrahv, mille suurus on kuni 50 % ühekordse või kindlasummalise makse kogusummast.

Sellised kontrollid ei piira tegelike kulude kontrollimist ja tõendamist, mis on nõutav toetuste või selliste toetuste maksmisel, mis seisnevad teatava protsendi abikõlblike kulude hüvitamises.”

| 74. | Lisatakse artikkel 165a:
  “Artikkel 165a
  Kaasrahastamise põhimõte

  (Finantsmääruse artikkel 109)

  1.   Kaasrahastamise puhul peab osa meetme kuludest või üksuse jooksvad kulud kandma toetuse saaja või peab need kandma muudest saadud vahenditest kui ühenduse vahendid.
  2.   Toetuste puhul, mis on mõnes finantsmääruse artikli 108a lõike 1 punktis b või c nimetatud vormis, või nende kombinatsiooni puhul hinnatakse kaasrahastamist üksnes toetustaotluse hindamise etapis.” |
| --- | --- |

74.

Lisatakse artikkel 165a:

“Artikkel 165a

Kaasrahastamise põhimõte

(Finantsmääruse artikkel 109)

1.   Kaasrahastamise puhul peab osa meetme kuludest või üksuse jooksvad kulud kandma toetuse saaja või peab need kandma muudest saadud vahenditest kui ühenduse vahendid.

2.   Toetuste puhul, mis on mõnes finantsmääruse artikli 108a lõike 1 punktis b või c nimetatud vormis, või nende kombinatsiooni puhul hinnatakse kaasrahastamist üksnes toetustaotluse hindamise etapis.”

| 75. | Artikli 166 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  “Iga-aastase toetuste andmise tööprogrammi koostab vastutav eelarvevahendite käsutaja. Institutsioon võtab kõnealuse programmi vastu ja see avaldatakse institutsiooni toetuste veebisaidil niipea kui võimalik, vajaduse korral eelneval aastal ja hiljemalt iga eelarveaasta 31. märtsil.” |
| --- | --- |

75.

Artikli 166 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

“Iga-aastase toetuste andmise tööprogrammi koostab vastutav eelarvevahendite käsutaja. Institutsioon võtab kõnealuse programmi vastu ja see avaldatakse institutsiooni toetuste veebisaidil niipea kui võimalik, vajaduse korral eelneval aastal ja hiljemalt iga eelarveaasta 31. märtsil.”

| 76. | Artiklit 167 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:






  “b) | finantsmääruse artiklites 114 ja 115 nimetatud toetuste tingimustele vastavuse, menetlusest kõrvalejätmise, valiku- ja lepingu sõlmimise kriteeriumid ning asjakohased tõendavad dokumendid;” |
| --- | --- | --- | --- |

76.

Artiklit 167 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:

“b)

finantsmääruse artiklites 114 ja 115 nimetatud toetuste tingimustele vastavuse, menetlusest kõrvalejätmise, valiku- ja lepingu sõlmimise kriteeriumid ning asjakohased tõendavad dokumendid;”

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  “2.   Pakkumiskutsed avaldatakse Euroopa institutsioonide veebisaidil ja vajaduse korral muude asjakohaste teabekanalite kaudu, sealhulgas Euroopa Liidu Teatajas, et tagada nende võimalikult laiaulatuslik levik võimalike abisaajate hulgas. Need võidakse avaldada eelarve täitmisele eelneva aasta jooksul. Pakkumiskutse sisus tehtud muudatused avaldatakse samadel tingimustel.” |
| --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

“2.   Pakkumiskutsed avaldatakse Euroopa institutsioonide veebisaidil ja vajaduse korral muude asjakohaste teabekanalite kaudu, sealhulgas Euroopa Liidu Teatajas, et tagada nende võimalikult laiaulatuslik levik võimalike abisaajate hulgas. Need võidakse avaldada eelarve täitmisele eelneva aasta jooksul. Pakkumiskutse sisus tehtud muudatused avaldatakse samadel tingimustel.”

| 77. | Artikli 168 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt d asendatakse järgmisega:






  “d) | asutustele, kes on põhiõigusaktis määratletud abisaajatena finantsmääruse artikli 49 tähenduses.” |
| --- | --- | --- | --- |

77.

Artikli 168 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt d asendatakse järgmisega:

“d)

asutustele, kes on põhiõigusaktis määratletud abisaajatena finantsmääruse artikli 49 tähenduses.”

| b) | lisatakse punktid e ja f:






  “e) | teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse puhul finantsmääruse artiklis 110 osutatud iga-aastases tööprogrammis nimetatud asutustele, kui põhiõigusaktis on see võimalus selgesõnaliselt ette nähtud, tingimusel et projekt ei kuulu pakkumiskutse raamesse; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse punktid e ja f:

“e)

teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse puhul finantsmääruse artiklis 110 osutatud iga-aastases tööprogrammis nimetatud asutustele, kui põhiõigusaktis on see võimalus selgesõnaliselt ette nähtud, tingimusel et projekt ei kuulu pakkumiskutse raamesse;

| f) | erilaadsete meetmete jaoks, mida võib rakendada ainult teatud tüüpi organ oma tehnilise pädevuse, kõrge spetsialiseerituse taseme või haldusvolituste baasil, tingimusel et asjaomased meetmed ei jää pakkumiskutse raamesse.” |
| --- | --- |

f)

erilaadsete meetmete jaoks, mida võib rakendada ainult teatud tüüpi organ oma tehnilise pädevuse, kõrge spetsialiseerituse taseme või haldusvolituste baasil, tingimusel et asjaomased meetmed ei jää pakkumiskutse raamesse.”

| c) | lisatakse järgmine alapunkt:
  “Punkti f esimeses alapunktis nimetatud juhud tuleb toetuse andmise otsuses nõuetekohaselt põhjendada.” |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine alapunkt:

“Punkti f esimeses alapunktis nimetatud juhud tuleb toetuse andmise otsuses nõuetekohaselt põhjendada.”

| 78. | Artiklit 169 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  “1.   Teated kõikide toetuste kohta, mis on antud eelarveaasta jooksul, välja arvatud füüsilistele isikutele makstud stipendiumid, avaldatakse standardesitusviisi kohaselt selleks ettenähtud ja kergesti ligipääsetavas kohas ühenduse institutsioonide veebisaidil nende andmise eelarveaasta sulgemisele järgneva aasta esimesel poolel.
  Kui haldamine on delegeeritud finantsmääruse artiklis 54 nimetatud asutustele, tuleb viidata vähemalt veebisaidi aadressile, kust seda teavet võib leida, kui see ei ole avaldatud otse selleks ettenähtud kohas ühenduse institutsioonide veebisaidil.
  Teated võib standardesitusviisi kohaselt avaldada ka muu asjakohase teabekanali kaudu, sealhulgas Euroopa Liidu Teatajas.” |
| --- | --- | --- |

78.

Artiklit 169 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

“1.   Teated kõikide toetuste kohta, mis on antud eelarveaasta jooksul, välja arvatud füüsilistele isikutele makstud stipendiumid, avaldatakse standardesitusviisi kohaselt selleks ettenähtud ja kergesti ligipääsetavas kohas ühenduse institutsioonide veebisaidil nende andmise eelarveaasta sulgemisele järgneva aasta esimesel poolel.

Kui haldamine on delegeeritud finantsmääruse artiklis 54 nimetatud asutustele, tuleb viidata vähemalt veebisaidi aadressile, kust seda teavet võib leida, kui see ei ole avaldatud otse selleks ettenähtud kohas ühenduse institutsioonide veebisaidil.

Teated võib standardesitusviisi kohaselt avaldada ka muu asjakohase teabekanali kaudu, sealhulgas Euroopa Liidu Teatajas.”

| b) | lõike 2 punkt c asendatakse järgmisega:






  “c) | antud toetuse summa ja, välja arvatud finantsmääruse artikli 108a lõike 1 punktides b ja c nimetatud ühekordsete või kindlasummaliste maksete puhul, meetme või heakskiidetud tööprogrammi toetuse tingimustele vastavate kulude rahastamise määr.” |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 2 punkt c asendatakse järgmisega:

“c)

antud toetuse summa ja, välja arvatud finantsmääruse artikli 108a lõike 1 punktides b ja c nimetatud ühekordsete või kindlasummaliste maksete puhul, meetme või heakskiidetud tööprogrammi toetuse tingimustele vastavate kulude rahastamise määr.”

| c) | lisatakse lõige 3:
  “3.   Lõike 2 kohase avaldamise järel saadab komisjon eelarvepädevate institutsioonide nõudmisel neile aruande järgneva kohta:






  a) | taotlejate arv eelneval aastal; |
| --- | --- | --- |

c)

lisatakse lõige 3:

“3.   Lõike 2 kohase avaldamise järel saadab komisjon eelarvepädevate institutsioonide nõudmisel neile aruande järgneva kohta:

a)

taotlejate arv eelneval aastal;

| b) | edukate taotluste arv ja protsent pakkumiskutse kohta; |
| --- | --- |

b)

edukate taotluste arv ja protsent pakkumiskutse kohta;

| c) | menetluse keskmine kestus alates pakkumiskutse avaldamisest kuni toetuse andmiseni; |
| --- | --- |

c)

menetluse keskmine kestus alates pakkumiskutse avaldamisest kuni toetuse andmiseni;

| d) | selliste toetuste arv ja summa, mille puhul järelteate kohustusest eelneval aastal abisaajate ohutuse või nende ärihuvide kaitse huvides loobuti.” |
| --- | --- |

d)

selliste toetuste arv ja summa, mille puhul järelteate kohustusest eelneval aastal abisaajate ohutuse või nende ärihuvide kaitse huvides loobuti.”

| 79. | Lisatakse artikkel 169a:
  “Artikkel 169a
  Taotlejate teavitamine

  (Finantsmääruse artikkel 110)

  Komisjon annab taotlejatele teavet ja nõuandeid järgmiste vahendite kaudu:






  a) | kehtestades sarnaste toetuste taotlusvormidele ühised standardid ja jälgides taotlusvormide suurust ja loetavust; |
| --- | --- | --- |

79.

Lisatakse artikkel 169a:

“Artikkel 169a

Taotlejate teavitamine

(Finantsmääruse artikkel 110)

Komisjon annab taotlejatele teavet ja nõuandeid järgmiste vahendite kaudu:

a)

kehtestades sarnaste toetuste taotlusvormidele ühised standardid ja jälgides taotlusvormide suurust ja loetavust;

| b) | andes võimalikele taotlejatele teavet eelkõige seminaride ja käsiraamatute vormis; |
| --- | --- |

b)

andes võimalikele taotlejatele teavet eelkõige seminaride ja käsiraamatute vormis;

| c) | säilitades artiklis 64 osutatud juriidilise isiku arvestusraamatus abisaajate kohta püsivaid andmeid.” |
| --- | --- |

c)

säilitades artiklis 64 osutatud juriidilise isiku arvestusraamatus abisaajate kohta püsivaid andmeid.”

| 80. | Artiklile 172 lisatakse lõige 4:
  “4.   Kaasrahastamise põhimõte loetakse järgituks, kui ühenduse osamaksu eesmärk on katta finantseerimisasutuse teatavad halduskulud, sealhulgas vajaduse korral muutuva suurusega hüvitise kaudu, mis koosneb tulemuspõhisest toetusest seoses sellise projekti või programmi haldamisega, mis moodustab lahutamatu terviku.” |
| --- | --- |

80.

Artiklile 172 lisatakse lõige 4:

“4.   Kaasrahastamise põhimõte loetakse järgituks, kui ühenduse osamaksu eesmärk on katta finantseerimisasutuse teatavad halduskulud, sealhulgas vajaduse korral muutuva suurusega hüvitise kaudu, mis koosneb tulemuspõhisest toetusest seoses sellise projekti või programmi haldamisega, mis moodustab lahutamatu terviku.”

| 81. | Lisatakse artiklid 172a, 172b ja 172c:
  “Artikkel 172a
  Abikõlblikud kulud

  (Finantsmääruse artikkel 113)

  1.   Abikõlblikud kulud on toetuse saaja tegelikult kantud kulud, mis vastavad kõigile järgmistele kriteeriumidele:






  a) | need on kantud meetme või tööprogrammi kestuse jooksul, välja arvatud lõpparuannete ja auditeerimistõenditega seotud kulud; |
| --- | --- | --- |

81.

Lisatakse artiklid 172a, 172b ja 172c:

“Artikkel 172a

Abikõlblikud kulud

(Finantsmääruse artikkel 113)

1.   Abikõlblikud kulud on toetuse saaja tegelikult kantud kulud, mis vastavad kõigile järgmistele kriteeriumidele:

a)

need on kantud meetme või tööprogrammi kestuse jooksul, välja arvatud lõpparuannete ja auditeerimistõenditega seotud kulud;

| b) | need on näidatud meetme või tööprogrammi hinnangulises üldeelarves; |
| --- | --- |

b)

need on näidatud meetme või tööprogrammi hinnangulises üldeelarves;

| c) | need on vajalikud toetuse esemeks oleva meetme või tööprogrammi rakendamiseks; |
| --- | --- |

c)

need on vajalikud toetuse esemeks oleva meetme või tööprogrammi rakendamiseks;

| d) | need on tuvastatavad ja kontrollitavad, eelkõige kirjendatud abisaaja raamatupidamisarvestuses ja määratud kindlaks vastavalt selles riigis kohaldatavatele raamatupidamisstandarditele, kus abisaaja on registrisse kantud, ja vastavalt abisaaja tavapärasele kuluarvestustavale; |
| --- | --- |

d)

need on tuvastatavad ja kontrollitavad, eelkõige kirjendatud abisaaja raamatupidamisarvestuses ja määratud kindlaks vastavalt selles riigis kohaldatavatele raamatupidamisstandarditele, kus abisaaja on registrisse kantud, ja vastavalt abisaaja tavapärasele kuluarvestustavale;

| e) | need on kooskõlas kohaldatavate maksustamist ja sotsiaalvaldkonda käsitlevate õigusaktidega; |
| --- | --- |

e)

need on kooskõlas kohaldatavate maksustamist ja sotsiaalvaldkonda käsitlevate õigusaktidega;

| f) | need peavad olema mõistlikud, õigustatud ja vastama usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetele, eelkõige ökonoomsuse ja tõhususe poolest. |
| --- | --- |

f)

need peavad olema mõistlikud, õigustatud ja vastama usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetele, eelkõige ökonoomsuse ja tõhususe poolest.

2.   Ilma et see piiraks lõike 1 ja põhiõigusakti sätete kohaldamist, võib vastutav eelarvevahendite käsutaja abikõlblikuks lugeda järgneva:

| a) | kulud, mis on seotud pangatagatise või sellega samaväärse tagatisega, mille abisaaja peab esitama vastavalt finantsmääruse artiklile 118; |
| --- | --- |

a)

kulud, mis on seotud pangatagatise või sellega samaväärse tagatisega, mille abisaaja peab esitama vastavalt finantsmääruse artiklile 118;

| b) | kulud, mis on seotud välisaudititega, mille tegemist vastutav eelarvevahendite käsutaja nõuab kas rahastamis- või maksetaotluse korral; |
| --- | --- |

b)

kulud, mis on seotud välisaudititega, mille tegemist vastutav eelarvevahendite käsutaja nõuab kas rahastamis- või maksetaotluse korral;

| c) | tasutud käibemaks, mida ei saa kehtiva siseriikliku õiguse alusel abisaajale tagastada; |
| --- | --- |

c)

tasutud käibemaks, mida ei saa kehtiva siseriikliku õiguse alusel abisaajale tagastada;

| d) | amortisatsioonikulud, tingimusel et abisaaja on need tegelikult kandnud; |
| --- | --- |

d)

amortisatsioonikulud, tingimusel et abisaaja on need tegelikult kandnud;

| e) | halduskulud, personali- ja seadmete kulud, sealhulgas riigiametnike palgakulud selles ulatuses, mil need seonduvad tegevusega, mida asjaomane ametiasutus asjaomase projekti mitterakendamisel ei teostaks. |
| --- | --- |

e)

halduskulud, personali- ja seadmete kulud, sealhulgas riigiametnike palgakulud selles ulatuses, mil need seonduvad tegevusega, mida asjaomane ametiasutus asjaomase projekti mitterakendamisel ei teostaks.

Artikkel 172b

Tegevtoetuste järk-järgulise vähendamise põhimõte

(Finantsmääruse artikli 113 lõige 2)

Tegevustoetuste vähendamise korral tehakse seda proportsionaalsel ja õiglasel viisil.

Artikkel 172c

Rahastamistaotlused

(Finantsmääruse artikkel 114)

1.   Toetustaotluste esitamise korra määrab vastutav eelarvevahendite käsutaja, kes võib valida nende esitamise meetodi. Toetustaotlusi võib esitada kirja teel või elektrooniliselt.

Valitud sidevahendid ei tohi oma laadilt olla diskrimineerivad ega piirata taotlejate juurdepääsu hankemenetlusele.

Valitud sidevahendid peavad tagama järgmiste tingimuste täitmise:

| a) | kõik esitatud pakkumised ja taotlused peavad sisaldama kogu teavet, mis on vajalik nende hindamiseks; |
| --- | --- |

a)

kõik esitatud pakkumised ja taotlused peavad sisaldama kogu teavet, mis on vajalik nende hindamiseks;

| b) | säilitama peab andmete terviklikkuse; |
| --- | --- |

b)

säilitama peab andmete terviklikkuse;

| c) | säilitama peab pakkumiste konfidentsiaalsuse. |
| --- | --- |

c)

säilitama peab pakkumiste konfidentsiaalsuse.

Punkti c kohaldamisel vaatab vastutav eelarvevahendite käsutaja taotluste sisu läbi alles pärast nende esitamise tähtaja möödumist.

Vastutav eelarvevahendite käsutaja võib nõuda, et elektroonilistelt saadetud pakkumised kannaksid täiustatud elektroonilist allkirja direktiivi 1999/93/EÜ tähenduses.

2.   Kui vastutav eelarvevahendite käsutaja lubab taotlusi esitada elektrooniliselt, ei tohi selleks kasutatavad vahendid ja nende tehnilised omadused olla oma laadilt diskrimineerivad, vaid need peavad olema üldkättesaadavad ja ühilduma üldkasutatavate info- ja kommunikatsioonitehnoloogia toodetega. Taotlejatele tehakse kättesaadavaks teave taotluste esitamiseks vajalike tehniliste näitajate, sealhulgas krüpteerimise kohta.

Lisaks sellele peavad taotluste elektroonilise vastuvõtmise vahendid tagama turvalisuse ja konfidentsiaalsuse.

3.   Taotluste edastamisel kirja teel võivad taotlejad valida nende järgmiste esitamise viiside vahel:

| a) | posti või kulleri teel, mille puhul tuleb pakkumiskutses märkida, et tõenduseks loetakse saatmiskuupäeva, postitemplit või vastuvõtukviitungil olevat kuupäeva; |
| --- | --- |

a)

posti või kulleri teel, mille puhul tuleb pakkumiskutses märkida, et tõenduseks loetakse saatmiskuupäeva, postitemplit või vastuvõtukviitungil olevat kuupäeva;

| b) | isiklikult üleandmine institutsiooni ruumides kas taotleja poolt isiklikult või tema esindaja poolt; sel juhul täpsustatakse pakkumiskutses osakond, kuhu taotlused tuleb allkirjastatud ja kuupäevastatud kviitungi vastu esitada.” |
| --- | --- |

b)

isiklikult üleandmine institutsiooni ruumides kas taotleja poolt isiklikult või tema esindaja poolt; sel juhul täpsustatakse pakkumiskutses osakond, kuhu taotlused tuleb allkirjastatud ja kuupäevastatud kviitungi vastu esitada.”

| 82. | Artiklit 173 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  “1.   Taotlused esitatakse artikli 169a punkti a kohaste ühiste standardite järgi koostatud vormil, mille teevad kättesaadavaks vastutavad eelarvevahendite käsutajad põhiõigusaktis ja pakkumiskutsetes määratletud kriteeriumide kohaselt.” |
| --- | --- | --- |

82.

Artiklit 173 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

“1.   Taotlused esitatakse artikli 169a punkti a kohaste ühiste standardite järgi koostatud vormil, mille teevad kättesaadavaks vastutavad eelarvevahendite käsutajad põhiõigusaktis ja pakkumiskutsetes määratletud kriteeriumide kohaselt.”

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  “3.   Taotlusele lisatud meetme eelarves või tegevuseelarves peavad tulud ja kulud olema tasakaalus, piiramata sealjuures vahetuskursi võimalikke muutusi käsitlevaid sätteid, ning selles tuleb esitada kulud, mis vastavad ühenduse eelarvest rahastamise tingimustele.” |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

“3.   Taotlusele lisatud meetme eelarves või tegevuseelarves peavad tulud ja kulud olema tasakaalus, piiramata sealjuures vahetuskursi võimalikke muutusi käsitlevaid sätteid, ning selles tuleb esitada kulud, mis vastavad ühenduse eelarvest rahastamise tingimustele.”

| 83. | Artikkel 174 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 174
  Tõendid menetlusest kõrvalejätmise põhjuste puudumise kohta

  (Finantsmääruse artikkel 114)

  Taotlejad kinnitavad vandega, et nad ei ole mõnes finantsmääruse artikli 93 lõikes 1 ega artiklis 94 loetletud olukorras. Vastutav eelarvevahendite käsutaja võib riskianalüüsi alusel nõuda artiklis 134 nimetatud tõendite esitamist. Taotlejad peavad need tõendid esitama, välja arvatud juhul, kui see on vastutava eelarvevahendite käsutaja heakskiidetud põhjusel praktiliselt võimatu.” |
| --- | --- |

83.

Artikkel 174 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 174

Tõendid menetlusest kõrvalejätmise põhjuste puudumise kohta

(Finantsmääruse artikkel 114)

Taotlejad kinnitavad vandega, et nad ei ole mõnes finantsmääruse artikli 93 lõikes 1 ega artiklis 94 loetletud olukorras. Vastutav eelarvevahendite käsutaja võib riskianalüüsi alusel nõuda artiklis 134 nimetatud tõendite esitamist. Taotlejad peavad need tõendid esitama, välja arvatud juhul, kui see on vastutava eelarvevahendite käsutaja heakskiidetud põhjusel praktiliselt võimatu.”

| 84. | Lisatakse artikkel 174a:
  “Artikkel 174a
  Taotlejad, kes ei ole juriidilised isikud

  (Finantsmääruse artikkel 114)

  Kui toetustaotluse esitab taotleja, kes ei ole finantsmääruse artikli 114 lõike 2 punkti a kohaselt juriidiline isik, peavad tema esindajad tõendama, et nad on volitatud võtma taotleja nimel juriidilisi kohustusi, ja pakkuma juriidiliste isikute esitatud tagatistega võrdväärseid finantstagatisi.” |
| --- | --- |

84.

Lisatakse artikkel 174a:

“Artikkel 174a

Taotlejad, kes ei ole juriidilised isikud

(Finantsmääruse artikkel 114)

Kui toetustaotluse esitab taotleja, kes ei ole finantsmääruse artikli 114 lõike 2 punkti a kohaselt juriidiline isik, peavad tema esindajad tõendama, et nad on volitatud võtma taotleja nimel juriidilisi kohustusi, ja pakkuma juriidiliste isikute esitatud tagatistega võrdväärseid finantstagatisi.”

| 85. | Artikkel 175 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 175
  Rahalised ja halduskaristused

  (Finantsmääruse artikkel 114)

  Taotlejatele, kes on esitanud valeandmeid, teinud olulisi vigu või toime pannud rikkumisi või pettusi, võib määrata rahatrahve ja/või haldustrahve artiklis 134b ettenähtud tingimustel ja võrdeliselt asjaomaste toetuste maksumusega.
  Selliseid raha- või haldustrahve või mõlemaid võib määrata ka abisaajatele, kes on oluliselt rikkunud oma lepingulisi kohustusi.” |
| --- | --- |

85.

Artikkel 175 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 175

Rahalised ja halduskaristused

(Finantsmääruse artikkel 114)

Taotlejatele, kes on esitanud valeandmeid, teinud olulisi vigu või toime pannud rikkumisi või pettusi, võib määrata rahatrahve ja/või haldustrahve artiklis 134b ettenähtud tingimustel ja võrdeliselt asjaomaste toetuste maksumusega.

Selliseid raha- või haldustrahve või mõlemaid võib määrata ka abisaajatele, kes on oluliselt rikkunud oma lepingulisi kohustusi.”

| 86. | Lisatakse artiklid 175a ja 175b:
  “Artikkel 175a
  Toetuse andmise kriteeriumid

  (Finantsmääruse artikkel 114)

  1.   Toetuste andmise kriteeriumid avaldatakse pakkumiskutses.
  2.   Toetuse andmise kriteeriumidega määratakse kindlaks pakkumiskutses osalemise tingimused. Nende kriteeriumide kehtestamisel võetakse arvesse meetme eesmärke ja need peavad olema kooskõlas läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise põhimõtetega.
  Artikkel 175b
  Väga madala maksumusega toetused

  (Finantsmääruse artikli 114 lõige 3)

  Väga madala maksumusega toetusteks loetakse toetused, mille maksumus ei ületa 5 000 eurot.” |
| --- | --- |

86.

Lisatakse artiklid 175a ja 175b:

“Artikkel 175a

Toetuse andmise kriteeriumid

(Finantsmääruse artikkel 114)

1.   Toetuste andmise kriteeriumid avaldatakse pakkumiskutses.

2.   Toetuse andmise kriteeriumidega määratakse kindlaks pakkumiskutses osalemise tingimused. Nende kriteeriumide kehtestamisel võetakse arvesse meetme eesmärke ja need peavad olema kooskõlas läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise põhimõtetega.

Artikkel 175b

Väga madala maksumusega toetused

(Finantsmääruse artikli 114 lõige 3)

Väga madala maksumusega toetusteks loetakse toetused, mille maksumus ei ületa 5 000 eurot.”

| 87. | Artikli 176 lõikele 3 lisatakse järgmine lõik:
  “Kui pakkumiskutses ei ole nõutud tõendavate dokumentide esitamist ja kui vastutaval eelarvevahendite käsutajal on taotlejate finantssuutlikkuse või tegevusvõime suhtes kahtlusi, nõuab ta neilt mis tahes asjakohaste dokumentide esitamist.” |
| --- | --- |

87.

Artikli 176 lõikele 3 lisatakse järgmine lõik:

“Kui pakkumiskutses ei ole nõutud tõendavate dokumentide esitamist ja kui vastutaval eelarvevahendite käsutajal on taotlejate finantssuutlikkuse või tegevusvõime suhtes kahtlusi, nõuab ta neilt mis tahes asjakohaste dokumentide esitamist.”

| 88. | Artiklit 178 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  “Vastutav eelarvevahendite käsutaja nimetab pakkumiste hindamise komisjon, välja arvatud juhul, kui Euroopa Komisjon otsustab valdkondliku erikava raames teisiti. Eelarvevahendite käsutaja võib kõnealuse komisjoni nimetada enne artikli 167 punktis d sätestatud pakkumiste esitamise tähtaega.” |
| --- | --- | --- |

88.

Artiklit 178 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

“Vastutav eelarvevahendite käsutaja nimetab pakkumiste hindamise komisjon, välja arvatud juhul, kui Euroopa Komisjon otsustab valdkondliku erikava raames teisiti. Eelarvevahendite käsutaja võib kõnealuse komisjoni nimetada enne artikli 167 punktis d sätestatud pakkumiste esitamise tähtaega.”

| b) | lisatakse lõige 1a:
  “1a.   Vastutav eelarvevahendite käsutaja jagab vajaduse korral menetluse mitmeks etapiks. Menetlust reguleerivad eeskirjad tehakse teatavaks pakkumiskutses.
  Kui pakkumiskutses on täpsustatud kaheetapiline esitamismenetlus, nõutakse teises etapis täieliku pakkumise esitamist vaid neilt taotlejatelt, kelle pakkumised vastavad esimese etapi hindamiskriteeriumidele.
  Kui pakkumiskutses on täpsustatud kaheetapiline esitamismenetlus, lähevad edasiseks hindamiseks vaid need pakkumised, mis on läbinud esimese etapi hindamise piiratud arvu kriteeriumide alusel.
  Taotlejaid, kelle pakkumised mis tahes etapis kõrvale jäetakse, teavitatakse sellest finantsmääruse artikli 116 lõike 3 kohaselt.
  Menetluse iga järgnev etapp peab eelnevast selgelt eristuma.
  Kogu menetluse jooksul ei nõuta samade dokumentide ja teabe teistkordset esitamist.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse lõige 1a:

“1a.   Vastutav eelarvevahendite käsutaja jagab vajaduse korral menetluse mitmeks etapiks. Menetlust reguleerivad eeskirjad tehakse teatavaks pakkumiskutses.

Kui pakkumiskutses on täpsustatud kaheetapiline esitamismenetlus, nõutakse teises etapis täieliku pakkumise esitamist vaid neilt taotlejatelt, kelle pakkumised vastavad esimese etapi hindamiskriteeriumidele.

Kui pakkumiskutses on täpsustatud kaheetapiline esitamismenetlus, lähevad edasiseks hindamiseks vaid need pakkumised, mis on läbinud esimese etapi hindamise piiratud arvu kriteeriumide alusel.

Taotlejaid, kelle pakkumised mis tahes etapis kõrvale jäetakse, teavitatakse sellest finantsmääruse artikli 116 lõike 3 kohaselt.

Menetluse iga järgnev etapp peab eelnevast selgelt eristuma.

Kogu menetluse jooksul ei nõuta samade dokumentide ja teabe teistkordset esitamist.”

| c) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  “2.   Hindamiskomisjon või vajaduse korral vastutav eelarvevahendite käsutaja võib nõuda taotlejalt lisateabe esitamist või taotlusega seoses esitatud tõendavate dokumentide selgitamist, seda eelkõige ilmselgete trükivigade esinemisel.
  Eelarvevahendite käsutaja peab menetluse kestel asjakohast registrit taotlejate kontaktandmete kohta.” |
| --- | --- |

c)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

“2.   Hindamiskomisjon või vajaduse korral vastutav eelarvevahendite käsutaja võib nõuda taotlejalt lisateabe esitamist või taotlusega seoses esitatud tõendavate dokumentide selgitamist, seda eelkõige ilmselgete trükivigade esinemisel.

Eelarvevahendite käsutaja peab menetluse kestel asjakohast registrit taotlejate kontaktandmete kohta.”

| 89. | Artikli 180 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:






  “a) | toetuste kohta, mis on antud meetmete jaoks, mille maksumus algab 750 000 eurost, kui maksetaotluste kumulatiivne summa on vähemalt 325 000 eurot;” |
| --- | --- | --- | --- |

89.

Artikli 180 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:

“a)

toetuste kohta, mis on antud meetmete jaoks, mille maksumus algab 750 000 eurost, kui maksetaotluste kumulatiivne summa on vähemalt 325 000 eurot;”

| b) | lõikele 3 lisatakse punkt d:






  “d) | mitme toetuse saajad, kes on esitanud eraldi tõendused, mis pakuvad nende nõuete koostamisel kasutatavate kontrollisüsteemide ja metoodika puhul samaväärseid tagatisi.” |
| --- | --- | --- |

b)

lõikele 3 lisatakse punkt d:

“d)

mitme toetuse saajad, kes on esitanud eraldi tõendused, mis pakuvad nende nõuete koostamisel kasutatavate kontrollisüsteemide ja metoodika puhul samaväärseid tagatisi.”

| 90. | Lisatakse artikkel 180a:
  “Artikkel 180a
  Toetuse vormid

  (Finantsmääruse artikkel 108a)

  1.   Finantsmääruse artikli 108a lõike 1 punktis a nimetatud vormis ühenduse toetused arvutatakse abikõlblike kulude põhjal, mis on määratletud kui abisaaja tegelikult kantud otsesed kulud ja mille suhtes kohaldatakse hinnangulist esialgset eelarvet, mis esitatakse koos pakkumisega ja mis sisaldub toetuslepingus või -otsuses.
  2.   Finantsmääruse artikli 108a lõike 1 punktis b nimetatud ühekordsed maksed katavad üldises mõistes teatavad meetme rakendamiseks või abisaaja iga-aastaseks tegevuseks vajalikud kulud kooskõlas lepingu tingimustega ja prognoosi alusel.
  3.   Finantsmääruse artikli 108a lõike 1 punktis c nimetatud kindlasummalised maksed katavad teatavad kindlad kululiigid, mis on eelnevalt selgelt kindlaks määratud kas eelnevalt kindlaksmääratud protsendimäära või ühikukulude astmestiku abil.” |
| --- | --- |

90.

Lisatakse artikkel 180a:

“Artikkel 180a

Toetuse vormid

(Finantsmääruse artikkel 108a)

1.   Finantsmääruse artikli 108a lõike 1 punktis a nimetatud vormis ühenduse toetused arvutatakse abikõlblike kulude põhjal, mis on määratletud kui abisaaja tegelikult kantud otsesed kulud ja mille suhtes kohaldatakse hinnangulist esialgset eelarvet, mis esitatakse koos pakkumisega ja mis sisaldub toetuslepingus või -otsuses.

2.   Finantsmääruse artikli 108a lõike 1 punktis b nimetatud ühekordsed maksed katavad üldises mõistes teatavad meetme rakendamiseks või abisaaja iga-aastaseks tegevuseks vajalikud kulud kooskõlas lepingu tingimustega ja prognoosi alusel.

3.   Finantsmääruse artikli 108a lõike 1 punktis c nimetatud kindlasummalised maksed katavad teatavad kindlad kululiigid, mis on eelnevalt selgelt kindlaks määratud kas eelnevalt kindlaksmääratud protsendimäära või ühikukulude astmestiku abil.”

| 91. | Artikkel 181 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 181
  Ühekordne ja kindlasummaline rahastamine

  (Finantsmääruse artikkel 108a)

  1.   Komisjon võib oma otsusega lubada järgmiste summade kasutamist:






  a) | üks ühekordne makse või mitu ühekordset makset, mille ühikuhind on kuni 25 000 eurot, et katta abikõlblike kulude üht või mitut kategooriat; |
| --- | --- | --- |

91.

Artikkel 181 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 181

Ühekordne ja kindlasummaline rahastamine

(Finantsmääruse artikkel 108a)

1.   Komisjon võib oma otsusega lubada järgmiste summade kasutamist:

a)

üks ühekordne makse või mitu ühekordset makset, mille ühikuhind on kuni 25 000 eurot, et katta abikõlblike kulude üht või mitut kategooriat;

| b) | kindlasummalised maksed majutuskuludeks ja lähetuse päevarahadeks, eelkõige personalieeskirjade lisas esitatud tabeli põhjal või nii, nagu komisjon need igal aastal heaks kiidab. |
| --- | --- |

b)

kindlasummalised maksed majutuskuludeks ja lähetuse päevarahadeks, eelkõige personalieeskirjade lisas esitatud tabeli põhjal või nii, nagu komisjon need igal aastal heaks kiidab.

Kõnealuse otsusega määratakse selliste maksete lubatud maksimaalne kogusumma toetuse või toetuseliigi kaupa.

2.   Vajaduse korral lubatakse selliseid ühekordseid makseid, mille ühikuväärtus ületab 25 000 eurot, põhiõigusaktis, milles kehtestatakse toetuse määramise tingimused ja maksimumsummad.

Komisjon korrigeerib kõnealuseid summasid iga kahe aasta järel statistiliste või muude objektiivsete andmete põhjal, nagu on sätestatud artikli 165 lõikes 2.

3.   Toetuse andmise otsuse või toetuslepinguga võidakse lubada rahastada abisaaja kaudseid kulusid kindlasummaliste maksete vormis kuni 7 % ulatuses meetme toetusele vastavatest üldkuludest, välja arvatud juhul, kui abisaajale makstakse ühenduse eelarvest tegevustoetust. 7 % ülemmäära võib ületada komisjoni põhjendatud otsuse alusel.

4.   Toetuse andmise otsus või toetusleping peab sisaldama kõiki vajalikke sätteid tegemaks kindlaks, et ühekordsete ja kindlasummaliste maksete tegemise tingimused on täidetud.”

| 92. | Artikkel 184 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 184
  Rakenduslepingud

  (Finantsmääruse artikkel 120)

  1.   Ilma et see piiraks direktiivi 2004/18/EÜ kohaldamist, kui toetatavate meetmete rakendamiseks on vaja sõlmida hankelepingud, sõlmivad abisaajad lepingu majanduslikult kõige soodsama pakkumise ehk parima hinna/kvaliteedi suhtega pakkumise alusel, vältides igasuguseid huvide konflikte.
  2.   Kui toetatavate meetmete rakendamine nõuab selliste hankelepingute sõlmimist, mille maksumus on üle 60 000 euro, võib vastutav eelarvevahendite käsutaja nõuda abisaajatelt lõikes 1 nimetatud eeskirjadele lisaks ka erieeskirjade täitmist.
  Need erieeskirjad põhinevad finantsmääruse eeskirjadel ja nende määramisel võetakse arvesse asjaomaste lepingute maksumust, ühenduse osamaksu suhtelist suurust meetme kogumaksumuse suhtes ja riski. Erieeskirjad lisatakse toetuse andmise otsusesse või toetuslepingusse.” |
| --- | --- |

92.

Artikkel 184 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 184

Rakenduslepingud

(Finantsmääruse artikkel 120)

1.   Ilma et see piiraks direktiivi 2004/18/EÜ kohaldamist, kui toetatavate meetmete rakendamiseks on vaja sõlmida hankelepingud, sõlmivad abisaajad lepingu majanduslikult kõige soodsama pakkumise ehk parima hinna/kvaliteedi suhtega pakkumise alusel, vältides igasuguseid huvide konflikte.

2.   Kui toetatavate meetmete rakendamine nõuab selliste hankelepingute sõlmimist, mille maksumus on üle 60 000 euro, võib vastutav eelarvevahendite käsutaja nõuda abisaajatelt lõikes 1 nimetatud eeskirjadele lisaks ka erieeskirjade täitmist.

Need erieeskirjad põhinevad finantsmääruse eeskirjadel ja nende määramisel võetakse arvesse asjaomaste lepingute maksumust, ühenduse osamaksu suhtelist suurust meetme kogumaksumuse suhtes ja riski. Erieeskirjad lisatakse toetuse andmise otsusesse või toetuslepingusse.”

| 93. | Lisatakse artikkel 184a:
  “Artikkel 184a
  Kolmandatele isikutele rahalise toetuse andmine

  (Finantsmääruse artikli 120 lõige 2)

  1.   Tingimusel, et saavutada tahetavad eesmärgid või tulemused on finantsmääruse artikli 120 lõike 2 punktis b osutatud tingimuste kohaselt piisavalt üksikasjalikult määratletud, võib kaalutlusõiguse kasutamise võimalusi lugeda ammendunuks, kui toetuse andmise otsuses või toetuslepingus on täpsustatud ka järgnev:






  a) | kolmandatele isikutele makstava rahalise toetuse miinimum- ja maksimumsumma ja täpse summa määramise kriteeriumid; |
| --- | --- | --- |

93.

Lisatakse artikkel 184a:

“Artikkel 184a

Kolmandatele isikutele rahalise toetuse andmine

(Finantsmääruse artikli 120 lõige 2)

1.   Tingimusel, et saavutada tahetavad eesmärgid või tulemused on finantsmääruse artikli 120 lõike 2 punktis b osutatud tingimuste kohaselt piisavalt üksikasjalikult määratletud, võib kaalutlusõiguse kasutamise võimalusi lugeda ammendunuks, kui toetuse andmise otsuses või toetuslepingus on täpsustatud ka järgnev:

a)

kolmandatele isikutele makstava rahalise toetuse miinimum- ja maksimumsumma ja täpse summa määramise kriteeriumid;

| b) | erinevad tegevuse liigid, millele võib rahalist toetust anda, fikseeritud nimekirja alusel. |
| --- | --- |

b)

erinevad tegevuse liigid, millele võib rahalist toetust anda, fikseeritud nimekirja alusel.

2.   Finantsmääruse artikli 120 lõike 2 punkti c kohaldamisel on rahalise toetuse maksimumsumma, mida abisaaja võib kolmandatele isikutele maksta, 100 000 eurot, kusjuures ühele kolmandale isikule võib maksta kuni 10 000 eurot.”

| 94. | Artiklile 185 lisatakse järgmine lõik:
  “Eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruanne on finantsmääruse artiklis 121 nimetatud eelarve täitmise aruandest eraldiseisev dokument.” |
| --- | --- |

94.

Artiklile 185 lisatakse järgmine lõik:

“Eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruanne on finantsmääruse artiklis 121 nimetatud eelarve täitmise aruandest eraldiseisev dokument.”

| 95. | Artiklis 187 asendatakse sõnad “artiklis 185” sõnadega “artiklis 121”. |
| --- | --- |

95.

Artiklis 187 asendatakse sõnad “artiklis 185” sõnadega “artiklis 121”.

| 96. | Artikli 207 lõikes 1 asendatakse sõnad “artiklis 185” sõnadega “artiklis 121”. |
| --- | --- |

96.

Artikli 207 lõikes 1 asendatakse sõnad “artiklis 185” sõnadega “artiklis 121”.

| 97. | Artikli 209 lõikes 1 asendatakse sõnad “artiklis 185” sõnadega “artiklis 121”. |
| --- | --- |

97.

Artikli 209 lõikes 1 asendatakse sõnad “artiklis 185” sõnadega “artiklis 121”.

| 98. | Artiklis 210 asendatakse sõnad “artiklis 185” sõnadega “artiklis 121”. |
| --- | --- |

98.

Artiklis 210 asendatakse sõnad “artiklis 185” sõnadega “artiklis 121”.

| 99. | Artikli 219 lõikes 1 asendatakse sõnad “EAGGF tagatisrahastuga” sõnadega “EAGFiga”. |
| --- | --- |

99.

Artikli 219 lõikes 1 asendatakse sõnad “EAGGF tagatisrahastuga” sõnadega “EAGFiga”.

| 100. | Artiklis 225 asendatakse sõnad “artiklis 185” sõnadega “artiklis 121”. |
| --- | --- |

100.

Artiklis 225 asendatakse sõnad “artiklis 185” sõnadega “artiklis 121”.

| 101. | II osa I jaotise pealkiri asendatakse järgmisega:
  “I   JAOTIS
  STRUKTUURIFONDID, ÜHTEKUULUVUSFOND, EUROOPA KALANDUSFOND JA EUROOPA MAAELU ARENGU PÕLLUMAJANDUSFOND” |
| --- | --- |

101.

II osa I jaotise pealkiri asendatakse järgmisega:

“I   JAOTIS

STRUKTUURIFONDID, ÜHTEKUULUVUSFOND, EUROOPA KALANDUSFOND JA EUROOPA MAAELU ARENGU PÕLLUMAJANDUSFOND”

| 102. | Artiklis 228 asendatakse sõnad “Struktuurifonde ja Ühtekuuluvusfondi” sõnadega “Struktuurifonde, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Kalandusfondi ja Euroopa maaelu arengu põllumajandusfondi”. |
| --- | --- |

102.

Artiklis 228 asendatakse sõnad “Struktuurifonde ja Ühtekuuluvusfondi” sõnadega “Struktuurifonde, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Kalandusfondi ja Euroopa maaelu arengu põllumajandusfondi”.

| 103. | Artiklile 229 lisatakse lõige 7:
  “7.   Finantsmääruse artikli 160 lõikes 1a nimetatud saadaoleva summa eelarvestused saadetakse peaarvepidajale kirjendamiseks.” |
| --- | --- |

103.

Artiklile 229 lisatakse lõige 7:

“7.   Finantsmääruse artikli 160 lõikes 1a nimetatud saadaoleva summa eelarvestused saadetakse peaarvepidajale kirjendamiseks.”

| 104. | Artiklit 232 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  “1.   Enne kui sõlmitakse leping detsentraliseeritult hallatava meetme rahastamise kohta, teeb vastutav eelarvevahendite käsutaja dokumentide ja kohapealse kontrolli abil kindlaks, et abi saava kolmanda riigi loodud haldus- ja kontrollisüsteem ühenduse rahaliste vahendite haldamiseks vastab finantsmääruse artiklile 56.” |
| --- | --- | --- |

104.

Artiklit 232 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

“1.   Enne kui sõlmitakse leping detsentraliseeritult hallatava meetme rahastamise kohta, teeb vastutav eelarvevahendite käsutaja dokumentide ja kohapealse kontrolli abil kindlaks, et abi saava kolmanda riigi loodud haldus- ja kontrollisüsteem ühenduse rahaliste vahendite haldamiseks vastab finantsmääruse artiklile 56.”

| b) | lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  i) | punktid a ja b asendatakse järgmistega:






  “a) | sätted, millega tagatakse finantsmääruse artikli 56 lõigetes 1 ja 2 ettenähtud kriteeriumide järgimine; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

i)

punktid a ja b asendatakse järgmistega:

“a)

sätted, millega tagatakse finantsmääruse artikli 56 lõigetes 1 ja 2 ettenähtud kriteeriumide järgimine;

| b) | sätted, millega nähakse ette, et kui finantsmääruse artikli 56 lõigetes 1 ja 2 sätestatud miinimumkriteeriume enam ei järgita, võib komisjon lepingu täitmise peatada või lõpetada;” |
| --- | --- |

b)

sätted, millega nähakse ette, et kui finantsmääruse artikli 56 lõigetes 1 ja 2 sätestatud miinimumkriteeriume enam ei järgita, võib komisjon lepingu täitmise peatada või lõpetada;”

| ii) | punktis c asendatakse sõnad “artikli 53 lõikes 5” sõnadega “artiklis 53c”. |
| --- | --- |

ii)

punktis c asendatakse sõnad “artikli 53 lõikes 5” sõnadega “artiklis 53c”.

| iii) | punkt d asendatakse järgmisega:






  “d) | sätted, mille alusel luuakse finantsmääruse artiklis 53c nimetatud ja käesoleva määruse artiklis 42 täpsustatud finantskorrektsioonimehhanismid, eelkõige seoses summade tagasinõudmisega tasaarvestuse teel, kui meede on täielikult detsentraliseeritud.” |
| --- | --- | --- |

iii)

punkt d asendatakse järgmisega:

“d)

sätted, mille alusel luuakse finantsmääruse artiklis 53c nimetatud ja käesoleva määruse artiklis 42 täpsustatud finantskorrektsioonimehhanismid, eelkõige seoses summade tagasinõudmisega tasaarvestuse teel, kui meede on täielikult detsentraliseeritud.”

| iv) | lisatakse punkt e:






  “e) | sätted, mis käsitlevad eelarvest rahastatavate abisaajate avalikustamist.” |
| --- | --- | --- |

iv)

lisatakse punkt e:

“e)

sätted, mis käsitlevad eelarvest rahastatavate abisaajate avalikustamist.”

| c) | lisatakse lõige 3:
  “3.   Lõike 2 punktis e osutatud sätetega nõutakse kolmandalt riigilt artikli 169 lõikes 2 osutatud teabe avaldamist standardesitusviisi kohaselt selleks ettenähtud ja kergesti ligipääsetavas kohas oma veebisaidil. Kui kõnealune internetis avaldamine ei ole võimalik, avaldatakse teave muu asjakohase teabekanali kaudu, milleks muu hulgas võib olla riigi ametlik väljaanne.
  Avaldamine toimub kolmandale riigile vahendite eraldamise eelarveaasta sulgemisele järgneva aasta esimesel poolel.
  Kolmas riik teatab komisjonile avaldamise koha veebisaidi aadressi ning kõnealusele aadressile viidatakse selleks ettenähtud kohas ühenduse institutsioonide veebisaidil, millele on osutatud artikli 169 lõikes 1. Kui teavet avaldatakse muul viisil teatab kolmas riik komisjonile kõik üksikasjad kasutatava teabekanali kohta.” |
| --- | --- |

c)

lisatakse lõige 3:

“3.   Lõike 2 punktis e osutatud sätetega nõutakse kolmandalt riigilt artikli 169 lõikes 2 osutatud teabe avaldamist standardesitusviisi kohaselt selleks ettenähtud ja kergesti ligipääsetavas kohas oma veebisaidil. Kui kõnealune internetis avaldamine ei ole võimalik, avaldatakse teave muu asjakohase teabekanali kaudu, milleks muu hulgas võib olla riigi ametlik väljaanne.

Avaldamine toimub kolmandale riigile vahendite eraldamise eelarveaasta sulgemisele järgneva aasta esimesel poolel.

Kolmas riik teatab komisjonile avaldamise koha veebisaidi aadressi ning kõnealusele aadressile viidatakse selleks ettenähtud kohas ühenduse institutsioonide veebisaidil, millele on osutatud artikli 169 lõikes 1. Kui teavet avaldatakse muul viisil teatab kolmas riik komisjonile kõik üksikasjad kasutatava teabekanali kohta.”

| 105. | Lisatakse artikkel 233a:
  “Artikkel 233a
  Automaatne vabastamine mitmeaastaste programmide jagatud kulukohustuste kulukohustustest

  (Finantsmääruse artikli 166 lõige 3)

  1.   Finantsmääruse artikli 166 lõike 3 punktis a sätestatud automaatse kulukohustustest vabastamise arvutamine ei hõlma järgmisi elemente:






  a) | eelarveliste kulukohustuste see osa, mille kohta on esitatud kuludeklaratsioon, kuid mille tasumise on komisjon n+3 aasta 31. detsembriks katkestanud või peatanud; |
| --- | --- | --- |

105.

Lisatakse artikkel 233a:

“Artikkel 233a

Automaatne vabastamine mitmeaastaste programmide jagatud kulukohustuste kulukohustustest

(Finantsmääruse artikli 166 lõige 3)

1.   Finantsmääruse artikli 166 lõike 3 punktis a sätestatud automaatse kulukohustustest vabastamise arvutamine ei hõlma järgmisi elemente:

a)

eelarveliste kulukohustuste see osa, mille kohta on esitatud kuludeklaratsioon, kuid mille tasumise on komisjon n+3 aasta 31. detsembriks katkestanud või peatanud;

| b) | eelarveliste kulukohustuste see osa, mille puhul ei ole olnud võimalik makset teha või kuludeklaratsiooni esitada vääramatu jõu tõttu, mis programmi täitmist tõsiselt häirib. |
| --- | --- |

b)

eelarveliste kulukohustuste see osa, mille puhul ei ole olnud võimalik makset teha või kuludeklaratsiooni esitada vääramatu jõu tõttu, mis programmi täitmist tõsiselt häirib.

Siseriiklikud asutused, kes tuginevad esimese lõigu punkti b kohaselt vääramatule jõule, peavad näitama, millised on selle otsesed tagajärjed programmi või selle osa rakendamisele.

2.   Automaatse kulukohustustest vabastamise ohu korral teavitab komisjon abi saavaid riike ja asjaomaseid asutusi sellest piisavalt varakult. Komisjon teavitab neid oma valduses olevale teabele vastavast asjaomasest summast. Abisaajariikidel on teabe kättesaamisest arvates aega kaks kuud kõnealuse summaga nõustumiseks või oma märkuste esitamiseks. Komisjon teostab automaatse kohustustest vabastamise hiljemalt üheksa kuud pärast finantsmääruse artikli 166 lõike 3 punktides a ja b sätestatud tähtaja möödumist.

3.   Automaatse kulukohustustest vabastamise korral vähendatakse kõnealuse aasta kohta asjaomastele programmidele antavat ühenduse rahalist toetust automaatselt vabastatud kulukohustuste summa võrra. Abisaajariik esitab läbivaadatud rahastamiskava, milles abi vähendamine on vajaduse korral jaotatud prioriteetide ja meetmete vahel. Kui ta seda ei tee, vähendab komisjon igale prioriteedile eraldatud summasid proportsionaalselt.”

| 106. | Artiklit 237 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  “Käesoleva määruse artiklite 118–121, välja arvatud mõisted, artikli 122 lõigete 3 ja 4, artiklite 123, 126–129, artikli 131 lõigete 3–6, artikli 139 lõike 2, artiklite 140–146, artikli 148, artiklite 151 ja 152 ning artikli 158a sätteid ei kohaldata finantsmääruse artikli 167 lõike 1 punktides a ja b nimetatud tellijate või nende nimel sõlmitud hankelepingute suhtes.” |
| --- | --- | --- |

106.

Artiklit 237 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

“Käesoleva määruse artiklite 118–121, välja arvatud mõisted, artikli 122 lõigete 3 ja 4, artiklite 123, 126–129, artikli 131 lõigete 3–6, artikli 139 lõike 2, artiklite 140–146, artikli 148, artiklite 151 ja 152 ning artikli 158a sätteid ei kohaldata finantsmääruse artikli 167 lõike 1 punktides a ja b nimetatud tellijate või nende nimel sõlmitud hankelepingute suhtes.”

| b) | lõige 3 jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

lõige 3 jäetakse välja.

| 107. | Artikli 240 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  “3.   Teade lepingu sõlmimise kohta saadetakse pärast lepingu allakirjutamist, välja arvatud juhul, kui leping on vajaduse korral salajaseks kuulutatud või kui lepingutäitmisega peavad kaasnema julgeolekualased erimeetmed või kui see on vajalik Euroopa Liidu oluliste huvide kaitseks või kui abisaajariik seda nõuab ja kui lepingu sõlmimise teate avaldamist ei loeta asjakohaseks.” |
| --- | --- |

107.

Artikli 240 lõige 3 asendatakse järgmisega:

“3.   Teade lepingu sõlmimise kohta saadetakse pärast lepingu allakirjutamist, välja arvatud juhul, kui leping on vajaduse korral salajaseks kuulutatud või kui lepingutäitmisega peavad kaasnema julgeolekualased erimeetmed või kui see on vajalik Euroopa Liidu oluliste huvide kaitseks või kui abisaajariik seda nõuab ja kui lepingu sõlmimise teate avaldamist ei loeta asjakohaseks.”

| 108. | Artikli 241 lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:
  “Kuni 10 000 euro suuruse maksumusega lepinguid võib sõlmida ühe pakkumise alusel.” |
| --- | --- |

108.

Artikli 241 lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:

“Kuni 10 000 euro suuruse maksumusega lepinguid võib sõlmida ühe pakkumise alusel.”

| 109. | Artikli 242 lõikele 1 lisatakse punkt h:






  “h) | lepingute puhul, mis on kuulutatud salajaseks või mille täitmisega peavad kaasnema julgeolekualased erimeetmed, või kui see on vajalik Euroopa Liidu või abisaajariigi oluliste huvide kaitseks.” |
| --- | --- | --- |

109.

Artikli 242 lõikele 1 lisatakse punkt h:

“h)

lepingute puhul, mis on kuulutatud salajaseks või mille täitmisega peavad kaasnema julgeolekualased erimeetmed, või kui see on vajalik Euroopa Liidu või abisaajariigi oluliste huvide kaitseks.”

| 110. | Artikli 243 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | punktis b asendatakse sõnad “30 000 eurot” sõnadega “60 000 eurot”. |
| --- | --- | --- |

110.

Artikli 243 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

a)

punktis b asendatakse sõnad “30 000 eurot” sõnadega “60 000 eurot”.

| b) | punkt c asendatakse järgmisega:






  “c) | lepingud, mille maksumus on alla 60 000 euro: konkureeriv läbirääkimistega menetlus lõike 2 tähenduses.” |
| --- | --- | --- |

b)

punkt c asendatakse järgmisega:

“c)

lepingud, mille maksumus on alla 60 000 euro: konkureeriv läbirääkimistega menetlus lõike 2 tähenduses.”

| c) | teine lõik asendatakse järgmisega:
  “Kuni 10 000 euro suuruse maksumusega lepinguid võib sõlmida ühe pakkumise alusel.” |
| --- | --- |

c)

teine lõik asendatakse järgmisega:

“Kuni 10 000 euro suuruse maksumusega lepinguid võib sõlmida ühe pakkumise alusel.”

| 111. | Artikli 244 lõikele 1 lisatakse punktid f–h:






  “f) | lepingute puhul, mis on kuulutatud salajaseks või mille täitmisega peavad kaasnema julgeolekualased erimeetmed, või kui see on vajalik Euroopa Liidu või abisaajariigi oluliste huvide kaitseks; |
| --- | --- | --- |

111.

Artikli 244 lõikele 1 lisatakse punktid f–h:

“f)

lepingute puhul, mis on kuulutatud salajaseks või mille täitmisega peavad kaasnema julgeolekualased erimeetmed, või kui see on vajalik Euroopa Liidu või abisaajariigi oluliste huvide kaitseks;

| g) | tooraineturul noteeritud ja sealt ostetud toodetest koosnevate tarnetega seotud lepingute puhul; |
| --- | --- |

g)

tooraineturul noteeritud ja sealt ostetud toodetest koosnevate tarnetega seotud lepingute puhul;

| h) | lepingute puhul, mis seonduvad ostudega, mis tehakse erakordselt soodsatel tingimustel tarnijalt, kes on oma äritegevust lõpetamas, või pankrotihalduritelt või likvideerijatelt võlausaldajaga sõlmitud kokkuleppe või muu samalaadse menetluse alusel vastavalt siseriiklikele õigusnormidele.” |
| --- | --- |

h)

lepingute puhul, mis seonduvad ostudega, mis tehakse erakordselt soodsatel tingimustel tarnijalt, kes on oma äritegevust lõpetamas, või pankrotihalduritelt või likvideerijatelt võlausaldajaga sõlmitud kokkuleppe või muu samalaadse menetluse alusel vastavalt siseriiklikele õigusnormidele.”

| 112. | Artikli 245 lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:
  “Kuni 10 000 euro suuruse maksumusega lepinguid võib sõlmida ühe pakkumise alusel.” |
| --- | --- |

112.

Artikli 245 lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:

“Kuni 10 000 euro suuruse maksumusega lepinguid võib sõlmida ühe pakkumise alusel.”

| 113. | Artikli 246 lõike 1 esimesele lõigule lisatakse punkt e:






  “e) | lepingute puhul, mis on kuulutatud salajaseks või mille täitmisega peavad kaasnema julgeolekualased erimeetmed, või kui see on vajalik Euroopa Liidu või abisaajariigi oluliste huvide kaitseks.” |
| --- | --- | --- |

113.

Artikli 246 lõike 1 esimesele lõigule lisatakse punkt e:

“e)

lepingute puhul, mis on kuulutatud salajaseks või mille täitmisega peavad kaasnema julgeolekualased erimeetmed, või kui see on vajalik Euroopa Liidu või abisaajariigi oluliste huvide kaitseks.”

| 114. | Artiklit 253 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikele 1 lisatakse punkt e:






  “e) | kui ühenduse huvides on olla meetme puhul ainsaks toetuse andjaks ja eelkõige ühenduse meetme läbipaistvuse tagamiseks.” |
| --- | --- | --- | --- |

114.

Artiklit 253 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikele 1 lisatakse punkt e:

“e)

kui ühenduse huvides on olla meetme puhul ainsaks toetuse andjaks ja eelkõige ühenduse meetme läbipaistvuse tagamiseks.”

| b) | lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:
  “Lõike 1 punktis e nimetatud juhul tuleb põhjendused esitada aga komisjoni rahastamisotsuses.” |
| --- | --- |

b)

lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:

“Lõike 1 punktis e nimetatud juhul tuleb põhjendused esitada aga komisjoni rahastamisotsuses.”

| 115. | Artikkel 258 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 258
  Institutsioonidepoolne delegeerimine institutsioonidevahelistele talitustele

  (Finantsmääruse artiklid 171 ja 174a)

  Iga institutsioon vastutab eelarveliste kulukohustuste täitmise eest. Institutsioonid võivad delegeerida asjaomase institutsioonidevahelise talituse juhatajale kõik sellele järgnevad toimingud, eelkõige juriidilised kohustused, kulude tõendamise, maksete kinnitamise ja tulude haldamise, kehtestades sellise volituste delegeerimise piirid ja tingimused.” |
| --- | --- |

115.

Artikkel 258 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 258

Institutsioonidepoolne delegeerimine institutsioonidevahelistele talitustele

(Finantsmääruse artiklid 171 ja 174a)

Iga institutsioon vastutab eelarveliste kulukohustuste täitmise eest. Institutsioonid võivad delegeerida asjaomase institutsioonidevahelise talituse juhatajale kõik sellele järgnevad toimingud, eelkõige juriidilised kohustused, kulude tõendamise, maksete kinnitamise ja tulude haldamise, kehtestades sellise volituste delegeerimise piirid ja tingimused.”

| 116. | Lisatakse artikkel 258a:
  “Artikkel 258a
  Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitust käsitlevad erieeskirjad

  (Finantsmääruse artiklid 171 ja 174a)

  Seoses ametlike väljaannete talitusega otsustab iga institutsioon ise oma väljaannete avaldamise üle.
  Väljaannete müügist saadud puhastulu antakse finantsmääruse artikli 18 kohaselt taaskasutamiseks sihtotstarbelise tuluna asutusele, kes on nende väljaannete autor.” |
| --- | --- |

116.

Lisatakse artikkel 258a:

“Artikkel 258a

Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitust käsitlevad erieeskirjad

(Finantsmääruse artiklid 171 ja 174a)

Seoses ametlike väljaannete talitusega otsustab iga institutsioon ise oma väljaannete avaldamise üle.

Väljaannete müügist saadud puhastulu antakse finantsmääruse artikli 18 kohaselt taaskasutamiseks sihtotstarbelise tuluna asutusele, kes on nende väljaannete autor.”

| 117. | Artikkel 261 jäetakse välja. |
| --- | --- |

117.

Artikkel 261 jäetakse välja.

| 118. | II ossa lisatakse VI jaotis:
  “VI   JAOTIS
  EKSPERDID” |
| --- | --- |

118.

II ossa lisatakse VI jaotis:

“VI   JAOTIS

EKSPERDID”

| 119. | Lisatakse artikkel 265a:
  “Artikkel 265a
  Väliseksperdid

  (Finantsmääruse artikkel 179a)

  1.   Artikli 158 lõike 1 punktis a kehtestatud künnistest väiksema maksumuse korral võib ülesannete jaoks, mille hulka eelkõige kuulub ettepanekutele hinnangute andmine ja tehniline tugi, valida väliseksperdid vastavalt käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud menetlusele.
  2.   Osalemiskutse avaldatakse eelkõige Euroopa Liidu Teatajas või institutsiooni veebisaidil, et tagada potentsiaalsete taotlejate võimalikult laiaulatuslik teavitamine ja koostada ekspertide nimekiri.
  Osalemiskutse alusel koostatud nimekiri ei tohi kehtida kauem kui mitmeaastase programmi lõpuni.
  Huvitatud isik võib esitada taotluse igal ajal nimekirja kehtivuse jooksul, välja arvatud kehtivusaja viimase kolme kuu jooksul.
  3.   Väliseksperte ei loetleta lõikes 2 osutatud nimekirjas, kui nad on mõnes finantsmääruse artiklis 93 osutatud olukordadest.
  4.   Lõikes 2 nimetatud nimekirjas loetletud välisekspertide hulgast tehakse valik vastavalt nende suutlikkusele täita lõikes 1 nimetatud ülesandeid ning kooskõlas mittediskrimineerimise, võrdse kohtlemise ja huvide konflikti puudumise põhimõtetega.” |
| --- | --- |

119.

Lisatakse artikkel 265a:

“Artikkel 265a

Väliseksperdid

(Finantsmääruse artikkel 179a)

1.   Artikli 158 lõike 1 punktis a kehtestatud künnistest väiksema maksumuse korral võib ülesannete jaoks, mille hulka eelkõige kuulub ettepanekutele hinnangute andmine ja tehniline tugi, valida väliseksperdid vastavalt käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud menetlusele.

2.   Osalemiskutse avaldatakse eelkõige Euroopa Liidu Teatajas või institutsiooni veebisaidil, et tagada potentsiaalsete taotlejate võimalikult laiaulatuslik teavitamine ja koostada ekspertide nimekiri.

Osalemiskutse alusel koostatud nimekiri ei tohi kehtida kauem kui mitmeaastase programmi lõpuni.

Huvitatud isik võib esitada taotluse igal ajal nimekirja kehtivuse jooksul, välja arvatud kehtivusaja viimase kolme kuu jooksul.

3.   Väliseksperte ei loetleta lõikes 2 osutatud nimekirjas, kui nad on mõnes finantsmääruse artiklis 93 osutatud olukordadest.

4.   Lõikes 2 nimetatud nimekirjas loetletud välisekspertide hulgast tehakse valik vastavalt nende suutlikkusele täita lõikes 1 nimetatud ülesandeid ning kooskõlas mittediskrimineerimise, võrdse kohtlemise ja huvide konflikti puudumise põhimõtetega.”

| 120. | Artikkel 269 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 269
  Ühinemiseelse abi detsentraliseeritud haldamine

  (Finantsmääruse artikkel 53c)

  Seoses nõukogu määruses (EMÜ) nr 3906/89 (11) ja nõukogu määruses (EÜ) nr 555/2000 (12) nimetatud ühinemiseelse abiga ei kohaldata artiklis 35 sätestatud eelkontrolli käsitlevaid eeskirju kõnealuste kandidaatriikidega juba toimiva detsentraliseeritud haldamise suhtes. |
| --- | --- |

120.

Artikkel 269 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 269

Ühinemiseelse abi detsentraliseeritud haldamine

(Finantsmääruse artikkel 53c)

Seoses nõukogu määruses (EMÜ) nr 3906/89 (11) ja nõukogu määruses (EÜ) nr 555/2000 (12) nimetatud ühinemiseelse abiga ei kohaldata artiklis 35 sätestatud eelkontrolli käsitlevaid eeskirju kõnealuste kandidaatriikidega juba toimiva detsentraliseeritud haldamise suhtes.

| 121. | Artikli 271 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  “1.   Artiklites 54, 67, 119, 126, 128–130, 135, 151, 152, 164, 172, 173, 175b, 180, 181, 182, 226, 241, 243, 245 ja 250 esitatud künniseid ja summasid ajakohastatakse iga kolme aasta järel ühenduse tarbijahinnaindeksi muutuste alusel.” |
| --- | --- |

121.

Artikli 271 lõige 1 asendatakse järgmisega:

“1.   Artiklites 54, 67, 119, 126, 128–130, 135, 151, 152, 164, 172, 173, 175b, 180, 181, 182, 226, 241, 243, 245 ja 250 esitatud künniseid ja summasid ajakohastatakse iga kolme aasta järel ühenduse tarbijahinnaindeksi muutuste alusel.”

Artikkel 2

Enne 1. maid 2007 alustatud riigihankemenetluste ja toetuste andmise menetluste suhtes kohaldatakse eeskirju, mis kehtisid kõnealuste menetluste alustamise ajal.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. maist 2007.

Artikli 1 lõike 45 punkti d kohaldatakse 1. jaanuarist 2008 ja artikli 1 lõiget 59 kohaldatakse 1. jaanuarist 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. aprill 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Dalia GRYBAUSKAITĖ

---

(1)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006 (ELT L 390, 30.12.2006, lk 1).

1

(2)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1248/2006 (ELT L 227, 19.8.2006, lk 3).

2

(3)  ELT L 210, 31.7.2006, lk 82.

3

(4)  ELT L 310, 9.11.2006, lk 1.

4

(5)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1”.

5

(6)  EÜT C 316, 27.11.1995, lk 48.

6

(7)  EÜT C 195, 25.6.1997, lk 1.

7

(8)  EÜT L 351, 29.12.1998, lk 1.

8

(9)  EÜT L 166, 28.6.1991, lk 77.”

9

(10)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 3.”

10

(11)  EÜT L 375, 23.12.1989, lk 11.

11

(12)  EÜT L 68, 16.3.2000, lk 3.”

12

---

| 28.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 111/46 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 111/46

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 479/2007,

27. aprill 2007,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2076/2005, millega nähakse ette üleminekumeetmed Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EÜ) nr 853/2004, (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004 rakendamiseks ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 853/2004 ja (EÜ) nr 854/2004

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad, (1) eriti selle artiklit 9,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 854/2004, millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks, (2) eriti selle artiklit 16,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 2076/2005 (3) on ette nähtud üleminekumeetmed Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EÜ) nr 853/2004, (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004 rakendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 2076/2005 (3) on ette nähtud üleminekumeetmed Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EÜ) nr 853/2004, (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004 rakendamiseks.

| (2) | Komisjoni määruse (EÜ) nr 2074/2005 (4) artiklis 6 on sätestatud teatavate loomset päritolu toodete määruse (EÜ) nr 853/2004 kohaseks impordiks ettenähtud veterinaarsertifikaatide näidised. Need tooted on sätestatud määruse (EÜ) nr 2074/2005 VI lisas ning nende hulka kuuluvad konnakoivad, teod, želatiin, kollageen, kalatooted, elusad kahepoolmelised molluskid, mesi ja muud mesindustooted. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määruse (EÜ) nr 2074/2005 (4) artiklis 6 on sätestatud teatavate loomset päritolu toodete määruse (EÜ) nr 853/2004 kohaseks impordiks ettenähtud veterinaarsertifikaatide näidised. Need tooted on sätestatud määruse (EÜ) nr 2074/2005 VI lisas ning nende hulka kuuluvad konnakoivad, teod, želatiin, kollageen, kalatooted, elusad kahepoolmelised molluskid, mesi ja muud mesindustooted.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 2076/2005 artikli 7 lõikes 4 on sätestatud, et erandina määruse (EÜ) nr 2074/2005 VI lisast võib kuni 1. maini 2007 importida ühendusse kõnealuses lisas osutatud tooteid, mille jaoks on välja antud asjaomased impordisertifikaadid kooskõlas ühenduse ühtlustatud eeskirjadega, mis kehtisid enne 1. jaanuari 2006, ja kooskõlas riiklike eeskirjadega, mida rakendati liikmesriikides enne seda kuupäeva muudel juhtudel. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 2076/2005 artikli 7 lõikes 4 on sätestatud, et erandina määruse (EÜ) nr 2074/2005 VI lisast võib kuni 1. maini 2007 importida ühendusse kõnealuses lisas osutatud tooteid, mille jaoks on välja antud asjaomased impordisertifikaadid kooskõlas ühenduse ühtlustatud eeskirjadega, mis kehtisid enne 1. jaanuari 2006, ja kooskõlas riiklike eeskirjadega, mida rakendati liikmesriikides enne seda kuupäeva muudel juhtudel.

| (4) | Vältimaks olukorda, kus kolmandate riikide sertifitseerimissüsteemi hilinenud kohandamine määrusega (EÜ) nr 2074/2005 kehtestatud uue sertifitseerimiskorraga võiks tekitada häireid kaubanduses ja halduslikke probleeme toodete ühendusse sisenemisel, mis võiksid tekkida, tuleks kõnealuse määruse VI lisas loetletud kaupade importimisel ühendusse lubada 1. maist 2007 kuni 30. juunini 2007 kasutada varasema sertifitseerimiskorra kohaselt välja antud ja enne 1. maid 2007 allkirjastatud sertifikaate. |
| --- | --- |

(4)

Vältimaks olukorda, kus kolmandate riikide sertifitseerimissüsteemi hilinenud kohandamine määrusega (EÜ) nr 2074/2005 kehtestatud uue sertifitseerimiskorraga võiks tekitada häireid kaubanduses ja halduslikke probleeme toodete ühendusse sisenemisel, mis võiksid tekkida, tuleks kõnealuse määruse VI lisas loetletud kaupade importimisel ühendusse lubada 1. maist 2007 kuni 30. juunini 2007 kasutada varasema sertifitseerimiskorra kohaselt välja antud ja enne 1. maid 2007 allkirjastatud sertifikaate.

| (5) | Kalatoodete määratlus hõlmab ka kalaõli. Määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisas on sätestatud erinõuded inimtoiduks ettenähtud kalaõli tootmise ja turuleviimise kohta. Määruse (EÜ) nr 2076/2005 artikli 7 lõikega 3 nähakse siiski kuni 31. oktoobrini 2007 ette erand selle lisa suhtes kolmandates riikides inimtoiduks ettenähtud kalaõli tootvate ettevõtete puhul. Seega tuleks ette näha üleminekumeetmed, millega lubatakse kuni 31. detsembrini 2007 ühendusse importida kõnealuseid tooteid, millel on kaasas sertifikaadid, mis on välja antud riiklike eeskirjade alusel enne komisjoni määruse (EÜ) nr 1664/2006 jõustumist. |
| --- | --- |

(5)

Kalatoodete määratlus hõlmab ka kalaõli. Määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisas on sätestatud erinõuded inimtoiduks ettenähtud kalaõli tootmise ja turuleviimise kohta. Määruse (EÜ) nr 2076/2005 artikli 7 lõikega 3 nähakse siiski kuni 31. oktoobrini 2007 ette erand selle lisa suhtes kolmandates riikides inimtoiduks ettenähtud kalaõli tootvate ettevõtete puhul. Seega tuleks ette näha üleminekumeetmed, millega lubatakse kuni 31. detsembrini 2007 ühendusse importida kõnealuseid tooteid, millel on kaasas sertifikaadid, mis on välja antud riiklike eeskirjade alusel enne komisjoni määruse (EÜ) nr 1664/2006 jõustumist.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 2076/2005 artikliga 17 lubatakse teatavatel kolmandatel riikidel, mis ei ole veel ühinenud ühenduse kontrollieeskirjadega, teatavatel tingimustel eksportida ühendusse elusaid kahepoolmelisi molluskeid ja kalatooteid. Nende toodetega peavad olema kaasas tervisesertifikaadid, mille näidised on esitatud komisjoni otsustes 95/328/EÜ (5) ja 96/333/EÜ (6) ning milles kinnitatakse vastavust üksnes rahvatervisega seotud nõuetele. Loomade tervise arvesse võtmiseks tuleb nimetatud sertifikaatidele lisada määrusega (EÜ) nr 2074/2005 kehtestatud sertifikaadid, mis hõlmavad nii inimeste kui ka loomade tervisega seotud nõudeid. Seega on selguse ja õiguskindluse tagamiseks ning halduskoormuse vähendamiseks vaja nimetada ainult määrusega (EÜ) nr 2074/2005 kehtestatud sertifikaate. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 2076/2005 artikliga 17 lubatakse teatavatel kolmandatel riikidel, mis ei ole veel ühinenud ühenduse kontrollieeskirjadega, teatavatel tingimustel eksportida ühendusse elusaid kahepoolmelisi molluskeid ja kalatooteid. Nende toodetega peavad olema kaasas tervisesertifikaadid, mille näidised on esitatud komisjoni otsustes 95/328/EÜ (5) ja 96/333/EÜ (6) ning milles kinnitatakse vastavust üksnes rahvatervisega seotud nõuetele. Loomade tervise arvesse võtmiseks tuleb nimetatud sertifikaatidele lisada määrusega (EÜ) nr 2074/2005 kehtestatud sertifikaadid, mis hõlmavad nii inimeste kui ka loomade tervisega seotud nõudeid. Seega on selguse ja õiguskindluse tagamiseks ning halduskoormuse vähendamiseks vaja nimetada ainult määrusega (EÜ) nr 2074/2005 kehtestatud sertifikaate.

| (7) | Määrust (EÜ) nr 2076/2005 tuleks vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(7)

Määrust (EÜ) nr 2076/2005 tuleks vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 2076/2005 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 7 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  “4.   Erandina määruse (EÜ) nr 2074/2005 VI lisast:






  a) | võib kuni 30. juunini 2007 importida ühendusse kõnealuses lisas osutatud tooteid, mille jaoks on välja antud asjaomased impordisertifikaadid kooskõlas ühenduse ühtlustatud eeskirjadega, mis kehtisid enne 1. jaanuari 2006, ja kooskõlas riiklike eeskirjadega, mida rakendati liikmesriikides enne seda kuupäeva muudel juhtudel ning mis on nõuetekohaselt koostatud ja allkirjastatud enne 1. maid 2007; |
| --- | --- | --- |

1.

Artikli 7 lõige 4 asendatakse järgmisega:

“4.   Erandina määruse (EÜ) nr 2074/2005 VI lisast:

a)

võib kuni 30. juunini 2007 importida ühendusse kõnealuses lisas osutatud tooteid, mille jaoks on välja antud asjaomased impordisertifikaadid kooskõlas ühenduse ühtlustatud eeskirjadega, mis kehtisid enne 1. jaanuari 2006, ja kooskõlas riiklike eeskirjadega, mida rakendati liikmesriikides enne seda kuupäeva muudel juhtudel ning mis on nõuetekohaselt koostatud ja allkirjastatud enne 1. maid 2007;

| b) | võib kuni 31. detsembrini 2007 importida ühendusse kalaõli, millele on välja antud sertifikaat, mis on välja antud riiklike eeskirjade alusel enne komisjoni määruse (EÜ) nr 2074/2005 jõustumist ning mis on nõuetekohaselt koostatud ja allkirjastatud enne 31. oktoobrit 2007.” |
| --- | --- |

b)

võib kuni 31. detsembrini 2007 importida ühendusse kalaõli, millele on välja antud sertifikaat, mis on välja antud riiklike eeskirjade alusel enne komisjoni määruse (EÜ) nr 2074/2005 jõustumist ning mis on nõuetekohaselt koostatud ja allkirjastatud enne 31. oktoobrit 2007.”

| 2. | Artikli 17 lõike 2 punkt b asendatakse järgmisega:






  “b) | Importiva liikmesriigi pädev asutus tagab, et neid imporditud tooteid turustatakse ainult selle liikmesriigi siseturul või nende riikide siseturul, kus selline import on lubatud ja”. |
| --- | --- | --- |

2.

Artikli 17 lõike 2 punkt b asendatakse järgmisega:

“b)

Importiva liikmesriigi pädev asutus tagab, et neid imporditud tooteid turustatakse ainult selle liikmesriigi siseturul või nende riikide siseturul, kus selline import on lubatud ja”.

| 3. | Artikli 17 lõikesse 2 lisatakse punkt c:






  “c) | Kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus võtab asjakohased meetmed tagamaks, et kõnealuste imporditavate toodetega on alates 31. oktoobrist 2007 kaasas määruse (EÜ) nr 2074/2005 VI lisas sätestatud näidise kohane tervisesertifikaat.
  Tooteid, mille sertifikaat on välja antud, koostatud ja allkirjastatud riiklike nõuete kohaselt enne 31. oktoobrit 2007 kehtivate riiklike eeskirjade alusel, võib ühendusse importida kuni 31. detsembrini 2007.” |
| --- | --- | --- |

3.

Artikli 17 lõikesse 2 lisatakse punkt c:

“c)

Kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus võtab asjakohased meetmed tagamaks, et kõnealuste imporditavate toodetega on alates 31. oktoobrist 2007 kaasas määruse (EÜ) nr 2074/2005 VI lisas sätestatud näidise kohane tervisesertifikaat.

Tooteid, mille sertifikaat on välja antud, koostatud ja allkirjastatud riiklike nõuete kohaselt enne 31. oktoobrit 2007 kehtivate riiklike eeskirjade alusel, võib ühendusse importida kuni 31. detsembrini 2007.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. mail 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. aprill 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 55. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

1

(2)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 206. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006.

2

(3)  ELT L 338, 22.12.2005, lk 83. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1666/2006 (ELT L 320, 18.11.2006, lk 47).

3

(4)  ELT L 338, 22.12.2005, lk 27. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1664/2006 (ELT L 320, 18.11.2006, lk 13).

4

(5)  EÜT L 191, 12.8.1995, lk 32. Otsust on viimati muudetud otsusega 2004/109/EÜ (ELT L 32, 5.2.2004, lk 17).

5

(6)  EÜT L 127, 25.5.1996, lk 33.

6

---

| 28.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 111/48 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 111/48

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 480/2007,

27. aprill 2007,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1555/96 seoses kurkide ja kirsside, välja arvatud hapukirsside täiendavate tollimaksude käivituslävedega

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2200/96 puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 33 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 30. juuli 1996. aasta määruses (EÜ) nr 1555/96 puu- ja köögivilja täiendavate imporditollimaksude rakenduseeskirjade kohta, (2) sätestatakse kõnealuse määruse lisas loetletud toodete impordi järelevalve. Asjaomane järelevalve peab toimuma komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (3) artikli 308d kohaselt. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 30. juuli 1996. aasta määruses (EÜ) nr 1555/96 puu- ja köögivilja täiendavate imporditollimaksude rakenduseeskirjade kohta, (2) sätestatakse kõnealuse määruse lisas loetletud toodete impordi järelevalve. Asjaomane järelevalve peab toimuma komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (3) artikli 308d kohaselt.

| (2) | Mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud põllumajanduslepingu (4) artikli 5 lõike 4 kohaldamiseks ja võttes arvesse viimaseid olemasolevaid andmeid 2004., 2005. ja 2006. aasta kohta, tuleks muuta kurkide ja kirsside, välja arvatud hapukirsside täiendavate imporditollimaksude käivituslävesid. |
| --- | --- |

(2)

Mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud põllumajanduslepingu (4) artikli 5 lõike 4 kohaldamiseks ja võttes arvesse viimaseid olemasolevaid andmeid 2004., 2005. ja 2006. aasta kohta, tuleks muuta kurkide ja kirsside, välja arvatud hapukirsside täiendavate imporditollimaksude käivituslävesid.

| (3) | Selle tulemusena tuleks muuta määrust (EÜ) nr 1555/96. |
| --- | --- |

(3)

Selle tulemusena tuleks muuta määrust (EÜ) nr 1555/96.

| (4) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas värske puu- ja köögivilja turu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas värske puu- ja köögivilja turu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1555/96 lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. maist 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. aprill 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 297, 21.11.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 47/2003 (EÜT L 7, 11.1.2003, lk 64).

1

(2)  EÜT L 193, 3.8.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1822/2006 (ELT L 351, 13.12.2006, lk 7).

2

(3)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 214/2007 (ELT L 62, 1.3.2007, lk 6).

3

(4)  EÜT L 336, 23.12.1994, lk 22.

4

---

LISA

“LISA

Olenemata kaupade koondnomenklatuuri tõlgenduseeskirjadest on toote kirjelduse sõnastus vaid soovituslik. Käesoleva määruse lisa kohaldamisel määratakse täiendavate tollimaksude kohaldamisala käesoleva määruse vastuvõtmise ajal kehtivate CN-koodide kohaldamisala alusel.

| Järjekorranumber | CN-kood | Tootekirjeldus | Kohaldamise periood | Käivituslävi
  (tonnides) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 78.0015 | 0702 00 00 | Tomatid | — | 1. oktoober kuni 31. mai |

Järjekorranumber

CN-kood

Tootekirjeldus

Kohaldamise periood

Käivituslävi

(tonnides)

78.0015

0702 00 00

Tomatid

—

1. oktoober kuni 31. mai

260 852

78.0020

| — | 1. juuni kuni 30. september |
| --- | --- |

—

1. juuni kuni 30. september

18 281

78.0065

0707 00 05

Kurgid

| — | 1. mai kuni 31. oktoober |
| --- | --- |

—

1. mai kuni 31. oktoober

3 462

78.0075

| — | 1. november kuni 30. aprill |
| --- | --- |

—

1. november kuni 30. aprill

7 332

78.0085

0709 10 00

Artišokid

| — | 1. november kuni 30. juuni |
| --- | --- |

—

1. november kuni 30. juuni

5 770

78.0100

0709 90 70

Kabatšokid

| — | 1. jaanuar kuni 31. detsember |
| --- | --- |

—

1. jaanuar kuni 31. detsember

37 250

78.0110

0805 10 20

Apelsinid

| — | 1. detsember kuni 31. mai |
| --- | --- |

—

1. detsember kuni 31. mai

271 744

78.0120

0805 20 10

Klementiinid

| — | 1. november kuni veebruari lõpp |
| --- | --- |

—

1. november kuni veebruari lõpp

116 637

78.0130

0805 20 30

0805 20 50

0805 20 70

0805 20 90

Mandariinid (sh tangeriinid ja satsumad), vilkingid ja muud tsitrushübriidid

| — | 1. november kuni veebruari lõpp |
| --- | --- |

—

1. november kuni veebruari lõpp

91 359

78.0155

0805 50 10

Sidrunid

| — | 1. juuni kuni 31. detsember |
| --- | --- |

—

1. juuni kuni 31. detsember

324 362

78.0160

| — | 1. jaanuar kuni 31. mai |
| --- | --- |

—

1. jaanuar kuni 31. mai

35 247

78.0170

0806 10 10

Lauaviinamarjad

| — | 21. juuli kuni 20. november |
| --- | --- |

—

21. juuli kuni 20. november

189 604

78.0175

0808 10 80

Õunad

| — | 1. jaanuar kuni 31. august |
| --- | --- |

—

1. jaanuar kuni 31. august

1 026 501

78.0180

| — | 1. september kuni 31. detsember |
| --- | --- |

—

1. september kuni 31. detsember

51 941

78.0220

0808 20 50

Pirnid

| — | 1. jaanuar kuni 30. aprill |
| --- | --- |

—

1. jaanuar kuni 30. aprill

309 624

78.0235

| — | 1. juuli kuni 31. detsember |
| --- | --- |

—

1. juuli kuni 31. detsember

45 069

78.0250

0809 10 00

Aprikoosid

| — | 1. juuni kuni 31. juuli |
| --- | --- |

—

1. juuni kuni 31. juuli

4 569

78.0265

0809 20 95

Kirsid, v.a hapukirsid

| — | 21. mai kuni 10. august |
| --- | --- |

—

21. mai kuni 10. august

114 530

78.0270

0809 30

Virsikud, sh nektariinid

| — | 11. juuni kuni 30. september |
| --- | --- |

—

11. juuni kuni 30. september

17 411

78.0280

0809 40 05

Ploomid

| — | 11. juuni kuni 30. september |
| --- | --- |

—

11. juuni kuni 30. september

11 155”

---

| 28.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 111/50 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 111/50

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 481/2007,

27. aprill 2007,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 817/2006, millega uuendatakse Birma/Myanmari vastu suunatud piiravaid meetmeid ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 798/2004

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. mai 2006. aasta määrust (EÜ) nr 817/2006, millega uuendatakse Birma/Myanmari vastu suunatud piiravaid meetmeid, (1) eriti selle artikli 12 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 817/2006 III lisas on loetletud isikud, kelle suhtes kohaldatakse kõnealuse määruse artiklis 6 sätestatud rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 817/2006 III lisas on loetletud isikud, kelle suhtes kohaldatakse kõnealuse määruse artiklis 6 sätestatud rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist.

| (2) | Nõukogu otsusega 2007/248/ÜVJP (2) muudetakse aasta ühisseisukoha 2006/318/ÜVJP (3) I lisa. Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 817/2006 III lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu otsusega 2007/248/ÜVJP (2) muudetakse aasta ühisseisukoha 2006/318/ÜVJP (3) I lisa. Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 817/2006 III lisa vastavalt muuta.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 817/2006 III lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. aprill 2007

Komisjoni nimel

välissuhete peadirektor

Eneko LANDÁBURU

---

(1)  ELT L 148, 2.6.2006, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1411/2006 (ELT L 267, 27.9.2006, lk 1).

1

(2)  ELT L 107, 25.4.2007, lk 8.

2

(3)  ELT L 116, 29.4.2006, lk 77.

3

---

LISA

Artiklites 6, 7 ja 12 osutatud isikute loetelu

Märkused tabeli kohta:

| 1. | Varjunimed ja erinevad kirjapildid on tähistatud märkega “teise nimega”. |
| --- | --- |

1.

Varjunimed ja erinevad kirjapildid on tähistatud märkega “teise nimega”.

A.   RIIGI RAHU- JA ARENGUNÕUKOGU (SPDC)

| | Nimi (ja võimalikud varjunimed) | Identifitseeriv teave (ametikoht/auaste/tiitel, sünnikuupäev ja -koht, passi/ID-kaardi number, ... abikaasa/poeg/tütar) | Sugu
  (M/F) |
| --- | --- | --- | --- |
| A1a | Ülemjuhataja Than Shwe | Esimees, sünd. 2.2.1933 | M |
| A1b | Kyaing Kyaing | Ülemjuhataja Than Shwe naine | N |
| A1c | Thandar Shwe | Ülemjuhataja Than Shwe tütar | N |
| A1ci | Major Zaw Phyo Win | Thandar Shwe abikaasa
  Kaubandusministeeriumi ekspordiosakonna asedirektor | M |
| A1d | Khin Pyone Shwe | Ülemjuhataja Than Shwe tütar | N |
| A1e | Aye Aye Thit Shwe | Ülemjuhataja Than Shwe tütar | N |
| A1f | Tun Naing Shwe, teise nimega Tun Tun Naing | Ülemjuhataja Than Shwe poeg | M |
| A1g | Khin Thanda | Tun Naing Shwe naine | N |
| A1h | Kyaing San Shwe | Ülemjuhataja Than Shwe poeg | M |
| A1i | Dr Khin Win Sein | Kyaing San Shwe naine | N |
| A1j | Thant Zaw Shwe, teise nimega Maung Maung | Ülemjuhataja Than Shwe poeg | M |
| A1k | Dewar Shwe | Ülemjuhataja Than Shwe tütar | N |
| A1l | Kyi Kyi Shwe | Ülemjuhataja Than Shwe tütar | N |
| A2a | Ülemjuhataja asetäitja Maung Aye | Aseesimees; sünd. 25.12.1937 | M |
| A2b | Mya Mya San | Ülemjuhataja asetäitja Maung Aye naine | N |
| A2c | Nandar Aye | Ülemjuhataja asetäitja Maung Aye tütar, Major Pye Aungi (D17g) abikaasa | N |
| A3a | Kindral Thura Shwe Mann | Staabiülem, erioperatsioonide koordinaator (armee, laevastik ja õhujõud); sünd. 11.7.1947 | M |
| A3b | Khin Lay Thet | Kindral Thura Shwe Manni naine; sünd. 19.6.1947 | N |
| A3c | Aung Thet Mann, teise nimega Shwe Mann Ko Ko | Kindral Thura Shwe Manni poeg, Ayeya Shwe War Company; sünd. 19.6.1977; passi nr CM102233 | M |
| A3d | Khin Hnin Thandar | Aung Thet Manni naine | N |
| A3e | Toe Naing Mann | Shwe Manni poeg; sünd. 29.6.1978 | M |
| A3f | Zay Zin Latt | Toe Naing Manni naine, Khin Shwe (J5a) tütar; sünd. 24.3.1981 | N |
| A4a | Kindral Soe Win | Peaminister alates 19.10.2004; sünd. 1946 | M |
| A4b | Than Than Nwe | Kindral Soe Wini naine | N |
| A5a | Kindralleitnant Thein Sein | Esimene sekretär (alates 19.10.2004), kindraladjutant | M |
| A5b | Khin Khin Win | Kindralleitnant Thein Seini naine | N |
| A6a | Kindralleitnant (Thiha Thura) Tin Aung Myint Oo | (Thiha Thura on tiitel) kindralkortermeister | M |
| A6b | Khin Saw Hnin | Kindralleitnant Thiha Thura Tin Aung Myint Oo naine | N |
| A7a | Kindralleitnant Kyaw Win | Erioperatsioonide teise büroo ülem (Kayah' osariik), USDA patroon | M |
| A7b | San San Yee, teise nimega San San Yi | Kindralleitnant Kyaw Wini naine | N |
| A7c | Nyi Nyi Aung | Kindralleitnant Kyaw Wini poeg | M |
| A7d | San Thida Win | Nyi Nyi Aungi naine | N |
| A7e | Min Nay Kyaw Win | Kindralleitnant Kyaw Wini poeg | M |
| A7f | Dr Phone Myint Htun | Kindralleitnant Kyaw Wini poeg | M |
| A7g | San Sabai Win | Dr Phone Myint Htuni naine | N |
| A8a | Kindralleitnant Tin Aye | Sõjaväehangete ja UMEHi ülem | M |
| A8b | Kyi Kyi Ohn | Kindralleitnant Tin Aye naine | N |
| A8c | Zaw Min Aye | Kindralleitnant Tin Aye poeg | M |
| A9a | Kindralleitnant Ye Myint | Erioperatsioonide esimese büroo ülem (Kachin, Chin, Sagaing, Magwe, Mandalay) | M |
| A9b | Tin Lin Myint | Kindralleitnant Ye Myinti naine; sünd. 25.1.1947 | N |
| A9c | Theingi Ye Myint | Kindralleitnant Ye Myinti tütar | N |
| A9d | Aung Zaw Ye Myint | Kindralleitnant Ye Myinti poeg, Yetagun Construction Co | M |
| A9e | Kay Khaing Ye Myint | Kindralleitnant Ye Myinti tütar | N |
| A10a | Kindralleitnant Aung Htwe | Relvajõudude koolitusülem | M |
| A10b | Khin Hnin Wai | Kindralleitnant Aung Htwe naine | N |
| A11a | Kindralleitnant Khin Maung Than | Erioperatsioonide kolmanda büroo ülem (Pegu, Irrawaddy, Arakan) | M |
| A11b | Marlar Tint | Kindralleitnant Khin Maung Thani naine | N |
| A12a | Kindralleitnant Maung Bo | Erioperatsioonide neljanda büroo ülem (Karen, Mon, Tenasserim) | M |
| A12b | Khin Lay Myint | Kindralleitnant Maung Bo naine | N |
| A12c | Kyaw Swa Myint | Kindralleitnant Maung Bo poeg, ärimees | M |
| A13a | Kindralleitnant Myint Swe | Erioperatsioonide viienda büroo ülem (Naypyidaw, Rangoon/Yangon) | M |
| A13b | Khin Thet Htay | Kindralleitnant Myint Swe naine | N |

Nimi (ja võimalikud varjunimed)

Identifitseeriv teave (ametikoht/auaste/tiitel, sünnikuupäev ja -koht, passi/ID-kaardi number, ... abikaasa/poeg/tütar)

Sugu

(M/F)

A1a

Ülemjuhataja Than Shwe

Esimees, sünd. 2.2.1933

M

A1b

Kyaing Kyaing

Ülemjuhataja Than Shwe naine

N

A1c

Thandar Shwe

Ülemjuhataja Than Shwe tütar

N

A1ci

Major Zaw Phyo Win

Thandar Shwe abikaasa

Kaubandusministeeriumi ekspordiosakonna asedirektor

M

A1d

Khin Pyone Shwe

Ülemjuhataja Than Shwe tütar

N

A1e

Aye Aye Thit Shwe

Ülemjuhataja Than Shwe tütar

N

A1f

Tun Naing Shwe, teise nimega Tun Tun Naing

Ülemjuhataja Than Shwe poeg

M

A1g

Khin Thanda

Tun Naing Shwe naine

N

A1h

Kyaing San Shwe

Ülemjuhataja Than Shwe poeg

M

A1i

Dr Khin Win Sein

Kyaing San Shwe naine

N

A1j

Thant Zaw Shwe, teise nimega Maung Maung

Ülemjuhataja Than Shwe poeg

M

A1k

Dewar Shwe

Ülemjuhataja Than Shwe tütar

N

A1l

Kyi Kyi Shwe

Ülemjuhataja Than Shwe tütar

N

A2a

Ülemjuhataja asetäitja Maung Aye

Aseesimees; sünd. 25.12.1937

M

A2b

Mya Mya San

Ülemjuhataja asetäitja Maung Aye naine

N

A2c

Nandar Aye

Ülemjuhataja asetäitja Maung Aye tütar, Major Pye Aungi (D17g) abikaasa

N

A3a

Kindral Thura Shwe Mann

Staabiülem, erioperatsioonide koordinaator (armee, laevastik ja õhujõud); sünd. 11.7.1947

M

A3b

Khin Lay Thet

Kindral Thura Shwe Manni naine; sünd. 19.6.1947

N

A3c

Aung Thet Mann, teise nimega Shwe Mann Ko Ko

Kindral Thura Shwe Manni poeg, Ayeya Shwe War Company; sünd. 19.6.1977; passi nr CM102233

M

A3d

Khin Hnin Thandar

Aung Thet Manni naine

N

A3e

Toe Naing Mann

Shwe Manni poeg; sünd. 29.6.1978

M

A3f

Zay Zin Latt

Toe Naing Manni naine, Khin Shwe (J5a) tütar; sünd. 24.3.1981

N

A4a

Kindral Soe Win

Peaminister alates 19.10.2004; sünd. 1946

M

A4b

Than Than Nwe

Kindral Soe Wini naine

N

A5a

Kindralleitnant Thein Sein

Esimene sekretär (alates 19.10.2004), kindraladjutant

M

A5b

Khin Khin Win

Kindralleitnant Thein Seini naine

N

A6a

Kindralleitnant (Thiha Thura) Tin Aung Myint Oo

(Thiha Thura on tiitel) kindralkortermeister

M

A6b

Khin Saw Hnin

Kindralleitnant Thiha Thura Tin Aung Myint Oo naine

N

A7a

Kindralleitnant Kyaw Win

Erioperatsioonide teise büroo ülem (Kayah' osariik), USDA patroon

M

A7b

San San Yee, teise nimega San San Yi

Kindralleitnant Kyaw Wini naine

N

A7c

Nyi Nyi Aung

Kindralleitnant Kyaw Wini poeg

M

A7d

San Thida Win

Nyi Nyi Aungi naine

N

A7e

Min Nay Kyaw Win

Kindralleitnant Kyaw Wini poeg

M

A7f

Dr Phone Myint Htun

Kindralleitnant Kyaw Wini poeg

M

A7g

San Sabai Win

Dr Phone Myint Htuni naine

N

A8a

Kindralleitnant Tin Aye

Sõjaväehangete ja UMEHi ülem

M

A8b

Kyi Kyi Ohn

Kindralleitnant Tin Aye naine

N

A8c

Zaw Min Aye

Kindralleitnant Tin Aye poeg

M

A9a

Kindralleitnant Ye Myint

Erioperatsioonide esimese büroo ülem (Kachin, Chin, Sagaing, Magwe, Mandalay)

M

A9b

Tin Lin Myint

Kindralleitnant Ye Myinti naine; sünd. 25.1.1947

N

A9c

Theingi Ye Myint

Kindralleitnant Ye Myinti tütar

N

A9d

Aung Zaw Ye Myint

Kindralleitnant Ye Myinti poeg, Yetagun Construction Co

M

A9e

Kay Khaing Ye Myint

Kindralleitnant Ye Myinti tütar

N

A10a

Kindralleitnant Aung Htwe

Relvajõudude koolitusülem

M

A10b

Khin Hnin Wai

Kindralleitnant Aung Htwe naine

N

A11a

Kindralleitnant Khin Maung Than

Erioperatsioonide kolmanda büroo ülem (Pegu, Irrawaddy, Arakan)

M

A11b

Marlar Tint

Kindralleitnant Khin Maung Thani naine

N

A12a

Kindralleitnant Maung Bo

Erioperatsioonide neljanda büroo ülem (Karen, Mon, Tenasserim)

M

A12b

Khin Lay Myint

Kindralleitnant Maung Bo naine

N

A12c

Kyaw Swa Myint

Kindralleitnant Maung Bo poeg, ärimees

M

A13a

Kindralleitnant Myint Swe

Erioperatsioonide viienda büroo ülem (Naypyidaw, Rangoon/Yangon)

M

A13b

Khin Thet Htay

Kindralleitnant Myint Swe naine

N

B.   PIIRKONDLIKUD ÜLEMAD

| | Nimi | Identifitseeriv teave (sh sõjaväeringkond) | Sugu
  (M/N) |
| --- | --- | --- | --- |
| B1a | Kindralmajor Hla Htay Win | Rangoon (Yangon) | M |
| B1b | Mar Mar Wai | Kindralmajor Hla Htay Wini naine | N |
| B2a | Brigaadikindral Thaung Aye | Idapiirkond – Shani osariik (lõunaosa) | M |
| B2b | Thin Myo Myo Aung | Brigaadikindral Thaung Aye naine | N |
| B3a | Kindralmajor Thar Aye, teise nimega Tha Aye | Loodepiirkond – Sagaingi diviis | M |
| B3b | Wai Wai Khaing, teise nimega Wei Wei Khaing | Kindralmajor Thar Aye naine | N |
| B4a | Brigaadikindral Khin Zaw Oo | Rannikupiirkond – Tanintharyi diviis | M |
| B5a | Brigaadikindral Aung Than Htut | Kirdepiirkond – Shani osariik (põhjaosa) | M |
| B6a | Kindralmajor Khin Zaw | Keskpiirkond – Mandalay diviis | M |
| B6b | Khin Pyone Win | Kindralmajor Khin Zawi naine | N |
| B6c | Kyi Tha Khin Zaw | Kindralmajor Khin Zawi poeg | M |
| B6d | Su Khin Zaw | Kindralmajor Khin Zawi tütar | N |
| B7a | Brigaadikindral Maung Shein | Läänepiirkond – Rakhine osariik | M |
| B8a | Kindralmajor Thura Myint Aung | Edelapiirkond – Irrawaddy diviis | M |
| B8b | Than Than Nwe | Kindralmajor Thura Myint Aungi naine | N |
| B9a | Kindralmajor Ohn Myint | Põhjapiirkond – Kachini osariik | N |
| B9b | Nu Nu Swe | Kindralmajor Ohn Myinti naine | N |
| B9c | Kyaw Thiha | Kindralmajor Ohn Myinti poeg | M |
| B9d | Nwe Ei Ei Zin | Kyaw Thiha naine | N |
| B10a | Kindralmajor Ko Ko | Lõunapiirkond – Bago diviis | M |
| B10b | Sao Nwan Khun Sum | Kindralmajor Ko Ko naine | N |
| B11a | Brigaadikindral Thet Naing Win | Kagupiirkond – Moni osariik | M |
| B12a | Kindralmajor Min Aung Hlaing | Kolmnurk – Shani osariik (idaosa) | M |
| B13a | Brigaadikindral Wai Lwin | Naypyidaw (uus piirkondliku ülema ametikoht) | M |
| B13b | Swe Swe Oo | Brigaadikindral Wai Lwini naine | N |
| B13c | Wai Phyo | Brigaadikindral Wai Lwini poeg | M |
| B13d | Lwin Yamin | Brigaadikindral Wai Lwini tütar | N |

Nimi

Identifitseeriv teave (sh sõjaväeringkond)

Sugu

(M/N)

B1a

Kindralmajor Hla Htay Win

Rangoon (Yangon)

M

B1b

Mar Mar Wai

Kindralmajor Hla Htay Wini naine

N

B2a

Brigaadikindral Thaung Aye

Idapiirkond – Shani osariik (lõunaosa)

M

B2b

Thin Myo Myo Aung

Brigaadikindral Thaung Aye naine

N

B3a

Kindralmajor Thar Aye, teise nimega Tha Aye

Loodepiirkond – Sagaingi diviis

M

B3b

Wai Wai Khaing, teise nimega Wei Wei Khaing

Kindralmajor Thar Aye naine

N

B4a

Brigaadikindral Khin Zaw Oo

Rannikupiirkond – Tanintharyi diviis

M

B5a

Brigaadikindral Aung Than Htut

Kirdepiirkond – Shani osariik (põhjaosa)

M

B6a

Kindralmajor Khin Zaw

Keskpiirkond – Mandalay diviis

M

B6b

Khin Pyone Win

Kindralmajor Khin Zawi naine

N

B6c

Kyi Tha Khin Zaw

Kindralmajor Khin Zawi poeg

M

B6d

Su Khin Zaw

Kindralmajor Khin Zawi tütar

N

B7a

Brigaadikindral Maung Shein

Läänepiirkond – Rakhine osariik

M

B8a

Kindralmajor Thura Myint Aung

Edelapiirkond – Irrawaddy diviis

M

B8b

Than Than Nwe

Kindralmajor Thura Myint Aungi naine

N

B9a

Kindralmajor Ohn Myint

Põhjapiirkond – Kachini osariik

N

B9b

Nu Nu Swe

Kindralmajor Ohn Myinti naine

N

B9c

Kyaw Thiha

Kindralmajor Ohn Myinti poeg

M

B9d

Nwe Ei Ei Zin

Kyaw Thiha naine

N

B10a

Kindralmajor Ko Ko

Lõunapiirkond – Bago diviis

M

B10b

Sao Nwan Khun Sum

Kindralmajor Ko Ko naine

N

B11a

Brigaadikindral Thet Naing Win

Kagupiirkond – Moni osariik

M

B12a

Kindralmajor Min Aung Hlaing

Kolmnurk – Shani osariik (idaosa)

M

B13a

Brigaadikindral Wai Lwin

Naypyidaw (uus piirkondliku ülema ametikoht)

M

B13b

Swe Swe Oo

Brigaadikindral Wai Lwini naine

N

B13c

Wai Phyo

Brigaadikindral Wai Lwini poeg

M

B13d

Lwin Yamin

Brigaadikindral Wai Lwini tütar

N

C.   PIIRKONDLIKE ÜLEMATE ASETÄITJAD

| | Nimi | Identifitseeriv teave (sh sõjaväeringkond) | Sugu
  (M/N) |
| --- | --- | --- | --- |
| C1a | Kolonel Kyaw Kyaw Tun | Rangoon (Yangon) | M |
| C1b | Khin May Latt | Kolonel Kyaw Kyaw Tuni naine | N |
| C2a | Brigaadikindral Nay Win | Keskpiirkond | M |
| C2b | Nan Aye Mya | Brigaadikindral Nay Wini naine | N |
| C3a | Brigaadikindral Tin Maung Ohn | Loodepiirkond | M |
| C4a | Brigaadikindral San Tun | Põhjapiirkond | M |
| C4b | Tin Sein | Brigaadikindral San Tuni naine | N |
| C5a | Brigaadikindral Hla Myint | Kirdepiirkond | M |
| C5b | Su Su Hlaing | Brigaadikindral Hla Myinti naine | N |
| C6a | Brigaadikindral Wai Lin | Kolmnurk | M |
| C7a | Brigaadikindral Win Myint | Idapiirkond | M |
| C8a | Kolonel Zaw Min | Kagupiirkond | M |
| C8b | Nyunt Nyunt Wai | Kolonel Zaw Mini naine | N |
| C9a | Brigaadikindral Hone Ngaing/Hon Ngai | Rannikupiirkond | M |
| C10a | Brigaadikindral Thura Maung Ni | Lõunapiirkond | M |
| C10b | Nan Myint Sein | Brigaadikindral Thura Maung Ni naine | N |
| C11a | Brigaadikindral Tint Swe | Edelapiirkond | M |
| C11b | Khin Thaung | Brigaadikindral Tint Swe naine | N |
| C11c | Ye Min, teise nimega Ye Kyaw Swar Swe | Brigaadikindral Tint Swe poeg | M |
| C11d | Su Mon Swe | Ye Mini naine | N |
| C12a | Brigaadikindral Tin Hlaing | Läänepiirkond | M |

Nimi

Identifitseeriv teave (sh sõjaväeringkond)

Sugu

(M/N)

C1a

Kolonel Kyaw Kyaw Tun

Rangoon (Yangon)

M

C1b

Khin May Latt

Kolonel Kyaw Kyaw Tuni naine

N

C2a

Brigaadikindral Nay Win

Keskpiirkond

M

C2b

Nan Aye Mya

Brigaadikindral Nay Wini naine

N

C3a

Brigaadikindral Tin Maung Ohn

Loodepiirkond

M

C4a

Brigaadikindral San Tun

Põhjapiirkond

M

C4b

Tin Sein

Brigaadikindral San Tuni naine

N

C5a

Brigaadikindral Hla Myint

Kirdepiirkond

M

C5b

Su Su Hlaing

Brigaadikindral Hla Myinti naine

N

C6a

Brigaadikindral Wai Lin

Kolmnurk

M

C7a

Brigaadikindral Win Myint

Idapiirkond

M

C8a

Kolonel Zaw Min

Kagupiirkond

M

C8b

Nyunt Nyunt Wai

Kolonel Zaw Mini naine

N

C9a

Brigaadikindral Hone Ngaing/Hon Ngai

Rannikupiirkond

M

C10a

Brigaadikindral Thura Maung Ni

Lõunapiirkond

M

C10b

Nan Myint Sein

Brigaadikindral Thura Maung Ni naine

N

C11a

Brigaadikindral Tint Swe

Edelapiirkond

M

C11b

Khin Thaung

Brigaadikindral Tint Swe naine

N

C11c

Ye Min, teise nimega Ye Kyaw Swar Swe

Brigaadikindral Tint Swe poeg

M

C11d

Su Mon Swe

Ye Mini naine

N

C12a

Brigaadikindral Tin Hlaing

Läänepiirkond

M

D.   MINISTRID

| | Nimi | Identifitseeriv teave (sh ministeerium) | Sugu
  (M/N) |
| --- | --- | --- | --- |
| D3a | Kindralmajor Htay Oo | Põllumajandus ja niisutustööd (alates 18.9.2004, varem ühistud alates 25.8.2003); USDA peasekretär | M |
| D3b | Ni Ni Win | Kindralmajor Htay Oo naine | N |
| D3c | Thein Zaw Nyo | Kadett, kindralmajor Htay Oo poeg | M |
| D4a | Brigaadikindral Tin Naing Thein | Kaubandus (alates 18.9.2004, varem metsanduse aseminister) | M |
| D4b | Aye Aye | Brigaadikindral Tin Naing Theini naine | N |
| D5a | Kindralmajor Saw Tun | Ehitus (alates 15.6.1995); sünd. 8.5.1935 | M |
| D5b | Myint Myint Ko | Kindralmajor Saw Tuni naine; sünd. 11.1.1945 | N |
| D5c | Me Me Tun | Kindralmajor Saw Tuni tütar; sünd. 26.10.1967; passi nr 415194 | N |
| D5d | Maung Maung Lwin | Me Me Tuni abikaasa; sünd. 2.1.1969 | M |
| D6a | Kindralmajor Tin Htut | Ühistud (alates 15.5.2006) | M |
| D6b | Tin Tin Nyunt | Kindralmajor Tin Htuti naine | N |
| D7a | Kindralmajor Khin Aung Myint | Kultuur (alates 15.5.2006) | M |
| D7b | Khin Phyone | Kindralmajor Khin Aung Myinti naine | N |
| D8a | Dr Chan Nyein | Haridus (alates 10.8.2005, varem teaduse ja tehnoloogia aseminister) | M |
| D8b | Sandar Aung | Dr Chan Nyeini naine | N |
| D9a | Kolonel Zaw Min | Elektrienergia 1 (alates 15.5.2006) | M |
| D9b | Khin Mi Mi | Kolonel Zaw Mini naine | N |
| D10a | Brigaadikindral Lun Thi | Energeetika (alates 20.12.1997) | M |
| D10b | Khin Mar Aye | Brigaadikindral Lun Thi naine | N |
| D10c | Mya Sein Aye | Brigaadikindral Lun Thi tütar | N |
| D10d | Zin Maung Lun | Brigaadikindral Lun Thi poeg | M |
| D10e | Zar Chi Ko | Zin Maung Luni naine | N |
| D11a | Kindralmajor Hla Tun | Rahandus ja riigitulud (alates 1.2.2003) | M |
| D11b | Khin Than Win | Kindralmajor Hla Tuni naine | N |
| D12a | Nyan Win | Välisküsimused (alates 18.9.2004), varem relvajõudude koolitusülema asetäitja; sünd. 22.1.1953 | M |
| D12b | Myint Myint Soe | Nyan Wini naine | N |
| D13a | Brigaadikindral Thein Aung | Metsandus (alates 25.8.2003) | M |
| D13b | Khin Htay Myint | Brigaadikindral Thein Aungi naine | N |
| D14a | Prof dr Kyaw Myint | Tervishoid (alates 1.2.2003) | M |
| D14b | Nilar Thaw | Prof Dr Kyaw Myinti naine | N |
| D15a | Kindralmajor Maung Oo | Siseküsimused (alates 5.11.2004) | M |
| D15b | Nyunt Nyunt Oo | Kindralmajor Maung Oo naine | N |
| D16a | Kindralmajor Maung Maung Swe | Immigratsiooni- ja rahvastikuministeerium, samuti sotsiaalhoolekande, toetuste ja ümberasumise ministeerium (alates 15.5.2006) | M |
| D16b | Tin Tin Nwe | Kindralmajor Maung Maung Swe naine | N |
| D16c | Ei Thet Thet Swe | Kindralmajor Maung Maung Swe tütar | N |
| D16d | Kaung Kyaw Swe | Kindralmajor Maung Maung Swe poeg | M |
| D17a | Aung Thaung | Tööstus 1 (alates 15.11.1997) | M |
| D17b | Khin Khin Yi | Aung Thaungi naine | N |
| D17c | Major Moe Aung | Aung Thaungi poeg | M |
| D17d | Dr Aye Khaing Nyunt | Major Moe Aungi naine | N |
| D17e | Nay Aung | Aung Thaungi poeg, ärimees, Aung Yee Phyoe Co. Ltd-i tegevdirektor | M |
| D17f | Khin Moe Nyunt | Nay Aungi naine | N |
| D17g | Major Pyi Aung, teise nimega Pye Aung | Aung Thaungi poeg (abielus A2c-ga) | M |
| D17h | Khin Ngu Yi Phyo | Aung Thaungi tütar | N |
| D17i | Dr Thu Nanda Aung | Aung Thaungi tütar | N |
| D17j | Aye Myat Po Aung | Aung Thaungi tütar | N |
| D18a | Kindralmajor Saw Lwin | Tööstus 2 (alates 14.11.1998) | M |
| D18b | Moe Moe Myint | Kindralmajor Saw Lwini naine | N |
| D19a | Brigaadikindral Kyaw Hsan | Informatsioon (alates 13.9.2002) | M |
| D19b | Kyi Kyi Win | Brigaadikindral Kyaw Hsani naine | N |
| D20a | Brigaadikindral Maung Maung Thein | Loomakasvatus ja kalandus | M |
| D20b | Myint Myint Aye | Brigaadikindral Maung Maung Theini naine | N |
| D20c | Min Thein | Brigaadikindral Maung Maung Theini poeg | M |
| D21a | Brigaadikindral Ohn Myint | Kaevandused (alates 15.11.1997) | M |
| D21b | San San | Brigaadikindral Ohn Myinti naine | N |
| D21c | Thet Naing Oo | Brigaadikindral Ohn Myinti poeg | M |
| D21d | Min Thet Oo | Brigaadikindral Ohn Myinti poeg | M |
| D22a | Soe Tha | Riiklik planeerimine ja majandusareng (alates 20.12.1997) | M |
| D22b | Kyu Kyu Win | Soe Tha naine | N |
| D22c | Kyaw Myat Soe | Soe Tha poeg | M |
| D22d | Wei Wei Lay | Kyaw Myat Soe naine | N |
| D22e | Aung Soe Tha | Soe Tha poeg | M |
| D23a | Kolonel Thein Nyunt | Piirialade, rahvusgruppide ja arenguasjade edendamine (alates 15.11.1997), Naypyidawi linnapea | M |
| D23b | Kyin Khaing | Kolonel Thein Nyunti naine | N |
| D24a | Kindralmajor Aung Min | Raudteetransport (alates 1.2.2003) | M |
| D24b | Wai Wai Thar, teise nimega Wai Wai Tha | Kindralmajor Aung Mini naine | N |
| D25a | Brigaadikindral Thura Myint Maung | Usuküsimused (alates 25.8.2003) | M |
| D25b | Aung Kyaw Soe | Brigaadikindral Thura Myint Maungi poeg | M |
| D25c | Su Su Sandi | Aung Kyaw Soe naine | N |
| D25d | Zin Myint Maung | Brigaadikindral Thura Myint Maungi tütar | N |
| D26a | Thaung | Teadus ja tehnoloogia (alates novembrist 1989), lisaks tööhõive (alates 5.11.2004) | M |
| D26b | May Kyi Sein | Thaungi naine | N |
| D27a | Brigaadikindral Thura Aye Myint | Sport (alates 29.10.1999) | M |
| D27b | Aye Aye | Brigaadikindral Thura Aye Myinti naine | N |
| D27c | Nay Linn | Brigaadikindral Thura Aye Myinti poeg | M |
| D28a | Brigaadikindral Thein Zaw | Telekommunikatsioon, posti- ja telegraafiside (alates 10.5.2001) | N |
| D28b | Mu Mu Win | Brigaadikindral Thein Zawi naine | N |
| D29a | Kindralmajor Thein Swe | Transport (alates 18.9.2004), varem peaministri büroo (alates 25.8.2003) | M |
| D29b | Mya Theingi | Kindralmajor Thein Swe naine | N |
| D30a | Kindralmajor Soe Naing | Hotellid ja turism (alates 15.5.2006) | M |
| D30b | Tin Tin Latt | Kindralmajor Soe Naingi naine | N |
| D30c | Wut Yi Oo | Kindralmajor Soe Naingi tütar | N |
| D30d | Kapten Htun Zaw Win | Wut Yi Oo abikaasa | M |
| D30e | Yin Thu Aye | Kindralmajor Soe Naingi tütar | N |
| D30f | Yi Phone Zaw | Kindralmajor Soe Naingi poeg | M |
| D30a | Kindralmajor Khin Maung Myint | Elektrienergia 2 (uus ministeerium, alates 15.5.2006) | M |
| D31b | Win Win Nu | Kindralmajor Khin Maung Myinti naine | N |

Nimi

Identifitseeriv teave (sh ministeerium)

Sugu

(M/N)

D3a

Kindralmajor Htay Oo

Põllumajandus ja niisutustööd (alates 18.9.2004, varem ühistud alates 25.8.2003); USDA peasekretär

M

D3b

Ni Ni Win

Kindralmajor Htay Oo naine

N

D3c

Thein Zaw Nyo

Kadett, kindralmajor Htay Oo poeg

M

D4a

Brigaadikindral Tin Naing Thein

Kaubandus (alates 18.9.2004, varem metsanduse aseminister)

M

D4b

Aye Aye

Brigaadikindral Tin Naing Theini naine

N

D5a

Kindralmajor Saw Tun

Ehitus (alates 15.6.1995); sünd. 8.5.1935

M

D5b

Myint Myint Ko

Kindralmajor Saw Tuni naine; sünd. 11.1.1945

N

D5c

Me Me Tun

Kindralmajor Saw Tuni tütar; sünd. 26.10.1967; passi nr 415194

N

D5d

Maung Maung Lwin

Me Me Tuni abikaasa; sünd. 2.1.1969

M

D6a

Kindralmajor Tin Htut

Ühistud (alates 15.5.2006)

M

D6b

Tin Tin Nyunt

Kindralmajor Tin Htuti naine

N

D7a

Kindralmajor Khin Aung Myint

Kultuur (alates 15.5.2006)

M

D7b

Khin Phyone

Kindralmajor Khin Aung Myinti naine

N

D8a

Dr Chan Nyein

Haridus (alates 10.8.2005, varem teaduse ja tehnoloogia aseminister)

M

D8b

Sandar Aung

Dr Chan Nyeini naine

N

D9a

Kolonel Zaw Min

Elektrienergia 1 (alates 15.5.2006)

M

D9b

Khin Mi Mi

Kolonel Zaw Mini naine

N

D10a

Brigaadikindral Lun Thi

Energeetika (alates 20.12.1997)

M

D10b

Khin Mar Aye

Brigaadikindral Lun Thi naine

N

D10c

Mya Sein Aye

Brigaadikindral Lun Thi tütar

N

D10d

Zin Maung Lun

Brigaadikindral Lun Thi poeg

M

D10e

Zar Chi Ko

Zin Maung Luni naine

N

D11a

Kindralmajor Hla Tun

Rahandus ja riigitulud (alates 1.2.2003)

M

D11b

Khin Than Win

Kindralmajor Hla Tuni naine

N

D12a

Nyan Win

Välisküsimused (alates 18.9.2004), varem relvajõudude koolitusülema asetäitja; sünd. 22.1.1953

M

D12b

Myint Myint Soe

Nyan Wini naine

N

D13a

Brigaadikindral Thein Aung

Metsandus (alates 25.8.2003)

M

D13b

Khin Htay Myint

Brigaadikindral Thein Aungi naine

N

D14a

Prof dr Kyaw Myint

Tervishoid (alates 1.2.2003)

M

D14b

Nilar Thaw

Prof Dr Kyaw Myinti naine

N

D15a

Kindralmajor Maung Oo

Siseküsimused (alates 5.11.2004)

M

D15b

Nyunt Nyunt Oo

Kindralmajor Maung Oo naine

N

D16a

Kindralmajor Maung Maung Swe

Immigratsiooni- ja rahvastikuministeerium, samuti sotsiaalhoolekande, toetuste ja ümberasumise ministeerium (alates 15.5.2006)

M

D16b

Tin Tin Nwe

Kindralmajor Maung Maung Swe naine

N

D16c

Ei Thet Thet Swe

Kindralmajor Maung Maung Swe tütar

N

D16d

Kaung Kyaw Swe

Kindralmajor Maung Maung Swe poeg

M

D17a

Aung Thaung

Tööstus 1 (alates 15.11.1997)

M

D17b

Khin Khin Yi

Aung Thaungi naine

N

D17c

Major Moe Aung

Aung Thaungi poeg

M

D17d

Dr Aye Khaing Nyunt

Major Moe Aungi naine

N

D17e

Nay Aung

Aung Thaungi poeg, ärimees, Aung Yee Phyoe Co. Ltd-i tegevdirektor

M

D17f

Khin Moe Nyunt

Nay Aungi naine

N

D17g

Major Pyi Aung, teise nimega Pye Aung

Aung Thaungi poeg (abielus A2c-ga)

M

D17h

Khin Ngu Yi Phyo

Aung Thaungi tütar

N

D17i

Dr Thu Nanda Aung

Aung Thaungi tütar

N

D17j

Aye Myat Po Aung

Aung Thaungi tütar

N

D18a

Kindralmajor Saw Lwin

Tööstus 2 (alates 14.11.1998)

M

D18b

Moe Moe Myint

Kindralmajor Saw Lwini naine

N

D19a

Brigaadikindral Kyaw Hsan

Informatsioon (alates 13.9.2002)

M

D19b

Kyi Kyi Win

Brigaadikindral Kyaw Hsani naine

N

D20a

Brigaadikindral Maung Maung Thein

Loomakasvatus ja kalandus

M

D20b

Myint Myint Aye

Brigaadikindral Maung Maung Theini naine

N

D20c

Min Thein

Brigaadikindral Maung Maung Theini poeg

M

D21a

Brigaadikindral Ohn Myint

Kaevandused (alates 15.11.1997)

M

D21b

San San

Brigaadikindral Ohn Myinti naine

N

D21c

Thet Naing Oo

Brigaadikindral Ohn Myinti poeg

M

D21d

Min Thet Oo

Brigaadikindral Ohn Myinti poeg

M

D22a

Soe Tha

Riiklik planeerimine ja majandusareng (alates 20.12.1997)

M

D22b

Kyu Kyu Win

Soe Tha naine

N

D22c

Kyaw Myat Soe

Soe Tha poeg

M

D22d

Wei Wei Lay

Kyaw Myat Soe naine

N

D22e

Aung Soe Tha

Soe Tha poeg

M

D23a

Kolonel Thein Nyunt

Piirialade, rahvusgruppide ja arenguasjade edendamine (alates 15.11.1997), Naypyidawi linnapea

M

D23b

Kyin Khaing

Kolonel Thein Nyunti naine

N

D24a

Kindralmajor Aung Min

Raudteetransport (alates 1.2.2003)

M

D24b

Wai Wai Thar, teise nimega Wai Wai Tha

Kindralmajor Aung Mini naine

N

D25a

Brigaadikindral Thura Myint Maung

Usuküsimused (alates 25.8.2003)

M

D25b

Aung Kyaw Soe

Brigaadikindral Thura Myint Maungi poeg

M

D25c

Su Su Sandi

Aung Kyaw Soe naine

N

D25d

Zin Myint Maung

Brigaadikindral Thura Myint Maungi tütar

N

D26a

Thaung

Teadus ja tehnoloogia (alates novembrist 1989), lisaks tööhõive (alates 5.11.2004)

M

D26b

May Kyi Sein

Thaungi naine

N

D27a

Brigaadikindral Thura Aye Myint

Sport (alates 29.10.1999)

M

D27b

Aye Aye

Brigaadikindral Thura Aye Myinti naine

N

D27c

Nay Linn

Brigaadikindral Thura Aye Myinti poeg

M

D28a

Brigaadikindral Thein Zaw

Telekommunikatsioon, posti- ja telegraafiside (alates 10.5.2001)

N

D28b

Mu Mu Win

Brigaadikindral Thein Zawi naine

N

D29a

Kindralmajor Thein Swe

Transport (alates 18.9.2004), varem peaministri büroo (alates 25.8.2003)

M

D29b

Mya Theingi

Kindralmajor Thein Swe naine

N

D30a

Kindralmajor Soe Naing

Hotellid ja turism (alates 15.5.2006)

M

D30b

Tin Tin Latt

Kindralmajor Soe Naingi naine

N

D30c

Wut Yi Oo

Kindralmajor Soe Naingi tütar

N

D30d

Kapten Htun Zaw Win

Wut Yi Oo abikaasa

M

D30e

Yin Thu Aye

Kindralmajor Soe Naingi tütar

N

D30f

Yi Phone Zaw

Kindralmajor Soe Naingi poeg

M

D30a

Kindralmajor Khin Maung Myint

Elektrienergia 2 (uus ministeerium, alates 15.5.2006)

M

D31b

Win Win Nu

Kindralmajor Khin Maung Myinti naine

N

E.   MINISTRITE ASETÄITJAD

| | Nimi | Identifitseeriv teave (sh ministeerium) | Sugu
  (M/N) |
| --- | --- | --- | --- |
| E1a | Ohn Myint | Põllumajandus ja niisutustööd (alates 15.11.1997) | M |
| E1b | Thet War | Ohn Myinti naine | N |
| E2a | Brigaadikindral Aung Tun | Kaubandus (alates 13.9.2003) | M |
| E3a | Brigaadikindral Myint Thein | Ehitus (alates 5.1.2000) | M |
| E3b | Mya Than | Brigaadikindral Myint Theini naine | N |
| E4a | U Tint Swe | Ehitus (alates 7.5.1998) | M |
| E5a | Kindralmajor Aye Myint (alates 15.5.2006) | Riigikaitse | M |
| E6a | Myo Nyunt | Haridus (alates 8.7.1999) | M |
| E6b | Marlar Thein | Myo Nyunti naine | N |
| E7a | Brigaadikindral Aung Myo Min | Haridus (alates 19.11.2003) | M |
| E7b | Thazin Nwe | Brigaadikindral Aung Myo Mini naine | N |
| E8a | Myo Myint | Elektrienergia 1 (alates 29.10.1999) | M |
| E8b | Tin Tin Myint | Myo Myinti naine | N |
| E8c | Aung Khaing Moe | Myo Myinti poeg, sünd. 25.6.1967
  (arvatakse praegu viibivat Ühendkuningriigis, kuhu sõitis enne nimekirja kandmist) | M |
| E9a | Brigaadikindral Than Htay | Energeetika (alates 25.8.2003) | M |
| E9b | Soe Wut Yi | Brigaadikindral Than Htay naine | N |
| E10a | Kolonel Hla Thein Swe | Rahandus ja riigitulud (alates 25.8.2003) | M |
| E10b | Thida Win | Kolonel Hla Thein Swe naine | N |
| E11a | Kyaw Thu | Välisküsimused (alates 25.8.2003), sünd. 15.8.1949 | M |
| E11b | Lei Lei Kyi | Kyaw Thu naine | N |
| E12a | Maung Myint | Välisküsimused (alates 18.9.2004) | M |
| E12b | Dr Khin Mya Win | Maung Myinti naine | N |
| E13a | Prof. Dr. Mya Oo | Tervishoid (alates 16.11.1997), sünd. 25.1.1940 | M |
| E13b | Tin Tin Mya | Prof Dr Mya Oo naine | N |
| E13c | Dr. Tun Tun Oo | Prof Dr Mya Oo poeg, sünd. 26.7.1965 | M |
| E13d | Dr. Mya Thuzar | Prof Dr Mya Oo tütar, sünd. 23.9.1971 | N |
| E13e | Mya Thidar | Prof Dr Mya Oo tütar, sünd. 10.6.1973 | N |
| E13f | Mya Nandar | Prof Dr Mya Oo tütar, sünd. 29.5.1976 | N |
| E14a | Brigaadikindral Phone Swe | Siseküsimused (alates 25.8.2003) | M |
| E14b | San San Wai | Brigaadikindral Phone Swe naine | N |
| E15a | Brigaadikindral Aye Myint Kyu | Hotellid ja turism (alates 16.11.1997) | M |
| E15b | Khin Swe Myint | Brigaadikindral Aye Myint Kyu naine | N |
| E16a | Brigaadikindral Win Sein | Immigratsioon ja rahvastik (alates novembrist 2006) | M |
| E16b | Wai Wai Linn | Brigaadikindral Win Seini naine | N |
| E17a | Kolonelleitnant Khin Maung Kyaw | Tööstus 2 (alates 5.1.2000) | M |
| E17b | Mi Mi Wai | Kolonelleitnant Khin Maung Kyawi naine | N |
| E18a | Kindralmajor Aung Kyi | Tööhõive (alates novembrist 2006) | M |
| E18b | Thet Thet Swe | Kindralmajor Aung Kyi naine | N |
| E19a | Kolonel Tin Ngwe | Piirialade, rahvusgruppide ja arenguasjade edendamine (alates 25.8.2003) | M |
| E19b | Khin Mya Chit | Kolonel Tin Ngwe naine | N |
| E20a | Thura Thaung Lwin | (Thura on tiitel), raudteetransport (alates 16.11.1997) | M |
| E20b | Dr Yi Yi Htwe | Thura Thaung Lwini naine | N |
| E21a | Brigaadikindral Thura Aung Ko | (Thura on tiitel), usuasjad, USDA CEC liige (alates 17.11.1997) | M |
| E21b | Myint Myint Yee, teise nimega Yi Yi Myint | Brigaadikindral Thura Aung Ko naine | N |
| E22a | Kyaw Soe | Teadus ja tehnoloogia (alates 15.11.2004) | M |
| E23a | Kolonel Thurein Zaw | Riiklik planeerimine ja majandusareng (alates 10.8.2005) | M |
| E23b | Tin Ohn Myint | Kolonel Thurein Zaw naine | N |
| E24a | Brigaadikindral Kyaw Myint | Sotsiaalhoolekanne, toetused ja ümberasumine (alates 25.8.2003) | M |
| E24b | Khin Nwe Nwe | Brigaadikindral Kyaw Myinti naine | N |
| E25a | Pe Than | Raudteetransport (alates 14.11.1998) | M |
| E25b | Cho Cho Tun | Pe Thani naine | N |
| E26a | Kolonel Nyan Tun Aung | Transport (alates 25.8.2003) | M |
| E26b | Wai Wai | Kolonel Nyan Tun Aungi naine | N |
| E27a | Dr Paing Soe | Tervishoid (teine aseminister, alates 15.5.2006) | M |

Nimi

Identifitseeriv teave (sh ministeerium)

Sugu

(M/N)

E1a

Ohn Myint

Põllumajandus ja niisutustööd (alates 15.11.1997)

M

E1b

Thet War

Ohn Myinti naine

N

E2a

Brigaadikindral Aung Tun

Kaubandus (alates 13.9.2003)

M

E3a

Brigaadikindral Myint Thein

Ehitus (alates 5.1.2000)

M

E3b

Mya Than

Brigaadikindral Myint Theini naine

N

E4a

U Tint Swe

Ehitus (alates 7.5.1998)

M

E5a

Kindralmajor Aye Myint (alates 15.5.2006)

Riigikaitse

M

E6a

Myo Nyunt

Haridus (alates 8.7.1999)

M

E6b

Marlar Thein

Myo Nyunti naine

N

E7a

Brigaadikindral Aung Myo Min

Haridus (alates 19.11.2003)

M

E7b

Thazin Nwe

Brigaadikindral Aung Myo Mini naine

N

E8a

Myo Myint

Elektrienergia 1 (alates 29.10.1999)

M

E8b

Tin Tin Myint

Myo Myinti naine

N

E8c

Aung Khaing Moe

Myo Myinti poeg, sünd. 25.6.1967

(arvatakse praegu viibivat Ühendkuningriigis, kuhu sõitis enne nimekirja kandmist)

M

E9a

Brigaadikindral Than Htay

Energeetika (alates 25.8.2003)

M

E9b

Soe Wut Yi

Brigaadikindral Than Htay naine

N

E10a

Kolonel Hla Thein Swe

Rahandus ja riigitulud (alates 25.8.2003)

M

E10b

Thida Win

Kolonel Hla Thein Swe naine

N

E11a

Kyaw Thu

Välisküsimused (alates 25.8.2003), sünd. 15.8.1949

M

E11b

Lei Lei Kyi

Kyaw Thu naine

N

E12a

Maung Myint

Välisküsimused (alates 18.9.2004)

M

E12b

Dr Khin Mya Win

Maung Myinti naine

N

E13a

Prof. Dr. Mya Oo

Tervishoid (alates 16.11.1997), sünd. 25.1.1940

M

E13b

Tin Tin Mya

Prof Dr Mya Oo naine

N

E13c

Dr. Tun Tun Oo

Prof Dr Mya Oo poeg, sünd. 26.7.1965

M

E13d

Dr. Mya Thuzar

Prof Dr Mya Oo tütar, sünd. 23.9.1971

N

E13e

Mya Thidar

Prof Dr Mya Oo tütar, sünd. 10.6.1973

N

E13f

Mya Nandar

Prof Dr Mya Oo tütar, sünd. 29.5.1976

N

E14a

Brigaadikindral Phone Swe

Siseküsimused (alates 25.8.2003)

M

E14b

San San Wai

Brigaadikindral Phone Swe naine

N

E15a

Brigaadikindral Aye Myint Kyu

Hotellid ja turism (alates 16.11.1997)

M

E15b

Khin Swe Myint

Brigaadikindral Aye Myint Kyu naine

N

E16a

Brigaadikindral Win Sein

Immigratsioon ja rahvastik (alates novembrist 2006)

M

E16b

Wai Wai Linn

Brigaadikindral Win Seini naine

N

E17a

Kolonelleitnant Khin Maung Kyaw

Tööstus 2 (alates 5.1.2000)

M

E17b

Mi Mi Wai

Kolonelleitnant Khin Maung Kyawi naine

N

E18a

Kindralmajor Aung Kyi

Tööhõive (alates novembrist 2006)

M

E18b

Thet Thet Swe

Kindralmajor Aung Kyi naine

N

E19a

Kolonel Tin Ngwe

Piirialade, rahvusgruppide ja arenguasjade edendamine (alates 25.8.2003)

M

E19b

Khin Mya Chit

Kolonel Tin Ngwe naine

N

E20a

Thura Thaung Lwin

(Thura on tiitel), raudteetransport (alates 16.11.1997)

M

E20b

Dr Yi Yi Htwe

Thura Thaung Lwini naine

N

E21a

Brigaadikindral Thura Aung Ko

(Thura on tiitel), usuasjad, USDA CEC liige (alates 17.11.1997)

M

E21b

Myint Myint Yee, teise nimega Yi Yi Myint

Brigaadikindral Thura Aung Ko naine

N

E22a

Kyaw Soe

Teadus ja tehnoloogia (alates 15.11.2004)

M

E23a

Kolonel Thurein Zaw

Riiklik planeerimine ja majandusareng (alates 10.8.2005)

M

E23b

Tin Ohn Myint

Kolonel Thurein Zaw naine

N

E24a

Brigaadikindral Kyaw Myint

Sotsiaalhoolekanne, toetused ja ümberasumine (alates 25.8.2003)

M

E24b

Khin Nwe Nwe

Brigaadikindral Kyaw Myinti naine

N

E25a

Pe Than

Raudteetransport (alates 14.11.1998)

M

E25b

Cho Cho Tun

Pe Thani naine

N

E26a

Kolonel Nyan Tun Aung

Transport (alates 25.8.2003)

M

E26b

Wai Wai

Kolonel Nyan Tun Aungi naine

N

E27a

Dr Paing Soe

Tervishoid (teine aseminister, alates 15.5.2006)

M

F.   MUUD TURISMIGA SEOTUD AMETIISIKUD

| | Nimi | Identifitseeriv teave (sh ametikoht) | Sugu
  (M/N) |
| --- | --- | --- | --- |
| F1a | Erukapten Htay Aung | Hotelli- ja turismiameti peadirektor (2004. aasta augustini Myanmari hotelli- ja turismiteenistuse tegevdirektor) | M |
| F2a | Tin Maung Shwe | Hotelli- ja turismiameti peadirektori asetäitja | M |
| F3a | Soe Thein | Myanmari hotelli- ja turismiteenistuse tegevdirektor alates 2004. aasta oktoobrist (varem peadirektor) | M |
| F4a | Khin Maung Soe | Peadirektor | M |
| F5a | Tint Swe | Peadirektor | N |
| F6a | Kolonelleitnant Yan Naing | Peadirektor, hotellide ja turismiministeerium | M |
| F7a | Kyi Kyi Aye | Turismi edendamise valdkonna direktor, hotellide ja turismiministeerium | N |

Nimi

Identifitseeriv teave (sh ametikoht)

Sugu

(M/N)

F1a

Erukapten Htay Aung

Hotelli- ja turismiameti peadirektor (2004. aasta augustini Myanmari hotelli- ja turismiteenistuse tegevdirektor)

M

F2a

Tin Maung Shwe

Hotelli- ja turismiameti peadirektori asetäitja

M

F3a

Soe Thein

Myanmari hotelli- ja turismiteenistuse tegevdirektor alates 2004. aasta oktoobrist (varem peadirektor)

M

F4a

Khin Maung Soe

Peadirektor

M

F5a

Tint Swe

Peadirektor

N

F6a

Kolonelleitnant Yan Naing

Peadirektor, hotellide ja turismiministeerium

M

F7a

Kyi Kyi Aye

Turismi edendamise valdkonna direktor, hotellide ja turismiministeerium

N

G.   KÕRGEMAD OHVITSERID (brigaadikindrali auaste ja kõrgemad auastmed)

| | Nimi | Identifitseeriv teave (sh ametikoht) | Sugu
  (M/N) |
| --- | --- | --- | --- |
| G1a | Kindralmajor Hla Shwe | Viitsekindraladjutant | M |
| G2a | Kindralmajor Soe Maung | Sõjaväekohtu peakohtunik | M |
| G3a | Kindralmajor Thein Htaik, teise nimega Hteik | Kindralinspektor | M |
| G4a | Kindralmajor Saw Hla | Sõjaväepolitsei ülem | M |
| G4b | Cho Cho Maw | Kindralmajor Saw Hla naine | M |
| G5a | Kindralmajor Htin Aung Kyaw | Viitsekindralkortermeister | M |
| G5b | Khin Khin Maw | Kindralmajor Htin Aung Kyaw naine | N |
| G6a | Kindralmajor Lun Maung | Riigikontrolör | M |
| G7a | Kindralmajor Nay Win | SPDC esimehe sõjaline abi | M |
| G8a | Kindralmajor Hsan Hsint | Sõjaväepersonali osakonna kindral; sünd. 1951 | M |
| G8b | Khin Ma Lay | Kindralmajor Hsan Hsinti naine | N |
| G8c | Okkar San Sint | Kindralmajor Hsan Hsinti poeg | M |
| G9a | Kindralmajor Hla Aung Thein | Komandant, Rangoon | M |
| G9b | Amy Khaing | Hla Aung Theini naine | N |
| G10a | Kindralmajor Ye Myint | Julgeoleku sõjaliste aspektide ülem | M |
| G10b | Myat Ngwe | Kindralmajor Ye Myinti naine | N |
| G11a | Brigaadikindral Mya Win | Riigikaitse kolledži komandant | M |
| G12a | Brigaadikindral Tun Tun Oo | Suhtekorralduse ja psühholoogilise sõjapidamise ülem | M |
| G13a | Kindralmajor Thein Tun | Signaalmärkide ülem; Rahvusliku Kongressi kokkukutsumise korralduskomitee liige | M |
| G14a | Kindralmajor Than Htay | Tarne- ja transpordi ülem | M |
| G15a | Kindralmajor Khin Maung Tint | Väärtpaberite trükikoja direktor | M |
| G16a | Kindralmajor Sein Lin | Direktor, kaitseministeerium (täpne ametikoht teadmata); varem varustusülem | M |
| G17a | Kindralmajor Kyi Win | Suurtüki- ja soomusvägede ülem, UMEHLi juhatuse liige | M |
| G18a | Kindralmajor Tin Tun | Pioneeriüksuste ülem | M |
| G19a | Kindralmajor Aung Thein | Ümberasumise ülem | M |
| G19b | Htwe Yi | Kindralmajor Aung Theini naine | N |
| G20a | Brigaadikindral Zaw Win | Relvajõudude koolitusülema asetäitja | M |
| G21a | Brigaadikindral Than Maung | Riigikaitse kolledži asekomandant | M |
| G22a | Brigaadikindral Win Myint | Kaitseteenistuse tehnikaakadeemia rektor | M |
| G23a | Brigaadikindral Yar Pyae | Rektor, kaitseteenistuse meditsiiniakadeemia | M |
| G24a | Brigaadikindral Than Sein | Sõjaväehaigla komandant, Mingaladon; sünd. 1.2.1946, sünnikoht Bago | M |
| G24b | Rosy Mya Than | Brigaadikindral Than Seini naine | N |
| G25a | Brigaadikindral Win Than | Union of Myanmar Economic Holdingsi hankedirektor ja tegevdirektor (varem kindralmajor Win Hlaing, K1a) | M |
| G26a | Brigaadikindral Than Maung | Rahvamiilitsa ja piirivalvejõudude ülem | M |
| G27a | Kindralmajor Khin Maung Win | Kaitsetööstuse ülem | M |
| G28a | Brigaadikindral Kyaw Swa Khine | Kaitsetööstuse ülem | M |
| G29a | Brigaadikindral Win Aung | Avaliku teenistuse valiku- ja väljaõppekomisjoni liige | M |
| G30a | Brigaadikindral Soe Oo | Avaliku teenistuse valiku- ja väljaõppekomisjoni liige | M |
| G31a | Brigaadikindral Nyi Tun, teise nimega Nyi Htun | Avaliku teenistuse valiku- ja väljaõppekomisjoni liige | M |
| G32a | Brigaadikindral Kyaw Aung | Avaliku teenistuse valiku- ja väljaõppekomisjoni liige | M |
| G33a | Kindralmajor Myint Hlaing | Personaliülem (õhujõud)
  (veel mitte SPDC liige, kuid eeldatavasti saab selleks lähiajal) | M |
| G33b | Khin Thant Sin | Kindralmajor Myint Hlaingi naine | N |
| G33c | Hnin Nandar Hlaing | Kindralmajor Myint Hlaingi tütar | N |
| G33d | Thant Sin Hlaing | Kindralmajor Myint Hlaingi poeg | M |
| G34a | Kindralmajor Mya Win | Kaitseministeeriumi ülem | M |
| G35a | Kindralmajor Tin Soe | Kaitseministeeriumi ülem | M |
| G36a | Kindralmajor Than Aung | Kaitseministeeriumi ülem | M |
| G37a | Kindralmajor Ngwe Thein | Kaitseministeerium | M |
| Merevägi |
| G38a | Viitseadmiral Soe Thein | Ülemjuhataja (merevägi) | M |
| G38b | Khin Aye Kyin | Viitseadmiral Soe Theini naine | N |
| G38c | Yimon Aye | Viitseadmiral Soe Theini tütar; sünd. 12.7.1980 | N |
| G38d | Aye Chan | Viitseadmiral Soe Theini poeg, sünd. 23.9.1973 | M |
| G38e | Thida Aye | Viitseadmiral Soe Theini tütar; sünd. 23.3.1979 | N |
| G39a | Kommodoor Nyan Tun | Staabiülem (merevägi), UMEHLi juhatuse liige | M |
| G39b | Khin Aye Myint | Nyan Tuni naine | N |
| G40a | Kommodoor Win Shein | Mereväe väljaõppe peakorteri ülem | M |
| Õhujõud |
| G41a | Kindralleitnant Myat Hein | Ülemjuhataja (õhujõud) | M |
| G41b | Htwe Htwe Nyunt | Kindralleitnant Myat Heini naine | N |
| G42a | Brigaadikindral Ye Chit Pe | Lennuväe juhtimisstaap, Mingaladon | M |
| G43a | Brigaadikindral Khin Maung Tin | Shande lennuväe väljaõppekeskuse komandant, Meiktila | M |
| G44a | Brigaadikindral Zin Yaw | Staabiülem (õhujõud), UMEHLi juhatuse liige | M |
| G44b | Khin Thiri | Brigaadikindral Zin Yaw naine | N |
| Kergejalaväe diviisid (brigaadikindrali auastmega) |
| G45a | Brigaadikindral Hla Min | kergejalaväe diviis | M |
| G46a | Brigaadikindral Tun Nay Lin | kergejalaväe diviis | N |
| G47a | Brigaadikindral Tin Tun Aung | kergejalaväe diviis, Sagaing | M |
| G48a | Brigaadikindral Hla Myint Shwe | kergejalaväe diviis | M |
| G49a | Brigaadikindral Win Myint | kergejalaväe diviis, Bago | M |
| G50a | Brigaadikindral Tin Oo Lwin | kergejalaväe diviis, Meiktila | M |
| Teised brigaadikindralid |
| G51a | Brigaadikindral Htein Win | Taikkyi baas | M |
| G52a | Brigaadikindral Khin Maung Aye | Meiktila baasi ülem | M |
| G53a | Brigaadikindral Kyaw Oo Lwin | Kalay baasi ülem | M |
| G54a | Brigaadikindral Khin Zaw Win | Khamaukgyi baas | M |
| G55a | Brigaadikindral Kyaw Aung | Lõunapiirkond, Toungoo baasi ülem | M |
| G56a | Brigaadikindral Thet Oo | Sõjalised operatsioonid, 16. sõjaväeringkond | M |
| G57a | Brigaadikindral Myint Hein | Sõjalised operatsioonid, 3. sõjaväeringkond, Mogaungi baas | M |
| G58a | Brigaadikindral Tin Ngwe | Kaitseministeerium | M |
| G59a | Brigaadikindral Myo Lwin | Sõjalised operatsioonid, 7. sõjaväeringkond, Pekoni baas | M |
| G60a | Brigaadikindral Myint Soe | Sõjalised operatsioonid, 5. sõjaväeringkond, Taungupi baas | M |
| G61a | Brigaadikindral Myint Aye | Sõjalised operatsioonid, 9. sõjaväeringkond, Kyauktawi baas | M |
| G62a | Brigaadikindral Nyunt Hlaing | Sõjalised operatsioonid, 17. sõjaväeringkond, Mong Pani baas | M |
| G63a | Brigaadikindral Ohn Myint | Moni osariik, USDA CEC liige | M |
| G64a | Brigaadikindral Soe Nwe | Sõjalised operatsioonid, 21. sõjaväeringkond, Bhamo baas | M |
| G65a | Brigaadikindral Than Tun | Kyaukpadaungi baasi ülem | M |
| G66a | Brigaadikindral Than Tun Aung | Piirkondlikud operatsioonid, Sittwe sõjaväeringkond | M |
| G67a | Brigaadikindral Thaung Htaik | Aungbani baasi ülem | M |
| G68a | Brigaadikindral Thein Hteik | Sõjalised operatsioonid, 13. sõjaväeringkond, Bokpyini baas | M |
| G69a | Brigaadikindral Thura Myint Thein | Namhsani taktikaliste operatsioonide sõjaväeringkond | M |
| G70a | Brigaadikindral Win Aung | Mong Hsati baasi ülem | M |
| G71a | Brigaadikindral Myo Tint | Eriülesannetes ohvitser, transpordiministeerium | M |
| G72a | Brigaadikindral Thura Sein Thaung | Eriülesannetes ohvitser, sotsiaalhoolekande ministeerium | M |
| G73a | Brigaadikindral Phone Zaw Han | Mandalay linnapea alates 2005. aasta veebruarist, varem Kyaukme ülem | M |
| G74a | Brigaadikindral Win Myint | Pyinmana baasi ülem | M |
| G75a | Brigaadikindral Kyaw Swe | Pyin Oo Lwini baasi ülem | M |
| G76a | Brigaadikindral Soe Win | Bahtoo baasi ülem | M |
| G77a | Brigaadikindral Thein Htay | Kaitseministeerium | M |

Nimi

Identifitseeriv teave (sh ametikoht)

Sugu

(M/N)

G1a

Kindralmajor Hla Shwe

Viitsekindraladjutant

M

G2a

Kindralmajor Soe Maung

Sõjaväekohtu peakohtunik

M

G3a

Kindralmajor Thein Htaik, teise nimega Hteik

Kindralinspektor

M

G4a

Kindralmajor Saw Hla

Sõjaväepolitsei ülem

M

G4b

Cho Cho Maw

Kindralmajor Saw Hla naine

M

G5a

Kindralmajor Htin Aung Kyaw

Viitsekindralkortermeister

M

G5b

Khin Khin Maw

Kindralmajor Htin Aung Kyaw naine

N

G6a

Kindralmajor Lun Maung

Riigikontrolör

M

G7a

Kindralmajor Nay Win

SPDC esimehe sõjaline abi

M

G8a

Kindralmajor Hsan Hsint

Sõjaväepersonali osakonna kindral; sünd. 1951

M

G8b

Khin Ma Lay

Kindralmajor Hsan Hsinti naine

N

G8c

Okkar San Sint

Kindralmajor Hsan Hsinti poeg

M

G9a

Kindralmajor Hla Aung Thein

Komandant, Rangoon

M

G9b

Amy Khaing

Hla Aung Theini naine

N

G10a

Kindralmajor Ye Myint

Julgeoleku sõjaliste aspektide ülem

M

G10b

Myat Ngwe

Kindralmajor Ye Myinti naine

N

G11a

Brigaadikindral Mya Win

Riigikaitse kolledži komandant

M

G12a

Brigaadikindral Tun Tun Oo

Suhtekorralduse ja psühholoogilise sõjapidamise ülem

M

G13a

Kindralmajor Thein Tun

Signaalmärkide ülem; Rahvusliku Kongressi kokkukutsumise korralduskomitee liige

M

G14a

Kindralmajor Than Htay

Tarne- ja transpordi ülem

M

G15a

Kindralmajor Khin Maung Tint

Väärtpaberite trükikoja direktor

M

G16a

Kindralmajor Sein Lin

Direktor, kaitseministeerium (täpne ametikoht teadmata); varem varustusülem

M

G17a

Kindralmajor Kyi Win

Suurtüki- ja soomusvägede ülem, UMEHLi juhatuse liige

M

G18a

Kindralmajor Tin Tun

Pioneeriüksuste ülem

M

G19a

Kindralmajor Aung Thein

Ümberasumise ülem

M

G19b

Htwe Yi

Kindralmajor Aung Theini naine

N

G20a

Brigaadikindral Zaw Win

Relvajõudude koolitusülema asetäitja

M

G21a

Brigaadikindral Than Maung

Riigikaitse kolledži asekomandant

M

G22a

Brigaadikindral Win Myint

Kaitseteenistuse tehnikaakadeemia rektor

M

G23a

Brigaadikindral Yar Pyae

Rektor, kaitseteenistuse meditsiiniakadeemia

M

G24a

Brigaadikindral Than Sein

Sõjaväehaigla komandant, Mingaladon; sünd. 1.2.1946, sünnikoht Bago

M

G24b

Rosy Mya Than

Brigaadikindral Than Seini naine

N

G25a

Brigaadikindral Win Than

Union of Myanmar Economic Holdingsi hankedirektor ja tegevdirektor (varem kindralmajor Win Hlaing, K1a)

M

G26a

Brigaadikindral Than Maung

Rahvamiilitsa ja piirivalvejõudude ülem

M

G27a

Kindralmajor Khin Maung Win

Kaitsetööstuse ülem

M

G28a

Brigaadikindral Kyaw Swa Khine

Kaitsetööstuse ülem

M

G29a

Brigaadikindral Win Aung

Avaliku teenistuse valiku- ja väljaõppekomisjoni liige

M

G30a

Brigaadikindral Soe Oo

Avaliku teenistuse valiku- ja väljaõppekomisjoni liige

M

G31a

Brigaadikindral Nyi Tun, teise nimega Nyi Htun

Avaliku teenistuse valiku- ja väljaõppekomisjoni liige

M

G32a

Brigaadikindral Kyaw Aung

Avaliku teenistuse valiku- ja väljaõppekomisjoni liige

M

G33a

Kindralmajor Myint Hlaing

Personaliülem (õhujõud)

(veel mitte SPDC liige, kuid eeldatavasti saab selleks lähiajal)

M

G33b

Khin Thant Sin

Kindralmajor Myint Hlaingi naine

N

G33c

Hnin Nandar Hlaing

Kindralmajor Myint Hlaingi tütar

N

G33d

Thant Sin Hlaing

Kindralmajor Myint Hlaingi poeg

M

G34a

Kindralmajor Mya Win

Kaitseministeeriumi ülem

M

G35a

Kindralmajor Tin Soe

Kaitseministeeriumi ülem

M

G36a

Kindralmajor Than Aung

Kaitseministeeriumi ülem

M

G37a

Kindralmajor Ngwe Thein

Kaitseministeerium

M

Merevägi

G38a

Viitseadmiral Soe Thein

Ülemjuhataja (merevägi)

M

G38b

Khin Aye Kyin

Viitseadmiral Soe Theini naine

N

G38c

Yimon Aye

Viitseadmiral Soe Theini tütar; sünd. 12.7.1980

N

G38d

Aye Chan

Viitseadmiral Soe Theini poeg, sünd. 23.9.1973

M

G38e

Thida Aye

Viitseadmiral Soe Theini tütar; sünd. 23.3.1979

N

G39a

Kommodoor Nyan Tun

Staabiülem (merevägi), UMEHLi juhatuse liige

M

G39b

Khin Aye Myint

Nyan Tuni naine

N

G40a

Kommodoor Win Shein

Mereväe väljaõppe peakorteri ülem

M

Õhujõud

G41a

Kindralleitnant Myat Hein

Ülemjuhataja (õhujõud)

M

G41b

Htwe Htwe Nyunt

Kindralleitnant Myat Heini naine

N

G42a

Brigaadikindral Ye Chit Pe

Lennuväe juhtimisstaap, Mingaladon

M

G43a

Brigaadikindral Khin Maung Tin

Shande lennuväe väljaõppekeskuse komandant, Meiktila

M

G44a

Brigaadikindral Zin Yaw

Staabiülem (õhujõud), UMEHLi juhatuse liige

M

G44b

Khin Thiri

Brigaadikindral Zin Yaw naine

N

Kergejalaväe diviisid (brigaadikindrali auastmega)

G45a

Brigaadikindral Hla Min

kergejalaväe diviis

M

G46a

Brigaadikindral Tun Nay Lin

kergejalaväe diviis

N

G47a

Brigaadikindral Tin Tun Aung

kergejalaväe diviis, Sagaing

M

G48a

Brigaadikindral Hla Myint Shwe

kergejalaväe diviis

M

G49a

Brigaadikindral Win Myint

kergejalaväe diviis, Bago

M

G50a

Brigaadikindral Tin Oo Lwin

kergejalaväe diviis, Meiktila

M

Teised brigaadikindralid

G51a

Brigaadikindral Htein Win

Taikkyi baas

M

G52a

Brigaadikindral Khin Maung Aye

Meiktila baasi ülem

M

G53a

Brigaadikindral Kyaw Oo Lwin

Kalay baasi ülem

M

G54a

Brigaadikindral Khin Zaw Win

Khamaukgyi baas

M

G55a

Brigaadikindral Kyaw Aung

Lõunapiirkond, Toungoo baasi ülem

M

G56a

Brigaadikindral Thet Oo

Sõjalised operatsioonid, 16. sõjaväeringkond

M

G57a

Brigaadikindral Myint Hein

Sõjalised operatsioonid, 3. sõjaväeringkond, Mogaungi baas

M

G58a

Brigaadikindral Tin Ngwe

Kaitseministeerium

M

G59a

Brigaadikindral Myo Lwin

Sõjalised operatsioonid, 7. sõjaväeringkond, Pekoni baas

M

G60a

Brigaadikindral Myint Soe

Sõjalised operatsioonid, 5. sõjaväeringkond, Taungupi baas

M

G61a

Brigaadikindral Myint Aye

Sõjalised operatsioonid, 9. sõjaväeringkond, Kyauktawi baas

M

G62a

Brigaadikindral Nyunt Hlaing

Sõjalised operatsioonid, 17. sõjaväeringkond, Mong Pani baas

M

G63a

Brigaadikindral Ohn Myint

Moni osariik, USDA CEC liige

M

G64a

Brigaadikindral Soe Nwe

Sõjalised operatsioonid, 21. sõjaväeringkond, Bhamo baas

M

G65a

Brigaadikindral Than Tun

Kyaukpadaungi baasi ülem

M

G66a

Brigaadikindral Than Tun Aung

Piirkondlikud operatsioonid, Sittwe sõjaväeringkond

M

G67a

Brigaadikindral Thaung Htaik

Aungbani baasi ülem

M

G68a

Brigaadikindral Thein Hteik

Sõjalised operatsioonid, 13. sõjaväeringkond, Bokpyini baas

M

G69a

Brigaadikindral Thura Myint Thein

Namhsani taktikaliste operatsioonide sõjaväeringkond

M

G70a

Brigaadikindral Win Aung

Mong Hsati baasi ülem

M

G71a

Brigaadikindral Myo Tint

Eriülesannetes ohvitser, transpordiministeerium

M

G72a

Brigaadikindral Thura Sein Thaung

Eriülesannetes ohvitser, sotsiaalhoolekande ministeerium

M

G73a

Brigaadikindral Phone Zaw Han

Mandalay linnapea alates 2005. aasta veebruarist, varem Kyaukme ülem

M

G74a

Brigaadikindral Win Myint

Pyinmana baasi ülem

M

G75a

Brigaadikindral Kyaw Swe

Pyin Oo Lwini baasi ülem

M

G76a

Brigaadikindral Soe Win

Bahtoo baasi ülem

M

G77a

Brigaadikindral Thein Htay

Kaitseministeerium

M

H.   VANGLATE JA POLITSEI EEST VASTUTAVAD OHVITSERID

| | Nimi | Identifitseeriv teave (sh ametikoht) | Sugu
  (M/N) |
| --- | --- | --- | --- |
| H1a | Kindralmajor Khin Yi | Myanmari politseiameti peadirektor | M |
| H1b | Khin May Soe | Kindralmajor Khin Yi naine | N |
| H2a | Zaw Win | Vanglate osakonna peadirektor (siseministeerium) alates 2004. aasta augustist, varem Myanmari politseiameti asepeadirektor; endine brigaadikindral, endine sõjaväelane | M |
| H3a | Aung Saw Win | Eriuurimisbüroo peadirektor | M |

Nimi

Identifitseeriv teave (sh ametikoht)

Sugu

(M/N)

H1a

Kindralmajor Khin Yi

Myanmari politseiameti peadirektor

M

H1b

Khin May Soe

Kindralmajor Khin Yi naine

N

H2a

Zaw Win

Vanglate osakonna peadirektor (siseministeerium) alates 2004. aasta augustist, varem Myanmari politseiameti asepeadirektor; endine brigaadikindral, endine sõjaväelane

M

H3a

Aung Saw Win

Eriuurimisbüroo peadirektor

M

I.   UNION SOLIDARITY AND DEVELOPMENT ASSOCIATION (USDA)

| | Nimi | Identifitseeriv teave (sh ametikoht) | Sugu
  (M/N) |
| --- | --- | --- | --- |
| I1a | Brigaadikindral Aung Thein Lin | Yangoni linnapea ja Yangoni linna arengukomitee esimees (sekretär) | M |
| I1b | Khin San Nwe | Brigaadikindral Aung Thein Lini naine | N |
| I1b | Thidar Myo | Brigaadikindral Aung Thein Lini tütar | N |
| I2a | Kolonel Maung Par | Yangoni linna arengukomitee aselinnapea (CEC liige) | M |
| I2b | Khin Nyunt Myaing | Kolonel Maung Pari naine | N |
| I2c | Naing Win Par | Kolonel Maung Pari poeg | M |

Nimi

Identifitseeriv teave (sh ametikoht)

Sugu

(M/N)

I1a

Brigaadikindral Aung Thein Lin

Yangoni linnapea ja Yangoni linna arengukomitee esimees (sekretär)

M

I1b

Khin San Nwe

Brigaadikindral Aung Thein Lini naine

N

I1b

Thidar Myo

Brigaadikindral Aung Thein Lini tütar

N

I2a

Kolonel Maung Par

Yangoni linna arengukomitee aselinnapea (CEC liige)

M

I2b

Khin Nyunt Myaing

Kolonel Maung Pari naine

N

I2c

Naing Win Par

Kolonel Maung Pari poeg

M

J.   VALITSUSE MAJANDUSPOLIITIKAST KASU SAAVAD ISIKUD

| | Nimi | Identifitseeriv teave (sh äriühing) | Sugu
  (M/N) |
| --- | --- | --- | --- |
| J1a | Tay Za | Htoo Trading Co tegevdirektor, sünd. 18.7.1964; passi nr 306869, ID-kaardi nr MYGN 006415.
  Isa U Myint Swe (6.11.1924), ema Daw Ohn (12.8.1934) | M |
| J1b | Thidar Zaw | Tay Za naine; sünd. 24.2.1964, ID-kaardi nr KMYT 006865, passi nr 275107. Vanemad Zaw Nyunt (surn.), Htoo (surn.) | N |
| J1c | Pye Phyo Tay Za | Tay Za (J1a) poeg, sünd. 29.1.1987 | M |
| J2a | Thiha | Tay Za (J1a) vend, sünd. 24.6.1960; Htoo Trading direktor, Distributor of London cigarettes (Myawadi Trading) | N |
| J2b | Shwe Shwe | Thiha naine | N |
| J3a | Aung Ko Win, teise nimega Saya Kyaung | Kanbawza Bank | M |
| J3b | Nan Than Htwe | Aung Ko Wini naine | N |
| J4a | Tun Myint Naing, teise nimega Steven Law | Asia World Co. | M |
| J4b | (Ng) Seng Hong | Tun Myint Naingi naine | N |
| J5a | Khin Shwe | Zaykabar Co; sünd. 21.1.1952. Vt ka A3f | M |
| J5b | San San Kywe | Khin Shwe naine | N |
| J5c | Zay Thiha | Khin Shwe poeg, sünd. 1.1.1977 | M |
| J6a | Htay Myint | Yuzana Co; sünd. 6.2.1955 | M |
| J6b | Aye Aye Maw | Htay Myinti naine; sünd. 17.11.1957 | N |
| J7a | Kyaw Win | Shwe Thanlwin Trading Co. | M |
| J7b | Nan Mauk Loung Sai, teise nimega Nang Mauk Lao Hsai | Kyaw Wini naine | N |
| J10a | Erukindralmajor Nyunt Tin | Endine põllumajandus- ja niisutustööde minister, läks erru 2004. aasta septembris | M |
| J10b | Khin Myo Oo | Erukindralmajor Nyunt Tini naine | N |
| J10c | Kyaw Myo Nyunt | Erukindralmajor Nyunt Tini poeg | M |
| J10d | Thu Thu Ei Han | Erukindralmajor Nyunt Tini tütar | N |

Nimi

Identifitseeriv teave (sh äriühing)

Sugu

(M/N)

J1a

Tay Za

Htoo Trading Co tegevdirektor, sünd. 18.7.1964; passi nr 306869, ID-kaardi nr MYGN 006415.

Isa U Myint Swe (6.11.1924), ema Daw Ohn (12.8.1934)

M

J1b

Thidar Zaw

Tay Za naine; sünd. 24.2.1964, ID-kaardi nr KMYT 006865, passi nr 275107. Vanemad Zaw Nyunt (surn.), Htoo (surn.)

N

J1c

Pye Phyo Tay Za

Tay Za (J1a) poeg, sünd. 29.1.1987

M

J2a

Thiha

Tay Za (J1a) vend, sünd. 24.6.1960; Htoo Trading direktor, Distributor of London cigarettes (Myawadi Trading)

N

J2b

Shwe Shwe

Thiha naine

N

J3a

Aung Ko Win, teise nimega Saya Kyaung

Kanbawza Bank

M

J3b

Nan Than Htwe

Aung Ko Wini naine

N

J4a

Tun Myint Naing, teise nimega Steven Law

Asia World Co.

M

J4b

(Ng) Seng Hong

Tun Myint Naingi naine

N

J5a

Khin Shwe

Zaykabar Co; sünd. 21.1.1952. Vt ka A3f

M

J5b

San San Kywe

Khin Shwe naine

N

J5c

Zay Thiha

Khin Shwe poeg, sünd. 1.1.1977

M

J6a

Htay Myint

Yuzana Co; sünd. 6.2.1955

M

J6b

Aye Aye Maw

Htay Myinti naine; sünd. 17.11.1957

N

J7a

Kyaw Win

Shwe Thanlwin Trading Co.

M

J7b

Nan Mauk Loung Sai, teise nimega Nang Mauk Lao Hsai

Kyaw Wini naine

N

J10a

Erukindralmajor Nyunt Tin

Endine põllumajandus- ja niisutustööde minister, läks erru 2004. aasta septembris

M

J10b

Khin Myo Oo

Erukindralmajor Nyunt Tini naine

N

J10c

Kyaw Myo Nyunt

Erukindralmajor Nyunt Tini poeg

M

J10d

Thu Thu Ei Han

Erukindralmajor Nyunt Tini tütar

N

K.   SÕJAVÄELASTE OMANDUSES OLEVAD ÄRIÜHINGUD

| | Nimi | Identifitseeriv teave (sh äriühing) | Sugu
  (M/N) |
| --- | --- | --- | --- |
| K1a | Erukindralmajor Win Hlaing | Varem tegevdirektor, Union of Myanmar Economic Holdingsi, Myawaddy Bank | M |
| K1b | Ma Ngeh | Erukindralmajor Win Hlaingi tütar | N |
| K1c | K1c | Tegevdirektor, Kambawza Bank. Ma Ngehi (K1b) abikaasa ja Aung Ko Wini (J3a) nõbu | M |
| K1d | Win Htway Hlaing | Erukindralmajor Win Hlaingi poeg, äriühingu KESCO esindaja | M |
| K2 | Kolonel Ye Htut | Myanmar Economic Corporation | M |
| K3a | Kolonel Myint Aung | Tegevdirektor, Myawaddy Trading Co.; sünd. 11.8.1949 | N |
| K3b | Nu Nu Yee | Myint Aungi naine, laborant, sünd. 11.11.1954 | N |
| K3c | Thiha Aung | Myint Aungi poeg, Schlumbergeri teenistuses, sünd. 11.6.1982, passi nr 795543 | M |
| K3d | Nay Linn Aung | Myint Aungi poeg, meremees, sünd. 11.4.1981 | M |
| K4a | Kolonel Myo Myint | Tegevdirektor, Bandoola Transportation Co. | M |
| K5a | Erukolonel Thant Zin | Tegevdirektor, Myanmar Land and Development | M |
| K6a | Erukolonelleitnant Maung Maung Aye | UMEHL, Myanmar Breweries, juhataja | M |
| K7a | Kolonel Aung San | Tegevdirektor, Hsinmin Cement Plant Construction Project | N |

Nimi

Identifitseeriv teave (sh äriühing)

Sugu

(M/N)

K1a

Erukindralmajor Win Hlaing

Varem tegevdirektor, Union of Myanmar Economic Holdingsi, Myawaddy Bank

M

K1b

Ma Ngeh

Erukindralmajor Win Hlaingi tütar

N

K1c

K1c

Tegevdirektor, Kambawza Bank. Ma Ngehi (K1b) abikaasa ja Aung Ko Wini (J3a) nõbu

M

K1d

Win Htway Hlaing

Erukindralmajor Win Hlaingi poeg, äriühingu KESCO esindaja

M

K2

Kolonel Ye Htut

Myanmar Economic Corporation

M

K3a

Kolonel Myint Aung

Tegevdirektor, Myawaddy Trading Co.; sünd. 11.8.1949

N

K3b

Nu Nu Yee

Myint Aungi naine, laborant, sünd. 11.11.1954

N

K3c

Thiha Aung

Myint Aungi poeg, Schlumbergeri teenistuses, sünd. 11.6.1982, passi nr 795543

M

K3d

Nay Linn Aung

Myint Aungi poeg, meremees, sünd. 11.4.1981

M

K4a

Kolonel Myo Myint

Tegevdirektor, Bandoola Transportation Co.

M

K5a

Erukolonel Thant Zin

Tegevdirektor, Myanmar Land and Development

M

K6a

Erukolonelleitnant Maung Maung Aye

UMEHL, Myanmar Breweries, juhataja

M

K7a

Kolonel Aung San

Tegevdirektor, Hsinmin Cement Plant Construction Project

N

---

| 28.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 111/67 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 111/67

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 482/2007,

27. aprill 2007,

millega määratakse kindlaks suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või puhul määruse (EÜ) nr 1898/2005 II peatükis sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 30. individuaalseks pakkumiskutseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 10,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt komisjoni 9. novembri 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1898/2005, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses koore, või ja kontsentreeritud või realiseerimise meetmetega ühenduse turul, (2) võivad sekkumisametid müüa alalise pakkumismenetluse teel teatava koguse nende valduses oleva või sekkumisvarudest ning anda toetust koore, või ja kontsentreeritud või jaoks. Kõnealuse määruse artiklis 25 on sätestatud, et iga individuaalse pakkumiskutse raames saadud pakkumisi silmas pidades kinnitatakse madalaim müügihind või puhul ning suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või puhul. Lisaks sellele on sätestatud, et hind või toetus võib erineda olenevalt või kavandatud kasutusest, selle rasvasisaldusest ja kasutusviisist. Määruse (EÜ) nr 1898/2005 artiklis 28 osutatud töötlemistagatise suurus tuleks vastavalt kindlaks määrata. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt komisjoni 9. novembri 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1898/2005, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses koore, või ja kontsentreeritud või realiseerimise meetmetega ühenduse turul, (2) võivad sekkumisametid müüa alalise pakkumismenetluse teel teatava koguse nende valduses oleva või sekkumisvarudest ning anda toetust koore, või ja kontsentreeritud või jaoks. Kõnealuse määruse artiklis 25 on sätestatud, et iga individuaalse pakkumiskutse raames saadud pakkumisi silmas pidades kinnitatakse madalaim müügihind või puhul ning suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või puhul. Lisaks sellele on sätestatud, et hind või toetus võib erineda olenevalt või kavandatud kasutusest, selle rasvasisaldusest ja kasutusviisist. Määruse (EÜ) nr 1898/2005 artiklis 28 osutatud töötlemistagatise suurus tuleks vastavalt kindlaks määrata.

| (2) | Saadud pakkumiste läbivaatamisel selgus, et pakkumist ei peaks jätkama. |
| --- | --- |

(2)

Saadud pakkumiste läbivaatamisel selgus, et pakkumist ei peaks jätkama.

| (3) | Piima- ja piimatooteturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(3)

Piima- ja piimatooteturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1898/2005 II peatükis sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 30. individuaalset pakkumiskutset ei jätkata.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 28. aprillil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. aprill 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  ELT L 308, 25.11.2005, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2107/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 20).

2

---

| 28.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 111/68 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 111/68

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 483/2007,

27. aprill 2007,

määruse (EÜ) nr 1898/2005 III peatükis sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 30. individuaalse pakkumiskutse kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 10,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt komisjoni 9. novembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1898/2005 millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses koore, või ja kontsentreeritud või realiseerimise meetmetega ühenduse turul, (2) artiklile 47 kuulutavad sekkumisametid välja alalise pakkumismenetluse toetuse andmiseks kontsentreeritud või jaoks. Kõnealuse määruse artiklis 54 on sätestatud, et iga konkreetse pakkumiskutse raames saadud pakkumisi silmas pidades kinnitatakse suurim toetus kontsentreeritud või jaoks, mille minimaalne rasvasisaldus on 96 %. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt komisjoni 9. novembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1898/2005 millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses koore, või ja kontsentreeritud või realiseerimise meetmetega ühenduse turul, (2) artiklile 47 kuulutavad sekkumisametid välja alalise pakkumismenetluse toetuse andmiseks kontsentreeritud või jaoks. Kõnealuse määruse artiklis 54 on sätestatud, et iga konkreetse pakkumiskutse raames saadud pakkumisi silmas pidades kinnitatakse suurim toetus kontsentreeritud või jaoks, mille minimaalne rasvasisaldus on 96 %.

| (2) | Esitada tuleb määruse (EÜ) nr 1898/2005 artikli 53 lõikes 4 sätestatud lõppkasutustagatis, et tagada kontsentreeritud või üleminek jaekaubandusse. |
| --- | --- |

(2)

Esitada tuleb määruse (EÜ) nr 1898/2005 artikli 53 lõikes 4 sätestatud lõppkasutustagatis, et tagada kontsentreeritud või üleminek jaekaubandusse.

| (3) | Saadud pakkumiste läbivaatamisel selgus, et pakkumist ei peaks jätkama. |
| --- | --- |

(3)

Saadud pakkumiste läbivaatamisel selgus, et pakkumist ei peaks jätkama.

| (4) | Piima- ja piimatooteturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(4)

Piima- ja piimatooteturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1898/2005 III peatükis sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 30. individuaalset pakkumiskutset ei jätkata.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 28. aprillil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. aprill 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  ELT L 308, 25.11.2005, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2107/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 20).

2

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

| 28.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 111/69 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 111/69

---

NÕUKOGU OTSUS,

16. aprill 2007,

makromajandusliku finantsabi andmise kohta Moldovale

(2007/259/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 308,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1)

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Moldova ametiasutused on võtnud endale sihiks majanduse stabiliseerimise ja struktuurireformide rakendamise, mida Rahvusvaheline Valuutafond toetab vaesuse vähendamise ja majanduskasvu edendamise programmi raames rakendatava kolmeaastase programmiga, mis kiideti heaks 5. mail 2006. 12. mail 2006 leppisid Pariisi Klubi võlausaldajad kokku Moldova kahepoolse riikliku võla ümberkorraldamises Houstoni tingimustel. |
| --- | --- |

(1)

Moldova ametiasutused on võtnud endale sihiks majanduse stabiliseerimise ja struktuurireformide rakendamise, mida Rahvusvaheline Valuutafond toetab vaesuse vähendamise ja majanduskasvu edendamise programmi raames rakendatava kolmeaastase programmiga, mis kiideti heaks 5. mail 2006. 12. mail 2006 leppisid Pariisi Klubi võlausaldajad kokku Moldova kahepoolse riikliku võla ümberkorraldamises Houstoni tingimustel.

| (2) | 2004. aasta mais võtsid Moldova ametiasutused vastu majanduskasvu edendamist ja vaesuse vähendamist käsitleva strateegiadokumendi, mille raames seati valitsuse tegevusprioriteedid keskpikas perspektiivis. |
| --- | --- |

(2)

2004. aasta mais võtsid Moldova ametiasutused vastu majanduskasvu edendamist ja vaesuse vähendamist käsitleva strateegiadokumendi, mille raames seati valitsuse tegevusprioriteedid keskpikas perspektiivis.

| (3) | Moldova ühelt poolt ning Euroopa ühendused ja nende liikmesriigid teiselt poolt kirjutasid alla partnerlus- ja koostöölepingule, (2) mis jõustus 1. juulil 1998. |
| --- | --- |

(3)

Moldova ühelt poolt ning Euroopa ühendused ja nende liikmesriigid teiselt poolt kirjutasid alla partnerlus- ja koostöölepingule, (2) mis jõustus 1. juulil 1998.

| (4) | Moldova ja Euroopa Liidu vahelised suhted arenevad Euroopa naabruspoliitika raamistikus, mille eesmärk on tagada sügavam majanduslik integratsioon. Euroopa Liit ja Moldova on kokku leppinud Euroopa naabruspoliitika tegevuskava suhtes, kus on seatud ELi ja Moldova vaheliste suhete ja seonduvate meetmete eesmärgid lühiajalises ning keskpikas perspektiivis. |
| --- | --- |

(4)

Moldova ja Euroopa Liidu vahelised suhted arenevad Euroopa naabruspoliitika raamistikus, mille eesmärk on tagada sügavam majanduslik integratsioon. Euroopa Liit ja Moldova on kokku leppinud Euroopa naabruspoliitika tegevuskava suhtes, kus on seatud ELi ja Moldova vaheliste suhete ja seonduvate meetmete eesmärgid lühiajalises ning keskpikas perspektiivis.

| (5) | Moldoval on suur rahavajadus tema finantsseisukorra olulise halvenemise tõttu. |
| --- | --- |

(5)

Moldoval on suur rahavajadus tema finantsseisukorra olulise halvenemise tõttu.

| (6) | Moldova ametiasutused on taotlenud soodsat finantsabi ühendustelt, rahvusvahelistelt finantseerimisasutustelt ja teistelt kahepoolsetelt rahastajatelt. Peale Rahvusvahelise Valuutafondi ja Maailmapanga eraldatud vahendite tuleb katta oluline puudujääk, et tasakaalustada riigi maksebilanssi, suurendada riigi reserve ja toetada ametiasutuste rakendatavate reformidega seotud poliitiliste eesmärkide saavutamist. |
| --- | --- |

(6)

Moldova ametiasutused on taotlenud soodsat finantsabi ühendustelt, rahvusvahelistelt finantseerimisasutustelt ja teistelt kahepoolsetelt rahastajatelt. Peale Rahvusvahelise Valuutafondi ja Maailmapanga eraldatud vahendite tuleb katta oluline puudujääk, et tasakaalustada riigi maksebilanssi, suurendada riigi reserve ja toetada ametiasutuste rakendatavate reformidega seotud poliitiliste eesmärkide saavutamist.

| (7) | Moldova võib Maailmapangalt ja Rahvusvaheliselt Valuutafondilt saada äärmiselt soodsaid laene ja toetusi. |
| --- | --- |

(7)

Moldova võib Maailmapangalt ja Rahvusvaheliselt Valuutafondilt saada äärmiselt soodsaid laene ja toetusi.

| (8) | Nimetatud asjaolusid arvestades tuleks Moldovale anda makromajanduslikuks finantsabiks ühenduse toetust, mis on asjakohane meede, et aidata Moldovat selles kriitilises olukorras. |
| --- | --- |

(8)

Nimetatud asjaolusid arvestades tuleks Moldovale anda makromajanduslikuks finantsabiks ühenduse toetust, mis on asjakohane meede, et aidata Moldovat selles kriitilises olukorras.

| (9) | Selleks et tagada sellise finantsabiga seotud ühenduse finantshuvide tõhus kaitse, peab Moldova võtma kohased meetmed antud abiga seotud pettuse, korruptsiooni ja muu eeskirjade eiramise ärahoidmiseks ja selle vastu võitlemiseks. Ühtlasi tuleb samuti sätestada komisjonipoolne kontrollimine ja kontrollikojapoolne auditeerimine. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et tagada sellise finantsabiga seotud ühenduse finantshuvide tõhus kaitse, peab Moldova võtma kohased meetmed antud abiga seotud pettuse, korruptsiooni ja muu eeskirjade eiramise ärahoidmiseks ja selle vastu võitlemiseks. Ühtlasi tuleb samuti sätestada komisjonipoolne kontrollimine ja kontrollikojapoolne auditeerimine.

| (10) | Ühenduse makromajandusliku finantsabi andmine ei piira eelarvepädeva institutsiooni volitusi. |
| --- | --- |

(10)

Ühenduse makromajandusliku finantsabi andmine ei piira eelarvepädeva institutsiooni volitusi.

| (11) | Kõnealust ühenduse makromajanduslikku finantsabi peaks haldama komisjon, konsulteerides majandus- ja rahanduskomiteega, |
| --- | --- |

(11)

Kõnealust ühenduse makromajanduslikku finantsabi peaks haldama komisjon, konsulteerides majandus- ja rahanduskomiteega,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Ühendus eraldab Moldovale toetusena kuni 45 000 000 euro ulatuses makromajanduslikku finantsabi, et toetada Moldova maksebilansi tasakaalustamist ning leevendada valitsuse majandusprogrammi rakendamisel esinevaid rahalisi raskusi.

2.   Ühenduse makromajandusliku finantsabi andmist haldab komisjon, konsulteerides majandus- ja rahanduskomiteega ning järgides Rahvusvahelise Valuutafondi ja Moldova vahelisi kokkuleppeid.

3.   Ühenduse makromajanduslikku finantsabi antakse kaheks aastaks alates esimesest päevast pärast käesoleva otsuse jõustumist. Kui olukord seda nõuab, võib komisjon pärast majandus- ja rahanduskomiteega konsulteerimist siiski otsustada abiperioodi maksimaalselt ühe aasta võrra pikendada.

Artikkel 2

1.   Komisjonil on volitused, et leppida pärast majandus- ja rahanduskomiteega konsulteerimist Moldova ametiasutustega kokku makromajandusliku finantsabiga seotud majanduspoliitikas ja finantstingimustes, mis sätestatakse vastastikuse mõistmise memorandumis ja toetuslepingus. Kõnealused tingimused on vastavuses artikli 1 lõikes 2 osutatud kokkulepetega.

2.   Ühenduse makromajandusliku finantsabi andmise ajal kontrollib komisjon selliste ühenduse makromajandusliku abi seisukohast oluliste tegurite nagu raharingluse, haldusmenetluste ning abile kohaldatava sise- ja väliskontrollimehhanismide usaldusväärsust Moldovas.

3.   Komisjon kontrollib koostöös majandus- ja rahanduskomiteega ning kooskõlastatult Rahvusvahelise Valuutafondiga korrapäraselt seda, et Moldova majanduspoliitika oleks kooskõlas käesoleva abi eesmärkidega ning et peetaks kinni kokkulepitud majanduspoliitikast ja finantstingimustest.

Artikkel 3

1.   Komisjon eraldab ühenduse makromajandusliku finantsabi Moldovale kolme maksena.

2.   Esimene makse tehakse Rahvusvahelise Valuutafondi vaesuse vähendamise ja majanduskasvu edendamise programmi raames toetatava majandusprogrammi ning ELi ja Moldova vahelise Euroopa naabruspoliitika tegevuskava rahuldava rakendamise alusel.

3.   Teine makse ja kolmas makse tehakse samuti Rahvusvahelise Valuutafondi vaesuse vähendamise ja majanduskasvu edendamise programmi raames toetatava majandusprogrammi ning ELi ja Moldova vahelise Euroopa naabruspoliitika tegevuskava ning kõigi muude komisjoniga kokku lepitud ja artikli 2 lõikes 1 sätestatud meetmete rahuldava rakendamise alusel ning mitte varem kui kolme kuu möödudes eelmise makse tegemisest.

4.   Raha kantakse Moldova Keskpanka. Rahaliste vahendite lõppsaaja on Moldova rahandusministeerium.

Artikkel 4

Ühenduse makromajanduslikku finantsabi tuleb rakendada vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (3) sätetele ja rakenduseeskirjadele. Moldova ametiasutustega sõlmitavas vastastikuse mõistmise memorandumis ja toetuslepingus sätestatakse Moldova võetavad asjakohased meetmed abiga seotud pettuse, korruptsiooni ja muu eeskirjade eiramise vältimiseks ja nende vastu võitlemiseks. Samuti sätestatakse memorandumis komisjoni, kaasa arvatud Euroopa Pettustevastase Ameti poolne kontrollitegevus koos õigusega viia läbi kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, ning vajadusel Euroopa Kontrollikoja teostatav kohapealne audit.

Artikkel 5

Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga aasta 31. augustiks aruande, milles sisaldub hinnang käesoleva otsuse rakendamise kohta eelnenud aastal. Aruandes käsitletakse seoseid artikli 2 lõikes 1 sätestatud poliitiliste tingimuste ning Moldova majandusliku ja rahandusliku arengu vahel ning see sisaldab ka komisjoni otsust käesoleva abi maksete tegemise kohta.

Artikkel 6

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Luxembourg, 16. aprill 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

H. SEEHOFER

---

(1)  14. veebruaril 2007 esitatud arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  EÜT L 181, 24.6.1998, lk 3.

2

(3)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006 (ELT L 390, 30.12.2006, lk 1).

3

---

| 28.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 111/72 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 111/72

---

NÕUKOGU OTSUS,

16. aprill 2007,

Regioonide Komitee Itaalia asendusliikme ametisse nimetamise kohta

(2007/260/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 263,

võttes arvesse Itaalia valitsuse ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 24. jaanuaril 2006 vastu otsuse 2006/116/EÜ Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2006 kuni 25. jaanuarini 2010. (1) |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 24. jaanuaril 2006 vastu otsuse 2006/116/EÜ Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2006 kuni 25. jaanuarini 2010. (1)

| (2) | Üks asendusliikme koht on vabanenud Alberto ZANI tagasiastumise tõttu, |
| --- | --- |

(2)

Üks asendusliikme koht on vabanenud Alberto ZANI tagasiastumise tõttu,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komitee asendusliikmeks nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2010

Carmela CASILE, Consigliere comunale del Comune di Giaveno (Torino)

Alberto ZANI asemele.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 16. aprill 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

H. SEEHOFER

---

(1)  ELT L 56, 25.2.2006, lk 75.

1

---

| 28.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 111/73 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 111/73

---

NÕUKOGU OTSUS,

16. aprill 2007,

Regioonide Komitee nelja Tšehhi liikme ja nelja Tšehhi asendusliikme ametisse nimetamise kohta

(2007/261/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 263,

võttes arvesse Tšehhi valitsuse ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 24. jaanuaril 2006 vastu otsuse 2006/116/EÜ Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2006 kuni 25. jaanuarini 2010. (1) |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 24. jaanuaril 2006 vastu otsuse 2006/116/EÜ Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2006 kuni 25. jaanuarini 2010. (1)

| (2) | Regioonide Komitees on vabanenud neli liikmekohta Petr GANDALOVIČI, Jaroslav HANÁKI, Helena LANGŠÁDLOVÁ ja Tomáš ÚLEHLA ametiaja lõppemise tõttu. Regioonide Komitees on vabanenud neli asendusliikme kohta Květa HALANOVÁ, Luboš PRŮŠA, Martin TESAŘÍKI ja Jiří BYTELI ametiaja lõppemise tõttu, |
| --- | --- |

(2)

Regioonide Komitees on vabanenud neli liikmekohta Petr GANDALOVIČI, Jaroslav HANÁKI, Helena LANGŠÁDLOVÁ ja Tomáš ÚLEHLA ametiaja lõppemise tõttu. Regioonide Komitees on vabanenud neli asendusliikme kohta Květa HALANOVÁ, Luboš PRŮŠA, Martin TESAŘÍKI ja Jiří BYTELI ametiaja lõppemise tõttu,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komitee liikmeteks ja asendusliikmeteks nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2010:

| a) | liikmed:






  — | Jan KUBATA, Mayor of the City of Ústí n. Labem,
  Petr GANDALOVIČI asemele, |
| --- | --- | --- |

a)

liikmed:

—

Jan KUBATA, Mayor of the City of Ústí n. Labem,

Petr GANDALOVIČI asemele,

| — | Juraj THOMA, Mayor of the City of České Budějovice,
  Jaroslav HANÁKI asemele, |
| --- | --- |

—

Juraj THOMA, Mayor of the City of České Budějovice,

Jaroslav HANÁKI asemele,

| — | Helena LANGŠÁDLOVÁ, Vice-mayor of the Municipality of Černošice, Středočeský kraj,
  Helena LANGŠÁDLOVÁ, Mayor of the Municipality of Černošice, Středočeský kraj, asemele, |
| --- | --- |

—

Helena LANGŠÁDLOVÁ, Vice-mayor of the Municipality of Černošice, Středočeský kraj,

Helena LANGŠÁDLOVÁ, Mayor of the Municipality of Černošice, Středočeský kraj, asemele,

| — | Jiří BYTEL,
  Tomáš ÚLEHLA asemele; |
| --- | --- |

—

Jiří BYTEL,

Tomáš ÚLEHLA asemele;

| b) | asendusliikmed:






  — | Tomáš ÚLEHLA,
  Jiří BYTELI asemele, |
| --- | --- | --- |

b)

asendusliikmed:

—

Tomáš ÚLEHLA,

Jiří BYTELI asemele,

| — | Jana ČERMÁKOVÁ, Vice-Mayor of the Municipality of Proboštov,
  Květa HALANOVÁ asemele, |
| --- | --- |

—

Jana ČERMÁKOVÁ, Vice-Mayor of the Municipality of Proboštov,

Květa HALANOVÁ asemele,

| — | Ivana STRÁSKÁ, Vice-Mayor of the City of Milevsko,
  Luboš PRŮŠA asemele, |
| --- | --- |

—

Ivana STRÁSKÁ, Vice-Mayor of the City of Milevsko,

Luboš PRŮŠA asemele,

| — | Sylva KOVÁČIKOVÁ, Mayor of the city of Bílovec,
  Martin TESAŘÍKI asemele. |
| --- | --- |

—

Sylva KOVÁČIKOVÁ, Mayor of the city of Bílovec,

Martin TESAŘÍKI asemele.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 16. aprill 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

H. SEEHOFER

---

(1)  ELT L 56, 25.2.2006, lk 75.

1

---

| 28.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 111/74 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 111/74

---

EUROOPA LIIDU – ALŽEERIA ASSOTSIEERIMISNÕUKOGU OTSUS nr 1/2007,

24. aprill 2007,

millega kehtestatakse assotsieerimisnõukogu töökord

(2007/262/EÜ)

EUROOPA LIIDU – ALŽEERIA ASSOTSIEERIMISNÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa – Vahemere piirkonna lepingut, eriti selle artikleid 92–100, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vahel,

ning arvestades, et nimetatud leping jõustus 1. septembril 2005,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Eesistumine

Assotsieerimisnõukogu eesistujaks on 12kuuliste perioodide kaupa vaheldumisi Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigi esindaja ühenduse ja selle liikmesriikide nimel ning Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi valitsuse esindaja.

Esimene periood algas esimese assotsieerimisnõukogu istungi toimumise kuupäeval ja lõppes 31. detsembril 2006.

Artikkel 2

Istungid

Assotsieerimisnõukogu tuleb kokku ministrite tasandil korrapäraselt üks kord aastas. Kummagi lepinguosalise taotlusel võib assotsieerimisnõukogu pidada kokkuleppel lepinguosalistega erakorralisi istungeid.

Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, peetakse assotsieerimisnõukogu istungeid Euroopa Liidu Nõukogu istungite tavapärases toimumispaigas lepinguosaliste kokkulepitud kuupäeval.

Assotsieerimisnõukogu sekretärid kutsuvad kokkuleppel eesistujaga ühiselt kokku assotsieerimisnõukogu istungid.

Artikkel 3

Esindatus

Assotsieerimisnõukogu liikmete puudumise korral võivad neid asendada esindajad. Kui liige soovib omale esindajat, peab ta eesistujale teatama oma esindaja nime enne istungit, millel teda esindatakse.

Assotsieerimisnõukogu liikme esindajal on kõik selle liikme õigused.

Artikkel 4

Delegatsioonid

Assotsieerimisnõukogu liikmetel võib kaasas olla ametnikke. Enne iga istungit teatatakse eesistujale kõigi lepinguosaliste delegatsioonide kavandatav koosseis.

Kui päevakorras on Euroopa Investeerimispanka puudutavad küsimused, osaleb panga esindaja assotsieerimisnõukogu istungitel vaatlejana.

Teatavate küsimuste kohta teabe andmiseks võib assotsieerimisnõukogu lepinguosaliste omavahelisel kokkuleppel kutsuda oma istungitele eksperte.

Artikkel 5

Sekretariaat

Assotsieerimisnõukogu sekretäride ülesandeid täidavad ühiselt üks ametnik Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadist ja üks ametnik Brüsselis asuvast Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi suursaatkonnast.

Artikkel 6

Kirjavahetus

Assotsieerimisnõukogule adresseeritud kirjad saadetakse assotsieerimisnõukogu eesistujale Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadi aadressil.

Kaks sekretäri tagavad kirjade edastamise assotsieerimisnõukogu eesistujale ja vajaduse korral nende levitamise teistele assotsieerimisnõukogu liikmetele. Sel viisil levitatav kirjavahetus saadetakse komisjoni peasekretariaadile, liikmesriikide alalistele esindustele Euroopa Liidu juures ja Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi suursaatkonnale Brüsselis.

Kaks sekretäri saadavad assotsieerimisnõukogu eesistuja teated adressaatidele ja vajaduse korral levitavad neid teistele assotsieerimisnõukogu liikmetele teises lõigus nimetatud aadressidel.

Artikkel 7

Avalikustamine

Assotsieerimisnõukogu istungid ei ole avalikud, kui ei ole otsustatud teisiti.

Artikkel 8

Istungite päevakord

1.   Eesistuja koostab iga istungi jaoks päevakorra eelnõu. Assotsieerimisnõukogu sekretärid edastavad päevakorra eelnõu artiklis 6 nimetatud adressaatidele hiljemalt 15 päeva enne istungi algust.

Päevakorra eelnõu sisaldab punkte, mille päevakorda võtmise kohta on eesistuja saanud taotluse hiljemalt 21 päeva enne istungi algust, välja arvatud juhul, kui punkte ei arvata päevakorra eelnõusse, sest sekretäridele pole edastatud täiendavaid dokumente päevakorra eelnõu väljasaatmise kuupäevaks.

Assotsieerimisnõukogu võtab päevakorra vastu iga istungi alguses. Muu kui päevakorra eelnõus esitatud punkti võib päevakorda arvata lepinguosaliste nõusolekul.

2.   Eesistuja võib lepinguosaliste kokkuleppel lõikes 1 ettenähtud tähtaegu lühendada, et võtta arvesse konkreetse juhtumi vajadusi.

Artikkel 9

Protokoll

Kaks sekretäri koostavad iga istungi kohta protokolli eelnõu.

Üldiselt märgitakse protokolli iga päevakorrapunkti kohta:

| — | assotsieerimisnõukogule esitatud dokumendid, |
| --- | --- |

—

assotsieerimisnõukogule esitatud dokumendid,

| — | ütlused, mida assotsieerimisnõukogu liige on palunud protokolli kanda, |
| --- | --- |

—

ütlused, mida assotsieerimisnõukogu liige on palunud protokolli kanda,

| — | tehtud otsused, kokkulepitud seisukohad ja vastuvõetud järeldused. |
| --- | --- |

—

tehtud otsused, kokkulepitud seisukohad ja vastuvõetud järeldused.

Protokolli eelnõu esitatakse assotsieerimisnõukogule kinnitamiseks. Protokolli eelnõu kinnitatakse kuue kuu jooksul pärast iga assotsieerimisnõukogu istungit. Pärast kinnitamist kirjutavad eesistuja ja kaks sekretäri protokollile alla. Istungite protokollid antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadi arhiivi. Protokolli tõestatud koopia edastatakse kõigile artiklis 6 nimetatud adressaatidele.

Artikkel 10

Otsused ja soovitused

1.   Assotsieerimisnõukogu võtab oma otsused ja soovitused vastu lepinguosaliste omavahelisel kokkuleppel.

Istungite toimumise vahelisel ajavahemikul võib assotsieerimisnõukogu lepinguosaliste nõusolekul otsuseid ja soovitusi vastu võtta kirjaliku menetluse teel.

2.   Assotsieerimisnõukogu otsuseid ja soovitusi Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu artikli 94 tähenduses nimetatakse vastavalt “otsus” ja “soovitus”, millele järgneb seerianumber, vastuvõtmise kuupäev ja teema kirjeldus. Igas otsuses on nimetatud selle jõustumise kuupäev.

Eesistuja kirjutab assotsieerimisnõukogu otsustele ja soovitustele alla ning mõlemad sekretärid kinnitavad need.

Otsused ja soovitused saadetakse kõigile artiklis 6 nimetatud adressaatidele.

Assotsieerimisnõukogu võib otsustada lasta oma otsused ja soovitused avaldada Euroopa Liidu Teatajas ja Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi Teatajas.

Artikkel 11

Keeled

Assotsieerimisnõukogu ametlikud keeled on lepinguosaliste ametlikud keeled.

Kui ei ole otsustatud teisiti, võtab assotsieerimisnõukogu oma arutelude aluseks nimetatud keeltes koostatud dokumendid.

Artikkel 12

Kulud

Ühendus ja Alžeeria Demokraatlik Rahvavabariik katavad ise assotsieerimisnõukogu istungitel osalemisega seotud kulud, sealhulgas personali-, sõidu-, elamis-, posti- ja sidekulud.

Ühendus kannab suulise ja kirjaliku tõlke ning dokumentide paljundamisega seotud kulud, välja arvatud suuline ja/või kirjalik tõlge araabia keelde või araabia keelest, mille kulud kannab Alžeeria Demokraatlik Rahvavabariik.

Muud istungite praktilise korraldusega seotud kulud kannab lepinguosaline, kes on vastaval kohtumisel võõrustaja.

Artikkel 13

Assotsieerimiskomitee

1.   Assotsieerimisnõukogu abistab selle ülesannete täitmisel assotsieerimiskomitee. Assotsieerimiskomitee koosneb ühelt poolt Euroopa Komisjoni esindajatest ja Euroopa Liidu Nõukogu liikmete esindajatest ning teiselt poolt Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi valitsuse esindajatest.

2.   Assotsieerimiskomitee valmistab ette assotsieerimisnõukogu istungid ja arutelud, viib vajaduse korral ellu assotsieerimisnõukogu otsused ning tagab üldiselt assotsieerimissuhte jätkuvuse ja Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu nõuetekohase toimimise. Assotsieerimiskomitee käsitleb mis tahes küsimusi, mille on talle suunanud assotsieerimisnõukogu, ning mis tahes teisi küsimusi, mis tekivad Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu igapäevase rakendamise käigus. Assotsieerimiskomitee esitab ettepanekud või otsuste/soovituste eelnõud assotsieerimisnõukogule kinnitamiseks.

3.   Juhtudel, mil Euroopa – Vahemere piirkonna leping osutab nõupidamiskohustusele või nõupidamise võimalusele, võib nõupidamine toimuda assotsieerimiskomitees. Lepinguosaliste kokkuleppel võib nõupidamine jätkuda assotsieerimisnõukogus.

4.   Assotsieerimiskomitee töökorra eelnõu on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 14

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 24. aprill 2007

Assotsieerimisnõukogu nimel

eesistuja

M. BEDJAOUI

---

LISA

ASSOTSIEERIMISKOMITEE TÖÖKORD

Artikkel 1

Eesistumine

Assotsieerimiskomitee eesistujaks on 12kuuliste perioodide kaupa vaheldumisi Euroopa Komisjoni esindaja ühenduse ja selle liikmesriikide nimel ning Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi valitsuse esindaja.

Esimene periood algas esimese assotsieerimisnõukogu istungi toimumise kuupäeval ja lõppes 31. detsembril 2006.

Artikkel 2

Istungid

Assotsieerimiskomitee tuleb kokku lepinguosaliste kokkuleppel juhul, kui asjaolud seda nõuavad.

Assotsieerimiskomitee istungid peetakse lepinguosaliste vahel kokkulepitud ajal ja kohas.

Assotsieerimiskomitee istungid kutsub kokku eesistuja.

Artikkel 3

Delegatsioonid

Enne iga istungit teatatakse eesistujale kõigi lepinguosaliste delegatsioonide kavandatav koosseis.

Artikkel 4

Sekretariaat

Assotsieerimiskomitee sekretäride ülesandeid täidavad ühiselt üks ametnik Euroopa komisjonist ja üks ametnik Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi valitsusest.

Kõik käesoleva töökorra kohased teated assotsieerimiskomitee eesistujale või eesistujalt adresseeritakse assotsieerimiskomitee sekretäridele ning assotsieerimisnõukogu sekretäridele ja eesistujale.

Artikkel 5

Avalikustamine

Assotsieerimiskomitee istungid ei ole avalikud, kui ei ole otsustatud teisiti.

Artikkel 6

Istungite päevakord

1.   Eesistuja koostab iga istungi päevakorra eelnõu. Assotsieerimiskomitee sekretärid edastavad päevakorraprojekti artiklis 4 nimetatud adressaatidele hiljemalt 15 päeva enne istungi algust.

Päevakorra eelnõu sisaldab punkte, mille päevakorda võtmise kohta on eesistuja saanud taotluse hiljemalt 21 päeva enne istungi algust, välja arvatud juhul, kui punkte ei arvata päevakorra eelnõusse, sest sekretäridele pole edastatud täiendavaid dokumente päevakorra eelnõu väljasaatmise kuupäevaks.

Teatavate küsimuste kohta teabe andmiseks võib assotsieerimiskomitee oma istungitele kutsuda eksperte.

Assotsieerimiskomitee võtab päevakorra vastu iga istungi alguses.

Muu kui päevakorra eelnõus esitatud punkti võib päevakorda arvata lepinguosaliste nõusolekul.

2.   Eesistuja võib lepinguosaliste kokkuleppel lõikes 1 osutatud tähtaegu lühendada, et võtta arvesse konkreetse juhtumi asjaolusid.

Artikkel 7

Protokoll

Iga istungi kohta koostatakse protokoll. See põhineb assotsieerimiskomitees tehtud järelduste kokkuvõttel, mille on teinud eesistuja.

Kui assotsieerimiskomitee on protokolli heaks kiitnud, kirjutavad eesistuja ja sekretärid protokollile alla ning see antakse hoiule lepinguosaliste kätte. Protokolli koopia edastatakse kõigile artiklis 4 nimetatud adressaatidele.

Artikkel 8

Otsuste vastuvõtmine

Erijuhtumitel, mil assotsieerimisnõukogu volitab assotsieerimiskomiteed Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu kohaselt vastu võtma otsuseid/soovitusi, nimetatakse neid vastavalt “otsus” ja “soovitus”, millele järgneb seerianumber, vastuvõtmise kuupäev ja teema kirjeldus.

Kui assotsieerimiskomitee võtab vastu otsuse, kohaldatakse käesoleva ELi-Alžeeria assotsieerimisnõukogu otsuse artikleid 10 ja 11 mutatis mutandis. Assotsieerimiskomitee otsused ja soovitused edastatakse käesoleva töökorra artiklis 4 nimetatud adressaatidele.

Artikkel 9

Kulud

Kumbki lepinguosaline katab ise assotsieerimiskomitee või Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu artikli 98 kohaselt moodustatud töörühmade või organite istungitel osalemisega seotud kulud, sealhulgas personali-, sõidu-, elamis-, posti- ja sidekulud.

Ühendus kannab suulise ja kirjaliku tõlke ning dokumentide paljundamisega seotud kulud, välja arvatud suuline ja/või kirjalik tõlge araabia keelde või araabia keelest, mille kulud kannab Alžeeria Demokraatlik Rahvavabariik.

Muud istungite praktilise korraldusega seotud kulud kannab lepinguosaline, kes on vastaval kohtumisel võõrustaja.

---