# Uradni list L 156/2007

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 156 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5016. junij 2007 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 156

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5016. junij 2007

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 671/2007 z dne 11. junija 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 1868/94 o vzpostavitvi sistema kvot v zvezi s proizvodnjo krompirjevega škroba | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 672/2007 z dne 15. junija 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 4 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 673/2007 z dne 15. junija 2007 glede 33. posebnega razpisa v okviru stalnega javnega razpisa, predvidenega v poglavju II Uredbe (ES) št. 1898/2005 | 6 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 674/2007 z dne 15. junija 2007 o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit, ki se uporabljajo od 16. junija 2007 | 7 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 675/2007 z dne 15. junija 2007 o določitvi obsega, v katerem se lahko sprejmejo zahtevki za izdajo uvoznih dovoljenj, vloženi v prvih desetih dneh junija 2007 za maslo s poreklom iz Nove Zelandije v okviru številk kvote 09.4195 in 09.4182 | 10 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva Sveta 2007/33/ES z dne 11. junija 2007 o obvladovanju krompirjevih ogorčic in razveljavitvi Direktive 69/465/EGS | 12 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

*

Uredba Sveta (ES) št. 671/2007 z dne 11. junija 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 1868/94 o vzpostavitvi sistema kvot v zvezi s proizvodnjo krompirjevega škroba

1

Uredba Komisije (ES) št. 672/2007 z dne 15. junija 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

4

Uredba Komisije (ES) št. 673/2007 z dne 15. junija 2007 glede 33. posebnega razpisa v okviru stalnega javnega razpisa, predvidenega v poglavju II Uredbe (ES) št. 1898/2005

6

Uredba Komisije (ES) št. 674/2007 z dne 15. junija 2007 o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit, ki se uporabljajo od 16. junija 2007

7

Uredba Komisije (ES) št. 675/2007 z dne 15. junija 2007 o določitvi obsega, v katerem se lahko sprejmejo zahtevki za izdajo uvoznih dovoljenj, vloženi v prvih desetih dneh junija 2007 za maslo s poreklom iz Nove Zelandije v okviru številk kvote 09.4195 in 09.4182

10

DIREKTIVE

*

Direktiva Sveta 2007/33/ES z dne 11. junija 2007 o obvladovanju krompirjevih ogorčic in razveljavitvi Direktive 69/465/EGS

12

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Komisija |
| | | 2007/414/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 21. februarja 2007 o državni pomoči C 36/2004 (ex N 220/2004) – Portugalska – neposredna pomoč za investicije v tujini za CORDEX, Companhia Industrial Têxtil S.A.
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 474)

   (
  1
  ) | 23 |
| | | 2007/415/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 13. junija 2007 o nevključitvi karbosulfana v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS in o preklicu registracij fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo navedeno snov
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 2463)

   (
  1
  ) | 28 |
| | | 2007/416/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 13. junija 2007 o nevključitvi karbofurana v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS in o preklicu registracij fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo navedeno snov
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 2467)

   (
  1
  ) | 30 |
| | | 2007/417/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 13. junija 2007 o nevključitvi diurona v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS in o preklicu registracij fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo navedeno snov
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 2468)

   (
  1
  ) | 32 |
| | | 2007/418/ES |
| | * | Sklep Komisije z dne 14. junija 2007 o ustanovitvi skupine na visoki ravni za konkurenčnost kemijske industrije v Evropski uniji | 34 |
| | | SPORAZUMI |
| | | Svet |
| | * | Obvestilo v zvezi z začetkom veljavnosti Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Rusko federacijo o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja | 37 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

2007/414/ES

*

Odločba Komisije z dne 21. februarja 2007 o državni pomoči C 36/2004 (ex N 220/2004) – Portugalska – neposredna pomoč za investicije v tujini za CORDEX, Companhia Industrial Têxtil S.A.
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 474)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 474)

1

23

2007/415/ES

*

Odločba Komisije z dne 13. junija 2007 o nevključitvi karbosulfana v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS in o preklicu registracij fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo navedeno snov
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 2463)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 2463)

1

28

2007/416/ES

*

Odločba Komisije z dne 13. junija 2007 o nevključitvi karbofurana v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS in o preklicu registracij fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo navedeno snov
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 2467)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 2467)

1

30

2007/417/ES

*

Odločba Komisije z dne 13. junija 2007 o nevključitvi diurona v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS in o preklicu registracij fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo navedeno snov
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 2468)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 2468)

1

32

2007/418/ES

*

Sklep Komisije z dne 14. junija 2007 o ustanovitvi skupine na visoki ravni za konkurenčnost kemijske industrije v Evropski uniji

34

SPORAZUMI

Svet

*

Obvestilo v zvezi z začetkom veljavnosti Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Rusko federacijo o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja

37

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Obvestilo bralcem(glej notranjo stran zadnje strani ovitka) | s3 |

*

Obvestilo bralcem(glej notranjo stran zadnje strani ovitka)

Obvestilo bralcem

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 16.6.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 156/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 156/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 671/2007

z dne 11. junija 2007

o spremembi Uredbe (ES) št. 1868/94 o vzpostavitvi sistema kvot v zvezi s proizvodnjo krompirjevega škroba

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 37 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga k Uredbi Sveta (ES) št. 1868/94 (2) določa kvote krompirjevega škroba za države članice proizvajalke za tržni leti 2005/2006 in 2006/2007. |
| --- | --- |

(1)

Priloga k Uredbi Sveta (ES) št. 1868/94 (2) določa kvote krompirjevega škroba za države članice proizvajalke za tržni leti 2005/2006 in 2006/2007.

| (2) | V skladu s členom 3(2) Uredbe (ES) št. 1868/94 temelji razdelitev kvote v Skupnosti na poročilu Komisije Svetu. V skladu s poročilom, predloženim Svetu, je treba pri analizi razvoja na trgu škroba upoštevati nedavno reformo skupne ureditve trga v sektorju sladkorja. Reforma sladkorja se bo v celoti uporabljala postopno v prehodnem obdobju; dokler pa se ne pokažejo začetni učinki te reforme na sektor krompirjevega škroba, bi bilo treba kvote za tržno leto 2006/2007 ohraniti še dve leti. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 3(2) Uredbe (ES) št. 1868/94 temelji razdelitev kvote v Skupnosti na poročilu Komisije Svetu. V skladu s poročilom, predloženim Svetu, je treba pri analizi razvoja na trgu škroba upoštevati nedavno reformo skupne ureditve trga v sektorju sladkorja. Reforma sladkorja se bo v celoti uporabljala postopno v prehodnem obdobju; dokler pa se ne pokažejo začetni učinki te reforme na sektor krompirjevega škroba, bi bilo treba kvote za tržno leto 2006/2007 ohraniti še dve leti.

| (3) | Države članice proizvajalke bi morale razdeliti kvote za obdobje dveh let med vse proizvajalce krompirjevega škroba na podlagi kvot za tržno leto 2006/2007. |
| --- | --- |

(3)

Države članice proizvajalke bi morale razdeliti kvote za obdobje dveh let med vse proizvajalce krompirjevega škroba na podlagi kvot za tržno leto 2006/2007.

| (4) | Količine, ki jih uporabijo proizvajalci škroba in presegajo razpoložljive podkvote za tržno leto 2006/2007, bi bilo treba odšteti v tržnem letu 2007/2008 v skladu s členom 6(2) Uredbe (ES) št. 1868/94. |
| --- | --- |

(4)

Količine, ki jih uporabijo proizvajalci škroba in presegajo razpoložljive podkvote za tržno leto 2006/2007, bi bilo treba odšteti v tržnem letu 2007/2008 v skladu s členom 6(2) Uredbe (ES) št. 1868/94.

| (5) | Uredbo (ES) št. 1868/94 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(5)

Uredbo (ES) št. 1868/94 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1868/94 se spremeni:

| 1. | Člena 2 in 3 se nadomestita z naslednjim:
  „Člen 2
  1.   Državam članicam proizvajalkam krompirjevega škroba se dodelijo kvote za tržni leti 2007/2008 in 2008/2009 v skladu s Prilogo.
  2.   Ob upoštevanju drugega pododstavka vsaka država članica proizvajalka iz Priloge razdeli dodeljeno kvoto proizvajalcem škroba za uporabo v tržnih letih 2007/2008 in 2008/2009 na podlagi podkvot, ki so na voljo za vsakega proizvajalca škroba v tržnem letu 2006/2007.
  Podkvote, ki so na voljo za vsakega proizvajalca škroba za tržno leto 2007/2008, se prilagodijo, tako da se v skladu s členom 6(2) upošteva vsaka uporabljena količina, ki je med tržnim letom 2006/2007 presegla kvoto.
  Člen 3
  Komisija najkasneje do 1. januarja 2009 Svetu predloži poročilo o delovanju sistema kvot v Skupnosti skupaj z ustreznimi predlogi. To poročilo upošteva razvoj trgov krompirjevega in žitnega škroba.“ |
| --- | --- |

1.

Člena 2 in 3 se nadomestita z naslednjim:

„Člen 2

1.   Državam članicam proizvajalkam krompirjevega škroba se dodelijo kvote za tržni leti 2007/2008 in 2008/2009 v skladu s Prilogo.

2.   Ob upoštevanju drugega pododstavka vsaka država članica proizvajalka iz Priloge razdeli dodeljeno kvoto proizvajalcem škroba za uporabo v tržnih letih 2007/2008 in 2008/2009 na podlagi podkvot, ki so na voljo za vsakega proizvajalca škroba v tržnem letu 2006/2007.

Podkvote, ki so na voljo za vsakega proizvajalca škroba za tržno leto 2007/2008, se prilagodijo, tako da se v skladu s členom 6(2) upošteva vsaka uporabljena količina, ki je med tržnim letom 2006/2007 presegla kvoto.

Člen 3

Komisija najkasneje do 1. januarja 2009 Svetu predloži poročilo o delovanju sistema kvot v Skupnosti skupaj z ustreznimi predlogi. To poročilo upošteva razvoj trgov krompirjevega in žitnega škroba.“

| 2. | Priloga se nadomesti z besedilom v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

2.

Priloga se nadomesti z besedilom v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. julija 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Luxembourgu, 11. junija 2007

Za Svet

Predsednik

H. SEEHOFER

---

(1)  Mnenje z dne 24. aprila 2007 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  UL L 197, 30.7.1994, str. 4. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 941/2005 (UL L 159, 22.6.2005, str. 1).

2

---

PRILOGA

„PRILOGA

Kvote za krompirjev škrob za tržni leti 2007/2008 in 2008/2009

| (v tonah) |
| --- |
| Češka | 33 660 |
| Danska | 168 215 |
| Nemčija | 656 298 |
| Estonija | 250 |
| Španija | 1 943 |
| Francija | 265 354 |
| Latvija | 5 778 |
| Litva | 1 211 |
| Nizozemska | 507 403 |
| Avstrija | 47 691 |
| Poljska | 144 985 |
| Slovaška | 729 |
| Finska | 53 178 |
| Švedska | 62 066 |
| Skupaj | 1 948 761“ |

(v tonah)

Češka

33 660

Danska

168 215

Nemčija

656 298

Estonija

250

Španija

1 943

Francija

265 354

Latvija

5 778

Litva

1 211

Nizozemska

507 403

Avstrija

47 691

Poljska

144 985

Slovaška

729

Finska

53 178

Švedska

62 066

Skupaj

1 948 761“

---

| 16.6.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 156/4 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 156/4

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 672/2007

z dne 15. junija 2007

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 16. junija 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. junija 2007

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 386/2005 (UL L 62, 9.3.2005, str. 3).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 15. junija 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 46,7 |
| TR | 89,0 |
| ZZ | 67,9 |
| 0707 00 05 | JO | 151,2 |
| TR | 94,6 |
| ZZ | 122,9 |
| 0709 90 70 | TR | 95,0 |
| ZZ | 95,0 |
| 0805 50 10 | AR | 51,4 |
| ZA | 64,2 |
| ZZ | 57,8 |
| 0808 10 80 | AR | 92,0 |
| BR | 82,0 |
| CL | 93,2 |
| CN | 94,6 |
| NZ | 99,4 |
| US | 101,5 |
| ZA | 97,0 |
| ZZ | 94,2 |
| 0809 10 00 | IL | 156,1 |
| TR | 217,4 |
| ZZ | 186,8 |
| 0809 20 95 | TR | 287,0 |
| US | 329,7 |
| ZZ | 308,4 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | CL | 101,3 |
| US | 206,5 |
| ZA | 88,3 |
| ZZ | 132,0 |
| 0809 40 05 | CL | 134,4 |
| IL | 164,9 |
| ZZ | 149,7 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

46,7

TR

89,0

ZZ

67,9

0707 00 05

JO

151,2

TR

94,6

ZZ

122,9

0709 90 70

TR

95,0

ZZ

95,0

0805 50 10

AR

51,4

ZA

64,2

ZZ

57,8

0808 10 80

AR

92,0

BR

82,0

CL

93,2

CN

94,6

NZ

99,4

US

101,5

ZA

97,0

ZZ

94,2

0809 10 00

IL

156,1

TR

217,4

ZZ

186,8

0809 20 95

TR

287,0

US

329,7

ZZ

308,4

0809 30 10, 0809 30 90

CL

101,3

US

206,5

ZA

88,3

ZZ

132,0

0809 40 05

CL

134,4

IL

164,9

ZZ

149,7

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 16.6.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 156/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 156/6

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 673/2007

z dne 15. junija 2007

glede 33. posebnega razpisa v okviru stalnega javnega razpisa, predvidenega v poglavju II Uredbe (ES) št. 1898/2005

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni organizaciji trga mleka in mlečnih izdelkov (1), in zlasti člena 10 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1898/2005 z dne 9. novembra 2005 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999, kar zadeva ukrepe za prodajo smetane, masla in zgoščenega masla na trgu Skupnosti (2), lahko intervencijske agencije v okviru stalnega razpisa prodajo določene količine masla iz intervencijskih zalog, s katerimi razpolagajo, in dodelijo pomoč za smetano, maslo in zgoščeno maslo. Člen 25 navedene uredbe določa, da se glede na prejete ponudbe na vsak posamičen razpis določi najnižjo prodajno ceno za maslo in najvišjo pomoč za smetano, maslo in zgoščeno maslo. Poleg tega določa, da lahko cena ali pomoč nihata glede na predvideno uporabo masla, njegovo vsebnost maščobe in postopek vdelave. Znesek varščine za predelavo iz člena 28 Uredbe (ES) št. 1898/2005 se določi temu ustrezno. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1898/2005 z dne 9. novembra 2005 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999, kar zadeva ukrepe za prodajo smetane, masla in zgoščenega masla na trgu Skupnosti (2), lahko intervencijske agencije v okviru stalnega razpisa prodajo določene količine masla iz intervencijskih zalog, s katerimi razpolagajo, in dodelijo pomoč za smetano, maslo in zgoščeno maslo. Člen 25 navedene uredbe določa, da se glede na prejete ponudbe na vsak posamičen razpis določi najnižjo prodajno ceno za maslo in najvišjo pomoč za smetano, maslo in zgoščeno maslo. Poleg tega določa, da lahko cena ali pomoč nihata glede na predvideno uporabo masla, njegovo vsebnost maščobe in postopek vdelave. Znesek varščine za predelavo iz člena 28 Uredbe (ES) št. 1898/2005 se določi temu ustrezno.

| (2) | Na podlagi pregleda prejetih ponudb je bilo ugotovljeno, da naj se razpisni postopek ne nadaljuje. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi pregleda prejetih ponudb je bilo ugotovljeno, da naj se razpisni postopek ne nadaljuje.

| (3) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za 33. poseloni razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v poglavju II Uredbe (ES) št. 1898/2005, se ne ugodi nobeni ponudbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 16. junija 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. junija 2007

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1913/2005 (UL L 307, 25.11.2005, str. 2).

1

(2)  UL L 308, 25.11.2005, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2107/2005 (UL L 337, 22.12.2005, str. 20).

2

---

| 16.6.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 156/7 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 156/7

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 674/2007

z dne 15. junija 2007

o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit, ki se uporabljajo od 16. junija 2007

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1249/96 z dne 28. junija 1996 o pravilih za uporabo (uvoznih dajatev za sektor žit) Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 (2) in zlasti člena 2(1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 10(2) Uredbe (ES) št. 1784/2003 določa, da je uvozna dajatev za proizvode pod oznakami KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (visokokakovostna navadna pšenica), 1002, ex 1005, razen hibridnega semena, in ex 1007, razen hibrida za setev, enaka intervencijski ceni, ki velja za te proizvode ob uvozu, povečani za 55 %, minus cif uvozna cena zadevne pošiljke. Vendar pa ta dajatev ne sme presegati stopnje dajatev iz Skupne carinske tarife. |
| --- | --- |

(1)

Člen 10(2) Uredbe (ES) št. 1784/2003 določa, da je uvozna dajatev za proizvode pod oznakami KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (visokokakovostna navadna pšenica), 1002, ex 1005, razen hibridnega semena, in ex 1007, razen hibrida za setev, enaka intervencijski ceni, ki velja za te proizvode ob uvozu, povečani za 55 %, minus cif uvozna cena zadevne pošiljke. Vendar pa ta dajatev ne sme presegati stopnje dajatev iz Skupne carinske tarife.

| (2) | Člen 10(3) Uredbe (ES) št. 1784/2003 določa, da se za izračun uvozne dajatve iz odstavka 2 navedenega člena za zadevne proizvode določijo redne reprezentativne cif uvozne cene. |
| --- | --- |

(2)

Člen 10(3) Uredbe (ES) št. 1784/2003 določa, da se za izračun uvozne dajatve iz odstavka 2 navedenega člena za zadevne proizvode določijo redne reprezentativne cif uvozne cene.

| (3) | V skladu s členom 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96 je cena za izračun uvozne dajatve za proizvode iz oznak KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (visokokakovostna navadna pšenica), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 in 1007 00 90 enaka dnevni reprezentativni cif uvozni ceni v skladu z metodo iz člena 4 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96 je cena za izračun uvozne dajatve za proizvode iz oznak KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (visokokakovostna navadna pšenica), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 in 1007 00 90 enaka dnevni reprezentativni cif uvozni ceni v skladu z metodo iz člena 4 navedene uredbe.

| (4) | Uvozne dajatve, ki se uporabljajo, dokler ne začne veljati nova določitev, se določijo za obdobje z začetkom 16. junija 2007 – |
| --- | --- |

(4)

Uvozne dajatve, ki se uporabljajo, dokler ne začne veljati nova določitev, se določijo za obdobje z začetkom 16. junija 2007 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Z dnem 16. junija 2007 se uvozne dajatve v sektorju žit iz člena 10(2) Uredbe (ES) št. 1784/2003 določijo v Prilogi I k tej uredbi na podlagi podatkov, navedenih v Prilogi II.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 16. junija 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. junija 2007

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 161, 29.6.1996, str. 125. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1816/2005 (UL L 292, 8.11.2005, str. 5).

2

---

PRILOGA I

Uvozne dajatve za proizvode iz člena 10(2) Uredbe (ES) št. 1784/2003, ki se uporabljajo od 16. junija 2007

| Oznaka KN | Poimenovanje | Uvozna dajatev (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | PŠENICA trda, visoke kakovosti | 0,00 |
| srednje kakovosti | 0,00 |
| nizke kakovosti | 0,00 |
| 1001 90 91 | PŠENICA navadna, semenska | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | PŠENICA navadna, visoke kakovosti, razen semenske | 0,00 |
| 1002 00 00 | RŽ | 0,00 |
| 1005 10 90 | KORUZA semenska, razen hibridne | 0,00 |
| 1005 90 00 | KORUZA razen semenske (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | SIREK v zrnju, razen hibridnega, za setev | 0,00 |

Oznaka KN

Poimenovanje

Uvozna dajatev (1)

(EUR/t)

1001 10 00

PŠENICA trda, visoke kakovosti

0,00

srednje kakovosti

0,00

nizke kakovosti

0,00

1001 90 91

PŠENICA navadna, semenska

0,00

ex 1001 90 99

PŠENICA navadna, visoke kakovosti, razen semenske

0,00

1002 00 00

RŽ

0,00

1005 10 90

KORUZA semenska, razen hibridne

0,00

1005 90 00

KORUZA razen semenske (2)

0,00

1007 00 90

SIREK v zrnju, razen hibridnega, za setev

0,00

---

(1)  Za blago, ki pride v Skupnost prek Atlantskega oceana ali Sueškega prekopa, je prevoznik z uporabo člena 2(4) Uredbe (ES) št. 1249/96 upravičen do znižanja dajatev za:

| — | 3 EUR/t, če je pristanišče razkladanja v Sredozemskem morju, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, če je pristanišče razkladanja v Sredozemskem morju,

| — | 2 EUR/t, če je pristanišče razkladanja na Danskem, Irskem, v Estoniji, Latviji, Litvi, Poljski, na Finskem, Švedskem, v Veliki Britaniji ali na atlantski obali Iberskega polotoka. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, če je pristanišče razkladanja na Danskem, Irskem, v Estoniji, Latviji, Litvi, Poljski, na Finskem, Švedskem, v Veliki Britaniji ali na atlantski obali Iberskega polotoka.

(2)  Uvoznik je upravičen do pavšalnega znižanja 24 EUR/t, če so izpolnjeni pogoji iz člena 2(5) Uredbe (ES) št. 1249/96.

---

PRILOGA II

Podatki za izračun dajatev iz Priloge I

1.6.2007–14.6.2007

| 1. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Navadna pšenica (1) | Koruza | Trda pšenica, visoke kakovosti | Trda pšenica srednje kakovosti (2) | Trda pšenica, nizke kakovosti (3) | Ječmen |
| Borza | Minneapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotacija | 164,25 | 114,42 | — | — | — | — |
| Cena FOB ZDA | — | — | 180,51 | 170,51 | 150,51 | 151,47 |
| Premija za Zaliv | — | 12,63 | — | — | — | — |
| Premija za Velika jezera | 10,96 | — | — | — | — | — |

1.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:

(EUR/t)

Navadna pšenica (1)

Koruza

Trda pšenica, visoke kakovosti

Trda pšenica srednje kakovosti (2)

Trda pšenica, nizke kakovosti (3)

Ječmen

Borza

Minneapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotacija

164,25

114,42

—

—

—

—

Cena FOB ZDA

—

—

180,51

170,51

150,51

151,47

Premija za Zaliv

—

12,63

—

—

—

—

Premija za Velika jezera

10,96

—

—

—

—

—

| 2. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:






  Prevoz/stroški Mehiški zaliv–Rotterdam: | 36,68 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Prevoz/stroški Velika jezera–Rotterdam: | 36,77 EUR/t |

2.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:

Prevoz/stroški Mehiški zaliv–Rotterdam:

36,68 EUR/t

Prevoz/stroški Velika jezera–Rotterdam:

36,77 EUR/t

---

(1)  Vključena premija 14 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

(2)  Znižanje za 10 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

(3)  Znižanje za 30 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

---

| 16.6.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 156/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 156/10

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 675/2007

z dne 15. junija 2007

o določitvi obsega, v katerem se lahko sprejmejo zahtevki za izdajo uvoznih dovoljenj, vloženi v prvih desetih dneh junija 2007 za maslo s poreklom iz Nove Zelandije v okviru številk kvote 09.4195 in 09.4182

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni organizaciji trga mleka in mlečnih izdelkov (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 2535/2001 z dne 14. decembra 2001 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede uvoznega režima za mleko in mlečne izdelke ter o odprtju tarifnih kvot (2) in zlasti člena 35a(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Zahtevki za izdajo uvoznih dovoljenj, vloženi med 1. in 10. junija 2007 za maslo s poreklom iz Nove Zelandije v okviru številk kvote 09.4195 in 09.4182 iz Priloge IIIA k Uredbi (ES) št. 2535/2001 in o katerih se obvesti Komisijo do 13. junija 2007, presegajo razpoložljive količine. Koeficient dodeljevanja se zato določi za zahtevane količine, ki se nanašajo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Zahtevki za izdajo uvoznih dovoljenj, vloženi na podlagi Uredbe (ES) št. 2535/2001 med 1. in 10. junija 2007 za maslo s poreklom iz Nove Zelandije v okviru številk kvote 09.4195 in 09.4182 in o katerih se obvesti Komisijo do 13. junija 2007, se sprejmejo na podlagi zahtevka za koeficient dodeljevanja, ki je določen v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. junija 2007

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1913/2005 (UL L 307, 25.11.2005, str. 2).

1

(2)  UL L 341, 22.12.2001, str. 29. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 487/2007 (UL L 114, 1.5.2007, str. 8).

2

---

PRILOGA I

| Številka kvote | Koeficient dodeljevanja |
| --- | --- |
| 09.4195 | 20,172164 % |
| 09.4182 | 100 % |

Številka kvote

Koeficient dodeljevanja

09.4195

20,172164 %

09.4182

100 %

---

DIREKTIVE

| 16.6.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 156/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 156/12

---

DIREKTIVA SVETA 2007/33/ES

z dne 11. junija 2007

o obvladovanju krompirjevih ogorčic in razveljavitvi Direktive 69/465/EGS

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 37 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Po sprejetju Direktive Sveta 69/465/EGS z dne 8. decembra 1969 o obvladovanju rumene krompirjeve ogorčice (1) je prišlo do pomembnih sprememb na področju nomenklature, biologije ter epidemiologije vrst in populacij krompirjeve ogorčice, spremenil pa se je tudi vzorec njihove razširjenosti. |
| --- | --- |

(1)

Po sprejetju Direktive Sveta 69/465/EGS z dne 8. decembra 1969 o obvladovanju rumene krompirjeve ogorčice (1) je prišlo do pomembnih sprememb na področju nomenklature, biologije ter epidemiologije vrst in populacij krompirjeve ogorčice, spremenil pa se je tudi vzorec njihove razširjenosti.

| (2) | Krompirjevi ogorčici (Globodera pallida (Stone) Behrens (evropske populacije) in Globodera rostochiensis (Wollenweber) Behrens (evropske populacije)) sta priznana krompirju škodljiva organizma. |
| --- | --- |

(2)

Krompirjevi ogorčici (Globodera pallida (Stone) Behrens (evropske populacije) in Globodera rostochiensis (Wollenweber) Behrens (evropske populacije)) sta priznana krompirju škodljiva organizma.

| (3) | Določbe Direktive 69/465/EGS so bile ponovno pregledane in ugotovljeno je bilo, da so nezadostne. Zato bi bilo treba sprejeti celovitejše določbe. |
| --- | --- |

(3)

Določbe Direktive 69/465/EGS so bile ponovno pregledane in ugotovljeno je bilo, da so nezadostne. Zato bi bilo treba sprejeti celovitejše določbe.

| (4) | V določbah bi bilo treba upoštevati, da je treba s pomočjo uradnih preiskav zagotoviti, da na poljih, kjer se skladiščijo ali sadijo semenski krompir, namenjen pridelavi semenskega krompirja, in nekatere rastline, namenjene pridelavi rastlin za sajenje, ni krompirjevih ogorčic. |
| --- | --- |

(4)

V določbah bi bilo treba upoštevati, da je treba s pomočjo uradnih preiskav zagotoviti, da na poljih, kjer se skladiščijo ali sadijo semenski krompir, namenjen pridelavi semenskega krompirja, in nekatere rastline, namenjene pridelavi rastlin za sajenje, ni krompirjevih ogorčic.

| (5) | Na poljih za pridelavo krompirja, na katerih se ne goji semenskega krompirja, bi bilo treba izvajati uradne preglede, da bi določili razporeditev krompirjevih ogorčic. |
| --- | --- |

(5)

Na poljih za pridelavo krompirja, na katerih se ne goji semenskega krompirja, bi bilo treba izvajati uradne preglede, da bi določili razporeditev krompirjevih ogorčic.

| (6) | Za izvajanje takih uradnih preiskav in pregledov bi bilo treba določiti postopke vzorčenja in testiranja. |
| --- | --- |

(6)

Za izvajanje takih uradnih preiskav in pregledov bi bilo treba določiti postopke vzorčenja in testiranja.

| (7) | Upoštevati bi bilo treba načine širjenja patogena. |
| --- | --- |

(7)

Upoštevati bi bilo treba načine širjenja patogena.

| (8) | Določbe bi morale upoštevati, da se krompirjeve ogorčice tradicionalno obvladujejo s kolobarjenjem, saj se – kot je znano – populacija ogorčic po nekajletni prekinitvi gojenja krompirja znatno zmanjša. V zadnjem času je kolobarjenje nadomestila uporaba odpornih sort krompirja. |
| --- | --- |

(8)

Določbe bi morale upoštevati, da se krompirjeve ogorčice tradicionalno obvladujejo s kolobarjenjem, saj se – kot je znano – populacija ogorčic po nekajletni prekinitvi gojenja krompirja znatno zmanjša. V zadnjem času je kolobarjenje nadomestila uporaba odpornih sort krompirja.

| (9) | Poleg tega bi bilo treba državam članicam omogočiti, da po potrebi sprejmejo dodatne ali strožje ukrepe, pod pogojem, da s tem ni oviran pretok krompirja v Skupnosti, razen v primerih, določenih v Direktivi Sveta 2000/29/ES z dne 8. maja 2000 o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti (2). O takšnih ukrepih bi bilo treba uradno obvestiti Komisijo in druge države članice. |
| --- | --- |

(9)

Poleg tega bi bilo treba državam članicam omogočiti, da po potrebi sprejmejo dodatne ali strožje ukrepe, pod pogojem, da s tem ni oviran pretok krompirja v Skupnosti, razen v primerih, določenih v Direktivi Sveta 2000/29/ES z dne 8. maja 2000 o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti (2). O takšnih ukrepih bi bilo treba uradno obvestiti Komisijo in druge države članice.

| (10) | Direktivo 69/465/EGS bi bilo treba zato razveljaviti. |
| --- | --- |

(10)

Direktivo 69/465/EGS bi bilo treba zato razveljaviti.

| (11) | Ker ciljev te direktive države članice ne morejo zadovoljivo doseči, in sicer določiti razširjenosti krompirjevih ogorčic, preprečiti njuno širjenje in zagotoviti njuno obvladovanje, in ker te cilje zaradi obsega in učinkov te direktive lažje doseže Skupnost, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(11)

Ker ciljev te direktive države članice ne morejo zadovoljivo doseči, in sicer določiti razširjenosti krompirjevih ogorčic, preprečiti njuno širjenje in zagotoviti njuno obvladovanje, in ker te cilje zaradi obsega in učinkov te direktive lažje doseže Skupnost, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev.

| (12) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (3) – |
| --- | --- |

(12)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (3) –

SPREJEL NASLEDNJO DIREKTIVO:

POGLAVJE I

PREDMET UREJANJA IN OPREDELITEV POJMOV

Člen 1

Ta direktiva določa ukrepe, ki jih morajo sprejeti države članice proti vrstama Globodera pallida (Stone) Behrens (evropske populacije) in Globodera rostochiensis (Wollenweber) Behrens (evropske populacije) (v nadaljnjem besedilu „krompirjeve ogorčice“), da bi se določilo njuno razširjenost, da bi se preprečilo njuno širjenje in da bi se ju obvladovalo.

Člen 2

V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve:

| (a) | „uraden“ ali „uradno“ pomeni vzpostavljen, odobren ali izveden s strani pristojnih uradnih organov v državi članici, kot so opredeljeni v členu 2(1)(g) Direktive 2000/29/ES; |
| --- | --- |

(a)

„uraden“ ali „uradno“ pomeni vzpostavljen, odobren ali izveden s strani pristojnih uradnih organov v državi članici, kot so opredeljeni v členu 2(1)(g) Direktive 2000/29/ES;

| (b) | „odporna sorta krompirja“ pomeni sorto, ki pri gojenju znatno zavira razvoj določene populacije krompirjevih ogorčic; |
| --- | --- |

(b)

„odporna sorta krompirja“ pomeni sorto, ki pri gojenju znatno zavira razvoj določene populacije krompirjevih ogorčic;

| (c) | „preiskava“ pomeni sistematičen postopek za določanje prisotnosti krompirjevih ogorčic na polju; |
| --- | --- |

(c)

„preiskava“ pomeni sistematičen postopek za določanje prisotnosti krompirjevih ogorčic na polju;

| (d) | „pregled“ pomeni sistematičen postopek, ki se izvaja v določenem obdobju za določitev razširjenosti krompirjevih ogorčic na ozemlju države članice. |
| --- | --- |

(d)

„pregled“ pomeni sistematičen postopek, ki se izvaja v določenem obdobju za določitev razširjenosti krompirjevih ogorčic na ozemlju države članice.

Člen 3

1.   Pristojni uradni organi v državi članici opredelijo, kaj v tej direktivi pomeni polje, z namenom zagotoviti, da so fitosanitarni pogoji glede nevarnosti krompirjeve ogorčice na posameznem polju homogeni. Pri tem se opirajo na zanesljiva znanstvena in statistična načela, biologijo krompirjeve ogorčice, obdelavo polja in posebne sisteme pridelave gostiteljskih rastlin krompirjevih ogorčic v tej državi članici. O natančnih merilih za opredelitev polja se uradno obvesti Komisijo in druge države članice.

2.   Druge določbe v zvezi z merili za opredelitev polja se lahko sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 17(2).

POGLAVJE II

ODKRIVANJE

Člen 4

1.   Države članice predpišejo, da se uradna preiskava o prisotnosti krompirjevih ogorčic opravi na polju, na katerem se bodo sadile ali skladiščile rastline iz Priloge I za pridelavo rastlin, namenjenih sajenju, ali semenski krompir za pridelavo semenskega krompirja.

2.   Uradna preiskava iz odstavka 1 se opravi v obdobju med spravilom zadnjega pridelka s polja in sajenjem rastlin ali semenskega krompirja iz odstavka 1. Lahko se opravi prej, vendar mora biti v tem primeru na voljo dokazna dokumentacija o rezultatih te preiskave, iz katere je razvidno, da ni sledu o krompirjevih ogorčicah in da krompir in druge gostiteljske rastline iz točke 1 Priloge I v času preiskave niso bili prisotni in se po preiskavi niso gojili.

3.   Rezultati uradne preiskave, razen preiskav iz odstavka 1, ki so bile opravljene pred 1. julijem 2010, se lahko štejejo kot dokaz iz odstavka 2.

4.   Če pristojni uradni organi države članice ugotovijo, da ni nevarnosti za širjenje krompirjevih ogorčic, uradna preiskava iz odstavka 1 ni potrebna za:

| (a) | sajenje rastlin iz Priloge I za pridelavo rastlin, namenjenih sajenju, ki se bodo uporabile na istem kraju pridelave, ki se nahaja na uradno opredeljenem območju; |
| --- | --- |

(a)

sajenje rastlin iz Priloge I za pridelavo rastlin, namenjenih sajenju, ki se bodo uporabile na istem kraju pridelave, ki se nahaja na uradno opredeljenem območju;

| (b) | sajenje semenskega krompirja, namenjenega pridelavi semenskega krompirja, ki se bo uporabil na istem kraju pridelave, ki se nahaja na uradno opredeljenem območju; |
| --- | --- |

(b)

sajenje semenskega krompirja, namenjenega pridelavi semenskega krompirja, ki se bo uporabil na istem kraju pridelave, ki se nahaja na uradno opredeljenem območju;

| (c) | sajenje rastlin iz točke 2 Priloge I, namenjenih pridelavi rastlin za sajenje, če za pridelane rastline veljajo uradno odobreni ukrepi iz oddelka III(A) Priloge III. |
| --- | --- |

(c)

sajenje rastlin iz točke 2 Priloge I, namenjenih pridelavi rastlin za sajenje, če za pridelane rastline veljajo uradno odobreni ukrepi iz oddelka III(A) Priloge III.

5.   Države članice zagotovijo, da so rezultati preiskav iz odstavkov 1 in 3 uradno evidentirani in dostopni Komisiji.

Člen 5

1.   V primeru polj, namenjenih sajenju ali skladiščenju semenskega krompirja ali rastlin iz točke 1 Priloge I, namenjenih pridelavi rastlin za sajenje, vključuje uradna preiskava iz člena 4(1) vzorčenje in testiranje glede prisotnosti krompirjevih ogorčic v skladu s Prilogo II.

2.   V primeru polj, namenjenih sajenju ali skladiščenju rastlin iz točke 2 Priloge I, namenjenih pridelavi rastlin za sajenje, vključuje uradna preiskava iz člena 4(1) vzorčenje in testiranje glede prisotnosti krompirjevih ogorčic v skladu s Prilogo II ali preverjanje, kot je določeno v oddelku I Priloge III.

Člen 6

1.   Države članice predvidijo, da se uradni pregledi izvajajo na poljih za pridelavo krompirja, ki niso namenjena pridelavi semenskega krompirja, da bi tako določili razširjenost krompirjevih ogorčic.

2.   Uradni pregledi vključujejo postopke vzorčenja in testiranja glede prisotnosti krompirjevih ogorčic v skladu z odstavkom 2 Priloge II in se izvajajo v skladu z oddelkom II Priloge III.

3.   Komisijo se v skladu z oddelkom II Priloge III v pisni obliki uradno obvesti o rezultatih uradnih pregledov.

Člen 7

Če se pri uradni preiskavi iz člena 4(1) in drugih uradnih preiskavah iz člena 4(3) ne odkrijejo krompirjeve ogorčice, pristojni uradni organi v državi članici zagotovijo, da se ta podatek uradno zabeleži.

Člen 8

1.   Če se pri uradni preiskavi iz člena 4(1) ugotovi, da je polje okuženo s krompirjevimi ogorčicami, pristojni uradni organi v državi članici zagotovijo, da se ta podatek uradno zabeleži.

2.   Če se pri uradnem pregledu iz člena 6(1) ugotovi, da je polje okuženo s krompirjevimi ogorčicami, pristojni uradni organi v državi članici zagotovijo, da se ta podatek uradno zabeleži.

3.   Krompir ali rastline iz Priloge I, gojene na polju, za katerega je bilo v skladu z odstavkom 1 ali 2 tega člena uradno evidentirano, da je okuženo s krompirjevo ogorčico, oziroma krompir ali rastline, ki so bile v stiku z zemljo, v kateri so bile odkrite krompirjeve ogorčice, se uradno razglasijo kot okužene.

POGLAVJE III

NADZORNI UKREPI

Člen 9

1.   Države članice predpišejo, da se na polju, ki je bilo v skladu s členom 8(1) ali 8(2) uradno evidentirano kot okuženo:

| (a) | ne sadi krompir za pridelavo semenskega krompirja; in |
| --- | --- |

(a)

ne sadi krompir za pridelavo semenskega krompirja; in

| (b) | ne sadijo ali skladiščijo rastline iz Priloge I za presaditev. Vendar pa se lahko na tem polju sadijo rastline iz točke 2 Priloge I, če za te rastline veljajo uradno odobreni ukrepi iz oddelka III(A) Priloge III, in sicer tako, da ni nobenega predvidljivega tveganja za širjenje krompirjevih ogorčic. |
| --- | --- |

(b)

ne sadijo ali skladiščijo rastline iz Priloge I za presaditev. Vendar pa se lahko na tem polju sadijo rastline iz točke 2 Priloge I, če za te rastline veljajo uradno odobreni ukrepi iz oddelka III(A) Priloge III, in sicer tako, da ni nobenega predvidljivega tveganja za širjenje krompirjevih ogorčic.

2.   Pristojni uradni organi držav članic predpišejo, da so polja, namenjena gojenju krompirja – razen polj, namenjenih pridelavi semenskega krompirja – ki so v skladu s členom 8(1) ali 8(2) uradno evidentirana kot okužena, predmet uradnega programa nadzora, ki vsaj skuša zatreti krompirjeve ogorčice.

Program iz odstavka 2 tega člena upošteva posebni sistem pridelave in trženja za gostiteljske rastline krompirjevih ogorčic v zadevni državi članici, značilnosti prisotne populacije krompirjevih ogorčic, uporabo odpornih sort krompirja z največjimi stopnjami odpornosti, kot so navedene v oddelku I Priloge IV, ter morebitne druge ukrepe. Komisija in druge države članice se pisno uradno obvestijo o tem programu z namenom, da se med državami članicami zagotovi primerljiva stopnja zaščite.

Stopnja odpornosti sort krompirja – razen sort, ki so že uradno evidentirane v skladu s členom 10(1) Direktive 69/465/EGS – se določi v skladu s tabelo standardnih vrednosti iz oddelka I Priloge IV k tej direktivi. Odpornost se testira v skladu s postopkom iz oddelka II Priloge IV te direktive.

Člen 10

1.   Države članice za krompir ali rastline iz Priloge I, ki so bile v skladu s členom 8(3) razglašene za okužene, predpišejo naslednje:

| (a) | semenski krompir in gostiteljske rastline iz točke 1 Priloge I se lahko sadijo samo, če so bili pod nadzorom pristojnih uradnih organov države članice razkuženi z uporabo ustrezne metode, sprejete v skladu z odstavkom 2 tega člena in za katero je znanstveno dokazano, da izključi vsakršno tveganje za širjenje krompirjevih ogorčic; |
| --- | --- |

(a)

semenski krompir in gostiteljske rastline iz točke 1 Priloge I se lahko sadijo samo, če so bili pod nadzorom pristojnih uradnih organov države članice razkuženi z uporabo ustrezne metode, sprejete v skladu z odstavkom 2 tega člena in za katero je znanstveno dokazano, da izključi vsakršno tveganje za širjenje krompirjevih ogorčic;

| (b) | za krompir, namenjen industrijski predelavi ali sortiranju veljajo uradno odobreni ukrepi v skladu z oddelkom III(B) Priloge III; |
| --- | --- |

(b)

za krompir, namenjen industrijski predelavi ali sortiranju veljajo uradno odobreni ukrepi v skladu z oddelkom III(B) Priloge III;

| (c) | rastline iz točke 2 Priloge I se lahko sadijo le, če so bile podvrženi uradno odobrenim ukrepom iz oddelka III(A) Priloge III, tako da niso več kontaminirane. |
| --- | --- |

(c)

rastline iz točke 2 Priloge I se lahko sadijo le, če so bile podvrženi uradno odobrenim ukrepom iz oddelka III(A) Priloge III, tako da niso več kontaminirane.

2.   Specifikacije metod iz odstavka 1(a) tega člena se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 17(2).

Člen 11

1.   Države članice brez poseganja v člen 16(1) Direktive 2000/29/ES predpišejo, da je treba o sumu pojava krompirjevih ogorčic ali potrjenem pojavu krompirjevih ogorčic na njihovem ozemlju zaradi zmanjšane ali spremenjene učinkovitosti odporne sorte krompirja v povezavi z nenavadno spremembo sestave vrste ogorčic, patotipa ali skupine virulence, poročati njihovim pristojnim uradnim organom.

2.   Države članice predpišejo, da je treba v vseh sporočenih primerih iz odstavka 1 z ustreznimi metodami preiskati in potrditi zadevno vrsto krompirjeve ogorčice in po potrebi patotipa ali skupino virulence.

3.   Podrobnosti potrditev iz odstavka 2 se vsako leto najpozneje do 31. decembra pisno posredujejo Komisiji in drugim državam članicam.

4.   Ustrezne metode iz odstavka 2 tega člena se lahko sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 17(2).

Člen 12

Države članice vsako leto najpozneje do 31. januarja Komisijo in druge države članice pisno uradno obvestijo o seznamu vseh novih sort krompirja, za katere so z uradnim testiranjem ugotovile, da so odporne proti krompirjevim ogorčicam. Pri tem navedejo vrste, patotipe, skupine virulence ali populacije, proti katerim so sorte odporne, ter stopnjo odpornosti in leto določitve odpornosti.

Člen 13

Če se po sprejetju uradno odobrenih ukrepov iz oddelka III(C) Priloge III prisotnost krompirjevih ogorčic ne potrdi, pristojni uradni organi države članice zagotovijo, da se uradne evidence iz člena 4(5), člena 8(1) in člena 8(2) posodobijo in da se prekličejo morebitne omejitve na polju.

Člen 14

Brez poseganja v člena 3 in 5 Direktive 2000/29/ES lahko države članice v skladu z določbami iz Direktive Komisije 95/44/ES z dne 26. julija 1995 o določitvi pogojev, pod katerimi je mogoče nekatere škodljive organizme, rastline, rastlinske proizvode in druge predmete iz Prilog I do V Direktive Sveta 77/93/EGS vnesti ali jih premeščati znotraj Skupnosti oziroma na nekaterih njenih varovanih območjih v preskusne ali znanstvene namene in za delo pri žlahtnjenju, (4) v preskusne ali znanstvene namene in za delo pri žlahtnjenju dovolijo odstopanja od ukrepov iz členov 9 in 10 te direktive.

POGLAVJE IV

SPLOŠNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 15

Države članice lahko za svojo proizvodnjo in ob upoštevanju Direktive 2000/29/ES sprejmejo dodatne ali strožje ukrepe, ki so potrebni za obvladovanje krompirjevih ogorčic ali preprečevanje njihovega širjenja.

Ukrepi se pisno uradno sporočijo Komisiji in drugim državam članicam.

Člen 16

Spremembe prilog zaradi znanstvenega ali tehničnega napredka se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 17(2).

Člen 17

1.   Komisiji pomaga Stalni odbor za zdravstveno varstvo rastlin (v nadaljnjem besedilu „Odbor“).

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES.

Rok iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

Člen 18

1.   Države članice sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 30. junija 2010. Besedila določb teh predpisov nemudoma sporočijo Komisiji, skupaj s korelacijsko tabelo med omenjenimi predpisi in to direktivo.

Države članice te predpise uporabljajo od 1. julija 2010.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice sporočijo Komisiji besedila temeljnih določb predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 19

Direktiva 69/465/EGS se razveljavi z učinkom od 1. julija 2010.

Člen 20

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Luxembourgu, 11. junija 2007

Za Svet

Predsednik

H. SEEHOFER

---

(1)  UL L 323, 24.12.1969, str. 3. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 1994.

1

(2)  UL L 169, 10.7.2000, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2006/35/ES (UL L 88, 25.3.2006, str. 9).

2

(3)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (UL L 200, 22.7.2006, str. 11).

3

(4)  UL L 184, 3.8.1995, str. 34. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 97/46/ES (UL L 204, 31.7.1997, str. 43).

4

---

PRILOGA I

Seznam rastlin iz členov 4(1), 4(2), 4(4), 5(1), 5(2), 8(3), 9(1)(b) in 10(1)

| 1. | Gostiteljske rastline s koreninami: | Capsicum spp., |
| --- | --- | --- |

1.

Gostiteljske rastline s koreninami:

Capsicum spp.,

| | Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw., |
| --- | --- |

Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw.,

| | Solanum melongena L. |
| --- | --- |

Solanum melongena L.

| 2. | (a) | Druge rastline s koreninami: | Allium porrum L., |
| --- | --- | --- | --- |

2.

(a)

Druge rastline s koreninami:

Allium porrum L.,

| | Beta vulgaris L., |
| --- | --- |

Beta vulgaris L.,

| | Brassica spp., |
| --- | --- |

Brassica spp.,

| | Fragaria L., |
| --- | --- |

Fragaria L.,

| | Asparagus officinalis L. |
| --- | --- |

Asparagus officinalis L.

| (b) | Čebulice, gomolji in korenike, za katere uradno odobreni ukrepi iz oddelka III(A) Priloge III ne veljajo, gojene v zemlji in namenjene sajenju, pri katerih iz embalaže ali drugih oznak ni razvidno, da so namenjene prodaji končnim porabnikom, ki se s pridelavo rastlin ali rezanega cvetja ne ukvarjajo poklicno: | Allium ascalonicum L., |
| --- | --- | --- |

(b)

Čebulice, gomolji in korenike, za katere uradno odobreni ukrepi iz oddelka III(A) Priloge III ne veljajo, gojene v zemlji in namenjene sajenju, pri katerih iz embalaže ali drugih oznak ni razvidno, da so namenjene prodaji končnim porabnikom, ki se s pridelavo rastlin ali rezanega cvetja ne ukvarjajo poklicno:

Allium ascalonicum L.,

| | Allium cepa L., |
| --- | --- |

Allium cepa L.,

| | Dahlia spp., |
| --- | --- |

Dahlia spp.,

| | Gladiolus Tourn. Ex L., |
| --- | --- |

Gladiolus Tourn. Ex L.,

| | Hyacinthus spp., |
| --- | --- |

Hyacinthus spp.,

| | Iris spp., |
| --- | --- |

Iris spp.,

| | Lilium spp., |
| --- | --- |

Lilium spp.,

| | Narcissus L., |
| --- | --- |

Narcissus L.,

| | Tulipa L. |
| --- | --- |

Tulipa L.

---

PRILOGA II

| 1. | Za vzorčenje in testiranje za uradno preiskavo iz člena 5(1) in 5(2) velja naslednje:






  (a) | vzorčenje vključuje talni vzorec standardne velikosti. Posamezen vzorec zajema najmanj 1 500 ml/ha tal in je sestavljen iz vsaj 100 podvzorcev – vbodov/ha, ki jih jemljemo iz različnih vzorčevalnih točk, razporejenih v obliki pravokotne mreže; razdalja med vbodi ne sme biti večja od 20 m, medvrstna razdalja pa ne manj kot 5 m (zajamemo celotno njivo). Celoten vzorec se uporabi za nadaljnji pregled, tj. izločitev ogorčic, identifikacija vrste in po potrebi določitev patotipa/skupine virulence; |
| --- | --- | --- |

1.

Za vzorčenje in testiranje za uradno preiskavo iz člena 5(1) in 5(2) velja naslednje:

(a)

vzorčenje vključuje talni vzorec standardne velikosti. Posamezen vzorec zajema najmanj 1 500 ml/ha tal in je sestavljen iz vsaj 100 podvzorcev – vbodov/ha, ki jih jemljemo iz različnih vzorčevalnih točk, razporejenih v obliki pravokotne mreže; razdalja med vbodi ne sme biti večja od 20 m, medvrstna razdalja pa ne manj kot 5 m (zajamemo celotno njivo). Celoten vzorec se uporabi za nadaljnji pregled, tj. izločitev ogorčic, identifikacija vrste in po potrebi določitev patotipa/skupine virulence;

| (b) | testiranje se izvaja z metodami za izločitev krompirjevih ogorčic, opisanimi v ustreznih fitosanitarnih postopkih ali diagnostičnih protokolih za Globodero pallido in Globodero rostochiensis: standardih EPPO. |
| --- | --- |

(b)

testiranje se izvaja z metodami za izločitev krompirjevih ogorčic, opisanimi v ustreznih fitosanitarnih postopkih ali diagnostičnih protokolih za Globodero pallido in Globodero rostochiensis: standardih EPPO.

| 2. | V zvezi z vzorčenjem in testiranjem za uradni pregled iz člena 6(2):






  (a) | vzorčenje pomeni:






  — | vzorčenje iz odstavka 1 z najmanjšim vzorcem tal (najmanj 400 ml/ha), |
| --- | --- | --- | --- |

2.

V zvezi z vzorčenjem in testiranjem za uradni pregled iz člena 6(2):

(a)

vzorčenje pomeni:

—

vzorčenje iz odstavka 1 z najmanjšim vzorcem tal (najmanj 400 ml/ha),

ali

| — | ciljno vzorčenje najmanj 400 ml tal po vizualnem pregledu korenin, kadar so simptomi vidni, |
| --- | --- |

—

ciljno vzorčenje najmanj 400 ml tal po vizualnem pregledu korenin, kadar so simptomi vidni,

ali

| — | vzorčenje najmanj 400 ml tal, ki je bila v stiku s krompirjem, odvzete po spravilu, če se lahko izsledi, na katerem polju je bil posajen krompir; |
| --- | --- |

—

vzorčenje najmanj 400 ml tal, ki je bila v stiku s krompirjem, odvzete po spravilu, če se lahko izsledi, na katerem polju je bil posajen krompir;

| (b) | testiranje pomeni testiranje iz odstavka 1. |
| --- | --- |

(b)

testiranje pomeni testiranje iz odstavka 1.

| 3. | Izjemoma se lahko standardna velikost vzorca iz odstavka 1 zmanjša na najmanj 400 ml/ha tal, če:






  (a) | obstaja dokumentacija, da na zadevnem polju šest let pred uradno preiskavo ni bil gojen in prisoten krompir ali druge gostiteljske rastline iz točke 1 Priloge I; |
| --- | --- | --- |

3.

Izjemoma se lahko standardna velikost vzorca iz odstavka 1 zmanjša na najmanj 400 ml/ha tal, če:

(a)

obstaja dokumentacija, da na zadevnem polju šest let pred uradno preiskavo ni bil gojen in prisoten krompir ali druge gostiteljske rastline iz točke 1 Priloge I;

ali

| (b) | med zadnjima dvema zaporednima uradnima preiskavama v vzorcih velikosti 1 500 ml/ha tal niso bile odkrite krompirjeve ogorčice in če so se po prvi uradni preiskavi gojili le krompir ali druge gostiteljske rastline iz točke 1 Priloge I, ki morajo biti v skladu s členom 4(1) predmet uradne preiskave; |
| --- | --- |

(b)

med zadnjima dvema zaporednima uradnima preiskavama v vzorcih velikosti 1 500 ml/ha tal niso bile odkrite krompirjeve ogorčice in če so se po prvi uradni preiskavi gojili le krompir ali druge gostiteljske rastline iz točke 1 Priloge I, ki morajo biti v skladu s členom 4(1) predmet uradne preiskave;

ali

| (c) | pri zadnji uradni preiskavi na vzorcu velikosti najmanj 1 500 ml/ha tal niso bile odkrite krompirjeve ogorčice ali ciste krompirjevih ogorčic brez živih organizmov in se je na polju od zadnje uradne preiskave gojil le krompir ali druge gostiteljske rastline iz točke 1 Priloge I, ki je premet uradne preiskave v skladu s členom 4(1). |
| --- | --- |

(c)

pri zadnji uradni preiskavi na vzorcu velikosti najmanj 1 500 ml/ha tal niso bile odkrite krompirjeve ogorčice ali ciste krompirjevih ogorčic brez živih organizmov in se je na polju od zadnje uradne preiskave gojil le krompir ali druge gostiteljske rastline iz točke 1 Priloge I, ki je premet uradne preiskave v skladu s členom 4(1).

Rezultati drugih uradnih preiskav, opravljenih pred 1. julijem 2010, se lahko štejejo za uradne preiskave iz pododstavkov (b) in (c).

| 4. | Izjemoma se lahko velikost vzorca iz odstavkov 1 in 3 zmanjša za polja, ki so večja od 8 ha oziroma 4 ha:






  (a) | v primeru standardne velikosti iz odstavka 1 se prvih 8 ha vzorči, kakor je opredeljeno v istem odstavku, vendar se lahko ta velikost za vsak naslednji hektar zmanjša do najmanj 400 ml/ha tal; |
| --- | --- | --- |

4.

Izjemoma se lahko velikost vzorca iz odstavkov 1 in 3 zmanjša za polja, ki so večja od 8 ha oziroma 4 ha:

(a)

v primeru standardne velikosti iz odstavka 1 se prvih 8 ha vzorči, kakor je opredeljeno v istem odstavku, vendar se lahko ta velikost za vsak naslednji hektar zmanjša do najmanj 400 ml/ha tal;

| (b) | v primeru manjše velikosti iz odstavka 3 se prvih 4 ha vzorči, kakor je opredeljeno v istem odstavku, vendar se lahko velikost za vsak naslednji hektar zmanjša do najmanj 200 ml/ha tal. |
| --- | --- |

(b)

v primeru manjše velikosti iz odstavka 3 se prvih 4 ha vzorči, kakor je opredeljeno v istem odstavku, vendar se lahko velikost za vsak naslednji hektar zmanjša do najmanj 200 ml/ha tal.

| 5. | Vzorec manjše velikost, kot je določen v odstavkih 3 in 4, se lahko uporablja v naslednjih uradnih preiskavah iz člena 4(1), dokler se na zadevnem polju ne odkrijejo krompirjeve ogorčice. |
| --- | --- |

5.

Vzorec manjše velikost, kot je določen v odstavkih 3 in 4, se lahko uporablja v naslednjih uradnih preiskavah iz člena 4(1), dokler se na zadevnem polju ne odkrijejo krompirjeve ogorčice.

| 6. | Izjemoma se lahko standardna velikost talnega vzorca iz odstavka 1 zmanjša na najmanj 200 ml/ha tal, če je to polje v območju, ki ni okuženo s krompirjevo ogorčico, ter je določeno, vzdrževano in pregledano v skladu z ustreznimi mednarodnimi standardi za fitosanitarne ukrepe. Podrobnosti o teh območjih se v pisni obliki uradno sporočijo Komisiji in drugim državam članicam. |
| --- | --- |

6.

Izjemoma se lahko standardna velikost talnega vzorca iz odstavka 1 zmanjša na najmanj 200 ml/ha tal, če je to polje v območju, ki ni okuženo s krompirjevo ogorčico, ter je določeno, vzdrževano in pregledano v skladu z ustreznimi mednarodnimi standardi za fitosanitarne ukrepe. Podrobnosti o teh območjih se v pisni obliki uradno sporočijo Komisiji in drugim državam članicam.

| 7. | V vsakem primeru je najmanjši talni vzorec 100 ml tal/polje. |
| --- | --- |

7.

V vsakem primeru je najmanjši talni vzorec 100 ml tal/polje.

---

PRILOGA III

ODDELEK I

PREVERJANJE

V skladu s členom 5(2) se z uradno preiskavo iz člena 4(1) ugotovi, ali je bilo v času preiskave izpolnjeno katero od naslednjih meril:

| — | v skladu z rezultati ustreznega uradno potrjenega testiranja v zadnjih 12 letih krompirjeve ogorčice na polju niso bile prisotne, |
| --- | --- |

—

v skladu z rezultati ustreznega uradno potrjenega testiranja v zadnjih 12 letih krompirjeve ogorčice na polju niso bile prisotne,

ali

| — | znano je, da v zadnjih 12 letih na polju ni bil gojen krompir ali druge gostiteljske rastline iz točke 1 Priloge I. |
| --- | --- |

—

znano je, da v zadnjih 12 letih na polju ni bil gojen krompir ali druge gostiteljske rastline iz točke 1 Priloge I.

ODDELEK II

PREGLEDI

Uradni pregledi iz člena 6(1) se izvajajo na najmanj 0,5 % površine, ki je v zadevnem letu namenjena pridelavi krompirja, z izvzetjem površine, ki je namenjena pridelavi semenskega krompirja. Rezultate pregledov za predhodno dvanajstmesečno obdobje se do 1. aprila uradno sporoči Komisiji.

Oddelek III

URADNI UKREPI

| (A) | Uradno odobreni ukrepi iz členov 4(4)(c), 9(1)(b) in člena 10(1)(c) ter odstavka 2b Priloge I so:






  1. | dezinsekcija z ustreznimi metodami, da ni nobene vidne nevarnosti za širjenje krompirjevih ogorčic; |
| --- | --- | --- |

(A)

Uradno odobreni ukrepi iz členov 4(4)(c), 9(1)(b) in člena 10(1)(c) ter odstavka 2b Priloge I so:

1.

dezinsekcija z ustreznimi metodami, da ni nobene vidne nevarnosti za širjenje krompirjevih ogorčic;

| 2. | odstranitev zemlje z izpiranjem ali ščetkanjem, dokler na krompirju ni nobenih ostankov zemlje, tako da ni nobene vidne nevarnosti za širjenje krompirjevih ogorčic. |
| --- | --- |

2.

odstranitev zemlje z izpiranjem ali ščetkanjem, dokler na krompirju ni nobenih ostankov zemlje, tako da ni nobene vidne nevarnosti za širjenje krompirjevih ogorčic.

| (B) | Uradno odobreni ukrepi iz člena 10(1)(b) so dostava v obrat za predelavo ali sortiranje z ustreznimi in uradno odobrenimi postopki za odstranjevanje odpadkov, ki ne predstavljajo nobenega tveganja za širjenje krompirjevih ogorčic. |
| --- | --- |

(B)

Uradno odobreni ukrepi iz člena 10(1)(b) so dostava v obrat za predelavo ali sortiranje z ustreznimi in uradno odobrenimi postopki za odstranjevanje odpadkov, ki ne predstavljajo nobenega tveganja za širjenje krompirjevih ogorčic.

| (C) | Uradno odobreni ukrepi iz člena 13 so uradno ponovno vzorčenje polja, ki je v skladu s členom 8(1) ali 8(2) uradno označeno za okuženo, in testiranje z eno od metod iz Priloge II po najmanj 6 letih od potrjenega pojava krompirjevih ogorčic ali zadnjega pridelka krompirja. To obdobje se lahko skrajša na najmanj 3 leta, če so bili sprejeti ustrezni uradno odobreni nadzorni ukrepi. |
| --- | --- |

(C)

Uradno odobreni ukrepi iz člena 13 so uradno ponovno vzorčenje polja, ki je v skladu s členom 8(1) ali 8(2) uradno označeno za okuženo, in testiranje z eno od metod iz Priloge II po najmanj 6 letih od potrjenega pojava krompirjevih ogorčic ali zadnjega pridelka krompirja. To obdobje se lahko skrajša na najmanj 3 leta, če so bili sprejeti ustrezni uradno odobreni nadzorni ukrepi.

---

PRILOGA IV

ODDELEK I

STOPNJA ODPORNOSTI

Stopnja dovzetnosti krompirja za krompirjeve ogorčice se določi v skladu s spodnjo tabelo standardnih vrednosti iz člena 9(2).

Vrednost 9 pomeni najvišjo stopnjo odpornosti.

| Relativna dovzetnost (%) | Vrednost |
| --- | --- |
| < 1 | 9 |
| 1,1–3 | 8 |
| 3,1–5 | 7 |
| 5,1–10 | 6 |
| 10,1–15 | 5 |
| 15,1–25 | 4 |
| 25,1–50 | 3 |
| 50,1–100 | 2 |
| > 100 | 1 |

Relativna dovzetnost (%)

Vrednost

< 1

9

1,1–3

8

3,1–5

7

5,1–10

6

10,1–15

5

15,1–25

4

25,1–50

3

50,1–100

2

> 100

1

ODDELEK II

POSTOPEK ZA TESTIRANJE ODPORNOSTI

| 1. | Test se opravi v objektih za karanteno, bodisi na prostem, v rastlinjakih ali klimatskih komorah. |
| --- | --- |

1.

Test se opravi v objektih za karanteno, bodisi na prostem, v rastlinjakih ali klimatskih komorah.

| 2. | Test se opravi v lončkih, ki vsebujejo najmanj en liter tal (ali ustreznega substrata). |
| --- | --- |

2.

Test se opravi v lončkih, ki vsebujejo najmanj en liter tal (ali ustreznega substrata).

| 3. | Temperatura tal med testom ne sme preseči 25 °C; zagotoviti je treba ustrezno oskrbo z vodo. |
| --- | --- |

3.

Temperatura tal med testom ne sme preseči 25 °C; zagotoviti je treba ustrezno oskrbo z vodo.

| 4. | Pri sajenju testne ali kontrolne sorte se uporabi eno krompirjevo oko vsake testne ali kontrolne sorte. Priporočeno je, da se odstranijo vsa stebla razen enega. |
| --- | --- |

4.

Pri sajenju testne ali kontrolne sorte se uporabi eno krompirjevo oko vsake testne ali kontrolne sorte. Priporočeno je, da se odstranijo vsa stebla razen enega.

| 5. | Pri vseh testih se kot kontrolna sorta s standardno dovzetnostjo uporabi sorta „Désirée“. Za notranje kontrole lahko dodatno uporabimo močno dovzetne kontrolne sorte lokalnega pomena. Kontrolna sorta s standardno dovzetnostjo se lahko zamenja, če raziskave pokažejo, da so druge sorte primernejše ali dostopnejše. |
| --- | --- |

5.

Pri vseh testih se kot kontrolna sorta s standardno dovzetnostjo uporabi sorta „Désirée“. Za notranje kontrole lahko dodatno uporabimo močno dovzetne kontrolne sorte lokalnega pomena. Kontrolna sorta s standardno dovzetnostjo se lahko zamenja, če raziskave pokažejo, da so druge sorte primernejše ali dostopnejše.

| 6. | Naslednje standardne populacije krompirjevih ogorčic se uporabljajo proti patotipom Ro1, Ro5, Pa1 in Pa3: | Ro1: populacija Ecosse |
| --- | --- | --- |

6.

Naslednje standardne populacije krompirjevih ogorčic se uporabljajo proti patotipom Ro1, Ro5, Pa1 in Pa3:

Ro1: populacija Ecosse

| | Ro5: populacija Harmerz |
| --- | --- |

Ro5: populacija Harmerz

| | Pa1: populacija Scottish |
| --- | --- |

Pa1: populacija Scottish

| | Pa3: populacija Chavornay |
| --- | --- |

Pa3: populacija Chavornay

Uporabijo se lahko tudi druge populacije krompirjevih ogorčic lokalnega pomena.

| 7. | Identiteta uporabljene standardne populacije se preveri z ustreznimi metodami. Priporočljivo je, da se pri testiranju uporabita vsaj dve odporni sorti ali dva različna standardna klona z znano stopnjo odpornosti. |
| --- | --- |

7.

Identiteta uporabljene standardne populacije se preveri z ustreznimi metodami. Priporočljivo je, da se pri testiranju uporabita vsaj dve odporni sorti ali dva različna standardna klona z znano stopnjo odpornosti.

| 8. | Inokulum krompirjevih ogorčic (Pi) vsebuje skupno 5 infektivnih jajčec in ličink na ml tal. Priporočljivo je, da se število živih osebkov krompirjeve ogorčice, ki se nacepijo na ml tal, določi s pomočjo testa izleganja. Krompirjeve ogorčice se lahko nacepijo kot ciste ali v obliki suspenzije jajčec in ličink. |
| --- | --- |

8.

Inokulum krompirjevih ogorčic (Pi) vsebuje skupno 5 infektivnih jajčec in ličink na ml tal. Priporočljivo je, da se število živih osebkov krompirjeve ogorčice, ki se nacepijo na ml tal, določi s pomočjo testa izleganja. Krompirjeve ogorčice se lahko nacepijo kot ciste ali v obliki suspenzije jajčec in ličink.

| 9. | Sposobnost za življenje cist krompirjeve ogorčice, od koder izvira inokulum, je najmanj 70 %. Priporočeno je, da se uporabi ciste, stare 6–24 mesecev, ki jih najmanj 4 mesece pred uporabo hranimo na temperaturi 4 °C. |
| --- | --- |

9.

Sposobnost za življenje cist krompirjeve ogorčice, od koder izvira inokulum, je najmanj 70 %. Priporočeno je, da se uporabi ciste, stare 6–24 mesecev, ki jih najmanj 4 mesece pred uporabo hranimo na temperaturi 4 °C.

| 10. | Za vsako kombinacijo populacije krompirjevih ogorčic in sorte krompirja se pripravijo najmanj 4 vzporedni preskusi (lončki). Za kontrolno sorto s standardno dovzetnostjo se priporoča najmanj 10 vzporednih preskusov. |
| --- | --- |

10.

Za vsako kombinacijo populacije krompirjevih ogorčic in sorte krompirja se pripravijo najmanj 4 vzporedni preskusi (lončki). Za kontrolno sorto s standardno dovzetnostjo se priporoča najmanj 10 vzporednih preskusov.

| 11. | Test traja najmanj 3 mesece in pred koncem preskusa se preveri zrelost samic, ki se razvijajo. |
| --- | --- |

11.

Test traja najmanj 3 mesece in pred koncem preskusa se preveri zrelost samic, ki se razvijajo.

| 12. | Ciste krompirjevih ogorčic iz 4 vzporednih preskusov se izločijo in se ločeno preštejejo za vsak lonček. |
| --- | --- |

12.

Ciste krompirjevih ogorčic iz 4 vzporednih preskusov se izločijo in se ločeno preštejejo za vsak lonček.

| 13. | Končna populacija (Pf) pri kontrolni sorti s standardno dovzetnostjo se na koncu testa odpornosti določi tako, da se preštejejo vse ciste vseh vzporednih preskusov ter jajčeca in ličinke najmanj 4 vzporednih preskusov. |
| --- | --- |

13.

Končna populacija (Pf) pri kontrolni sorti s standardno dovzetnostjo se na koncu testa odpornosti določi tako, da se preštejejo vse ciste vseh vzporednih preskusov ter jajčeca in ličinke najmanj 4 vzporednih preskusov.

| 14. | Pri kontrolni sorti s standardno dovzetnostjo je treba doseči stopnjo razmnoževanja vsaj 20 × (Pf/Pi). |
| --- | --- |

14.

Pri kontrolni sorti s standardno dovzetnostjo je treba doseči stopnjo razmnoževanja vsaj 20 × (Pf/Pi).

| 15. | Koeficient variacije (CV) za kontrolno sorto s standardno dovzetnostjo ne sme presegati 35 %. |
| --- | --- |

15.

Koeficient variacije (CV) za kontrolno sorto s standardno dovzetnostjo ne sme presegati 35 %.

| 16. | Relativna dovzetnost testirane sorte krompirja v primerjavi s kontrolno sorto s standardno dovzetnostjo se določi s pomočjo naslednje formule in se izrazi v odstotkih:
  Pftestirana sorta/Pfkontrolna sorta s standardno dovzetnostjo × 100 %. |
| --- | --- |

16.

Relativna dovzetnost testirane sorte krompirja v primerjavi s kontrolno sorto s standardno dovzetnostjo se določi s pomočjo naslednje formule in se izrazi v odstotkih:

Pftestirana sorta/Pfkontrolna sorta s standardno dovzetnostjo × 100 %.

| 17. | Če relativna dovzetnost testirane sorte krompirja presega 3 %, zadošča štetje cist. Če je relativna dovzetnost nižja od 3 %, se poleg cist preštejejo tudi jajčeca in ličinke. |
| --- | --- |

17.

Če relativna dovzetnost testirane sorte krompirja presega 3 %, zadošča štetje cist. Če je relativna dovzetnost nižja od 3 %, se poleg cist preštejejo tudi jajčeca in ličinke.

| 18. | Če rezultati testov v prvem letu kažejo, da je sorta povsem dovzetna za patotip, teh testov drugo leto ni treba ponoviti. |
| --- | --- |

18.

Če rezultati testov v prvem letu kažejo, da je sorta povsem dovzetna za patotip, teh testov drugo leto ni treba ponoviti.

| 19. | Rezultati testov se potrdijo z vsaj še enim preskusom v kakem drugem letu. Aritmetična srednja vrednost relativne dovzetnosti v obeh letih se uporabi za izpeljavo vrednosti po zapisu standardnih vrednosti. |
| --- | --- |

19.

Rezultati testov se potrdijo z vsaj še enim preskusom v kakem drugem letu. Aritmetična srednja vrednost relativne dovzetnosti v obeh letih se uporabi za izpeljavo vrednosti po zapisu standardnih vrednosti.

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

| 16.6.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 156/23 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 156/23

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 21. februarja 2007

o državni pomoči C 36/2004 (ex N 220/2004) – Portugalska – neposredna pomoč za investicije v tujini za CORDEX, Companhia Industrial Têxtil S.A.

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 474)

(Besedilo v portugalskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/414/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi členi (1), in ob upoštevanju njihovih pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

| (1) | Z dopisom z dne 5. maja 2004 (evidentiranim 19. maja) je Portugalska uradno obvestila Komisijo o svojem namenu zagotoviti pomoč podjetju CORDEX, Companhia Industrial Têxtil S.A. (v nadaljnjem besedilu „CORDEX“), da bi pomagala financirati investicijo družbe v Braziliji. Na zahtevo Komisije je Portugalska predložila dodatne podatke z dopisoma z dne 31. avgusta 2004 (evidentiranim 6. septembra) in z dne 13. septembra (evidentiranim 16. septembra). |
| --- | --- |

(1)

Z dopisom z dne 5. maja 2004 (evidentiranim 19. maja) je Portugalska uradno obvestila Komisijo o svojem namenu zagotoviti pomoč podjetju CORDEX, Companhia Industrial Têxtil S.A. (v nadaljnjem besedilu „CORDEX“), da bi pomagala financirati investicijo družbe v Braziliji. Na zahtevo Komisije je Portugalska predložila dodatne podatke z dopisoma z dne 31. avgusta 2004 (evidentiranim 6. septembra) in z dne 13. septembra (evidentiranim 16. septembra).

| (2) | Z dopisom z dne 19. novembra 2004 je Komisija sporočila Portugalski, da se je glede pomoči odločila sprožiti postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(2)

Z dopisom z dne 19. novembra 2004 je Komisija sporočila Portugalski, da se je glede pomoči odločila sprožiti postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES.

| (3) | Z dopisom z dne 7. januarja 2005 (evidentiranim 11. januarja) so portugalski organi predložili svoje pripombe v zvezi z zgoraj navedenim postopkom. |
| --- | --- |

(3)

Z dopisom z dne 7. januarja 2005 (evidentiranim 11. januarja) so portugalski organi predložili svoje pripombe v zvezi z zgoraj navedenim postopkom.

| (4) | Odločitev Komisije, da sproži postopek, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala vse zainteresirane stranke, naj predložijo svoje pripombe. |
| --- | --- |

(4)

Odločitev Komisije, da sproži postopek, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala vse zainteresirane stranke, naj predložijo svoje pripombe.

| (5) | Komisija je prejela pripombe zainteresiranih strank. Komisija jih je posredovala Portugalski in ji dala možnost odgovora; Portugalska je poslala svoje pripombe z dopisom z dne 20. maja 2005 (evidentiranim 25. maja). |
| --- | --- |

(5)

Komisija je prejela pripombe zainteresiranih strank. Komisija jih je posredovala Portugalski in ji dala možnost odgovora; Portugalska je poslala svoje pripombe z dopisom z dne 20. maja 2005 (evidentiranim 25. maja).

| (6) | Komisija je Portugalsko zaprosila za dodatne podatke z dopisom z dne 26. septembra 2005, na katerega je Portugalska odgovorila z dopisom z dne 9. novembra 2005 (evidentiranim 10. novembra). Portugalski organi so predložili končne dodatne podatke z dopisom z dne 22. decembra 2005 (evidentiranim 23. decembra). |
| --- | --- |

(6)

Komisija je Portugalsko zaprosila za dodatne podatke z dopisom z dne 26. septembra 2005, na katerega je Portugalska odgovorila z dopisom z dne 9. novembra 2005 (evidentiranim 10. novembra). Portugalski organi so predložili končne dodatne podatke z dopisom z dne 22. decembra 2005 (evidentiranim 23. decembra).

II.   PODROBEN OPIS POMOČI

| (7) | CORDEX je proizvajalec vrvi, ki se nahaja v pokrajini Ovar, regiji, ki spada na področje uporabe člena 87(3)(a) Pogodbe. Podjetje je bilo ustanovljeno leta 1969 in je specializirano za proizvodnjo vrvi iz sintetičnih vlaken (iz polipropilena in polietilena) ter dvonitnih vrvi za povezovanje in strojno pakiranje ter drugih izdelkov iz sisala. Ob času priglasitve pomoči je imel CORDEX 259 zaposlenih. Njegov promet je v istem letu (2004) znašal približno 25 milijonov EUR. CORDEX je pridružen dvema drugima podjetjema, ki se nahajata v isti regiji, in sicer FLEX 2000, ustanovljenemu leta 2001, in CORDENET, ustanovljenemu leta 2003. Ta tri podjetja imajo skupaj 415 zaposlenih (3). |
| --- | --- |

(7)

CORDEX je proizvajalec vrvi, ki se nahaja v pokrajini Ovar, regiji, ki spada na področje uporabe člena 87(3)(a) Pogodbe. Podjetje je bilo ustanovljeno leta 1969 in je specializirano za proizvodnjo vrvi iz sintetičnih vlaken (iz polipropilena in polietilena) ter dvonitnih vrvi za povezovanje in strojno pakiranje ter drugih izdelkov iz sisala. Ob času priglasitve pomoči je imel CORDEX 259 zaposlenih. Njegov promet je v istem letu (2004) znašal približno 25 milijonov EUR. CORDEX je pridružen dvema drugima podjetjema, ki se nahajata v isti regiji, in sicer FLEX 2000, ustanovljenemu leta 2001, in CORDENET, ustanovljenemu leta 2003. Ta tri podjetja imajo skupaj 415 zaposlenih (3).

| (8) | Projekt vključuje ustanovitev novega podjetja v Braziliji – Cordebras Lda. – izključno za proizvodnjo dvonitnih vrvi za strojno pakiranje, ki se v glavnem uporabljajo v kmetijstvu. CORDEX pričakuje, da bo s to investicijo povečal svojo proizvodnjo izdelkov iz sisala in izkoristil prednosti nižjih stroškov ter razpoložljivosti surovin in delovne sile v Braziliji. Brazilija velja v svetu za vodilno državo v proizvodnji te surovine (vlaken iz sisala), stroški delovne sile v Braziliji pa znašajo približno 1/3 stroškov na Portugalskem. |
| --- | --- |

(8)

Projekt vključuje ustanovitev novega podjetja v Braziliji – Cordebras Lda. – izključno za proizvodnjo dvonitnih vrvi za strojno pakiranje, ki se v glavnem uporabljajo v kmetijstvu. CORDEX pričakuje, da bo s to investicijo povečal svojo proizvodnjo izdelkov iz sisala in izkoristil prednosti nižjih stroškov ter razpoložljivosti surovin in delovne sile v Braziliji. Brazilija velja v svetu za vodilno državo v proizvodnji te surovine (vlaken iz sisala), stroški delovne sile v Braziliji pa znašajo približno 1/3 stroškov na Portugalskem.

| (9) | CORDEX prav tako načrtuje, da bo s tem projektom pridobil nove trge, zlasti v Združenih državah, Kanadi in v državah MERCOSUR. Poleg tega bo nekaj sisala, proizvedenega v Braziliji, uvoženega na Portugalsko bodisi kot končni izdelek bodisi kot polizdelek (4). V slednjem primeru bo izdelek pred prodajo na trgu obdelan s postopkom na osnovi olja ter zavit in zapakiran. |
| --- | --- |

(9)

CORDEX prav tako načrtuje, da bo s tem projektom pridobil nove trge, zlasti v Združenih državah, Kanadi in v državah MERCOSUR. Poleg tega bo nekaj sisala, proizvedenega v Braziliji, uvoženega na Portugalsko bodisi kot končni izdelek bodisi kot polizdelek (4). V slednjem primeru bo izdelek pred prodajo na trgu obdelan s postopkom na osnovi olja ter zavit in zapakiran.

| (10) | Upravičeni stroški te investicije znašajo 2 678 630 EUR, kar je enakovredno nominalnemu kapitalu novega podjetja Cordebras Lda. Projekt je bil dokončan leta 2002 in sedaj obratuje. |
| --- | --- |

(10)

Upravičeni stroški te investicije znašajo 2 678 630 EUR, kar je enakovredno nominalnemu kapitalu novega podjetja Cordebras Lda. Projekt je bil dokončan leta 2002 in sedaj obratuje.

| (11) | CORDEX je zaprosil za pomoč portugalskih organov v okviru portugalskega programa, katerega cilj je spodbujanje internacionalizacije portugalskih podjetij (5). Po tem programu je treba pomoč velikim podjetjem priglasiti Komisiji. Čeprav je CORDEX za pomoč zaprosil leta 2000, torej pred začetkom projekta, je Portugalska zaradi notranjih zamud priglasila pomoč Komisiji šele januarja 2004. |
| --- | --- |

(11)

CORDEX je zaprosil za pomoč portugalskih organov v okviru portugalskega programa, katerega cilj je spodbujanje internacionalizacije portugalskih podjetij (5). Po tem programu je treba pomoč velikim podjetjem priglasiti Komisiji. Čeprav je CORDEX za pomoč zaprosil leta 2000, torej pred začetkom projekta, je Portugalska zaradi notranjih zamud priglasila pomoč Komisiji šele januarja 2004.

| (12) | Priglašeni ukrep vključuje davčno spodbudo v višini 401 795 EUR, kar pomeni 15 % upravičenih investicijskih stroškov. |
| --- | --- |

(12)

Priglašeni ukrep vključuje davčno spodbudo v višini 401 795 EUR, kar pomeni 15 % upravičenih investicijskih stroškov.

III.   RAZLOGI ZA SPROŽITEV POSTOPKA

| (13) | Komisija je v svoji odločitvi, da sproži postopek v tem primeru, navedla, da bo ukrep proučila glede na člen 87(3)(c) Pogodbe, da bi ugotovila, ali bi pomoč pospešila razvoj gospodarske dejavnosti, ne da bi negativno vplivala na trgovinske pogoje v obsegu, ki je v nasprotju s skupnimi interesi. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je v svoji odločitvi, da sproži postopek v tem primeru, navedla, da bo ukrep proučila glede na člen 87(3)(c) Pogodbe, da bi ugotovila, ali bi pomoč pospešila razvoj gospodarske dejavnosti, ne da bi negativno vplivala na trgovinske pogoje v obsegu, ki je v nasprotju s skupnimi interesi.

| (14) | Komisija je prav tako upoštevala naslednja merila, ki so bila uporabljena v prejšnjih primerih pomoči velikim podjetjem za financiranje neposrednih investicijskih projektov v tujini (6): ali pomoč vsebuje prikrite izvozne elemente; morebitni učinki na zaposlenost v državi izvora in v državi gostiteljici; tveganje premestitve; vpliv ukrepa na regijo, v kateri se nahaja prejemnik pomoči; potreba po pomoči, vključno s predvideno intenzivnostjo pomoči, upoštevajoč mednarodno konkurenčnost industrije EU in/ali glede na tveganja, povezana z investicijskimi projekti v določenih tretjih državah. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je prav tako upoštevala naslednja merila, ki so bila uporabljena v prejšnjih primerih pomoči velikim podjetjem za financiranje neposrednih investicijskih projektov v tujini (6): ali pomoč vsebuje prikrite izvozne elemente; morebitni učinki na zaposlenost v državi izvora in v državi gostiteljici; tveganje premestitve; vpliv ukrepa na regijo, v kateri se nahaja prejemnik pomoči; potreba po pomoči, vključno s predvideno intenzivnostjo pomoči, upoštevajoč mednarodno konkurenčnost industrije EU in/ali glede na tveganja, povezana z investicijskimi projekti v določenih tretjih državah.

| (15) | Komisija je v tej zvezi zaključila, da je bila pomoč dodeljena za začetno proizvodno investicijo in ni vsebovala prikritih izvoznih elementov. Prav tako ne bi privedla do premestitve delovnih mest iz Portugalske v Brazilijo, kolikor je CORDEX nameraval ohranjati stopnje zaposlenosti na Portugalskem. Dejstvo, da je bilo novo podjetje v Braziliji opremljeno z novim proizvodnim obratom in da je zaposlovalo lokalno delovno silo, je dodatno zmanjšalo tveganje premestitve. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je v tej zvezi zaključila, da je bila pomoč dodeljena za začetno proizvodno investicijo in ni vsebovala prikritih izvoznih elementov. Prav tako ne bi privedla do premestitve delovnih mest iz Portugalske v Brazilijo, kolikor je CORDEX nameraval ohranjati stopnje zaposlenosti na Portugalskem. Dejstvo, da je bilo novo podjetje v Braziliji opremljeno z novim proizvodnim obratom in da je zaposlovalo lokalno delovno silo, je dodatno zmanjšalo tveganje premestitve.

| (16) | Komisija je prav tako upoštevala utemeljitve portugalskih organov, da je to prva izkušnja podjetja CORDEX na področju internacionalizacije, ki ni poznalo brazilskega trga, in da je lahko investiranje na neznani trg povezano z visokimi tveganji. Utemeljeno se lahko domneva, da bi, če projekt ne bi uspel, to imelo pomemben finančni vpliv na podjetje, saj so investicijski stroški znašali približno 12 % njegovega prometa. Poleg tega je podjetje zaprosilo za pomoč pred začetkom projekta, kar bi lahko pomenilo, da je ukrep izpolnjeval „merila za dodeljevanje spodbud“, ki jih običajno zahtevajo Smernice o državni regionalni pomoči (7). |
| --- | --- |

(16)

Komisija je prav tako upoštevala utemeljitve portugalskih organov, da je to prva izkušnja podjetja CORDEX na področju internacionalizacije, ki ni poznalo brazilskega trga, in da je lahko investiranje na neznani trg povezano z visokimi tveganji. Utemeljeno se lahko domneva, da bi, če projekt ne bi uspel, to imelo pomemben finančni vpliv na podjetje, saj so investicijski stroški znašali približno 12 % njegovega prometa. Poleg tega je podjetje zaprosilo za pomoč pred začetkom projekta, kar bi lahko pomenilo, da je ukrep izpolnjeval „merila za dodeljevanje spodbud“, ki jih običajno zahtevajo Smernice o državni regionalni pomoči (7).

| (17) | Vendar je Komisija izrazila pomisleke glede vpliva pomoči na splošno konkurenčnost zadevne industrije v EU. Navedla je, da bi nekateri izdelki, proizvedeni v Braziliji, verjetno konkurirali izdelkom na trgu EU in da ni imela podatkov o relativni velikosti prejemnika na trgu. Prav tako ni imela podatkov o vplivu ukrepa na regijo, v kateri se CORDEX nahaja. Zaradi tega ni mogla v tej fazi zaključiti, da je pomoč skladna z izjemo po členu 87(3)(c) Pogodbe. |
| --- | --- |

(17)

Vendar je Komisija izrazila pomisleke glede vpliva pomoči na splošno konkurenčnost zadevne industrije v EU. Navedla je, da bi nekateri izdelki, proizvedeni v Braziliji, verjetno konkurirali izdelkom na trgu EU in da ni imela podatkov o relativni velikosti prejemnika na trgu. Prav tako ni imela podatkov o vplivu ukrepa na regijo, v kateri se CORDEX nahaja. Zaradi tega ni mogla v tej fazi zaključiti, da je pomoč skladna z izjemo po členu 87(3)(c) Pogodbe.

| (18) | Eno francosko podjetje, BIHR, je trdilo, da je investicija podjetja CORDEX v Braziliji sledila naložbi drugih portugalskih proizvajalcev in da so ta podjetja, skupaj z drugimi brazilskimi in ameriškimi konkurenti, ogrožala proizvodnjo sisala podjetja BIHR v Evropi. Prav tako je to podjetje izrazilo zaskrbljenost, da bi pomoč lahko okrepila položaj podjetja CORDEX v sektorju sintetičnih vlaken. |
| --- | --- |

(18)

Eno francosko podjetje, BIHR, je trdilo, da je investicija podjetja CORDEX v Braziliji sledila naložbi drugih portugalskih proizvajalcev in da so ta podjetja, skupaj z drugimi brazilskimi in ameriškimi konkurenti, ogrožala proizvodnjo sisala podjetja BIHR v Evropi. Prav tako je to podjetje izrazilo zaskrbljenost, da bi pomoč lahko okrepila položaj podjetja CORDEX v sektorju sintetičnih vlaken.

| (19) | Podobno zaskrbljenost je izrazil Saint Germaine, še en francoski proizvajalec, ki trdi, da proizvaja sintetične izdelke v Evropi in da je prenesel svoje dejavnosti na področju sisala v Brazilijo. Saint Germaine je navedel, da so imela portugalska podjetja prednosti pri investicijah v Braziliji, ker so lahko posledično uvozila izdelek v Evropo po nižjih carinskih stopnjah. |
| --- | --- |

(19)

Podobno zaskrbljenost je izrazil Saint Germaine, še en francoski proizvajalec, ki trdi, da proizvaja sintetične izdelke v Evropi in da je prenesel svoje dejavnosti na področju sisala v Brazilijo. Saint Germaine je navedel, da so imela portugalska podjetja prednosti pri investicijah v Braziliji, ker so lahko posledično uvozila izdelek v Evropo po nižjih carinskih stopnjah.

| (20) | Še eno podjetje, ki je želelo ostati anonimno, je dalo podobne pripombe glede konkurenčne prednosti, ki bi jo pomoč omogočila podjetju CORDEX v sektorju vrvi. |
| --- | --- |

(20)

Še eno podjetje, ki je želelo ostati anonimno, je dalo podobne pripombe glede konkurenčne prednosti, ki bi jo pomoč omogočila podjetju CORDEX v sektorju vrvi.

| (21) | Portugalska je navedla, da je investicija v Braziliji del strategije podjetja CORDEX za ohranjanje širokega razpona dejavnosti na Portugalskem in hkrati ohranjanje svojih trenutnih ravni zaposlenosti. CORDEX bo še naprej proizvajal izdelke iz sisala na Portugalskem iz surovine, uvožene iz Brazilije, hkrati pa bo prav tako uvažal od Cordebras Lda bodisi končne izdelke ali polizdelke, ki jih bo predelal v izdelke iz sisala z višjo dodano vrednostjo. Te dejavnosti prav tako vključujejo prilagoditev embalaže uvoženih dvonitnih vrvi za strojno pakiranje zahtevam kupcev (na primer glede velikosti in označevanja) in bodo zato prav tako prispevale k zaposlovanju v pakirni industriji v regiji, v kateri se CORDEX nahaja. |
| --- | --- |

(21)

Portugalska je navedla, da je investicija v Braziliji del strategije podjetja CORDEX za ohranjanje širokega razpona dejavnosti na Portugalskem in hkrati ohranjanje svojih trenutnih ravni zaposlenosti. CORDEX bo še naprej proizvajal izdelke iz sisala na Portugalskem iz surovine, uvožene iz Brazilije, hkrati pa bo prav tako uvažal od Cordebras Lda bodisi končne izdelke ali polizdelke, ki jih bo predelal v izdelke iz sisala z višjo dodano vrednostjo. Te dejavnosti prav tako vključujejo prilagoditev embalaže uvoženih dvonitnih vrvi za strojno pakiranje zahtevam kupcev (na primer glede velikosti in označevanja) in bodo zato prav tako prispevale k zaposlovanju v pakirni industriji v regiji, v kateri se CORDEX nahaja.

| (22) | Po investiciji v Braziliji je CORDEX ustanovil dve novi podjetji v pokrajini Ovar (FLEX in CORDENET, ki proizvajata izdelke iz pene oziroma mreže). To je privedlo do nekaj premestitev zaposlenih med temi podjetji in do rahlega povečanja skupne ravni zaposlenosti teh treh podjetij v Ovarju: s 358 zaposlenih leta 2000 na 415 zaposlenih leta 2005. Novoustanovljeno brazilsko podjetje Cordebras Lda ima približno 145 zaposlenih. |
| --- | --- |

(22)

Po investiciji v Braziliji je CORDEX ustanovil dve novi podjetji v pokrajini Ovar (FLEX in CORDENET, ki proizvajata izdelke iz pene oziroma mreže). To je privedlo do nekaj premestitev zaposlenih med temi podjetji in do rahlega povečanja skupne ravni zaposlenosti teh treh podjetij v Ovarju: s 358 zaposlenih leta 2000 na 415 zaposlenih leta 2005. Novoustanovljeno brazilsko podjetje Cordebras Lda ima približno 145 zaposlenih.

| (23) | Po mnenju portugalskih organov strategija raznolikosti podjetja CORDEX, vključno z investicijo v Braziliji, zato ugodno vpliva na ohranjanje zaposlenosti v regiji (Ovar), v kateri je raven brezposelnosti že močno nad državnim povprečjem. Prav tako prispeva k odpiranju delovnih mest v državi Bahia (Brazilija), kjer se Cordebras Lda nahaja. |
| --- | --- |

(23)

Po mnenju portugalskih organov strategija raznolikosti podjetja CORDEX, vključno z investicijo v Braziliji, zato ugodno vpliva na ohranjanje zaposlenosti v regiji (Ovar), v kateri je raven brezposelnosti že močno nad državnim povprečjem. Prav tako prispeva k odpiranju delovnih mest v državi Bahia (Brazilija), kjer se Cordebras Lda nahaja.

| (24) | V zvezi s pripombami, ki so jih dale zainteresirane stranke, so portugalski organi navedli, da pri uvozu izdelkov iz sisala iz Brazilije za CORDEX veljajo enaki pogoji in enake uvozne dajatve kakor za katerega koli drugega proizvajalca EU in da ni verjetno, da bi majhen znesek pomoči, ki jo nameravajo dodeliti podjetju CORDEX, lahko kakor koli pomembno vplival na trg Skupnosti. Po mnenju portugalskih organov je bila investicija podjetja CORDEX v Braziliji potrebna zaradi omejevanja učinkov naraščajočega izvoza iz držav, ki imajo prednosti v obliki nižjih stroškov (države v Afriki in Braziliji) (8). |
| --- | --- |

(24)

V zvezi s pripombami, ki so jih dale zainteresirane stranke, so portugalski organi navedli, da pri uvozu izdelkov iz sisala iz Brazilije za CORDEX veljajo enaki pogoji in enake uvozne dajatve kakor za katerega koli drugega proizvajalca EU in da ni verjetno, da bi majhen znesek pomoči, ki jo nameravajo dodeliti podjetju CORDEX, lahko kakor koli pomembno vplival na trg Skupnosti. Po mnenju portugalskih organov je bila investicija podjetja CORDEX v Braziliji potrebna zaradi omejevanja učinkov naraščajočega izvoza iz držav, ki imajo prednosti v obliki nižjih stroškov (države v Afriki in Braziliji) (8).

| (25) | Končno je Portugalska navedla, da se za dejstvo, da se je z investicijo nadaljevalo brez javnih sredstev, ne more okriviti podjetja, ki je to investicijo izvedlo z bančnimi posojili in lastnim kapitalom v pričakovanju pridobitve državne pomoči, za katero je zaprosilo v okviru ustreznega državnega programa (9). |
| --- | --- |

(25)

Končno je Portugalska navedla, da se za dejstvo, da se je z investicijo nadaljevalo brez javnih sredstev, ne more okriviti podjetja, ki je to investicijo izvedlo z bančnimi posojili in lastnim kapitalom v pričakovanju pridobitve državne pomoči, za katero je zaprosilo v okviru ustreznega državnega programa (9).

IV.   OCENA

| (26) | V skladu s členom 87(1) Pogodbe ES je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica ali ki je dodeljena iz državnih sredstev v kakršni koli obliki in ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti določenim podjetjem ali proizvodnji določenega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor vpliva na trgovino med državami članicami.
  V svoji odločitvi, da sproži postopek v tem primeru, je Komisija ugotovila, da ukrep pomoči spada na področje uporabe člena 87(1) Pogodbe ES iz naslednjih razlogov:






  — | Z zagotovitvijo pomoči za odprtje nove proizvodne enote v okviru pobude za internacionalizacijo portugalskega podjetja v Braziliji daje priglašeni ukrep prednost določenemu podjetju ali proizvodnji določenega blaga. Komisija meni, da je pomoč, dodeljena podjetjem v Evropski uniji za neposredno tujo investicijo primerljiva s pomočjo za podjetja, ki skoraj vso svojo proizvodnjo izvozijo iz Skupnosti. V takih primerih je zaradi medsebojne odvisnosti trgov, na katerih podjetja Skupnosti poslujejo, mogoče, da bo pomoč izkrivljala konkurenco znotraj Skupnosti (10). |
| --- | --- | --- |

(26)

V skladu s členom 87(1) Pogodbe ES je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica ali ki je dodeljena iz državnih sredstev v kakršni koli obliki in ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti določenim podjetjem ali proizvodnji določenega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor vpliva na trgovino med državami članicami.

V svoji odločitvi, da sproži postopek v tem primeru, je Komisija ugotovila, da ukrep pomoči spada na področje uporabe člena 87(1) Pogodbe ES iz naslednjih razlogov:

—

Z zagotovitvijo pomoči za odprtje nove proizvodne enote v okviru pobude za internacionalizacijo portugalskega podjetja v Braziliji daje priglašeni ukrep prednost določenemu podjetju ali proizvodnji določenega blaga. Komisija meni, da je pomoč, dodeljena podjetjem v Evropski uniji za neposredno tujo investicijo primerljiva s pomočjo za podjetja, ki skoraj vso svojo proizvodnjo izvozijo iz Skupnosti. V takih primerih je zaradi medsebojne odvisnosti trgov, na katerih podjetja Skupnosti poslujejo, mogoče, da bo pomoč izkrivljala konkurenco znotraj Skupnosti (10).

| — | Portugalska je navedla, da je namen investicije prispevati tudi k dejavnostim prejemnika na Portugalskem (kakor tudi v državi, v kateri se investicija izvaja), s čimer se potencialno vpliva na trgovino v Skupnosti. |
| --- | --- |

—

Portugalska je navedla, da je namen investicije prispevati tudi k dejavnostim prejemnika na Portugalskem (kakor tudi v državi, v kateri se investicija izvaja), s čimer se potencialno vpliva na trgovino v Skupnosti.

| — | Pomoč se financira iz državnih sredstev. Portugalska tem sklepnim ugotovitvam ni ugovarjala, zato so s tem potrjene. |
| --- | --- |

—

Pomoč se financira iz državnih sredstev. Portugalska tem sklepnim ugotovitvam ni ugovarjala, zato so s tem potrjene.

| (27) | Glede na to, da pomoč ni združljiva po obstoječih smernicah ali okvirih, je Komisija navedla, da bo ocenila, ali bi bila pomoč lahko združljiva s Pogodbo ES na podlagi izjeme po členu 87(3)(c) Pogodbe, ki pomoč dopušča za spodbujanje razvoja gospodarske dejavnosti, kolikor ne vpliva negativno na trgovinske pogoje v obsegu, ki je v nasprotju s skupnimi interesi. Komisija mora zato oceniti, ali bo pomoč prispevala k razvoju proizvodnje sisala in/ali drugih gospodarskih dejavnosti v Evropski uniji, ne da bi vplivala negativno na trgovinske pogoje med državami članicami. |
| --- | --- |

(27)

Glede na to, da pomoč ni združljiva po obstoječih smernicah ali okvirih, je Komisija navedla, da bo ocenila, ali bi bila pomoč lahko združljiva s Pogodbo ES na podlagi izjeme po členu 87(3)(c) Pogodbe, ki pomoč dopušča za spodbujanje razvoja gospodarske dejavnosti, kolikor ne vpliva negativno na trgovinske pogoje v obsegu, ki je v nasprotju s skupnimi interesi. Komisija mora zato oceniti, ali bo pomoč prispevala k razvoju proizvodnje sisala in/ali drugih gospodarskih dejavnosti v Evropski uniji, ne da bi vplivala negativno na trgovinske pogoje med državami članicami.

| (28) | V odločitvi o sprožitvi postopka je Komisija prav tako navedla, da bo upoštevala določena merila, ki jih je uporabila v prejšnjih primerih pomoči za velika podjetja za neposredne investicijske projekte v tujini (glej uvodno izjavo 14) in so namenjena ustvarjanju ravnovesja med koristmi ukrepa v smislu prispevanja k mednarodni konkurenčnosti zadevne industrije v EU (npr. ali je pomoč potrebna, ob upoštevanju tveganja, povezanega s projektom v tretji državi) in možnimi negativnimi učinki na trg EU. |
| --- | --- |

(28)

V odločitvi o sprožitvi postopka je Komisija prav tako navedla, da bo upoštevala določena merila, ki jih je uporabila v prejšnjih primerih pomoči za velika podjetja za neposredne investicijske projekte v tujini (glej uvodno izjavo 14) in so namenjena ustvarjanju ravnovesja med koristmi ukrepa v smislu prispevanja k mednarodni konkurenčnosti zadevne industrije v EU (npr. ali je pomoč potrebna, ob upoštevanju tveganja, povezanega s projektom v tretji državi) in možnimi negativnimi učinki na trg EU.

| (29) | V zvezi s tem je imela Komisija pomisleke glede vpliva ukrepa na skupni trg in na splošno konkurenčnost zadevne industrije v EU; prav tako ni imela nikakršnih podatkov o pomembnosti prejemnika v primerjavi s konkurenti v EU ali o vplivu ukrepa v regiji, v kateri se CORDEX nahaja (glej uvodno izjavo 17). |
| --- | --- |

(29)

V zvezi s tem je imela Komisija pomisleke glede vpliva ukrepa na skupni trg in na splošno konkurenčnost zadevne industrije v EU; prav tako ni imela nikakršnih podatkov o pomembnosti prejemnika v primerjavi s konkurenti v EU ali o vplivu ukrepa v regiji, v kateri se CORDEX nahaja (glej uvodno izjavo 17).

| (30) | Zakonodaja o državni pomoči določa kot splošno načelo, da je pomoč združljiva s skupnim trgom, če se dokaže, da bo privedla do dodatne dejavnosti prejemnika, ki brez pomoči ne bi bila izvajana. V nasprotnem primeru pomoč zgolj povzroča izkrivljanje, ne da bi imela kakršen koli pozitivni nasprotni učinek. Komisija je poudarila, da je podjetje zaprosilo za pomoč pred začetkom projekta, kar bi lahko pomenilo, da je ukrep izpolnjeval „merila za dodeljevanje spodbud“, ki jih običajno zahtevajo Smernice o državni regionalni pomoči (11). Vendar pa to ne dokazuje povsem, ali je bila pomoč v resnici potrebna z vidika mednarodne konkurenčnosti industrije EU in/ali zaradi tveganj, povezanih z investicijskimi projekti v določenih tretjih državah. |
| --- | --- |

(30)

Zakonodaja o državni pomoči določa kot splošno načelo, da je pomoč združljiva s skupnim trgom, če se dokaže, da bo privedla do dodatne dejavnosti prejemnika, ki brez pomoči ne bi bila izvajana. V nasprotnem primeru pomoč zgolj povzroča izkrivljanje, ne da bi imela kakršen koli pozitivni nasprotni učinek. Komisija je poudarila, da je podjetje zaprosilo za pomoč pred začetkom projekta, kar bi lahko pomenilo, da je ukrep izpolnjeval „merila za dodeljevanje spodbud“, ki jih običajno zahtevajo Smernice o državni regionalni pomoči (11). Vendar pa to ne dokazuje povsem, ali je bila pomoč v resnici potrebna z vidika mednarodne konkurenčnosti industrije EU in/ali zaradi tveganj, povezanih z investicijskimi projekti v določenih tretjih državah.

| (31) | V svoji odločitvi z dne 19. novembra 2004 je Komisija upoštevala utemeljitev portugalskih organov, da lahko za CORDEX investicija v Braziliji pomeni večja tveganja kot investicija v Evropski uniji zaradi nepredvidljivosti brazilske valute. Poleg tega je to prva izkušnja podjetja CORDEX na področju internacionalizacije in ni imelo izkušenj na brazilskem trgu (12). |
| --- | --- |

(31)

V svoji odločitvi z dne 19. novembra 2004 je Komisija upoštevala utemeljitev portugalskih organov, da lahko za CORDEX investicija v Braziliji pomeni večja tveganja kot investicija v Evropski uniji zaradi nepredvidljivosti brazilske valute. Poleg tega je to prva izkušnja podjetja CORDEX na področju internacionalizacije in ni imelo izkušenj na brazilskem trgu (12).

| (32) | Vendar pa podatki, predloženi Komisiji po sprožitvi postopka, kažejo, da so drugi proizvajalci, ki so konkurenti podjetja CORDEX, vlagali v Braziliji (kljub očitni nepredvidljivosti brazilske valute). Zlasti Quintas & Quintas S.A., portugalsko podjetje, ki konkurira podjetju CORDEX, je po podatkih portugalskih organov postavil proizvodno enoto v Braziliji (Brascorda), ne da bi zaprosil portugalske organe za kakršno koli pomoč. Tako torej ni nobenih dokazov o kakršni koli tržni pomanjkljivosti, povezani s to vrsto projekta, ki bi podjetju CORDEX ali njegovim konkurentom preprečevala investiranje v Braziliji brez državne pomoči. |
| --- | --- |

(32)

Vendar pa podatki, predloženi Komisiji po sprožitvi postopka, kažejo, da so drugi proizvajalci, ki so konkurenti podjetja CORDEX, vlagali v Braziliji (kljub očitni nepredvidljivosti brazilske valute). Zlasti Quintas & Quintas S.A., portugalsko podjetje, ki konkurira podjetju CORDEX, je po podatkih portugalskih organov postavil proizvodno enoto v Braziliji (Brascorda), ne da bi zaprosil portugalske organe za kakršno koli pomoč. Tako torej ni nobenih dokazov o kakršni koli tržni pomanjkljivosti, povezani s to vrsto projekta, ki bi podjetju CORDEX ali njegovim konkurentom preprečevala investiranje v Braziliji brez državne pomoči.

| (33) | Čeprav je to bila prva internacionalizacijska izkušnja podjetja CORDEX, portugalski organi prav tako niso mogli dokazati kakršnih koli posebnih težav, s katerimi bi se CORDEX spopadal pri izvajanju zadevne investicije. Na primer, kljub relativno majhni velikosti podjetja CORDEX v smislu prometa (pod pragom MSP) portugalski organi niso navedli nobenih pomanjkljivosti glede možnosti, da CORDEX pridobi finančna sredstva pri poslovnih bankah; nasprotno, zdi se, da je bilo podjetje sposobno financirati investicijo iz lastnih sredstev in z najetjem komercialnih posojil. |
| --- | --- |

(33)

Čeprav je to bila prva internacionalizacijska izkušnja podjetja CORDEX, portugalski organi prav tako niso mogli dokazati kakršnih koli posebnih težav, s katerimi bi se CORDEX spopadal pri izvajanju zadevne investicije. Na primer, kljub relativno majhni velikosti podjetja CORDEX v smislu prometa (pod pragom MSP) portugalski organi niso navedli nobenih pomanjkljivosti glede možnosti, da CORDEX pridobi finančna sredstva pri poslovnih bankah; nasprotno, zdi se, da je bilo podjetje sposobno financirati investicijo iz lastnih sredstev in z najetjem komercialnih posojil.

| (34) | Komisija zato na podlagi zgoraj navedenih podatkov meni, da Portugalski ni uspelo dokazati, da brez pomoči CORDEX ne bi izvedel zadevne investicije v Braziliji in da je bila pomoč potrebna zaradi tveganj, povezanih z njegovim projektom v Braziliji. Komisija ugotavlja, da dejstvo, da je CORDEX do zdaj izvedel vse te dejavnosti, ne da bi prejel državno pomoč, jasno dokazuje, da pomoč ni bila potrebna. |
| --- | --- |

(34)

Komisija zato na podlagi zgoraj navedenih podatkov meni, da Portugalski ni uspelo dokazati, da brez pomoči CORDEX ne bi izvedel zadevne investicije v Braziliji in da je bila pomoč potrebna zaradi tveganj, povezanih z njegovim projektom v Braziliji. Komisija ugotavlja, da dejstvo, da je CORDEX do zdaj izvedel vse te dejavnosti, ne da bi prejel državno pomoč, jasno dokazuje, da pomoč ni bila potrebna.

| (35) | V skladu z razpoložljivimi podatki je na trgu Skupnosti približno dvanajst proizvajalcev sisala iz EU. Pet od njih se nahaja na Portugalskem in zagotavljajo približno 81 % proizvodnje EU (13). Vsa ta podjetja proizvajajo sintetične izdelke ter vrvi in dvonitne vrvi iz sisala. Za večino od njih je proizvodnja sintetičnih vlaken očitno osnovna poslovna dejavnost. Tako je tudi s podjetjem CORDEX (sisal prispeva samo okoli 20 % k njegovi proizvodni zmogljivosti). Sisal in sintetična vlakna imajo določeno stopnjo zamenljivosti za namene uporabe v kmetijstvu. |
| --- | --- |

(35)

V skladu z razpoložljivimi podatki je na trgu Skupnosti približno dvanajst proizvajalcev sisala iz EU. Pet od njih se nahaja na Portugalskem in zagotavljajo približno 81 % proizvodnje EU (13). Vsa ta podjetja proizvajajo sintetične izdelke ter vrvi in dvonitne vrvi iz sisala. Za večino od njih je proizvodnja sintetičnih vlaken očitno osnovna poslovna dejavnost. Tako je tudi s podjetjem CORDEX (sisal prispeva samo okoli 20 % k njegovi proizvodni zmogljivosti). Sisal in sintetična vlakna imajo določeno stopnjo zamenljivosti za namene uporabe v kmetijstvu.

| (36) | Leta 2003 je tržni delež podjetja CORDEX za izdelke iz sisala v EU znašal približno 6,6 %. Če pa upoštevamo tudi izdelke Cordebras Lda, se tržni delež podjetja CORDEX v EU zviša na 17,7 % (14). Portugalski organi so v tej zvezi navedli, da je bilo 47 % izvoza Cordebrasa (okoli 2 210 ton leta 2003) namenjeno za trg EU. |
| --- | --- |

(36)

Leta 2003 je tržni delež podjetja CORDEX za izdelke iz sisala v EU znašal približno 6,6 %. Če pa upoštevamo tudi izdelke Cordebras Lda, se tržni delež podjetja CORDEX v EU zviša na 17,7 % (14). Portugalski organi so v tej zvezi navedli, da je bilo 47 % izvoza Cordebrasa (okoli 2 210 ton leta 2003) namenjeno za trg EU.

| (37) | Ob upoštevanju pomembnega odstotnega deleža sisala, ki ga proizvede Codebras Lda in se uvozi (preko podjetja CORDEX) v EU, Komisija ugotavlja, da pomoč očitno pomembno vpliva na konkurenco na trgu EU. Poleg tega se prav tako zdi, da pomoč krepi splošni položaj podjetja CORDEX v EU, s čimer potencialno vpliva na druge tržne segmente, na katerih CORDEX in njegovi konkurenti poslujejo. To ugotovitev potrjujejo pripombe, ki so jih predložili konkurenti, v katerih so opozorili na resno izkrivljanje konkurence, ki ga pomoč povzroča na trgih za vrvi in dvonitne vrvi iz sisala, kakor tudi za sintetična vlakna. |
| --- | --- |

(37)

Ob upoštevanju pomembnega odstotnega deleža sisala, ki ga proizvede Codebras Lda in se uvozi (preko podjetja CORDEX) v EU, Komisija ugotavlja, da pomoč očitno pomembno vpliva na konkurenco na trgu EU. Poleg tega se prav tako zdi, da pomoč krepi splošni položaj podjetja CORDEX v EU, s čimer potencialno vpliva na druge tržne segmente, na katerih CORDEX in njegovi konkurenti poslujejo. To ugotovitev potrjujejo pripombe, ki so jih predložili konkurenti, v katerih so opozorili na resno izkrivljanje konkurence, ki ga pomoč povzroča na trgih za vrvi in dvonitne vrvi iz sisala, kakor tudi za sintetična vlakna.

| (38) | Pri ocenjevanju združljivosti pomoči mora Komisija natančno oceniti ravnovesje med negativnimi in pozitivnimi učinki ukrepa v EU in ugotoviti, ali koristni učinki ukrepa na Skupnost prevladajo nad njegovimi negativnimi učinki na konkurenco in trgovino na trgu Skupnosti. Na podlagi zgoraj navedenih podatkov Komisija ugotavlja, da ni nobenih dokazov, da bi dodelitev pomoči podjetju CORDEX za njegovo investicijo v Braziliji lahko pripomogla k izboljšanju konkurenčnosti zadevne evropske industrije. Pomoč bi verjetno okrepila položaj prejemnika, vendar na škodo njegovih konkurentov, ki državne pomoči ne prejemajo. Tako torej ni dokazano, da ima pomoč kakršne koli pozitivne učinke za Skupnost, ki bi prevladali nad negativnim vplivom na konkurenco in trgovino na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(38)

Pri ocenjevanju združljivosti pomoči mora Komisija natančno oceniti ravnovesje med negativnimi in pozitivnimi učinki ukrepa v EU in ugotoviti, ali koristni učinki ukrepa na Skupnost prevladajo nad njegovimi negativnimi učinki na konkurenco in trgovino na trgu Skupnosti. Na podlagi zgoraj navedenih podatkov Komisija ugotavlja, da ni nobenih dokazov, da bi dodelitev pomoči podjetju CORDEX za njegovo investicijo v Braziliji lahko pripomogla k izboljšanju konkurenčnosti zadevne evropske industrije. Pomoč bi verjetno okrepila položaj prejemnika, vendar na škodo njegovih konkurentov, ki državne pomoči ne prejemajo. Tako torej ni dokazano, da ima pomoč kakršne koli pozitivne učinke za Skupnost, ki bi prevladali nad negativnim vplivom na konkurenco in trgovino na trgu Skupnosti.

| (39) | Zaradi tega Komisija ugotavlja, da ni dokazov, da je pomoč potrebna za izvedbo zadevne investicije podjetja CORDEX v Braziliji. Pomoč bo prav tako verjetno občutno vplivala na izkrivljanje konkurence na trgu Skupnosti. Tako Komisija sklepa, da načrtovana državna pomoč za CORDEX v zvezi z njegovo neposredno tujo investicijo v Braziliji ne prispeva k razvoju določenih gospodarskih dejavnosti v smislu člena 87(3)(c), ne da bi vplivala negativno na trgovinske pogoje v obsegu, ki je v nasprotju s skupnimi interesi, in je zato nezdružljiva s skupnim trgom – |
| --- | --- |

(39)

Zaradi tega Komisija ugotavlja, da ni dokazov, da je pomoč potrebna za izvedbo zadevne investicije podjetja CORDEX v Braziliji. Pomoč bo prav tako verjetno občutno vplivala na izkrivljanje konkurence na trgu Skupnosti. Tako Komisija sklepa, da načrtovana državna pomoč za CORDEX v zvezi z njegovo neposredno tujo investicijo v Braziliji ne prispeva k razvoju določenih gospodarskih dejavnosti v smislu člena 87(3)(c), ne da bi vplivala negativno na trgovinske pogoje v obsegu, ki je v nasprotju s skupnimi interesi, in je zato nezdružljiva s skupnim trgom –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Priglašena davčna spodbuda v višini 401 795 EUR, ki jo Portugalska namerava dodeliti podjetju CORDEX, Companhia Industrial Têxtil S.A., za namene financiranja njegove neposredne investicije v Braziliji, je nezdružljiva s skupnim trgom, ker ne izpolnjuje meril iz člena 87(3)(c) Pogodbe ES.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Portugalsko.

V Bruslju, 21. februarja 2007

Za Komisijo

Neelie KROES

Članica Komisije

---

(1)  UL C 35, 10.2.2005, str. 2.

1

(2)  Glej opombo 1.

2

(3)  Podatek za leto 2005.

3

(4)  Portugalska je pojasnila, da se lahko dvonitne vrvi za strojno pakirane, izdelane v Braziliji, uporabijo kot končni izdelki ali kot polizdelki za nadaljnjo predelavo v druge izdelke, kot so preproge ali dekorativni predmeti, ali na področju običajne embalaže.

4

(5)  N 96/99 (UL C 375, 24.12.1999, str. 4).

5

(6)  Glej zadevo C 77/97, avstrijski LiftGmbH – Doppelmayr, Avstrija (UL L 142, 5.6.1999, str. 32) in zadevo C 47/02, Vila Galé-Cintra (UL L 61, 27.2.2004, str. 76).

6

(7)  Glej točko 4.2 Smernic, veljavnih ob času priglasitve ukrepa: „vloga za pomoč mora biti predložena pred začetkom izvajanja projektov“; UL C 74, 10.3.1998, str. 13.

7

(8)  Po mnenju portugalskih organov se je prodaja portugalskega sisala v EU med letoma 1999 in 2004 zmanjšala za 12,3 % predvsem zaradi povečanja uvoza.

8

(9)  Glej opombo 5.

9

(10)  Zadeva C-142/87 Tubermeuse [1990] ECR I-959, at 35.

10

Tubermeuse

(11)  Glej opombo 7.

11

(12)  V tej zvezi glej zadevo C 47/02, Vila Galé Cintra.

12

(13)  Podatki za leto 2003.

13

(14)  Podatki, ki jih je predložila Portugaska in temeljijo na resnični porabi leta 2003 v EU 15.

14

---

| 16.6.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 156/28 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 156/28

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 13. junija 2007

o nevključitvi karbosulfana v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS in o preklicu registracij fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo navedeno snov

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 2463)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/415/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (1) in zlasti četrtega pododstavka člena 8(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 8(2) Direktive 91/414/EGS določa, da lahko država članica v obdobju dvanajstih let po notifikaciji navedene direktive registrira za dajanje v promet fitofarmacevtska sredstva z aktivnimi snovmi, ki niso uvrščene v Prilogo I k navedeni direktivi in so v prometu že dve leti po datumu notifikacije, medtem ko se navedene snovi postopno preučujejo v okviru delovnega programa. |
| --- | --- |

(1)

Člen 8(2) Direktive 91/414/EGS določa, da lahko država članica v obdobju dvanajstih let po notifikaciji navedene direktive registrira za dajanje v promet fitofarmacevtska sredstva z aktivnimi snovmi, ki niso uvrščene v Prilogo I k navedeni direktivi in so v prometu že dve leti po datumu notifikacije, medtem ko se navedene snovi postopno preučujejo v okviru delovnega programa.

| (2) | Uredbi Komisije (ES) št. 451/2000 (2) in (ES) št. 703/2001 (3) določata podrobna pravila za izvajanje druge faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive 91/414/EGS in seznam aktivnih snovi, ki jih je treba oceniti zaradi njihove možne vključitve v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. Navedeni seznam vključuje karbosulfan. |
| --- | --- |

(2)

Uredbi Komisije (ES) št. 451/2000 (2) in (ES) št. 703/2001 (3) določata podrobna pravila za izvajanje druge faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive 91/414/EGS in seznam aktivnih snovi, ki jih je treba oceniti zaradi njihove možne vključitve v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. Navedeni seznam vključuje karbosulfan.

| (3) | Vplivi karbosulfana na zdravje ljudi in okolje so bili ocenjeni v skladu z določbami uredb (ES) št. 451/2000 in (ES) št. 703/2001 za vrste uporab, ki jih je predlagal prijavitelj. Poleg tega navedeni uredbi določata države članice poročevalke, ki morajo Evropski agenciji za varnost hrane (EFSA) v skladu s členom 8(1) Uredbe (ES) št. 451/2000 predložiti ustrezna poročila o oceni in priporočila. Država članica poročevalka za karbosulfan je bila Belgija, vse ustrezne informacije pa so bile predložene 11. avgusta 2004. |
| --- | --- |

(3)

Vplivi karbosulfana na zdravje ljudi in okolje so bili ocenjeni v skladu z določbami uredb (ES) št. 451/2000 in (ES) št. 703/2001 za vrste uporab, ki jih je predlagal prijavitelj. Poleg tega navedeni uredbi določata države članice poročevalke, ki morajo Evropski agenciji za varnost hrane (EFSA) v skladu s členom 8(1) Uredbe (ES) št. 451/2000 predložiti ustrezna poročila o oceni in priporočila. Država članica poročevalka za karbosulfan je bila Belgija, vse ustrezne informacije pa so bile predložene 11. avgusta 2004.

| (4) | Poročilo o oceni so v okviru delovne skupine za ocenjevanje pregledali strokovnjaki držav članic in EFSA ter ga 28. julija 2006 predložili Komisiji v obliki sklepa EFSA o strokovnem pregledu ocene nevarnosti pesticidov z aktivno snovjo karbosulfan (4). To poročilo so države članice in Komisija pregledale v okviru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali ter končno različico pripravile 24. novembra 2006 v obliki poročila Komisije o pregledu glede karbosulfana. |
| --- | --- |

(4)

Poročilo o oceni so v okviru delovne skupine za ocenjevanje pregledali strokovnjaki držav članic in EFSA ter ga 28. julija 2006 predložili Komisiji v obliki sklepa EFSA o strokovnem pregledu ocene nevarnosti pesticidov z aktivno snovjo karbosulfan (4). To poročilo so države članice in Komisija pregledale v okviru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali ter končno različico pripravile 24. novembra 2006 v obliki poročila Komisije o pregledu glede karbosulfana.

| (5) | Med ocenjevanjem te aktivne snovi so se pojavili številni pomisleki. Uporaba karbosulfana vodi do pojava nevarnih metabolitov. To zbuja pomisleke o izpostavljenosti potrošnikov in možnem tveganju za onesnaženje podtalnice. Vendar podatki, ki jih je prijavitelj predložil v predpisanih rokih, niso omogočali odprave teh pomislekov. Poleg tega tehnični material (tj. aktivna snov, kot se prodaja na trgu) vsebuje veliko nečistot, od katerih je vsaj ena (N-nitrosodibutilamin) rakotvorna. Ta nečistota je bila v tehničnem materialu odkrita v zaskrbljujočih količinah. Podatki, ki jih je prijavitelj predložil v predpisanih rokih, niso zadoščali za odpravo teh pomislekov. Zato ni bilo mogoče zadostno oceniti tveganja za izvajalce tretiranja. Nenazadnje podatki, ki jih je prijavitelj predložil v predpisanih rokih, niso ustrezno prikazovali tveganj za ptice in sesalce, vodne organizme, čebele, neciljne členonožce, deževnike ter neciljne mikroorganizme v tleh in rastline. Pomisleki glede ocene tveganja za te vrste torej še vedno ostajajo. Na podlagi razpoložljivih informacij zato ni bilo mogoče skleniti, da karbosulfan izpolnjuje pogoje za vključitev v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. |
| --- | --- |

(5)

Med ocenjevanjem te aktivne snovi so se pojavili številni pomisleki. Uporaba karbosulfana vodi do pojava nevarnih metabolitov. To zbuja pomisleke o izpostavljenosti potrošnikov in možnem tveganju za onesnaženje podtalnice. Vendar podatki, ki jih je prijavitelj predložil v predpisanih rokih, niso omogočali odprave teh pomislekov. Poleg tega tehnični material (tj. aktivna snov, kot se prodaja na trgu) vsebuje veliko nečistot, od katerih je vsaj ena (N-nitrosodibutilamin) rakotvorna. Ta nečistota je bila v tehničnem materialu odkrita v zaskrbljujočih količinah. Podatki, ki jih je prijavitelj predložil v predpisanih rokih, niso zadoščali za odpravo teh pomislekov. Zato ni bilo mogoče zadostno oceniti tveganja za izvajalce tretiranja. Nenazadnje podatki, ki jih je prijavitelj predložil v predpisanih rokih, niso ustrezno prikazovali tveganj za ptice in sesalce, vodne organizme, čebele, neciljne členonožce, deževnike ter neciljne mikroorganizme v tleh in rastline. Pomisleki glede ocene tveganja za te vrste torej še vedno ostajajo. Na podlagi razpoložljivih informacij zato ni bilo mogoče skleniti, da karbosulfan izpolnjuje pogoje za vključitev v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS.

| (6) | Komisija je prijavitelja pozvala, naj predloži pripombe o rezultatih strokovnega pregleda in sporoči, ali bo še naprej vztrajal pri vključitvi navedene snovi na seznam. Prijavitelj je predložil pripombe, ki so bile natančno pregledane. Toda kljub predloženim argumentom se navedenih pomislekov ni dalo odpraviti, po ocenah na podlagi predloženih informacij, preučenih na srečanjih strokovnjakov EFSA, pa ne kaže pričakovati, da bi lahko fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo karbosulfan pod predvidenimi pogoji uporabe na splošno izpolnjevala zahteve iz člena 5(1)(a) in (b) Direktive 91/414/EGS. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je prijavitelja pozvala, naj predloži pripombe o rezultatih strokovnega pregleda in sporoči, ali bo še naprej vztrajal pri vključitvi navedene snovi na seznam. Prijavitelj je predložil pripombe, ki so bile natančno pregledane. Toda kljub predloženim argumentom se navedenih pomislekov ni dalo odpraviti, po ocenah na podlagi predloženih informacij, preučenih na srečanjih strokovnjakov EFSA, pa ne kaže pričakovati, da bi lahko fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo karbosulfan pod predvidenimi pogoji uporabe na splošno izpolnjevala zahteve iz člena 5(1)(a) in (b) Direktive 91/414/EGS.

| (7) | Karbosulfan se zato ne sme vključiti v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. |
| --- | --- |

(7)

Karbosulfan se zato ne sme vključiti v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS.

| (8) | Sprejeti je treba ukrepe za zagotovitev, da se registracije za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo karbosulfan, prekličejo v predpisanem roku in se ne podaljšajo ali izdajo nove registracije za taka sredstva. |
| --- | --- |

(8)

Sprejeti je treba ukrepe za zagotovitev, da se registracije za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo karbosulfan, prekličejo v predpisanem roku in se ne podaljšajo ali izdajo nove registracije za taka sredstva.

| (9) | Če države članice odobrijo podaljšanje roka za odstranjevanje, skladiščenje, dajanje v promet in uporabo obstoječih zalog fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo karbosulfan, ga je treba omejiti na obdobje dvanajstih mesecev, da se omogoči uporaba obstoječih zalog v naslednji rastni sezoni. |
| --- | --- |

(9)

Če države članice odobrijo podaljšanje roka za odstranjevanje, skladiščenje, dajanje v promet in uporabo obstoječih zalog fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo karbosulfan, ga je treba omejiti na obdobje dvanajstih mesecev, da se omogoči uporaba obstoječih zalog v naslednji rastni sezoni.

| (10) | Ta odločba ne vpliva na predložitev zahtevka za karbosulfan v skladu z določbami člena 6(2) Direktive 91/414/EGS zaradi morebitne vključitve v Prilogo I k navedeni direktivi. |
| --- | --- |

(10)

Ta odločba ne vpliva na predložitev zahtevka za karbosulfan v skladu z določbami člena 6(2) Direktive 91/414/EGS zaradi morebitne vključitve v Prilogo I k navedeni direktivi.

| (11) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Karbosulfan se ne vključi kot aktivna snov v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS.

Člen 2

Države članice zagotovijo, da:

| (a) | se registracije za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo karbosulfan, prekličejo do 13. decembra 2007; |
| --- | --- |

(a)

se registracije za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo karbosulfan, prekličejo do 13. decembra 2007;

| (b) | se od datuma objave te odločbe nobene registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo karbosulfan, ne odobrijo ali podaljšajo. |
| --- | --- |

(b)

se od datuma objave te odločbe nobene registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo karbosulfan, ne odobrijo ali podaljšajo.

Člen 3

Morebitno podaljšanje roka, ki ga odobrijo države članice v skladu z določbami člena 4(6) Direktive 91/414/EGS, je čim krajše in traja največ do 13. decembra 2008.

Člen 4

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 13. junija 2007

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 230, 19.8.1991, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2007/31/ES (UL L 140, 1.6.2007, str. 44).

1

(2)  UL L 55, 29.2.2000, str. 25. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1044/2003 (UL L 151, 19.6.2003, str. 32).

2

(3)  UL L 98, 7.4.2001, str. 6.

3

(4)  Znanstveno poročilo EFSA (2006) 91, 1-84, Sklep o strokovnem pregledu karbosulfana.

4

---

| 16.6.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 156/30 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 156/30

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 13. junija 2007

o nevključitvi karbofurana v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS in o preklicu registracij fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo navedeno snov

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 2467)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/416/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (1) in zlasti četrtega pododstavka člena 8(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 8(2) Direktive 91/414/EGS določa, da lahko država članica v obdobju dvanajstih let po notifikaciji navedene direktive registrira za dajanje v promet fitofarmacevtska sredstva z aktivnimi snovmi, ki niso uvrščene v Prilogo I k navedeni direktivi in so v prometu že dve leti po datumu notifikacije, medtem ko se navedene snovi postopno preučujejo v okviru delovnega programa. |
| --- | --- |

(1)

Člen 8(2) Direktive 91/414/EGS določa, da lahko država članica v obdobju dvanajstih let po notifikaciji navedene direktive registrira za dajanje v promet fitofarmacevtska sredstva z aktivnimi snovmi, ki niso uvrščene v Prilogo I k navedeni direktivi in so v prometu že dve leti po datumu notifikacije, medtem ko se navedene snovi postopno preučujejo v okviru delovnega programa.

| (2) | Uredbi Komisije (ES) št. 451/2000 (2) in (ES) št. 703/2001 (3) določata podrobna pravila za izvajanje druge faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive 91/414/EGS in seznam aktivnih snovi, ki jih je treba oceniti zaradi njihove možne vključitve v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. Navedeni seznam vključuje karbofuran. |
| --- | --- |

(2)

Uredbi Komisije (ES) št. 451/2000 (2) in (ES) št. 703/2001 (3) določata podrobna pravila za izvajanje druge faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive 91/414/EGS in seznam aktivnih snovi, ki jih je treba oceniti zaradi njihove možne vključitve v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. Navedeni seznam vključuje karbofuran.

| (3) | Vplivi karbofurana na zdravje ljudi in okolje so bili ocenjeni v skladu z določbami uredb (ES) št. 451/2000 in (ES) št. 703/2001 za vrste uporab, ki jih je predlagal prijavitelj. Poleg tega navedeni uredbi določata države članice poročevalke, ki morajo Evropski agenciji za varnost hrane (EFSA) v skladu s členom 8(1) Uredbe (ES) št. 451/2000 predložiti ustrezna poročila o oceni in priporočila. Država članica poročevalka za karbofuran je bila Belgija, vse ustrezne informacije pa so bile predložene 2. avgusta 2004. |
| --- | --- |

(3)

Vplivi karbofurana na zdravje ljudi in okolje so bili ocenjeni v skladu z določbami uredb (ES) št. 451/2000 in (ES) št. 703/2001 za vrste uporab, ki jih je predlagal prijavitelj. Poleg tega navedeni uredbi določata države članice poročevalke, ki morajo Evropski agenciji za varnost hrane (EFSA) v skladu s členom 8(1) Uredbe (ES) št. 451/2000 predložiti ustrezna poročila o oceni in priporočila. Država članica poročevalka za karbofuran je bila Belgija, vse ustrezne informacije pa so bile predložene 2. avgusta 2004.

| (4) | Poročilo o oceni so v okviru delovne skupine za ovrednotenje pregledali strokovnjaki držav članic in EFSA ter ga 28. julija 2006 predložili Komisiji v obliki sklepa EFSA o strokovnem pregledu ocene nevarnosti pesticidov z aktivno snovjo karbofuran (4). To poročilo so države članice in Komisija pregledale v okviru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali ter končno različico pripravile 24. novembra 2006 v obliki poročila Komisije o pregledu glede karbofurana. |
| --- | --- |

(4)

Poročilo o oceni so v okviru delovne skupine za ovrednotenje pregledali strokovnjaki držav članic in EFSA ter ga 28. julija 2006 predložili Komisiji v obliki sklepa EFSA o strokovnem pregledu ocene nevarnosti pesticidov z aktivno snovjo karbofuran (4). To poročilo so države članice in Komisija pregledale v okviru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali ter končno različico pripravile 24. novembra 2006 v obliki poročila Komisije o pregledu glede karbofurana.

| (5) | Med ocenjevanjem te aktivne snovi so se pokazali številni pomisleki. Ocena tveganja za onesnaženje podtalnice ni mogla biti izdelana, ker iz podatkov, ki jih je v zakonskem roku posredoval prijavitelj, ni bilo mogoče zbrati dovolj informacij o številnih nevarnih presnovkih. Prav tako zaradi pomanjkanja informacij v zvezi z določenimi pomembnimi ostanki ni bila dokončana ocena tveganja za uporabnike, ki je vzbudila skrb v zvezi z akutno izpostavljenostjo ranljivih skupin uporabnikov, predvsem otrok. Poleg tega so bili podatki, ki jih je v zakonskem roku posredoval prijavitelj, nezadostni za izdelavo ocene EFSE o ekotoksikoloških učinkih aktivne snovi. Zato ostaja zaskrbljenost v zvezi z oceno tveganja za ptice, sesalce, vodne organizme, čebele, neciljne členonožce, deževnike in zemeljske neciljne organizme. Zato karbofuran na podlagi razpoložljivih informacij ni izpolnil pogojev za vključitev v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. |
| --- | --- |

(5)

Med ocenjevanjem te aktivne snovi so se pokazali številni pomisleki. Ocena tveganja za onesnaženje podtalnice ni mogla biti izdelana, ker iz podatkov, ki jih je v zakonskem roku posredoval prijavitelj, ni bilo mogoče zbrati dovolj informacij o številnih nevarnih presnovkih. Prav tako zaradi pomanjkanja informacij v zvezi z določenimi pomembnimi ostanki ni bila dokončana ocena tveganja za uporabnike, ki je vzbudila skrb v zvezi z akutno izpostavljenostjo ranljivih skupin uporabnikov, predvsem otrok. Poleg tega so bili podatki, ki jih je v zakonskem roku posredoval prijavitelj, nezadostni za izdelavo ocene EFSE o ekotoksikoloških učinkih aktivne snovi. Zato ostaja zaskrbljenost v zvezi z oceno tveganja za ptice, sesalce, vodne organizme, čebele, neciljne členonožce, deževnike in zemeljske neciljne organizme. Zato karbofuran na podlagi razpoložljivih informacij ni izpolnil pogojev za vključitev v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS.

| (6) | Komisija je prijavitelja pozvala, naj predloži pripombe o rezultatih strokovnega pregleda in sporoči, ali namerava še naprej podpirati uporabo navedene snovi ali ne. Prijavitelj je predložil pripombe, ki so bile natančno pregledane. Toda kljub argumentom prijavitelja se navedenih pomislekov ni dalo odpraviti, po ocenah, nastalih na podlagi predloženih informacij in ovrednotenih na srečanjih strokovnjakov EFSA, pa ne kaže pričakovati, da bi lahko fitofarmacevtska sredstva z karbofuranom pod predvidenimi pogoji uporabe na splošno izpolnjevala zahteve iz člena 5(1)(a) in (b) Direktive 91/414/EGS. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je prijavitelja pozvala, naj predloži pripombe o rezultatih strokovnega pregleda in sporoči, ali namerava še naprej podpirati uporabo navedene snovi ali ne. Prijavitelj je predložil pripombe, ki so bile natančno pregledane. Toda kljub argumentom prijavitelja se navedenih pomislekov ni dalo odpraviti, po ocenah, nastalih na podlagi predloženih informacij in ovrednotenih na srečanjih strokovnjakov EFSA, pa ne kaže pričakovati, da bi lahko fitofarmacevtska sredstva z karbofuranom pod predvidenimi pogoji uporabe na splošno izpolnjevala zahteve iz člena 5(1)(a) in (b) Direktive 91/414/EGS.

| (7) | Karbofuran zato ne sme biti vključen v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. |
| --- | --- |

(7)

Karbofuran zato ne sme biti vključen v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS.

| (8) | Sprejeti je treba ukrepe za zagotovitev, da se registracije za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo karbofuran, prekličejo v predpisanem roku in se ne podaljšajo ali izdajo nove registracije za taka sredstva. |
| --- | --- |

(8)

Sprejeti je treba ukrepe za zagotovitev, da se registracije za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo karbofuran, prekličejo v predpisanem roku in se ne podaljšajo ali izdajo nove registracije za taka sredstva.

| (9) | Vsakršno podaljšanje roka za odstranjevanje, skladiščenje, dajanje v promet in uporabo obstoječih zalog fitofarmacevtskih sredstev s karbofuranom, ki ga odobrijo države članice, je treba omejiti na obdobje dvanajstih mesecev, da se omogoči uporaba obstoječih zalog v naslednji rastni sezoni. |
| --- | --- |

(9)

Vsakršno podaljšanje roka za odstranjevanje, skladiščenje, dajanje v promet in uporabo obstoječih zalog fitofarmacevtskih sredstev s karbofuranom, ki ga odobrijo države članice, je treba omejiti na obdobje dvanajstih mesecev, da se omogoči uporaba obstoječih zalog v naslednji rastni sezoni.

| (10) | Ta odločba ne vpliva na predložitev zahtevka za karbofuran v skladu z določbami člena 6(2) Direktive 91/414/EGS zaradi morebitne uvrstitve v Prilogo I k navedeni direktivi. |
| --- | --- |

(10)

Ta odločba ne vpliva na predložitev zahtevka za karbofuran v skladu z določbami člena 6(2) Direktive 91/414/EGS zaradi morebitne uvrstitve v Prilogo I k navedeni direktivi.

| (11) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Karbofuran se ne vključi kot aktivna snov v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS.

Člen 2

Države članice zagotovijo, da:

| (a) | se registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo karbofuran, prekličejo do 13. decembra 2007; |
| --- | --- |

(a)

se registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo karbofuran, prekličejo do 13. decembra 2007;

| (b) | se od datuma objave te odločbe ne odobri ali podaljša registracija fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo karbofuran. |
| --- | --- |

(b)

se od datuma objave te odločbe ne odobri ali podaljša registracija fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo karbofuran.

Člen 3

Morebitno podaljšanje roka, ki ga odobrijo države članice v skladu s členom 4(6) Direktive 91/414/EGS, je čim krajše in traja največ do 13. decembra 2008.

Člen 4

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 13. junija 2007

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 230, 19.8.1991, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2007/31/ES (UL L 140, 1.6.2007, str. 44).

1

(2)  UL L 55, 29.2.2000, str. 25. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1044/2003 (UL L 151, 19.6.2003, str. 32).

2

(3)  UL L 98, 7.4.2001, str. 6.

3

(4)  Znanstveno poročilo EFSA (2006) 90, 1–88. Ugotovitev strokovnega pregleda karbofurana.

4

Znanstveno poročilo EFSA (2006) 90, 1–88. Ugotovitev strokovnega pregleda karbofurana

---

| 16.6.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 156/32 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 156/32

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 13. junija 2007

o nevključitvi diurona v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS in o preklicu registracij fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo navedeno snov

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 2468)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/417/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (1) in zlasti četrtega pododstavka člena 8(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 8(2) Direktive 91/414/EGS določa, da lahko država članica v obdobju dvanajstih let po notifikaciji navedene direktive registrira za dajanje v promet fitofarmacevtska sredstva z aktivnimi snovmi, ki niso uvrščene v Prilogo I k navedeni direktivi in so v prometu že dve leti po datumu notifikacije, medtem ko se navedene snovi postopno preučujejo v okviru delovnega programa. |
| --- | --- |

(1)

Člen 8(2) Direktive 91/414/EGS določa, da lahko država članica v obdobju dvanajstih let po notifikaciji navedene direktive registrira za dajanje v promet fitofarmacevtska sredstva z aktivnimi snovmi, ki niso uvrščene v Prilogo I k navedeni direktivi in so v prometu že dve leti po datumu notifikacije, medtem ko se navedene snovi postopno preučujejo v okviru delovnega programa.

| (2) | Uredbi Komisije (ES) št. 451/2000 (2) in (ES) št. 703/2001 (3) določata podrobna pravila za izvajanje druge faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive 91/414/EGS in seznam aktivnih snovi, ki jih je treba oceniti zaradi njihove možne vključitve v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. Navedeni seznam vključuje diuron. |
| --- | --- |

(2)

Uredbi Komisije (ES) št. 451/2000 (2) in (ES) št. 703/2001 (3) določata podrobna pravila za izvajanje druge faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive 91/414/EGS in seznam aktivnih snovi, ki jih je treba oceniti zaradi njihove možne vključitve v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. Navedeni seznam vključuje diuron.

| (3) | Vplivi diurona na zdravje ljudi in okolje so bili ocenjeni v skladu z določbami uredb (ES) št. 451/2000 in (ES) št. 703/2001 za vrste uporab, ki jih je predlagal prijavitelj. Poleg tega navedeni uredbi določata države članice poročevalke, ki morajo Evropski agenciji za varnost hrane (EFSA) v skladu s členom 8(1) Uredbe (ES) št. 451/2000 predložiti ustrezna poročila o oceni in priporočila. Država članica poročevalka za diuron je bila Danska, vse ustrezne informacije pa so bile predložene 19. septembra 2003. |
| --- | --- |

(3)

Vplivi diurona na zdravje ljudi in okolje so bili ocenjeni v skladu z določbami uredb (ES) št. 451/2000 in (ES) št. 703/2001 za vrste uporab, ki jih je predlagal prijavitelj. Poleg tega navedeni uredbi določata države članice poročevalke, ki morajo Evropski agenciji za varnost hrane (EFSA) v skladu s členom 8(1) Uredbe (ES) št. 451/2000 predložiti ustrezna poročila o oceni in priporočila. Država članica poročevalka za diuron je bila Danska, vse ustrezne informacije pa so bile predložene 19. septembra 2003.

| (4) | Poročilo o oceni so pregledali strokovnjaki držav članic in EFSA ter ga 14. januarja 2005 predložili Komisiji v obliki sklepa EFSA o strokovnem pregledu ocene tveganja pesticidov z aktivno snovjo diuron (4). To poročilo so države članice in Komisija pregledale v okviru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali ter končno različico pripravile 24. novembra 2006 v obliki poročila Komisije o pregledu glede diurona. |
| --- | --- |

(4)

Poročilo o oceni so pregledali strokovnjaki držav članic in EFSA ter ga 14. januarja 2005 predložili Komisiji v obliki sklepa EFSA o strokovnem pregledu ocene tveganja pesticidov z aktivno snovjo diuron (4). To poročilo so države članice in Komisija pregledale v okviru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali ter končno različico pripravile 24. novembra 2006 v obliki poročila Komisije o pregledu glede diurona.

| (5) | Med ocenjevanjem te aktivne snovi so se pojavili številni pomisleki. Ocena podatkov, ki jih je predložil prijavitelj, je pokazala, da bi bili izvajalci tretiranja kljub zaščitni opremi izpostavljeni količinam snovi, ki presegajo dopustno izpostavljenost izvajalca tretiranja (AOEL). Zaradi premalo podatkov o načinu razgradnje nekaterih metabolitov in pretirano optimistične domneve prijavitelja, da bodo odmerki v praksi znatno nižji, ni bilo mogoče ugotoviti možnega tveganja za onesnaženje podzemne vode. Poleg tega na podlagi razpoložljivih podatkov ni bilo izkazano, da je izpostavljenost za ptice in sesalce sprejemljiva. |
| --- | --- |

(5)

Med ocenjevanjem te aktivne snovi so se pojavili številni pomisleki. Ocena podatkov, ki jih je predložil prijavitelj, je pokazala, da bi bili izvajalci tretiranja kljub zaščitni opremi izpostavljeni količinam snovi, ki presegajo dopustno izpostavljenost izvajalca tretiranja (AOEL). Zaradi premalo podatkov o načinu razgradnje nekaterih metabolitov in pretirano optimistične domneve prijavitelja, da bodo odmerki v praksi znatno nižji, ni bilo mogoče ugotoviti možnega tveganja za onesnaženje podzemne vode. Poleg tega na podlagi razpoložljivih podatkov ni bilo izkazano, da je izpostavljenost za ptice in sesalce sprejemljiva.

| (6) | Komisija je prijavitelja pozvala, naj predloži pripombe o rezultatih strokovnega pregleda in sporoči, ali bo še naprej vztrajal pri vključitvi navedene snovi na seznam. Prijavitelj je predložil pripombe, ki so bile natančno pregledane. Toda kljub predloženim argumentom se navedenih pomislekov ni dalo odpraviti, po ocenah na podlagi predloženih informacij, preučenih na srečanjih strokovnjakov EFSA, pa ne kaže pričakovati, da bi lahko fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo diuron, pod predvidenimi pogoji uporabe na splošno izpolnjevala zahteve iz člena 5(1)(a) in (b) Direktive 91/414/EGS. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je prijavitelja pozvala, naj predloži pripombe o rezultatih strokovnega pregleda in sporoči, ali bo še naprej vztrajal pri vključitvi navedene snovi na seznam. Prijavitelj je predložil pripombe, ki so bile natančno pregledane. Toda kljub predloženim argumentom se navedenih pomislekov ni dalo odpraviti, po ocenah na podlagi predloženih informacij, preučenih na srečanjih strokovnjakov EFSA, pa ne kaže pričakovati, da bi lahko fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo diuron, pod predvidenimi pogoji uporabe na splošno izpolnjevala zahteve iz člena 5(1)(a) in (b) Direktive 91/414/EGS.

| (7) | Diuron se zato ne sme vključiti v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. |
| --- | --- |

(7)

Diuron se zato ne sme vključiti v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS.

| (8) | Sprejeti je treba ukrepe za zagotovitev, da se registracije za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo diuron, prekličejo v predpisanem roku in se ne podaljšajo ali izdajo nove registracije za taka sredstva. |
| --- | --- |

(8)

Sprejeti je treba ukrepe za zagotovitev, da se registracije za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo diuron, prekličejo v predpisanem roku in se ne podaljšajo ali izdajo nove registracije za taka sredstva.

| (9) | Če države članice odobrijo podaljšanje roka za odstranjevanje, skladiščenje, dajanje v promet in uporabo obstoječih zalog fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo diuron, ga je treba omejiti na obdobje največ dvanajstih mesecev, da se omogoči uporaba obstoječih zalog v največ naslednji rastni sezoni. |
| --- | --- |

(9)

Če države članice odobrijo podaljšanje roka za odstranjevanje, skladiščenje, dajanje v promet in uporabo obstoječih zalog fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo diuron, ga je treba omejiti na obdobje največ dvanajstih mesecev, da se omogoči uporaba obstoječih zalog v največ naslednji rastni sezoni.

| (10) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Diuron se ne vključi kot aktivna snov v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS.

Člen 2

Države članice zagotovijo, da:

| (a) | se registracije za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo diuron, prekličejo 13. decembra 2007; |
| --- | --- |

(a)

se registracije za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo diuron, prekličejo 13. decembra 2007;

| (b) | se od 16. junija 2007 nobene registracije za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo diuron, ne odobrijo ali podaljšajo z odstopanjem iz člena 8(2) Direktive 91/414/EGS. |
| --- | --- |

(b)

se od 16. junija 2007 nobene registracije za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo diuron, ne odobrijo ali podaljšajo z odstopanjem iz člena 8(2) Direktive 91/414/EGS.

Člen 3

Morebitno podaljšanje roka, ki ga odobrijo države članice v skladu z določbami člena 4(6) Direktive 91/414/EGS, je čim krajše in traja največ do 13. decembra 2008.

Člen 4

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 13. junija 2007

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 230, 19.8.1991, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2007/31/ES (UL L 140, 1.6.2007, str. 44).

1

(2)  UL L 55, 29.2.2000, str. 25. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1044/2003 (UL L 151, 19.6.2003, str. 32).

2

(3)  UL L 98, 7.4.2001, str. 6.

3

(4)  Znanstveno poročilo EFSA (2005) 25, 1–58, Sklep o strokovnem pregledu diurona.

4

---

| 16.6.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 156/34 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 156/34

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 14. junija 2007

o ustanovitvi skupine na visoki ravni za konkurenčnost kemijske industrije v Evropski uniji

(2007/418/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 157(1) Pogodbe daje Skupnosti in državam članicam nalogo, da zagotovijo pogoje, potrebne za konkurenčnost industrije Skupnosti. Zlasti člen 157(2) poziva države članice, da se med seboj posvetujejo v povezavi s Komisijo in po potrebi uskladijo svoje ukrepe. Komisija lahko da kakršno koli koristno pobudo za pospeševanje takšnega usklajevanja. |
| --- | --- |

(1)

Člen 157(1) Pogodbe daje Skupnosti in državam članicam nalogo, da zagotovijo pogoje, potrebne za konkurenčnost industrije Skupnosti. Zlasti člen 157(2) poziva države članice, da se med seboj posvetujejo v povezavi s Komisijo in po potrebi uskladijo svoje ukrepe. Komisija lahko da kakršno koli koristno pobudo za pospeševanje takšnega usklajevanja.

| (2) | V svojem sporočilu „Izvajanje Lizbonskega programa Skupnosti – Politični okvir za krepitev proizvodnje EU – za celovitejši pristop k industrijski politiki“ (1) je Komisija izrazila namero o ustanovitvi skupine na visoki ravni za konkurenčnost evropske kemijske industrije. |
| --- | --- |

(2)

V svojem sporočilu „Izvajanje Lizbonskega programa Skupnosti – Politični okvir za krepitev proizvodnje EU – za celovitejši pristop k industrijski politiki“ (1) je Komisija izrazila namero o ustanovitvi skupine na visoki ravni za konkurenčnost evropske kemijske industrije.

| (3) | Zato je treba ustanoviti skupino strokovnjakov za področje konkurenčnosti kemijske industrije EU ter opredeliti njene naloge in strukturo. |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba ustanoviti skupino strokovnjakov za področje konkurenčnosti kemijske industrije EU ter opredeliti njene naloge in strukturo.

| (4) | Glavna naloga skupine mora biti izvedba ekonomske in statistične analize dejavnikov, ki določajo hitre strukturne spremembe v kemijskem sektorju, ter drugih dejavnikov, ki vplivajo na konkurenčni položaj evropske kemijske industrije. Na podlagi te analize mora skupina oblikovati vrsto političnih priporočil za posamezne sektorje z namenom krepitve konkurenčnosti kemijske industrije v skladu s ciljem trajnostnega razvoja. Glede na to, da je Uredba (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (2) glede REACH začela veljati šele 1. junija 2007 in se bodo njene glavne izvedbene določbe uporabljale šele 12 mesecev kasneje, ne bi bilo primerno obravnavati zadev, neposredno povezanih z REACH. |
| --- | --- |

(4)

Glavna naloga skupine mora biti izvedba ekonomske in statistične analize dejavnikov, ki določajo hitre strukturne spremembe v kemijskem sektorju, ter drugih dejavnikov, ki vplivajo na konkurenčni položaj evropske kemijske industrije. Na podlagi te analize mora skupina oblikovati vrsto političnih priporočil za posamezne sektorje z namenom krepitve konkurenčnosti kemijske industrije v skladu s ciljem trajnostnega razvoja. Glede na to, da je Uredba (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (2) glede REACH začela veljati šele 1. junija 2007 in se bodo njene glavne izvedbene določbe uporabljale šele 12 mesecev kasneje, ne bi bilo primerno obravnavati zadev, neposredno povezanih z REACH.

| (5) | Skupino morajo sestavljati predstavniki Komisije, držav članic, Evropskega parlamenta in ustreznih zainteresiranih strani, zlasti iz kemijske industrije in uporabnikov na nižjih stopnjah, ter civilne družba, med drugim predstavniki potrošnikov, sindikatov, nevladnih organizacij ter raziskovalnega in akademskega sveta. |
| --- | --- |

(5)

Skupino morajo sestavljati predstavniki Komisije, držav članic, Evropskega parlamenta in ustreznih zainteresiranih strani, zlasti iz kemijske industrije in uporabnikov na nižjih stopnjah, ter civilne družba, med drugim predstavniki potrošnikov, sindikatov, nevladnih organizacij ter raziskovalnega in akademskega sveta.

| (6) | Za člane skupine je treba določiti pravila o razkrivanju podatkov, brez poseganja v Pravilnik Komisije o varnosti iz Priloge k Sklepu Komisije 2001/844/ES, ESPJ, Euratom (3). |
| --- | --- |

(6)

Za člane skupine je treba določiti pravila o razkrivanju podatkov, brez poseganja v Pravilnik Komisije o varnosti iz Priloge k Sklepu Komisije 2001/844/ES, ESPJ, Euratom (3).

| (7) | Osebne podatke v zvezi s člani skupine je treba obdelovati v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (4). |
| --- | --- |

(7)

Osebne podatke v zvezi s člani skupine je treba obdelovati v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (4).

| (8) | Primerno je določiti obdobje uporabe tega sklepa. Komisija bo pravočasno preučila smiselnost podaljšanja tega obdobja – |
| --- | --- |

(8)

Primerno je določiti obdobje uporabe tega sklepa. Komisija bo pravočasno preučila smiselnost podaljšanja tega obdobja –

SKLENILA:

Člen 1

Skupina na visoki ravni za konkurenčnost kemijske industrije v Evropski uniji

Skupina na visoki ravni za konkurenčnost kemijske industrije v Evropski uniji, v nadaljevanju „skupina“, se ustanovi z dnem začetka veljavnosti tega sklepa.

Člen 2

Naloga

1.   Skupina obravnava vprašanja, ki določajo konkurenčnost kemijske industrije Skupnosti. Njene naloge so zlasti:

| (a) | izvedba ekonomske in statistične analize dejavnikov, ki določajo strukturne spremembe v kemijski industriji, ter drugih dejavnikov, ki vplivajo na konkurenčni položaj evropske kemijske industrije; |
| --- | --- |

(a)

izvedba ekonomske in statistične analize dejavnikov, ki določajo strukturne spremembe v kemijski industriji, ter drugih dejavnikov, ki vplivajo na konkurenčni položaj evropske kemijske industrije;

| (b) | pomoč Komisiji pri vprašanjih v zvezi s konkurenčnostjo kemijske industrije; |
| --- | --- |

(b)

pomoč Komisiji pri vprašanjih v zvezi s konkurenčnostjo kemijske industrije;

| (c) | oblikovanje vrste političnih priporočil za posamezne sektorje, namenjenih oblikovalcem politik na ravni Skupnosti in na nacionalni ravni, industriji in organizacijam civilne družbe. |
| --- | --- |

(c)

oblikovanje vrste političnih priporočil za posamezne sektorje, namenjenih oblikovalcem politik na ravni Skupnosti in na nacionalni ravni, industriji in organizacijam civilne družbe.

2.   Skupina ne bo razpravljala o zadevah, ki so neposredno povezane z Uredbo (ES) št. 1907/2006 o REACH, ali ocenjevala njenega delovanja.

Člen 3

Posvetovanje

1.   Komisija se lahko posvetuje s skupino o kakršni koli zadevi v zvezi s konkurenčnostjo kemijske industrije EU.

2.   Predsednik skupine lahko Komisijo obvesti, da je zaželeno, da se o določenem vprašanju posvetuje s skupino.

Člen 4

Člani – imenovanje

1.   Komisija imenuje člane skupine izmed visokih strokovnjakov z znanjem in pristojnostmi s področij v zvezi s konkurenčnostjo evropske kemijske industrije.

2.   Skupino sestavlja do 31 članov, predstavnikov Komisije, Evropskega parlamenta, držav članic, industrije in civilne družbe.

3.   Člani skupine so imenovani kot posamezniki na podlagi neodvisnega strokovnega znanja. Vsak član skupine imenuje osebnega predstavnika za pripravljalno podskupino, v nadaljnjem besedilu podskupina „šerpa“.

4.   Člani skupine so imenovani za mandat dveh let z možnostjo ponovne izvolitve in opravljajo svoje dolžnosti do zamenjave v skladu z odstavkom 5 ali do izteka mandata.

5.   Člane je mogoče do izteka njihovega mandata zamenjati v katerem koli od naslednjih primerov:

| (a) | kadar da član odpoved; |
| --- | --- |

(a)

kadar da član odpoved;

| (b) | kadar član ne more več učinkovito prispevati k razpravam skupine; |
| --- | --- |

(b)

kadar član ne more več učinkovito prispevati k razpravam skupine;

| (c) | kadar član ne ravna v skladu s členom 287 Pogodbe. |
| --- | --- |

(c)

kadar član ne ravna v skladu s členom 287 Pogodbe.

6.   Imena članov se objavijo na spletni strani Generalnega direktorata za podjetništvo in industrijo. Imena članov se zberejo, obdelajo in objavijo v skladu z določbo Uredbe (ES) št. 45/2001.

Člen 5

Delovanje

1.   Skupini predseduje Komisija.

2.   Podskupina „šerpa“ pripravlja razprave, stališča in nasvete za delovanje in/ali politične ukrepe, ki jih mora priporočiti skupina; tesno bo sodelovala s službami Komisije pri pripravah sestankov skupine.

3.   Skupina lahko v soglasju s Komisijo ustanovi ad hoc skupine za proučitev posebnih vprašanj v okviru nalog in pristojnosti, ki jih določi skupina. Take ad hoc skupine se razpustijo takoj po opravljeni nalogi.

4.   Predstavnik Komisije lahko zaprosi strokovnjake ali opazovalce s posebnim strokovnim znanjem o temi dnevnega reda, da sodelujejo pri delu skupine ali v razpravah ali pri delu podskupin in ad hoc skupin, če je po mnenju Komisije to potrebno ali koristno.

5.   Informacije, dobljene s sodelovanjem v razpravah, delu skupine, ad hoc skupine ali podskupin, se ne smejo razkriti, če se po mnenju Komisije nanašajo na zaupne zadeve.

6.   Skupina, podskupina „šerpa“ in druge podskupine se običajno sestajajo v prostorih Komisije v skladu s postopki in časovnim razporedom, ki jih določi Komisija. Komisija zagotovi tajniške storitve. Sestankov skupine in njenih podskupin se lahko udeležujejo drugi zainteresirani uradniki Komisije.

7.   Skupina sprejme svoj poslovnik na podlagi standardnega poslovnika, ki ga je sprejela Komisija.

8.   Komisija lahko v izvirnem jeziku zadevnega dokumenta objavi, tudi na internetu, vsak povzetek, sklep, delni sklep ali delovni dokument skupine. Zapisniki in vmesna poročila bodo na voljo na posebni spletni strani. Končno poročilo bo objavljeno kmalu po zadnjem sestanku skupine.

Člen 6

Povračilo stroškov

Komisija povrne potne stroške in, kadar je to primerno, dnevnice članov, članov skupine „šerpa“, strokovnjakov in opazovalcev, v zvezi z dejavnostmi skupine, v skladu s pravili Komisije o nadomestilih za zunanje strokovnjake.

Člani skupine, člani podskupine „šerpa“, strokovnjaki in opazovalci za svoje storitve niso plačani.

Stroški sestankov se povrnejo v mejah letnih proračunskih sredstev, ki jih skupini dodeli pristojni oddelek Komisije.

Člen 7

Uporaba

Ta sklep se uporablja do dve leti od dneva sprejetja.

V Bruslju, 14. junija 2007

Za Komisijo

Günter VERHEUGEN

Podpredsednik

---

(1)  COM(2005) 474, oktober 2005.

1

(2)  UL L 396, 30.12.2006, str. 1. Popravljena različica v UL L 136, 29.5.2007, str. 3.

2

(3)  UL L 317, 3.12.2001, str. 1. Sklep, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom 2006/548/ES, ESPJ, Euratom (UL L 215, 5.8.2006, str. 38).

3

(4)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

4

---

SPORAZUMI

Svet

| 16.6.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 156/37 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 156/37

---

Obvestilo v zvezi z začetkom veljavnosti Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Rusko federacijo o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja

Postopek iz člena 22 Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Rusijo o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja, se je zaključil 20. aprila 2007, zato bo ta sporazum začel veljati 1. junija 2007.

---

16.6.2007

| 16.6.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 156/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

L 156/s3

---

OBVESTILO BRALCEM

Glede na situacijo, ki je nastala po širitvi, so bile nekatere izdaje Uradnega lista z dne 27., 29. in 30. decembra 2006 izdane v poenostavljeni obliki v tedanjih uradnih jezikih.

Odločeno je bilo, da se akti, ki so bili objavljeni v teh uradnih listih, znova izdajo kot popravek in v običajni obliki Uradnega lista.

Zaradi tega so bili uradni listi, ki vsebujejo le te popravke, objavljeni v „predširitvenih“ jezikovnih različicah. Prevodi aktov v jezike novih držav članic bodo objavljeni v posebni izdaji Uradnega lista Evropske unije, ki bo vsebovala besedila institucij in Evropske centralne banke, sprejetih pred 1. januarja 2007.

Spodaj je naveden seznam uradnih listov, izdanih 27., 29. in 30. decembra 2006, in njihovih popravkov.

| UL z dne 27. decembra 2006 | Popravljeno v UL (2007) |
| --- | --- |
| L 370 | L 30 |
| L 371 | L 45 |
| L 373 | L 121 |
| L 375 | L 70 |

UL z dne 27. decembra 2006

Popravljeno v UL (2007)

L 370

L 30

L 371

L 45

L 373

L 121

L 375

L 70

| UL z dne 29. decembra 2006 | Popravljeno v UL (2007) |
| --- | --- |
| L 387 | L 34 |

UL z dne 29. decembra 2006

Popravljeno v UL (2007)

L 387

L 34

| UL z dne 30. decembra 2006 | Popravljeno v UL (2007) |
| --- | --- |
| L 396 | L 136 |
| L 400 | L 54 |
| L 405 | L 29 |
| L 407 | L 44 |
| L 408 | L 47 |
| L 409 | L 36 |
| L 410 | L 40 |
| L 411 | L 27 |
| L 413 | L 50 |

UL z dne 30. decembra 2006

Popravljeno v UL (2007)

L 396

L 136

L 400

L 54

L 405

L 29

L 407

L 44

L 408

L 47

L 409

L 36

L 410

L 40

L 411

L 27

L 413

L 50

---