# Jurnalul Oficial L 92/2007

| | ISSN 1830-3625 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 92 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 503 aprilie 2007 |

ISSN 1830-3625

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 92

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 503 aprilie 2007

---

| Cuprins | | I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | | Regulamentul (CE) nr. 369/2007 al Comisiei din 2 aprilie 2007 de stabilire a sumelor forfetare la import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 1 |
| | | Regulamentul (CE) nr. 370/2007 al Comisiei din 2 aprilie 2007 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 361/2007 al Comisiei de stabilire a taxelor la import în sectorul cerealelor de la 1 aprilie 2007 | 3 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 371/2007 al Comisiei din 2 aprilie 2007 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 950/2006 de stabilire a normelor de aplicare, pentru anii de comercializare 2006-2007, 2007-2008 și 2008-2009, privind importul și rafinarea produselor din sectorul zahărului în cadrul anumitor contingente tarifare și acorduri preferențiale | 6 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 372/2007 al Comisiei din 2 aprilie 2007 de stabilire a limitelor de migrare provizorii pentru plastifianții utilizați în garnituri de etanșare ale capacelor, destinate să vină în contact cu produsele alimentare (
  1
  ) | 9 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 373/2007 al Comisiei din 2 aprilie 2007 de modificare și rectificare a Regulamentului (CE) nr. 795/2004 de stabilire a normelor de aplicare a schemei de plată unică prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 al Consiliului | 13 |

Cuprins

I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

Pagina

REGULAMENTE

Regulamentul (CE) nr. 369/2007 al Comisiei din 2 aprilie 2007 de stabilire a sumelor forfetare la import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

1

Regulamentul (CE) nr. 370/2007 al Comisiei din 2 aprilie 2007 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 361/2007 al Comisiei de stabilire a taxelor la import în sectorul cerealelor de la 1 aprilie 2007

3

*

Regulamentul (CE) nr. 371/2007 al Comisiei din 2 aprilie 2007 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 950/2006 de stabilire a normelor de aplicare, pentru anii de comercializare 2006-2007, 2007-2008 și 2008-2009, privind importul și rafinarea produselor din sectorul zahărului în cadrul anumitor contingente tarifare și acorduri preferențiale

6

*

Regulamentul (CE) nr. 372/2007 al Comisiei din 2 aprilie 2007 de stabilire a limitelor de migrare provizorii pentru plastifianții utilizați în garnituri de etanșare ale capacelor, destinate să vină în contact cu produsele alimentare (
  1
  )

1

9

*

Regulamentul (CE) nr. 373/2007 al Comisiei din 2 aprilie 2007 de modificare și rectificare a Regulamentului (CE) nr. 795/2004 de stabilire a normelor de aplicare a schemei de plată unică prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 al Consiliului

13

| | | II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie |
| --- | --- | --- |
| | | DECIZII |
| | | Comisie |
| | | 2007/207/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 29 martie 2007 de modificare a Deciziilor 2001/405/CE, 2002/255/CE, 2002/371/CE, 2004/669/CE, 2003/31/CE și 2000/45/CE în vederea prelungirii perioadei de valabilitate a criteriilor ecologice de acordare a etichetei ecologice comunitare pentru anumite produse
  [notificată cu numărul C(2007) 532]

   (
  1
  ) | 16 |
| | | 2007/208/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 30 martie 2007 privind o contribuție financiară a Comunității pentru un studiu de referință cu privire la prevalența salmonelei în rândul efectivelor de curcani, care va fi realizat în Bulgaria și România
  [notificată cu numărul C(2007) 1401] | 18 |
| | | RECOMANDĂRI |
| | | Consiliu |
| | | 2007/209/CE |
| | * | Recomandarea Consiliului din 27 martie 2007 privind actualizarea în 2007 a orientărilor generale ale politicilor economice ale statelor membre și ale Comunității și aplicarea politicilor de ocupare a forței de muncă ale statelor membre | 23 |

II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Comisie

2007/207/CE

*

Decizia Comisiei din 29 martie 2007 de modificare a Deciziilor 2001/405/CE, 2002/255/CE, 2002/371/CE, 2004/669/CE, 2003/31/CE și 2000/45/CE în vederea prelungirii perioadei de valabilitate a criteriilor ecologice de acordare a etichetei ecologice comunitare pentru anumite produse
  [notificată cu numărul C(2007) 532]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2007) 532]

1

16

2007/208/CE

*

Decizia Comisiei din 30 martie 2007 privind o contribuție financiară a Comunității pentru un studiu de referință cu privire la prevalența salmonelei în rândul efectivelor de curcani, care va fi realizat în Bulgaria și România
  [notificată cu numărul C(2007) 1401]

[notificată cu numărul C(2007) 1401]

18

RECOMANDĂRI

Consiliu

2007/209/CE

*

Recomandarea Consiliului din 27 martie 2007 privind actualizarea în 2007 a orientărilor generale ale politicilor economice ale statelor membre și ale Comunității și aplicarea politicilor de ocupare a forței de muncă ale statelor membre

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

I Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

REGULAMENTE

| 3.4.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 92/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 92/1

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 369/2007 AL COMISIEI

din 2 aprilie 2007

de stabilire a sumelor forfetare la import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 3223/94 al Comisiei din 21 decembrie 1994 de stabilire a normelor de aplicare a regimului de import pentru fructe și legume (1), în special articolul 4 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 3223/94 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a sumelor forfetare la import din țările terțe, pentru produsele și termenele menționate în anexa acestuia. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 3223/94 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a sumelor forfetare la import din țările terțe, pentru produsele și termenele menționate în anexa acestuia.

| (2) | În conformitate cu criteriile menționate anterior, sumele forfetare la import trebuie stabilite la nivelurile prevăzute în anexa la prezentul regulament, |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu criteriile menționate anterior, sumele forfetare la import trebuie stabilite la nivelurile prevăzute în anexa la prezentul regulament,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Sumele forfetare la import prevăzute la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 3223/94 sunt stabilite așa cum este indicat în tabelul din anexă.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 3 aprilie 2007.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 2 aprilie 2007.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 337, 24.12.1994, p. 66. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 386/2005 (JO L 62, 9.3.2005, p. 3).

1

---

ANEXĂ

la Regulamentul Comisiei din 2 aprilie 2007 de stabilire a sumelor forfetare la import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| (Cod NC) | Codul țărilor terțe (1) | Suma forfetară la import |
| 0702 00 00 | IL | 171,0 |
| MA | 106,7 |
| SN | 320,6 |
| TN | 143,7 |
| TR | 157,6 |
| ZZ | 179,9 |
| 0707 00 05 | JO | 171,8 |
| MA | 108,8 |
| TR | 152,9 |
| ZZ | 144,5 |
| 0709 90 70 | MA | 58,7 |
| TR | 100,3 |
| ZZ | 79,5 |
| 0709 90 80 | EG | 242,2 |
| IL | 80,8 |
| ZZ | 161,5 |
| 0805 10 20 | CU | 38,6 |
| EG | 43,5 |
| IL | 56,6 |
| MA | 45,6 |
| TN | 53,9 |
| TR | 51,4 |
| ZZ | 48,3 |
| 0805 50 10 | IL | 61,3 |
| TR | 52,4 |
| ZZ | 56,9 |
| 0808 10 80 | AR | 82,2 |
| BR | 77,2 |
| CA | 101,7 |
| CL | 86,8 |
| CN | 84,3 |
| NZ | 121,8 |
| US | 108,5 |
| UY | 67,4 |
| ZA | 82,0 |
| ZZ | 90,2 |
| 0808 20 50 | AR | 71,8 |
| CL | 90,0 |
| CN | 54,2 |
| ZA | 77,3 |
| ZZ | 73,3 |

(EUR/100 kg)

(Cod NC)

Codul țărilor terțe (1)

Suma forfetară la import

0702 00 00

IL

171,0

MA

106,7

SN

320,6

TN

143,7

TR

157,6

ZZ

179,9

0707 00 05

JO

171,8

MA

108,8

TR

152,9

ZZ

144,5

0709 90 70

MA

58,7

TR

100,3

ZZ

79,5

0709 90 80

EG

242,2

IL

80,8

ZZ

161,5

0805 10 20

CU

38,6

EG

43,5

IL

56,6

MA

45,6

TN

53,9

TR

51,4

ZZ

48,3

0805 50 10

IL

61,3

TR

52,4

ZZ

56,9

0808 10 80

AR

82,2

BR

77,2

CA

101,7

CL

86,8

CN

84,3

NZ

121,8

US

108,5

UY

67,4

ZA

82,0

ZZ

90,2

0808 20 50

AR

71,8

CL

90,0

CN

54,2

ZA

77,3

ZZ

73,3

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit de Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---

| 3.4.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 92/3 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 92/3

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 370/2007 AL COMISIEI

din 2 aprilie 2007

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 361/2007 al Comisiei de stabilire a taxelor la import în sectorul cerealelor de la 1 aprilie 2007

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1784/2003 al Consiliului din 29 septembrie 2003 privind organizarea comună a piețelor în sectorul cerealelor (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1249/96 al Comisiei din 28 iunie 1996 privind normele de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 1766/92 al Consiliului în ceea ce privește taxele la import în sectorul cerealelor (2), în special articolul 2 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Taxele la import în sectorul cerealelor, aplicabile de la 1 aprilie 2007, au fost stabilite de Regulamentul (CE) nr. 361/2007 al Comisiei (3). |
| --- | --- |

(1)

Taxele la import în sectorul cerealelor, aplicabile de la 1 aprilie 2007, au fost stabilite de Regulamentul (CE) nr. 361/2007 al Comisiei (3).

| (2) | Având în vedere că media calculată a taxelor la import prezintă o diferență de 5 euro/t față de taxa stabilită, trebuie să se efectueze ajustarea corespunzătoare a taxelor la import stabilite de Regulamentul (CE) nr. 361/2007. |
| --- | --- |

(2)

Având în vedere că media calculată a taxelor la import prezintă o diferență de 5 euro/t față de taxa stabilită, trebuie să se efectueze ajustarea corespunzătoare a taxelor la import stabilite de Regulamentul (CE) nr. 361/2007.

| (3) | Este necesar să se modifice în consecință Regulamentul (CE) nr. 361/2007, |
| --- | --- |

(3)

Este necesar să se modifice în consecință Regulamentul (CE) nr. 361/2007,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexele I și II la Regulamentul (CE) nr. 361/2007 se înlocuiesc cu textul din anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 3 aprilie 2007.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 2 aprilie 2007.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 270, 29.9.2003, p. 78. Regulament, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1154/2005 al Comisiei (JO L 187, 19.7.2005, p. 11).

1

(2)  JO L 161, 29.6.1996, p. 125. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1110/2003 (JO L 158, 27.6.2003, p. 12).

2

(3)  JO L 91, 31.3.2007, p. 3.

3

---

ANEXĂ

ANEXA I

Taxe la import pentru produsele prevăzute la articolul 10 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1784/2003, aplicabile de la 3 aprilie 2007

| Cod NC | Descrierea mărfurilor | Taxa la import (1)

  (în EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | GRÂU dur de calitate superioară | 0,00 |
| de calitate medie | 0,00 |
| de calitate inferioară | 0,00 |
| 1001 90 91 | GRÂU comun pentru sămânță | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | GRÂU comun de calitate superioară, altul decât pentru sămânță | 0,00 |
| 1002 00 00 | SECARĂ | 0,00 |
| 1005 10 90 | PORUMB destinat însământarii, altul decât hibrid | 12,61 |
| 1005 90 00 | PORUMB, altul decât cel pentru sămânță (2) | 12,61 |
| 1007 00 90 | SORG cu boabe, altul decât hibrid, destinat însămânțării | 0,00 |

Cod NC

Descrierea mărfurilor

Taxa la import (1)

(în EUR/t)

1001 10 00

GRÂU dur de calitate superioară

0,00

de calitate medie

0,00

de calitate inferioară

0,00

1001 90 91

GRÂU comun pentru sămânță

0,00

ex 1001 90 99

GRÂU comun de calitate superioară, altul decât pentru sămânță

0,00

1002 00 00

SECARĂ

0,00

1005 10 90

PORUMB destinat însământarii, altul decât hibrid

12,61

1005 90 00

PORUMB, altul decât cel pentru sămânță (2)

12,61

1007 00 90

SORG cu boabe, altul decât hibrid, destinat însămânțării

0,00

ANEXA II

Elemente pentru calcularea taxelor stabilite în anexa I

30 martie 2007

| 1. | Valori medii pentru perioada de referință menționată la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Grâu comun (3) | Porumb | Grâu dur, calitate superioară | Grâu dur, calitate medie (4) | Grâu dur, calitate inferioară (5) | Orz |
| Bursă | Minneapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Cotație | 152,25 | 110,71 | — | — | — | — |
| Preț FOB USA | — | — | 180,60 | 170,60 | 150,60 | 152,43 |
| Primă pentru Golf | 26,80 | 7,02 | — | — | — | — |
| Primă pentru Marile Lacuri | — | — | — | — | — | — |

1.

Valori medii pentru perioada de referință menționată la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96:

(EUR/t)

Grâu comun (3)

Porumb

Grâu dur, calitate superioară

Grâu dur, calitate medie (4)

Grâu dur, calitate inferioară (5)

Orz

Bursă

Minneapolis

Chicago

—

—

—

—

Cotație

152,25

110,71

—

—

—

—

Preț FOB USA

—

—

180,60

170,60

150,60

152,43

Primă pentru Golf

26,80

7,02

—

—

—

—

Primă pentru Marile Lacuri

—

—

—

—

—

—

| 2. | Valori medii pentru perioada de referință menționată la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96:






  Costuri de navlu: Golful Mexic–Rotterdam: | 30,97 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Costuri de navlu: Marile Lacuri–Rotterdam: | 31,35 EUR/t |

2.

Valori medii pentru perioada de referință menționată la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96:

Costuri de navlu: Golful Mexic–Rotterdam:

30,97 EUR/t

Costuri de navlu: Marile Lacuri–Rotterdam:

31,35 EUR/t

---

(1)  Pentru mărfurile care intră în Comunitate prin Oceanul Atlantic sau prin Canalul de Suez, importatorul poate beneficia, în în conformitate eu articolul 2 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96 al Comisiei, de o reducere a taxelor în valoare de:

1

| — | 3 EUR/t, dacă portul de descărcare a mărfurilor se află la Marea Mediterană, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, dacă portul de descărcare a mărfurilor se află la Marea Mediterană,

| — | 2 EUR/t, dacă portul de descărcare se află în Danemarca, Estonia, Irlanda, Letonia, Lituania, Polonia, Finlanda, Suedia, Regatul Unit sau pe coasta atlantică a Peninsulei Iberice. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, dacă portul de descărcare se află în Danemarca, Estonia, Irlanda, Letonia, Lituania, Polonia, Finlanda, Suedia, Regatul Unit sau pe coasta atlantică a Peninsulei Iberice.

(2)  Importatorul poate beneficia de o reducere forfetară de 24 EUR/t atunci când sunt îndeplinite condițiile stabilite la articolul 2 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96 al Comisiei.

2

(3)  Primă pozitivă de 14 EUR/t [articolul 4 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96].

3

(4)  Primă negativă de 10 EUR/t [articolul 4 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96].

4

(5)  Primă negativă de 30 EUR/t [articolul 4 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96].

5

---

| 3.4.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 92/6 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 92/6

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 371/2007 AL COMISIEI

din 2 aprilie 2007

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 950/2006 de stabilire a normelor de aplicare, pentru anii de comercializare 2006-2007, 2007-2008 și 2008-2009, privind importul și rafinarea produselor din sectorul zahărului în cadrul anumitor contingente tarifare și acorduri preferențiale

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 318/2006 al Consiliului din 20 februarie 2006 privind organizarea comună a piețelor în sectorul zahărului (1), în special articolul 40 alineatul (1) litera (e) punctul (iii),

întrucât:

| (1) | Articolul 6 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 al Comisiei din 31 august 2006 de stabilire a normelor comune pentru administrarea contingentelor tarifare de import pentru produsele agricole gestionate printr-un sistem de licențe de import (2) prevede că solicitanții de licențe de import nu depun decât o singură cerere pentru același număr de ordine de contingent pentru o perioadă contingentară de import. Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 se aplică fără a aduce atingere condițiilor sau derogărilor suplimentare ce ar putea fi stabilite prin reglementările sectoriale. În special, pentru a asigura livrarea constantă către piața comunitară, intervalele la care trebuie depuse cererile pentru licențele de import prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 950/2006 al Comisiei (3) trebuie menținute și, prin urmare, este necesară o derogare de la articolul 6 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 în privința acestui punct. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 6 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 al Comisiei din 31 august 2006 de stabilire a normelor comune pentru administrarea contingentelor tarifare de import pentru produsele agricole gestionate printr-un sistem de licențe de import (2) prevede că solicitanții de licențe de import nu depun decât o singură cerere pentru același număr de ordine de contingent pentru o perioadă contingentară de import. Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 se aplică fără a aduce atingere condițiilor sau derogărilor suplimentare ce ar putea fi stabilite prin reglementările sectoriale. În special, pentru a asigura livrarea constantă către piața comunitară, intervalele la care trebuie depuse cererile pentru licențele de import prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 950/2006 al Comisiei (3) trebuie menținute și, prin urmare, este necesară o derogare de la articolul 6 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 în privința acestui punct.

| (2) | Experiența câștigată în primele luni de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 950/2006 indică faptul că trebuie aduse îmbunătățiri regulilor comune de gestionare stabilite prin respectivul regulament. |
| --- | --- |

(2)

Experiența câștigată în primele luni de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 950/2006 indică faptul că trebuie aduse îmbunătățiri regulilor comune de gestionare stabilite prin respectivul regulament.

| (3) | În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 950/2006, în cazul în care punerea în liberă circulație nu are loc în statul membru care a emis licența de import, statul membru în care a avut loc punerea în liberă circulație păstrează licența de import în original. Pentru a permite operatorului să folosească restul cantităților din licențele de import și pentru a facilita eliberarea garanției pentru licența de import, respectivul stat membru păstrează numai o copie a licenței de import. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 950/2006, în cazul în care punerea în liberă circulație nu are loc în statul membru care a emis licența de import, statul membru în care a avut loc punerea în liberă circulație păstrează licența de import în original. Pentru a permite operatorului să folosească restul cantităților din licențele de import și pentru a facilita eliberarea garanției pentru licența de import, respectivul stat membru păstrează numai o copie a licenței de import.

| (4) | Comunicările statelor membre către Comisie, specificate la articolul 8 litera (b) punctul (i) din Regulamentul (CE) nr. 950/2006, ar trebui să cuprindă, de asemenea, cantitățile importate sub formă de zahăr alb. |
| --- | --- |

(4)

Comunicările statelor membre către Comisie, specificate la articolul 8 litera (b) punctul (i) din Regulamentul (CE) nr. 950/2006, ar trebui să cuprindă, de asemenea, cantitățile importate sub formă de zahăr alb.

| (5) | În conformitate cu articolul 10 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 950/2006, în perioada cuprinsă între 30 iunie și sfârșitul anului de comercializare, în toate statele membre, orice rafinărie comunitară cu activitate permanentă poate să depună cereri pentru licențe de import de zahăr destinat rafinării, în limitele cantităților alocate per stat membru pentru care se pot emite licențe de import pentru zahărul destinat rafinării. În asemenea cazuri, obligația solicitanților, stipulată la articolul 4 alineatul (2) al doilea paragraf din respectivul regulament, de a depune cererea la autoritățile competente ale statului membru unde sunt înregistrați ca plătitori de TVA nu ar trebui să se aplice. |
| --- | --- |

(5)

În conformitate cu articolul 10 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 950/2006, în perioada cuprinsă între 30 iunie și sfârșitul anului de comercializare, în toate statele membre, orice rafinărie comunitară cu activitate permanentă poate să depună cereri pentru licențe de import de zahăr destinat rafinării, în limitele cantităților alocate per stat membru pentru care se pot emite licențe de import pentru zahărul destinat rafinării. În asemenea cazuri, obligația solicitanților, stipulată la articolul 4 alineatul (2) al doilea paragraf din respectivul regulament, de a depune cererea la autoritățile competente ale statului membru unde sunt înregistrați ca plătitori de TVA nu ar trebui să se aplice.

| (6) | În cazul în care zahărul importat ca zahăr destinat rafinării nu este rafinat în perioada specificată la articolul 4 alineatul (4) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 950/2006, numai deținătorul licenței de import plătește o sumă de 500 EUR per tonă pentru cantitățile de zahăr nerafinate. Prin urmare, aceeași penalitate prevăzută la articolul 11 alineatul (3) litera (a) pentru producătorul de zahăr autorizat ar trebui eliminată. |
| --- | --- |

(6)

În cazul în care zahărul importat ca zahăr destinat rafinării nu este rafinat în perioada specificată la articolul 4 alineatul (4) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 950/2006, numai deținătorul licenței de import plătește o sumă de 500 EUR per tonă pentru cantitățile de zahăr nerafinate. Prin urmare, aceeași penalitate prevăzută la articolul 11 alineatul (3) litera (a) pentru producătorul de zahăr autorizat ar trebui eliminată.

| (7) | În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1894/2006 al Consiliului din 18 decembrie 2006 privind punerea în aplicare a acordului sub forma unui schimb de scrisori dintre Comunitatea Europeană și Brazilia în privința modificării concesiilor în programele Republicii Cehe, ale Republicii Estonia, ale Republicii Cipru, ale Republicii Letonia, ale Republicii Lituania, ale Republicii Ungare, ale Republicii Malta, ale Republicii Polone, ale Republicii Slovenia și ale Republicii Slovace în cursul procesului de aderare la Comunitatea Europeană, de modificare și suplimentare a anexei I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful Vamal Comun (4), Comunitatea s-a angajat să importe din Brazilia un contingent tarifar de 10 124 tone de zahăr din trestie brut pentru rafinare la o rată a dreptului de import de 98 EUR per tonă. |
| --- | --- |

(7)

În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1894/2006 al Consiliului din 18 decembrie 2006 privind punerea în aplicare a acordului sub forma unui schimb de scrisori dintre Comunitatea Europeană și Brazilia în privința modificării concesiilor în programele Republicii Cehe, ale Republicii Estonia, ale Republicii Cipru, ale Republicii Letonia, ale Republicii Lituania, ale Republicii Ungare, ale Republicii Malta, ale Republicii Polone, ale Republicii Slovenia și ale Republicii Slovace în cursul procesului de aderare la Comunitatea Europeană, de modificare și suplimentare a anexei I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful Vamal Comun (4), Comunitatea s-a angajat să importe din Brazilia un contingent tarifar de 10 124 tone de zahăr din trestie brut pentru rafinare la o rată a dreptului de import de 98 EUR per tonă.

| (8) | Acest contingent trebuie deschis și gestionat, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 950/2006, ca „zahăr concesiuni CXL”. Deoarece articolul 24 din respectivul regulament deschide contingentele tarifare pentru zahăr concesiuni CXL pe baza anului de comercializare, contingentul tarifar anual pentru zahărul brut din trestie provenind din Brazilia ar trebui ajustat pentru a ține seama de faptul că anul de comercializare 2006-2007 se întinde pe 15 luni. |
| --- | --- |

(8)

Acest contingent trebuie deschis și gestionat, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 950/2006, ca „zahăr concesiuni CXL”. Deoarece articolul 24 din respectivul regulament deschide contingentele tarifare pentru zahăr concesiuni CXL pe baza anului de comercializare, contingentul tarifar anual pentru zahărul brut din trestie provenind din Brazilia ar trebui ajustat pentru a ține seama de faptul că anul de comercializare 2006-2007 se întinde pe 15 luni.

| (9) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 950/2006 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(9)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 950/2006 ar trebui modificat în consecință.

| (10) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt în conformitate cu avizul Comitetului de gestionare a zahărului, |
| --- | --- |

(10)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt în conformitate cu avizul Comitetului de gestionare a zahărului,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (CE) nr. 950/2006 se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 4 alineatul (2), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „(2)   Fără a aduce atingere articolului 6 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006, cererile de acordare a licențelor de import se depun săptămânal, de luni până vineri, începând cu data prevăzută la alineatul (5) din prezentul articol și până la întreruperea eliberării de licențe în conformitate cu dispozițiile articolului 5 alineatul (3) al doilea paragraf din prezentul regulament.” |
| --- | --- |

1.

La articolul 4 alineatul (2), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Fără a aduce atingere articolului 6 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006, cererile de acordare a licențelor de import se depun săptămânal, de luni până vineri, începând cu data prevăzută la alineatul (5) din prezentul articol și până la întreruperea eliberării de licențe în conformitate cu dispozițiile articolului 5 alineatul (3) al doilea paragraf din prezentul regulament.”

| 2. | La articolul 7, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
  „(2)   În cazul în care punerea în liberă circulație nu are loc în statul membru care a emis licența de import, statul membru în care are loc punerea în liberă circulație păstrează o copie a licenței de import și, după caz, documentul suplimentar completat în conformitate cu dispozițiile de la articolele 22 și 23 și transmite o copie a acestuia statului membru care a emis licența de import. În astfel de cazuri, deținătorul licenței de import păstrează originalul.” |
| --- | --- |

2.

La articolul 7, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   În cazul în care punerea în liberă circulație nu are loc în statul membru care a emis licența de import, statul membru în care are loc punerea în liberă circulație păstrează o copie a licenței de import și, după caz, documentul suplimentar completat în conformitate cu dispozițiile de la articolele 22 și 23 și transmite o copie a acestuia statului membru care a emis licența de import. În astfel de cazuri, deținătorul licenței de import păstrează originalul.”

| 3. | La articolul 8, litera (c) se înlocuiește cu următorul text:






  „(b) | înainte de 1 martie și pentru anul de comercializare precedent sau perioada de livrare precedentă, după caz:






  (i) | cantitatea totală importată efectiv:






  — | sub formă de zahăr destinat rafinării, exprimată în greutate propriu-zisă și în echivalent de zahăr alb; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.

La articolul 8, litera (c) se înlocuiește cu următorul text:

„(b)

înainte de 1 martie și pentru anul de comercializare precedent sau perioada de livrare precedentă, după caz:

(i)

cantitatea totală importată efectiv:

—

sub formă de zahăr destinat rafinării, exprimată în greutate propriu-zisă și în echivalent de zahăr alb;

| — | sub formă de zahăr nedestinat rafinării, exprimată în greutate propriu-zisă și în echivalent de zahăr alb; |
| --- | --- |

—

sub formă de zahăr nedestinat rafinării, exprimată în greutate propriu-zisă și în echivalent de zahăr alb;

| — | sub formă de zahăr alb; |
| --- | --- |

—

sub formă de zahăr alb;

| (ii) | cantitatea de zahăr, exprimată în greutate propriu-zisă și în echivalent de zahăr alb, care a fost efectiv rafinat.” |
| --- | --- |

(ii)

cantitatea de zahăr, exprimată în greutate propriu-zisă și în echivalent de zahăr alb, care a fost efectiv rafinat.”

| 4. | La articolul 10 alineatul (1), se adaugă următorul paragraf:
  „Pentru cererile depuse în conformitate cu litera (b) de la primul paragraf și prin derogare de la articolul 4 alineatul (2) al doilea paragraf, solicitanții pot să depună cererile de acordare a licenței la autoritățile competente ale unui stat membru în care nu sunt înregistrați ca plătitori de TVA. În acest caz, solicitantul depune și autorizația de funcționare ca rafinărie cu activitate permanentă, în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (CE) nr. 952/2006 al Comisiei (5). |
| --- | --- |

4.

La articolul 10 alineatul (1), se adaugă următorul paragraf:

„Pentru cererile depuse în conformitate cu litera (b) de la primul paragraf și prin derogare de la articolul 4 alineatul (2) al doilea paragraf, solicitanții pot să depună cererile de acordare a licenței la autoritățile competente ale unui stat membru în care nu sunt înregistrați ca plătitori de TVA. În acest caz, solicitantul depune și autorizația de funcționare ca rafinărie cu activitate permanentă, în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (CE) nr. 952/2006 al Comisiei (5).

| 5. | La articolul 11, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:
  „(3)   Producătorii de zahăr autorizați trebuie să plătească, înainte de data de 1 iunie următoare anului de comercializare în cauză, o sumă de 500 EUR per tonă pentru cantitățile de zahăr pentru care nu pot prezenta o dovadă acceptabilă de către statul membru că zahărul prevăzut la alineatul (2) litera (c) nu este zahăr importat care nu este destinat rafinării sau, în cazul în care este vorba de zahăr destinat rafinării, că acesta nu a fost rafinat din motive tehnice excepționale sau ca urmare a unui caz de forță majoră.” |
| --- | --- |

5.

La articolul 11, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   Producătorii de zahăr autorizați trebuie să plătească, înainte de data de 1 iunie următoare anului de comercializare în cauză, o sumă de 500 EUR per tonă pentru cantitățile de zahăr pentru care nu pot prezenta o dovadă acceptabilă de către statul membru că zahărul prevăzut la alineatul (2) litera (c) nu este zahăr importat care nu este destinat rafinării sau, în cazul în care este vorba de zahăr destinat rafinării, că acesta nu a fost rafinat din motive tehnice excepționale sau ca urmare a unui caz de forță majoră.”

| 6. | La articolul 24, alineatele (1) și (2) se înlocuiesc cu următorul text:
  „(1)   Pentru fiecare an de comercializare, se deschid contingente tarifare pentru un total de 106 925 tone de zahăr brut din trestie de zahăr destinat rafinării de la codul NC 1701 11 10 ca zahăr concesii CXL cu o taxă de 98 EUR per tonă.
  Cu toate acestea, cantitatea pentru anul de comercializare 2006-2007 este de 144 388 tone de zahăr brut din trestie de zahăr.
  (2)   Cantitățile menționate la alineatul (1) se repartizează conform țării de proveniență, după cum urmează:







  — | Cuba | 58 969 tone; |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Brazilia | 34 054 tone; |
| — | Australia | 9 925 tone; |
| — | Alte țări terțe | 3 977 tone. |

6.

La articolul 24, alineatele (1) și (2) se înlocuiesc cu următorul text:

„(1)   Pentru fiecare an de comercializare, se deschid contingente tarifare pentru un total de 106 925 tone de zahăr brut din trestie de zahăr destinat rafinării de la codul NC 1701 11 10 ca zahăr concesii CXL cu o taxă de 98 EUR per tonă.

Cu toate acestea, cantitatea pentru anul de comercializare 2006-2007 este de 144 388 tone de zahăr brut din trestie de zahăr.

(2)   Cantitățile menționate la alineatul (1) se repartizează conform țării de proveniență, după cum urmează:

—

Cuba

58 969 tone;

—

Brazilia

34 054 tone;

—

Australia

9 925 tone;

—

Alte țări terțe

3 977 tone.

Cu toate acestea, repartizarea conform țării de proveniență pentru anul de comercializare 2006-2007 este următoarea:

| — | Cuba | 73 711 tone; |
| --- | --- | --- |
| — | Brazilia | 47 630 tone; |
| — | Australia | 17 369 tone; |
| — | Alte țări terțe | 5 678 tone.” |

—

Cuba

73 711 tone;

—

Brazilia

47 630 tone;

—

Australia

17 369 tone;

—

Alte țări terțe

5 678 tone.”

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 2 aprilie 2007.

Pentru Comisie

Mariann FISCHER BOEL

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 58, 28.2.2006, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 247/2007 al Comisiei (JO L 69, 9.3.2007, p. 3).

1

(2)  JO L 238, 1.9.2006, p. 13. Regulament, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 289/2007 (JO L 78, 17.3.2007, p. 17).

2

(3)  JO L 178, 1.7.2006, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2031/2006 (JO L 414, 30.12.2006, p. 43).

3

(4)  JO L 397, 30.12.2006, p. 1.

4

(5)  JO L 178, 1.5.2006, p. 39.”

5

---

| 3.4.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 92/9 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 92/9

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 372/2007 AL COMISIEI

din 2 aprilie 2007

de stabilire a limitelor de migrare provizorii pentru plastifianții utilizați în garnituri de etanșare ale capacelor, destinate să vină în contact cu produsele alimentare

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1935/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 octombrie 2004 privind materialele și obiectele destinate să vină în contact cu produsele alimentare și de abrogare a Directivelor 80/590/CEE și 89/109/CEE (1), în special articolul 5 alineatul (1),

după consultarea Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară („autoritatea”),

întrucât:

| (1) | În 1999, Comitetul științific pentru alimentația umană a atribuit uleiului din semințe de soia epoxidat o doză zilnică tolerabilă (DZT) de 1 mg/kg greutate corporală pe zi. Această DZT s-a tradus printr-o limită de migrare specifică (LMS) de 60 mg/kg de produse alimentare pentru materiale și obiecte din material plastic în Directiva 2002/72/CE a Comisiei (2). |
| --- | --- |

(1)

În 1999, Comitetul științific pentru alimentația umană a atribuit uleiului din semințe de soia epoxidat o doză zilnică tolerabilă (DZT) de 1 mg/kg greutate corporală pe zi. Această DZT s-a tradus printr-o limită de migrare specifică (LMS) de 60 mg/kg de produse alimentare pentru materiale și obiecte din material plastic în Directiva 2002/72/CE a Comisiei (2).

| (2) | Directiva 2007/19/CE a Comisiei din 30 martie 2007 de modificare a Directivei 2002/72/CE privind materialele și obiectele din material plastic destinate să vină în contact cu produsele alimentare (3) clarifică faptul că garniturile de etanșare ale capacelor se înscriu în domeniul de aplicare a Directivei 2002/72/CE. Directiva stipulează faptul că statele membre trebuie să adopte măsuri până la 1 aprilie 2008 care să permită libera circulație a garniturilor de etanșare ale capacelor dacă acestea corespund LMS. Garniturile de etanșare ale capacelor neconforme vor fi interzise începând cu 1 iunie 2008. |
| --- | --- |

(2)

Directiva 2007/19/CE a Comisiei din 30 martie 2007 de modificare a Directivei 2002/72/CE privind materialele și obiectele din material plastic destinate să vină în contact cu produsele alimentare (3) clarifică faptul că garniturile de etanșare ale capacelor se înscriu în domeniul de aplicare a Directivei 2002/72/CE. Directiva stipulează faptul că statele membre trebuie să adopte măsuri până la 1 aprilie 2008 care să permită libera circulație a garniturilor de etanșare ale capacelor dacă acestea corespund LMS. Garniturile de etanșare ale capacelor neconforme vor fi interzise începând cu 1 iunie 2008.

| (3) | Este necesară reglementarea introducerii pe piață a acestor produse în așteptarea implementării Directivei 2007/19/CE. |
| --- | --- |

(3)

Este necesară reglementarea introducerii pe piață a acestor produse în așteptarea implementării Directivei 2007/19/CE.

| (4) | Într-adevăr, date recente din statele membre și Elveția au indicat concentrații de ulei din semințe de soia epoxidat în produsele alimentare grase, ca, de exemplu, sosuri și legume sau pește conservat în ulei, ajungând până la 1 150 mg/kg. Cu astfel de valori crescute, DZT riscă să fie depășită pentru consumatori. |
| --- | --- |

(4)

Într-adevăr, date recente din statele membre și Elveția au indicat concentrații de ulei din semințe de soia epoxidat în produsele alimentare grase, ca, de exemplu, sosuri și legume sau pește conservat în ulei, ajungând până la 1 150 mg/kg. Cu astfel de valori crescute, DZT riscă să fie depășită pentru consumatori.

| (5) | Recent, agenții economici s-au arătat interesați de utilizarea altor plastifianți în calitate de substituenți ai uleiului din semințe de soia epoxidat, care fie prezintă o DZT mai mare, fie migrează în măsură mai mică. Prin urmare, este, de asemenea, necesar să se adopte dispoziții specifice pentru acești substituenți. |
| --- | --- |

(5)

Recent, agenții economici s-au arătat interesați de utilizarea altor plastifianți în calitate de substituenți ai uleiului din semințe de soia epoxidat, care fie prezintă o DZT mai mare, fie migrează în măsură mai mică. Prin urmare, este, de asemenea, necesar să se adopte dispoziții specifice pentru acești substituenți.

| (6) | În plus, în prezent, situația legală a acestor produse este nesigură. Directiva 2002/72/CE se aplică în cazul materialelor și al obiectelor și al unor piese ale materialelor și ale obiectelor menționate, formate exclusiv din material plastic sau compuse din cel puțin două straturi constituite exclusiv din material plastic. Garniturile de etanșare ale capacelor de metal pot fi considerate, după caz, o piesă de plastic a unui material sau obiect, înscriindu-se astfel în domeniul de aplicare a Directivei 2002/72/CE. |
| --- | --- |

(6)

În plus, în prezent, situația legală a acestor produse este nesigură. Directiva 2002/72/CE se aplică în cazul materialelor și al obiectelor și al unor piese ale materialelor și ale obiectelor menționate, formate exclusiv din material plastic sau compuse din cel puțin două straturi constituite exclusiv din material plastic. Garniturile de etanșare ale capacelor de metal pot fi considerate, după caz, o piesă de plastic a unui material sau obiect, înscriindu-se astfel în domeniul de aplicare a Directivei 2002/72/CE.

| (7) | Drept urmare, statele membre aplică în prezent reguli divergente, susceptibile de a constitui o barieră în calea schimburilor comerciale. |
| --- | --- |

(7)

Drept urmare, statele membre aplică în prezent reguli divergente, susceptibile de a constitui o barieră în calea schimburilor comerciale.

| (8) | Prin urmare, pare potrivit să se determine o LMS provizorie pentru suma unor plastifianți utilizați în garnituri de etanșare ale capacelor care vin în contact cu produsele alimentare grase, astfel încât să nu existe riscul de a împiedica libera circulație a acestor produse, să se elimine imediat de pe piață capacele și produsele alimentare care prezintă un risc ridicat și, în același timp, să se acorde suficient timp industriei pentru realizarea garniturilor de etanșare în conformitate cu LMS stabilită în Directiva 2002/72/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2007/19/CE. |
| --- | --- |

(8)

Prin urmare, pare potrivit să se determine o LMS provizorie pentru suma unor plastifianți utilizați în garnituri de etanșare ale capacelor care vin în contact cu produsele alimentare grase, astfel încât să nu existe riscul de a împiedica libera circulație a acestor produse, să se elimine imediat de pe piață capacele și produsele alimentare care prezintă un risc ridicat și, în același timp, să se acorde suficient timp industriei pentru realizarea garniturilor de etanșare în conformitate cu LMS stabilită în Directiva 2002/72/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2007/19/CE.

| (9) | LMS provizorie trebuie stabilită la un nivel care să asigure că în mod normal DZT nu va fi depășită, luând în considerare consumul mediu al alimentelor respective și avizul emis de AESA la 16 martie 2006, care indica faptul că nivelul plastifianților în 90 % din conținuturile de alimente grase în borcane de sticlă este sub 300 mg/kg de aliment. |
| --- | --- |

(9)

LMS provizorie trebuie stabilită la un nivel care să asigure că în mod normal DZT nu va fi depășită, luând în considerare consumul mediu al alimentelor respective și avizul emis de AESA la 16 martie 2006, care indica faptul că nivelul plastifianților în 90 % din conținuturile de alimente grase în borcane de sticlă este sub 300 mg/kg de aliment.

| (10) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(10)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Capacele care conțin straturi din material plastic sau sunt îmbrăcate în material plastic, formând garnituri de etanșare ale acestor capace, care, împreună, sunt constituite din cel puțin două straturi de material diferit, pot fi introduse pe piața Comunității în măsura în care sunt conforme cu restricțiile și specificațiile indicate în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament se aplică până la 30 iunie 2008.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 2 aprilie 2007.

Pentru Comisie

Markos KYPRIANOU

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 338, 13.11.2004, p. 4.

1

(2)  JO L 220, 15.8.2002, p. 18. Directivă, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva 2005/79/CE (JO L 302, 19.11.2005, p. 35).

2

(3)  JO L 91, 31.3.2007, p. 17.

3

---

ANEXĂ

Restricții și specificații privitoare la plastifianții utilizați în garnituri de etanșare ale capacelor

| Nr. ref. | Nr. CAS | Denumire | Restricții și/sau specificații |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 88640 | 008013-07-8 | Ulei din semințe de soia epoxidat | Pentru materialele și obiectele destinate a veni în contact sau care sunt în contact cu alimente pentru care se cere un test cu simulantul D prin Directiva 85/572/CEE, LMS(T) (1)
   (2) = 300 mg/kg de alimente sau simulanți alimentari sau 50 mg/dm2 din suprafața totală a capacului și a recipientului sigilat care vine în contact cu produsele alimentare.
  Pentru materialele și obiectele destinate a veni în contact cu formulele inițiale și formulele de continuare ale preparatelor de lapte pentru sugari, astfel cum sunt prevăzute în Directiva 91/321/CEE a Comisiei privind preparatele pentru sugari și preparatele de continuare, și cu produsele prevăzute în Directiva 96/5/CE a Comisiei privind preparatele pe bază de cereale și alimentele pentru copii destinate sugarilor și copiilor de vârstă mică, LMS = 300 mg/kg de alimente sau simulant alimentar.
  Pentru materialele și obiectele destinate a veni în contact sau care sunt în contact cu toate celelalte tipuri de alimente LMS(T) (2) = 60 mg/kg de alimente sau simulanți alimentari sau 10 mg/dm2 din suprafața totală a capacului și a recipientului sigilat care vine în contact cu produsele alimentare. |
| 30401 | — | Mono- și digliceride acetilate ale acizilor grași | Pentru materialele și obiectele destinate a veni în contact sau care sunt în contact cu alimente pentru care se cere un test cu simulantul D prin Directiva 85/572/CEE, LMS(T) (2) = 300 mg/kg de alimente sau simulanți alimentari sau 50 mg/dm2 din suprafața totală a capacului și a recipientului sigilat care vine în contact cu produsele alimentare.
  Pentru materialele și obiectele destinate a veni în contact sau care sunt în contact cu toate celelalte tipuri de alimente, LMS(T) (2) = 60 mg/kg de alimente sau simulanți alimentari sau 10 mg/dm2 din suprafața totală a capacului și a recipientului sigilat care vine în contact cu produsele alimentare. |
| 76815 | — | Poliester al acidului adipic cu glicerol sau pentaeritrol, esteri cu acizi grași lineari cu număr par de atomi și carbon (C12-C22) | Pentru materialele și obiectele destinate a veni în contact sau care sunt în contact cu alimente pentru care se cere un test cu simulantul D prin Directiva 85/572/CEE, LMS(T) (2) = 300 mg/kg de alimente sau simulanți alimentari sau 50 mg/dm2 din suprafața totală a capacului și a recipientului sigilat care vine în contact cu produsele alimentare.
  Pentru materialele și obiectele destinate a veni în contact sau care sunt în contact cu toate celelalte tipuri de alimente, LMS(T) (2) = 60 mg/kg de alimente sau simulanți alimentari sau 10 mg/dm2 din suprafața totală a capacului și a recipientului sigilat care vine în contact cu produsele alimentare. |
| 93760 | 000077-90-7 | Tributil acetil citrat | Pentru materialele și obiectele destinate a veni în contact sau care sunt în contact cu alimente pentru care se cere un test cu simulantul D prin Directiva 85/572/CEE, LMS(T) (2) = 300 mg/kg de alimente sau simulanți alimentari sau 50 mg/dm2 din suprafața totală a capacului și a recipientului sigilat care vine în contact cu produsele alimentare.
  Pentru materialele și obiectele destinate a veni în contact sau care sunt în contact cu toate celelalte tipuri de alimente, LMS(T) (2) = 60 mg/kg de alimente sau simulanți alimentari sau 10 mg/dm2 din suprafața totală a capacului și a recipientului sigilat care vine în contact cu produsele alimentare. |
| 56800 | 030899-62-8 | Diacetat de monolaurat de glicerol | Pentru materialele și obiectele destinate a veni în contact sau care sunt în contact cu alimente pentru care se cere un test cu simulantul D prin Directiva 85/572/CEE, LMS(T) (2) = 300 mg/kg de alimente sau simulanți alimentari sau 50 mg/dm2 din suprafața totală a capacului și a recipientului sigilat care vine în contact cu produsele alimentare.
  Pentru materialele și obiectele destinate a veni în contact sau care sunt în contact cu toate celelalte tipuri de alimente, LMS(T) (2) = 60 mg/kg de alimente sau simulanți alimentari sau 10 mg/dm2 din suprafața totală a capacului și a recipientului sigilat care vine în contact cu produsele alimentare. |
| 30340 | 330198-91-9 | 12-(Acetoxi) acid stearic, 2,3-bis(acetoxi) propil ester | Pentru materialele și obiectele destinate a veni în contact sau care sunt în contact cu alimente pentru care se cere un test cu simulantul D prin Directiva 85/572/CEE, LMS(T) (2) = 300 mg/kg de alimente sau simulanți alimentari sau 50 mg/dm2 din suprafața totală a capacului și a recipientului sigilat care vine în contact cu produsele alimentare.
  Pentru materialele și obiectele destinate a veni în contact sau care sunt în contact cu toate celelalte tipuri de alimente, LMS(T) (2) = 60 mg/kg de alimente sau simulanți alimentari sau 10 mg/dm2 din suprafața totală a capacului și a recipientului sigilat care vine în contact cu produsele alimentare. |
| 76866 | — | Poliesteri de 1,2-propandiol și/sau 1,3- și/sau 1,4-butandiol și/sau polipropilenglicol cu acid adipic, la capete cu acid acetic sau acizi grași C12-C18 sau n-octanol și/sau n-decanol | LMS = 30 mg/kg de alimente sau simulanți alimentari sau 5 mg/dm2 din suprafața totală a capacului și a recipientului sigilat care vine în contact cu produsele alimentare. |

Nr. ref.

Nr. CAS

Denumire

Restricții și/sau specificații

(1)

(2)

(3)

(4)

88640

008013-07-8

Ulei din semințe de soia epoxidat

Pentru materialele și obiectele destinate a veni în contact sau care sunt în contact cu alimente pentru care se cere un test cu simulantul D prin Directiva 85/572/CEE, LMS(T) (1)
   (2) = 300 mg/kg de alimente sau simulanți alimentari sau 50 mg/dm2 din suprafața totală a capacului și a recipientului sigilat care vine în contact cu produsele alimentare.

Pentru materialele și obiectele destinate a veni în contact cu formulele inițiale și formulele de continuare ale preparatelor de lapte pentru sugari, astfel cum sunt prevăzute în Directiva 91/321/CEE a Comisiei privind preparatele pentru sugari și preparatele de continuare, și cu produsele prevăzute în Directiva 96/5/CE a Comisiei privind preparatele pe bază de cereale și alimentele pentru copii destinate sugarilor și copiilor de vârstă mică, LMS = 300 mg/kg de alimente sau simulant alimentar.

Pentru materialele și obiectele destinate a veni în contact sau care sunt în contact cu toate celelalte tipuri de alimente LMS(T) (2) = 60 mg/kg de alimente sau simulanți alimentari sau 10 mg/dm2 din suprafața totală a capacului și a recipientului sigilat care vine în contact cu produsele alimentare.

30401

—

Mono- și digliceride acetilate ale acizilor grași

Pentru materialele și obiectele destinate a veni în contact sau care sunt în contact cu alimente pentru care se cere un test cu simulantul D prin Directiva 85/572/CEE, LMS(T) (2) = 300 mg/kg de alimente sau simulanți alimentari sau 50 mg/dm2 din suprafața totală a capacului și a recipientului sigilat care vine în contact cu produsele alimentare.

Pentru materialele și obiectele destinate a veni în contact sau care sunt în contact cu toate celelalte tipuri de alimente, LMS(T) (2) = 60 mg/kg de alimente sau simulanți alimentari sau 10 mg/dm2 din suprafața totală a capacului și a recipientului sigilat care vine în contact cu produsele alimentare.

76815

—

Poliester al acidului adipic cu glicerol sau pentaeritrol, esteri cu acizi grași lineari cu număr par de atomi și carbon (C12-C22)

Pentru materialele și obiectele destinate a veni în contact sau care sunt în contact cu alimente pentru care se cere un test cu simulantul D prin Directiva 85/572/CEE, LMS(T) (2) = 300 mg/kg de alimente sau simulanți alimentari sau 50 mg/dm2 din suprafața totală a capacului și a recipientului sigilat care vine în contact cu produsele alimentare.

Pentru materialele și obiectele destinate a veni în contact sau care sunt în contact cu toate celelalte tipuri de alimente, LMS(T) (2) = 60 mg/kg de alimente sau simulanți alimentari sau 10 mg/dm2 din suprafața totală a capacului și a recipientului sigilat care vine în contact cu produsele alimentare.

93760

000077-90-7

Tributil acetil citrat

Pentru materialele și obiectele destinate a veni în contact sau care sunt în contact cu alimente pentru care se cere un test cu simulantul D prin Directiva 85/572/CEE, LMS(T) (2) = 300 mg/kg de alimente sau simulanți alimentari sau 50 mg/dm2 din suprafața totală a capacului și a recipientului sigilat care vine în contact cu produsele alimentare.

Pentru materialele și obiectele destinate a veni în contact sau care sunt în contact cu toate celelalte tipuri de alimente, LMS(T) (2) = 60 mg/kg de alimente sau simulanți alimentari sau 10 mg/dm2 din suprafața totală a capacului și a recipientului sigilat care vine în contact cu produsele alimentare.

56800

030899-62-8

Diacetat de monolaurat de glicerol

Pentru materialele și obiectele destinate a veni în contact sau care sunt în contact cu alimente pentru care se cere un test cu simulantul D prin Directiva 85/572/CEE, LMS(T) (2) = 300 mg/kg de alimente sau simulanți alimentari sau 50 mg/dm2 din suprafața totală a capacului și a recipientului sigilat care vine în contact cu produsele alimentare.

Pentru materialele și obiectele destinate a veni în contact sau care sunt în contact cu toate celelalte tipuri de alimente, LMS(T) (2) = 60 mg/kg de alimente sau simulanți alimentari sau 10 mg/dm2 din suprafața totală a capacului și a recipientului sigilat care vine în contact cu produsele alimentare.

30340

330198-91-9

12-(Acetoxi) acid stearic, 2,3-bis(acetoxi) propil ester

Pentru materialele și obiectele destinate a veni în contact sau care sunt în contact cu alimente pentru care se cere un test cu simulantul D prin Directiva 85/572/CEE, LMS(T) (2) = 300 mg/kg de alimente sau simulanți alimentari sau 50 mg/dm2 din suprafața totală a capacului și a recipientului sigilat care vine în contact cu produsele alimentare.

Pentru materialele și obiectele destinate a veni în contact sau care sunt în contact cu toate celelalte tipuri de alimente, LMS(T) (2) = 60 mg/kg de alimente sau simulanți alimentari sau 10 mg/dm2 din suprafața totală a capacului și a recipientului sigilat care vine în contact cu produsele alimentare.

76866

—

Poliesteri de 1,2-propandiol și/sau 1,3- și/sau 1,4-butandiol și/sau polipropilenglicol cu acid adipic, la capete cu acid acetic sau acizi grași C12-C18 sau n-octanol și/sau n-decanol

LMS = 30 mg/kg de alimente sau simulanți alimentari sau 5 mg/dm2 din suprafața totală a capacului și a recipientului sigilat care vine în contact cu produsele alimentare.

---

(1)  „LMS” semnifică „limită de migrare specifică”.

(2)  LMS(T), în acest caz particular, semnifică faptul că limita de migrare specifică nu trebuie să fie depășită de suma migrării substanțelor menționate cu numerele de referință 88640, 30401, 76815, 93760, 56800 și 30340.

---

| 3.4.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 92/13 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 92/13

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 373/2007 AL COMISIEI

din 2 aprilie 2007

de modificare și rectificare a Regulamentului (CE) nr. 795/2004 de stabilire a normelor de aplicare a schemei de plată unică prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 al Consiliului

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 al Consiliului din 29 septembrie 2003 de stabilire a normelor comune pentru schemele de sprijin direct în cadrul politicii agricole comune și de stabilire a anumitor scheme de sprijin pentru agricultori și de modificare a Regulamentelor (CEE) nr. 2019/93, (CE) nr. 1452/2001, (CE) nr. 1453/2001, (CE) nr. 1454/2001, (CE) nr. 1868/94, (CE) nr. 1251/1999, (CE) nr. 1254/1999, (CE) nr. 1673/2000, (CEE) nr. 2358/71 și (CE) nr. 2529/2001 (1), în special articolul 60 alineatul (2) a doua teză și articolul 145 literele (c) și (d),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 795/2004 al Comisiei (2) stabilește normele de aplicare a schemei de plată unică începând cu 2005. Experiența punerii în aplicare la nivel național a acestei scheme din punct de vedere administrativ și operațional a arătat că pentru unele aspecte sunt necesare norme de punere în aplicare, suplimentare, detaliate, iar pentru alte aspecte normele în vigoare trebuie clarificate și adaptate. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 795/2004 al Comisiei (2) stabilește normele de aplicare a schemei de plată unică începând cu 2005. Experiența punerii în aplicare la nivel național a acestei scheme din punct de vedere administrativ și operațional a arătat că pentru unele aspecte sunt necesare norme de punere în aplicare, suplimentare, detaliate, iar pentru alte aspecte normele în vigoare trebuie clarificate și adaptate.

| (2) | Trestia-de-zahăr ocupă terenurile pentru o perioadă de cinci ani sau mai mare și furnizează recolte repetate, astfel că ar putea fi considerată o cultură permanentă. În conformitate cu articolul 44 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003, suprafețele ocupate cu culturi permanente nu sunt în general suprafețe eligibile pentru activarea drepturilor la plată. Cu toate acestea, articolul 3b alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 795/2004 prevede eligibilitatea culturilor permanente în cadrul schemei de plată unică, cu condiția ca suprafața respectivă să facă obiectul unei cereri de ajutor pentru culturi energetice, astfel cum se prevede la articolul 88 din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003. |
| --- | --- |

(2)

Trestia-de-zahăr ocupă terenurile pentru o perioadă de cinci ani sau mai mare și furnizează recolte repetate, astfel că ar putea fi considerată o cultură permanentă. În conformitate cu articolul 44 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003, suprafețele ocupate cu culturi permanente nu sunt în general suprafețe eligibile pentru activarea drepturilor la plată. Cu toate acestea, articolul 3b alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 795/2004 prevede eligibilitatea culturilor permanente în cadrul schemei de plată unică, cu condiția ca suprafața respectivă să facă obiectul unei cereri de ajutor pentru culturi energetice, astfel cum se prevede la articolul 88 din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003.

| (3) | Regulamentul (CE) nr. 1782/2003, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 319/2006 al Consiliului (3), definește normele referitoare la ajutorul decuplat și la integrarea ajutorului acordat pentru sfeclă de zahăr, trestie-de-zahăr și cicoare în schema de plată unică. Prin urmare, suprafețele ocupate cu aceste culturi ar trebui să fie eligibile fără a mai fi necesară depunerea unei cereri de ajutor în temeiul regimului culturilor energetice. Trestia-de-zahăr trebuie exclusă din definiția culturilor permanente de la articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 795/2004 și adăugată la lista culturilor considerate drept multianuale în sensul titlului III din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003. |
| --- | --- |

(3)

Regulamentul (CE) nr. 1782/2003, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 319/2006 al Consiliului (3), definește normele referitoare la ajutorul decuplat și la integrarea ajutorului acordat pentru sfeclă de zahăr, trestie-de-zahăr și cicoare în schema de plată unică. Prin urmare, suprafețele ocupate cu aceste culturi ar trebui să fie eligibile fără a mai fi necesară depunerea unei cereri de ajutor în temeiul regimului culturilor energetice. Trestia-de-zahăr trebuie exclusă din definiția culturilor permanente de la articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 795/2004 și adăugată la lista culturilor considerate drept multianuale în sensul titlului III din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003.

| (4) | În conformitate cu articolul 52 din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003, producția de cânepă destinată altor scopuri decât producției de fibră va fi permisă ca utilizare a terenului în cadrul schemei de plată unică începând cu 1 ianuarie 2007. Acordarea plății ar trebui să fie condiționată de utilizarea de semințe certificate de anumite soiuri. Prin urmare, ar trebui adaptat în consecință textul articolului 29 din Regulamentul (CE) nr. 795/2004. |
| --- | --- |

(4)

În conformitate cu articolul 52 din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003, producția de cânepă destinată altor scopuri decât producției de fibră va fi permisă ca utilizare a terenului în cadrul schemei de plată unică începând cu 1 ianuarie 2007. Acordarea plății ar trebui să fie condiționată de utilizarea de semințe certificate de anumite soiuri. Prin urmare, ar trebui adaptat în consecință textul articolului 29 din Regulamentul (CE) nr. 795/2004.

| (5) | S-a comis o eroare în redactarea articolului 30 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 795/2004 care stabilește obligația statelor membre de a lua măsurile necesare pentru punerea în aplicare a articolului 29 din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 atunci când, cu ajutorul unui coeficient UVM anormal de scăzut pentru o parte a anului, producătorii creează în mod artificial condițiile necesare privind activitatea agricolă minimă. Această obligație ar trebui aplicată atunci când anormalitatea se referă la un coeficient UVM ridicat. Prin urmare, prevederea mai sus menționată trebuie rectificată în consecință. |
| --- | --- |

(5)

S-a comis o eroare în redactarea articolului 30 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 795/2004 care stabilește obligația statelor membre de a lua măsurile necesare pentru punerea în aplicare a articolului 29 din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 atunci când, cu ajutorul unui coeficient UVM anormal de scăzut pentru o parte a anului, producătorii creează în mod artificial condițiile necesare privind activitatea agricolă minimă. Această obligație ar trebui aplicată atunci când anormalitatea se referă la un coeficient UVM ridicat. Prin urmare, prevederea mai sus menționată trebuie rectificată în consecință.

| (6) | Anexa II la Regulamentul (CE) nr. 795/2004 a stabilit numărul mediu de hectare menționat la articolul 60 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 pe baza datelor comunicate Comisiei de către statele membre respective. Malta și Slovenia au comunicat datele necesare. Prin urmare, este necesară, de asemenea, stabilirea numărului de hectare pentru aceste state membre. |
| --- | --- |

(6)

Anexa II la Regulamentul (CE) nr. 795/2004 a stabilit numărul mediu de hectare menționat la articolul 60 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 pe baza datelor comunicate Comisiei de către statele membre respective. Malta și Slovenia au comunicat datele necesare. Prin urmare, este necesară, de asemenea, stabilirea numărului de hectare pentru aceste state membre.

| (7) | Având în vedere că integrarea ajutorului acordat pentru sfeclă de zahăr, trestie-de-zahăr și cicoare în schema de plată unică se aplică începând cu 1 ianuarie 2006, este necesar să se prevadă că dispoziția modificată privind eligibilitatea suprafețelor cu trestie-de-zahăr la schema de plată unică se aplică retroactiv începând cu acea dată. |
| --- | --- |

(7)

Având în vedere că integrarea ajutorului acordat pentru sfeclă de zahăr, trestie-de-zahăr și cicoare în schema de plată unică se aplică începând cu 1 ianuarie 2006, este necesar să se prevadă că dispoziția modificată privind eligibilitatea suprafețelor cu trestie-de-zahăr la schema de plată unică se aplică retroactiv începând cu acea dată.

| (8) | Având în vedere că Regulamentul (CE) nr. 795/2004 stabilește norme de punere în aplicare a schemei de plată unică începând cu 1 ianuarie 2005, este necesar ca rectificarea de la articolul 30 alineatul (5) să se aplice începând cu acea dată. |
| --- | --- |

(8)

Având în vedere că Regulamentul (CE) nr. 795/2004 stabilește norme de punere în aplicare a schemei de plată unică începând cu 1 ianuarie 2005, este necesar ca rectificarea de la articolul 30 alineatul (5) să se aplice începând cu acea dată.

| (9) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 795/2004 ar trebui modificat și rectificat în consecință. |
| --- | --- |

(9)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 795/2004 ar trebui modificat și rectificat în consecință.

| (10) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a plăților directe, |
| --- | --- |

(10)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a plăților directe,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (CE) nr. 795/2004 se modifică după cum urmează:

| 1. | În tabelul de la articolul 2 litera (d), se adaugă următorul rând:






  „1212 99 20 | trestie-de-zahăr” |
| --- | --- | --- |

1.

În tabelul de la articolul 2 litera (d), se adaugă următorul rând:

„1212 99 20

trestie-de-zahăr”

| 2. | La articolul 29, a doua teză se înlocuiește cu următorul text:
  „Semințele trebuie certificate în conformitate cu Directiva 2002/57/CE a Consiliului (4), în special articolul 12. |
| --- | --- |

2.

La articolul 29, a doua teză se înlocuiește cu următorul text:

„Semințele trebuie certificate în conformitate cu Directiva 2002/57/CE a Consiliului (4), în special articolul 12.

| 3. | La articolul 30, alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:
  „(5)   Statele membre iau măsurile necesare pentru respectarea articolului 29 din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 atunci când, cu ajutorul unui coeficient UVM anormal de ridicat pentru o parte a anului, producătorii creează în mod artificial condițiile necesare privind activitatea agricolă minimă.” |
| --- | --- |

3.

La articolul 30, alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:

„(5)   Statele membre iau măsurile necesare pentru respectarea articolului 29 din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 atunci când, cu ajutorul unui coeficient UVM anormal de ridicat pentru o parte a anului, producătorii creează în mod artificial condițiile necesare privind activitatea agricolă minimă.”

| 4. | Anexa II se înlocuiește cu textul anexei la prezentul regulament. |
| --- | --- |

4.

Anexa II se înlocuiește cu textul anexei la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 1 punctul 1 se aplică începând cu 1 ianuarie 2006.

Articolul 1 punctul 2 se aplică începând cu 1 ianuarie 2007.

Articolul 1 punctul 3 se aplică începând cu 1 ianuarie 2005.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 2 aprilie 2007.

Pentru Comisie

Mariann FISCHER BOEL

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 270, 21.10.2003, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2013/2006 (JO L 384, 29.12.2006, p. 13).

1

(2)  JO L 141, 30.4.2004, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1291/2006 (JO L 236, 31.8.2006, p. 20).

2

(3)  JO L 58, 28.2.2006, p. 32.

3

(4)  JO L 193, 20.7.2002, p. 74.”

4

---

ANEXĂ

„ANEXA II

Numărul de hectare menționat la articolul 60 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003

| Stat membru și regiuni | Număr de hectare |
| --- | --- |
| DANEMARCA | 33 740 |
| GERMANIA | 301 849 |
| Baden-Württemberg | 18 322 |
| Bavaria | 50 451 |
| Brandenburg și Berlin | 12 910 |
| Hessen | 12 200 |
| Saxonia Inferioară și Bremen | 76 347 |
| Mecklenburg-Pomerania Occidentală | 13 895 |
| Renania de Nord-Westfalia | 50 767 |
| Renania-Palatinat | 19 733 |
| Saarland | 369 |
| Saxonia | 12 590 |
| Saxonia-Anhalt | 14 893 |
| Schleswig-Holstein și Hamburg | 14 453 |
| Turingia | 4 919 |
| LUXEMBURG | 705 |
| FINLANDA | 38 006 |
| Regiunea A | 3 425 |
| Regiunea B-C1 | 23 152 |
| Regiunea C2-C4 | 11 429 |
| MALTA | 3 640 |
| SLOVENIA | 11 437 |
| SUEDIA | |
| Regiunea 1 | 9 193 |
| Regiunea 2 | 8 375 |
| Regiunea 3 | 17 448 |
| Regiunea 4 | 4 155 |
| Regiunea 5 | 4 051 |
| REGATUL UNIT | |
| Anglia (altele) | 241 000 |
| Anglia (Moorland SDA) | 10 |
| Anglia (Upland SDA) | 190 |
| Irlanda de Nord | 8 304” |

Stat membru și regiuni

Număr de hectare

DANEMARCA

33 740

GERMANIA

301 849

Baden-Württemberg

18 322

Bavaria

50 451

Brandenburg și Berlin

12 910

Hessen

12 200

Saxonia Inferioară și Bremen

76 347

Mecklenburg-Pomerania Occidentală

13 895

Renania de Nord-Westfalia

50 767

Renania-Palatinat

19 733

Saarland

369

Saxonia

12 590

Saxonia-Anhalt

14 893

Schleswig-Holstein și Hamburg

14 453

Turingia

4 919

LUXEMBURG

705

FINLANDA

38 006

Regiunea A

3 425

Regiunea B-C1

23 152

Regiunea C2-C4

11 429

MALTA

3 640

SLOVENIA

11 437

SUEDIA

Regiunea 1

9 193

Regiunea 2

8 375

Regiunea 3

17 448

Regiunea 4

4 155

Regiunea 5

4 051

REGATUL UNIT

Anglia (altele)

241 000

Anglia (Moorland SDA)

10

Anglia (Upland SDA)

190

Irlanda de Nord

8 304”

---

II Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Comisie

| 3.4.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 92/16 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 92/16

---

DECIZIA COMISIEI

din 29 martie 2007

de modificare a Deciziilor 2001/405/CE, 2002/255/CE, 2002/371/CE, 2004/669/CE, 2003/31/CE și 2000/45/CE în vederea prelungirii perioadei de valabilitate a criteriilor ecologice de acordare a etichetei ecologice comunitare pentru anumite produse

[notificată cu numărul C(2007) 532]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2007/207/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1980/2000 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 iulie 2000 privind Sistemul comunitar revizuit de acordare a etichetei ecologice (1), în special articolul 6 alineatul (1) al doilea paragraf,

după consultarea Comitetului pentru etichetare ecologică al Uniunii Europene,

întrucât:

| (1) | Definiția categoriei de produse și criteriile ecologice stabilite prin Decizia 2001/405/CE a Comisiei din 4 mai 2001 de stabilire a criteriilor ecologice pentru acordarea etichetei ecologice comunitare pentru produse din hârtie absorbantă (2) expiră la 4 mai 2007. |
| --- | --- |

(1)

Definiția categoriei de produse și criteriile ecologice stabilite prin Decizia 2001/405/CE a Comisiei din 4 mai 2001 de stabilire a criteriilor ecologice pentru acordarea etichetei ecologice comunitare pentru produse din hârtie absorbantă (2) expiră la 4 mai 2007.

| (2) | Decizia 2002/255/CE a Comisiei din 25 martie 2002 de stabilire a criteriilor ecologice de acordare a etichetei ecologice comunitare pentru televizoare (3) expiră la 31 martie 2007. |
| --- | --- |

(2)

Decizia 2002/255/CE a Comisiei din 25 martie 2002 de stabilire a criteriilor ecologice de acordare a etichetei ecologice comunitare pentru televizoare (3) expiră la 31 martie 2007.

| (3) | Decizia 2002/371/CE a Comisiei din 15 mai 2002 de stabilire a criteriilor ecologice de acordare a etichetei ecologice comunitare pentru produsele textile și de modificare a Deciziei 1999/178/CE (4) expiră la 31 mai 2007. |
| --- | --- |

(3)

Decizia 2002/371/CE a Comisiei din 15 mai 2002 de stabilire a criteriilor ecologice de acordare a etichetei ecologice comunitare pentru produsele textile și de modificare a Deciziei 1999/178/CE (4) expiră la 31 mai 2007.

| (4) | Decizia 2004/669/CE a Comisiei din 6 aprilie 2004 de stabilire a criteriilor ecologice revizuite de acordare a etichetei ecologice comunitare pentru frigidere și de modificare a Deciziei 2000/40/CE (5) expiră la 31 mai 2007. |
| --- | --- |

(4)

Decizia 2004/669/CE a Comisiei din 6 aprilie 2004 de stabilire a criteriilor ecologice revizuite de acordare a etichetei ecologice comunitare pentru frigidere și de modificare a Deciziei 2000/40/CE (5) expiră la 31 mai 2007.

| (5) | Decizia 2003/31/CE a Comisiei din 29 noiembrie 2002 de stabilire a criteriilor ecologice revizuite de acordare a etichetei ecologice comunitare pentru detergenți pentru mașini de spălat vase și de modificare a Deciziei 1999/427/CE (6) expiră la 31 decembrie 2007. |
| --- | --- |

(5)

Decizia 2003/31/CE a Comisiei din 29 noiembrie 2002 de stabilire a criteriilor ecologice revizuite de acordare a etichetei ecologice comunitare pentru detergenți pentru mașini de spălat vase și de modificare a Deciziei 1999/427/CE (6) expiră la 31 decembrie 2007.

| (6) | Decizia 2000/45/CE a Comisiei din 17 decembrie 1999 de stabilire a criteriilor ecologice de acordare a etichetei ecologice comunitare pentru mașini de spălat (7) expiră la 30 noiembrie 2007. |
| --- | --- |

(6)

Decizia 2000/45/CE a Comisiei din 17 decembrie 1999 de stabilire a criteriilor ecologice de acordare a etichetei ecologice comunitare pentru mașini de spălat (7) expiră la 30 noiembrie 2007.

| (7) | În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1980/2000, a fost realizată o revizuire periodică a criteriilor ecologice, precum și a cerințelor de evaluare și verificare aferente, stabilite prin deciziile menționate anterior. |
| --- | --- |

(7)

În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1980/2000, a fost realizată o revizuire periodică a criteriilor ecologice, precum și a cerințelor de evaluare și verificare aferente, stabilite prin deciziile menționate anterior.

| (8) | Ca urmare a revizuirii acestor criterii și cerințe, se impune, în toate cele șase cazuri, prelungirea cu un an a perioadei de valabilitate a criteriilor ecologice și a cerințelor de evaluare. |
| --- | --- |

(8)

Ca urmare a revizuirii acestor criterii și cerințe, se impune, în toate cele șase cazuri, prelungirea cu un an a perioadei de valabilitate a criteriilor ecologice și a cerințelor de evaluare.

| (9) | Întrucât obligația de revizuire în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1980/2000 se referă numai la criteriile ecologice și la cerințele de evaluare și verificare, este necesar ca Deciziile 2001/405/CE, 2002/255/CE, 2002/371/CE, 2004/669/CE, 2003/31/CE și 2000/45/CE să rămână în vigoare. |
| --- | --- |

(9)

Întrucât obligația de revizuire în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1980/2000 se referă numai la criteriile ecologice și la cerințele de evaluare și verificare, este necesar ca Deciziile 2001/405/CE, 2002/255/CE, 2002/371/CE, 2004/669/CE, 2003/31/CE și 2000/45/CE să rămână în vigoare.

| (10) | Prin urmare, deciziile 2001/405/CE, 2002/255/CE, 2002/371/CE, 2004/669/CE, 2003/31/CE și 2000/45/CE ar trebui modificate în consecință. |
| --- | --- |

(10)

Prin urmare, deciziile 2001/405/CE, 2002/255/CE, 2002/371/CE, 2004/669/CE, 2003/31/CE și 2000/45/CE ar trebui modificate în consecință.

| (11) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 17 din Regulamentul (CE) nr. 1980/2000, |
| --- | --- |

(11)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 17 din Regulamentul (CE) nr. 1980/2000,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Articolul 3 din Decizia 2001/405/CE se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 3

Criteriile ecologice pentru categoria «produse din hârtie absorbantă», precum și cerințele de evaluare și verificare aferente rămân valabile până la 4 mai 2008.”

Articolul 2

Articolul 4 din Decizia 2002/255/CE se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 4

Criteriile ecologice pentru categoria de produse «televizoare», precum și cerințele de evaluare și verificare aferente rămân valabile până la 31 martie 2008.”

Articolul 3

Articolul 5 din Decizia 2002/371/CE se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 5

Criteriile ecologice pentru grupa de produse «produse textile», precum și cerințele de evaluare și verificare aferente rămân valabile până la 31 mai 2008.”

Articolul 4

Articolul 5 din Decizia 2004/669/CE se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 5

Criteriile ecologice pentru categoria de produse «frigidere», precum și cerințele de evaluare și verificare aferente rămân valabile până la 31 mai 2008.”

Articolul 5

Articolul 5 din Decizia 2003/31/CE se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 5

Criteriile ecologice pentru grupa de produse «detergenți pentru mașini de spălat vase», precum și cerințele de evaluare și verificare aferente rămân valabile până la 31 decembrie 2008.”

Articolul 6

Articolul 3 din Decizia 2000/45/CE se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 3

Criteriile ecologice pentru grupa de produse «mașini de spălat», precum și cerințele de evaluare și verificare aferente rămân valabile până la 30 noiembrie 2008.”

Articolul 7

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 29 martie 2007.

Pentru Comisie

Stavros DIMAS

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 237, 21.9.2000, p. 1.

1

(2)  JO L 142, 29.5.2001, p. 10. Decizie, astfel cum a fost modificată prin Decizia 2005/384/CE (JO L 127, 20.5.2005, p. 20).

2

(3)  JO L 87, 4.4.2002, p. 53. Decizie, astfel cum a fost modificată prin Decizia 2005/384/CE.

3

(4)  JO L 133, 18.5.2002, p. 29.

4

(5)  JO L 306, 2.10.2004, p. 16.

5

(6)  JO L 9, 15.1.2003, p. 11.

6

(7)  JO L 16, 21.1.2000, p. 74. Decizie, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Decizia 2005/384/CE.

7

---

| 3.4.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 92/18 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 92/18

---

DECIZIA COMISIEI

din 30 martie 2007

privind o contribuție financiară a Comunității pentru un studiu de referință cu privire la prevalența salmonelei în rândul efectivelor de curcani, care va fi realizat în Bulgaria și România

[notificată cu numărul C(2007) 1401]

(Numai textele în limbile bulgară și română sunt autentice)

(2007/208/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Decizia 90/424/CEE a Consiliului din 26 iunie 1990 privind anumite cheltuieli în domeniul veterinar (1), în special articolul 20,

întrucât:

| (1) | Decizia 90/424/CEE cuprinde dispoziții referitoare la contribuțiile financiare ale Comunității pentru măsuri veterinare specifice. De asemenea, în conformitate cu această decizie, Comunitatea trebuie să întreprindă sau să ajute statele membre să întreprindă acțiunile tehnice și științifice necesare pentru dezvoltarea legislației sanitar-veterinare, precum și pentru dezvoltarea educației sau a formării sanitar-veterinare. |
| --- | --- |

(1)

Decizia 90/424/CEE cuprinde dispoziții referitoare la contribuțiile financiare ale Comunității pentru măsuri veterinare specifice. De asemenea, în conformitate cu această decizie, Comunitatea trebuie să întreprindă sau să ajute statele membre să întreprindă acțiunile tehnice și științifice necesare pentru dezvoltarea legislației sanitar-veterinare, precum și pentru dezvoltarea educației sau a formării sanitar-veterinare.

| (2) | Regulamentul (CE) nr. 2160/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 noiembrie 2003 privind controlul salmonelei și al altor agenți zoonotici specifici prezenți în rețeaua alimentară (2) impune stabilirea unui obiectiv comunitar pentru reducerea prevalenței salmonelei la efectivele de curcani până la sfârșitul anului 2007. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (CE) nr. 2160/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 noiembrie 2003 privind controlul salmonelei și al altor agenți zoonotici specifici prezenți în rețeaua alimentară (2) impune stabilirea unui obiectiv comunitar pentru reducerea prevalenței salmonelei la efectivele de curcani până la sfârșitul anului 2007.

| (3) | Pentru stabilirea obiectivului comunitar menționat, trebuie să fie disponibile date comparabile cu privire la prevalența salmonelei la efectivele de curcani din Bulgaria și România. Întrucât aceste informații nu sunt disponibile, trebuie realizat un studiu special pentru monitorizarea prevalenței salmonelei la curcani pe o perioadă corespunzătoare în aceste state membre. |
| --- | --- |

(3)

Pentru stabilirea obiectivului comunitar menționat, trebuie să fie disponibile date comparabile cu privire la prevalența salmonelei la efectivele de curcani din Bulgaria și România. Întrucât aceste informații nu sunt disponibile, trebuie realizat un studiu special pentru monitorizarea prevalenței salmonelei la curcani pe o perioadă corespunzătoare în aceste state membre.

| (4) | Celelalte state membre vor realiza în perioada octombrie 2006-septembrie 2007 un studiu de referință cu privire la prevalența salmonelei în rândul efectivelor de curcani, în conformitate cu Decizia 2006/662/CE a Comisiei din 29 septembrie 2006 privind o contribuție financiară a Comunității pentru un studiu de referință cu privire la prevalența salmonelei în rândul efectivelor de curcani care va fi realizat în statele membre (3). Aceleași proceduri trebuie folosite în studiile de referință din Bulgaria și România. Cu toate acestea, perioada de realizare a studiului trebuie scurtată pentru a permite analiza simultană a datelor din toate statele membre. |
| --- | --- |

(4)

Celelalte state membre vor realiza în perioada octombrie 2006-septembrie 2007 un studiu de referință cu privire la prevalența salmonelei în rândul efectivelor de curcani, în conformitate cu Decizia 2006/662/CE a Comisiei din 29 septembrie 2006 privind o contribuție financiară a Comunității pentru un studiu de referință cu privire la prevalența salmonelei în rândul efectivelor de curcani care va fi realizat în statele membre (3). Aceleași proceduri trebuie folosite în studiile de referință din Bulgaria și România. Cu toate acestea, perioada de realizare a studiului trebuie scurtată pentru a permite analiza simultană a datelor din toate statele membre.

| (5) | Acest studiu trebuie să furnizeze informațiile tehnice necesare dezvoltării legislației sanitar-veterinare comunitare. Având în vedere importanța colectării de date comparabile asupra prevalenței salmonelei la curcani în Bulgaria și România, este necesară acordarea, pentru aceste state membre, a unei contribuții financiare din partea Comunității pentru punerea în aplicare a cerințelor specifice ale studiului. Ar trebui să se ramburseze 100 % costurile suportate pentru testele de laborator, prin aplicarea unui plafon. Toate celelalte costuri, cum ar fi cele aferente eșantionării, deplasărilor și administrării, nu pot beneficia de nicio contribuție financiară comunitară. |
| --- | --- |

(5)

Acest studiu trebuie să furnizeze informațiile tehnice necesare dezvoltării legislației sanitar-veterinare comunitare. Având în vedere importanța colectării de date comparabile asupra prevalenței salmonelei la curcani în Bulgaria și România, este necesară acordarea, pentru aceste state membre, a unei contribuții financiare din partea Comunității pentru punerea în aplicare a cerințelor specifice ale studiului. Ar trebui să se ramburseze 100 % costurile suportate pentru testele de laborator, prin aplicarea unui plafon. Toate celelalte costuri, cum ar fi cele aferente eșantionării, deplasărilor și administrării, nu pot beneficia de nicio contribuție financiară comunitară.

| (6) | Contribuția financiară din partea Comunității trebuie acordată cu condiția ca studiul să se realizeze în conformitate cu dispozițiile dreptului comunitar și cu respectarea altor condiții determinate. Contribuția financiară trebuie acordată în măsura în care acțiunile prevăzute sunt îndeplinite efectiv și în măsura în care autoritățile furnizează toate informațiile necesare la termenele stabilite. |
| --- | --- |

(6)

Contribuția financiară din partea Comunității trebuie acordată cu condiția ca studiul să se realizeze în conformitate cu dispozițiile dreptului comunitar și cu respectarea altor condiții determinate. Contribuția financiară trebuie acordată în măsura în care acțiunile prevăzute sunt îndeplinite efectiv și în măsura în care autoritățile furnizează toate informațiile necesare la termenele stabilite.

| (7) | Este necesar să se precizeze cursul de schimb care urmează a fi aplicat cererilor de plată depuse în monedele naționale definite la articolul 1 litera (d) din Regulamentul (CE) nr. 2799/98 al Consiliului din 15 decembrie 1998 de stabilire a sistemului agromonetar pentru moneda euro (4). |
| --- | --- |

(7)

Este necesar să se precizeze cursul de schimb care urmează a fi aplicat cererilor de plată depuse în monedele naționale definite la articolul 1 litera (d) din Regulamentul (CE) nr. 2799/98 al Consiliului din 15 decembrie 1998 de stabilire a sistemului agromonetar pentru moneda euro (4).

| (8) | Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(8)

Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Obiectul și domeniul de aplicare

(1)   Se realizează un studiu pentru evaluarea prevalenței Salmonella spp. în Bulgaria și România, în rândul efectivelor de:

| (a) | curcani pentru carne care au făcut obiectul unei prelevări de probe cu trei săptămâni înainte ca acestea să părăsească exploatația în vederea sacrificării; |
| --- | --- |

(a)

curcani pentru carne care au făcut obiectul unei prelevări de probe cu trei săptămâni înainte ca acestea să părăsească exploatația în vederea sacrificării;

| (b) | curcani de reproducere, cu maximum 9 săptămâni înainte de sacrificare. |
| --- | --- |

(b)

curcani de reproducere, cu maximum 9 săptămâni înainte de sacrificare.

(2)   Studiul cu privire la prevalența salmonelei în rândul efectivelor menționate la alineatul (1) („efectivele”) va acoperi perioada 1 aprilie 2007-30 septembrie 2007.

(3)   În sensul prezentei decizii, prin „autoritate competentă” se înțelege autoritatea sau autoritățile unui stat membru, în sensul articolului 3 din Regulamentul (CE) nr. 2160/2003.

Articolul 2

Bază de eșantionare

(1)   Eșantionarea necesară pentru realizarea studiului se efectuează în exploatații cu cel puțin 500 de curcani pentru carne sau 250 de curcani de reproducere. În fiecare exploatație selecționată de curcani pentru carne este supus eșantionării câte un efectiv de vârstă corespunzătoare.

Cu toate acestea, dacă numărul calculat de efective de eșantionare, așa cum prevăd specificațiile tehnice, este mai mare decât numărul de exploatații disponibile având cel puțin numărul de curcani menționat la primul paragraf, se pot eșantiona până la patru efective în aceeași exploatație pentru a se atinge numărul calculat de efective. În măsura în care acest lucru este posibil, efectivele suplimentare din aceeași exploatație provin din localuri diferite de creștere a curcanilor, iar eșantioanele sunt prelevate în luni diferite.

În cazul în care numărul de efective pentru eșantionare încă nu este suficient, mai mult de patru efective vor putea fi eșantionate în cadrul aceleiași exploatații, eșantionarea vizând exploatațiile mari.

În cazul în care numărul de efective pentru eșantionare încă nu este suficient, vor putea fi eșantionate efective din exploatații având un număr mai mic de curcani decât cel specificat la primul paragraf.

(2)   Eșantionarea este realizată de autoritatea competentă sau sub controlul acesteia.

Articolul 3

Depistarea Salmonella spp. și serotipizarea izolaților corespunzători

(1)   Depistarea Salmonella spp. și serotipizarea izolaților corespunzători se efectuează în laboratoarele naționale de referință în domeniul salmonelei (LNR).

Cu toate acestea, dacă un LNR nu are capacitatea de a efectua toate analizele sau nu este laboratorul care efectuează depistarea în mod obișnuit, autoritățile competente pot desemna un număr limitat de alte laboratoare care participă la controalele oficiale ale salmonelei pentru efectuarea analizelor.

Aceste laboratoare au o experiență dovedită în ceea ce privește utilizarea metodei de depistare solicitate, aplică un sistem de asigurare a calității care respectă standardul ISO 17025 și sunt monitorizate de către LNR.

(2)   Depistarea Salmonella spp. se realizează în conformitate cu metoda recomandată de laboratorul comunitar de referință pentru salmonela.

(3)   Serotipizarea izolaților corespunzători se efectuează după schema Kaufmann-White.

Articolul 4

Colectarea datelor, evaluarea și raportarea

(1)   Autoritatea națională competentă colectează și evaluează rezultatele obținute, în conformitate cu articolul 3 al prezentei decizii, pe baza sistemului de eșantionare menționat la articolul 2 și raportează Comisiei toate datele agregate necesare și evaluarea acestora.

Comisia transmite aceste date, împreună cu datele agregate și evaluările naționale ale statelor membre, către Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară, care le examinează.

(2)   Datele agregate și rezultatele naționale menționate la alineatul (1) sunt puse la dispoziția publicului într-o formă care garantează confidențialitatea.

Articolul 5

Specificații tehnice

Sarcinile și activitățile menționate la articolele 2, 3 și 4 din prezenta decizie sunt îndeplinite în conformitate cu specificațiile tehnice SANCO/2083/2006 prezentate la reuniunea Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală la data de 18 iulie 2006, astfel cum sunt publicate pe website-ul Comisiei: http://europa.eu.int/comm/food/food/biosafety/salmonella/impl_reg_en.htm

Articolul 6

Contribuția financiară a Comunității

(1)   Comunitatea oferă o contribuție financiară Bulgariei și României pentru costurile suportate de aceste state membre pentru testele de laborator, și anume pentru depistarea bacteriologică a Salmonella spp. și pentru serotipizarea izolaților corespunzători.

(2)   Contribuția financiară maximă a Comunității va fi de:

| (a) | 20 euro pentru depistarea bacteriologică a Salmonella spp.; |
| --- | --- |

(a)

20 euro pentru depistarea bacteriologică a Salmonella spp.;

| (b) | 30 euro pentru serotipizarea izolaților corespunzători. |
| --- | --- |

(b)

30 euro pentru serotipizarea izolaților corespunzători.

Cu toate acestea, contribuția financiară a Comunității nu depășește sumele stabilite în anexa I.

Articolul 7

Condiția de acordare a unei contribuții financiare a Comunității

(1)   Contribuția financiară prevăzută la articolul 6 se acordă Bulgariei și României sub rezerva punerii în aplicare a studiului în conformitate cu dispozițiile aplicabile ale dreptului comunitar, inclusiv cele privind concurența și achizițiile publice, precum și sub rezerva respectării următoarelor condiții:

| (a) | actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru punerea în aplicare a studiului intră în vigoare cel târziu la 1 aprilie 2007; |
| --- | --- |

(a)

actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru punerea în aplicare a studiului intră în vigoare cel târziu la 1 aprilie 2007;

| (b) | un raport intermediar care vizează primele trei luni ale studiului este comunicat până la 31 iulie 2007; raportul intermediar menționat conține toate informațiile prevăzute la capitolul 6, intitulat „Rapoarte”, din cadrul specificațiilor tehnice menționate la articolul 5; |
| --- | --- |

(b)

un raport intermediar care vizează primele trei luni ale studiului este comunicat până la 31 iulie 2007; raportul intermediar menționat conține toate informațiile prevăzute la capitolul 6, intitulat „Rapoarte”, din cadrul specificațiilor tehnice menționate la articolul 5;

| (c) | până la 31 octombrie 2007, se va transmite un raport final cu privire la execuția tehnică a studiului, însoțit de documentele justificative pentru costurile generate și de rezultatele obținute în cursul perioadei 1 aprilie 2007-30 septembrie 2007; documentele justificative cu privire la costurile generate vor conține cel puțin informațiile prevăzute în anexa II; |
| --- | --- |

(c)

până la 31 octombrie 2007, se va transmite un raport final cu privire la execuția tehnică a studiului, însoțit de documentele justificative pentru costurile generate și de rezultatele obținute în cursul perioadei 1 aprilie 2007-30 septembrie 2007; documentele justificative cu privire la costurile generate vor conține cel puțin informațiile prevăzute în anexa II;

| (d) | studiul este efectiv pus în aplicare. |
| --- | --- |

(d)

studiul este efectiv pus în aplicare.

(2)   La cererea Bulgariei și a României, acestor state membre li se poate face plata unui avans de 50 % din valoarea totală menționată la anexa I.

(3)   Nerespectarea termenului prevăzut la alineatul (1) litera (c) duce la o reducere progresivă a contribuției financiare din partea Comunității, de 25 % din suma totală până la 15 noiembrie 2007, de 50 % până la 1 decembrie 2007 și de 100 % până la 15 decembrie 2007.

Articolul 8

Cursul de schimb aplicabil cheltuielilor

Din motive de eficiență administrativă, toate cheltuielile prezentate pentru acordarea unei contribuții financiare din partea Comunității trebuie exprimate în moneda euro. În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1913/2006 al Comisiei din 20 decembrie 2006 de stabilire a normelor detaliate de aplicare a sistemului agromonetar pentru moneda euro în agricultură și de modificare a anumitor regulamente (5), cursul de schimb aplicabil cheltuielilor într-o altă monedă decât euro trebuie să fie cursul stabilit cel mai recent de Banca Centrală Europeană înainte de prima zi a lunii în care solicitarea este trimisă de statul membru în cauză.

Articolul 9

Aplicare

Prezenta decizie se aplică de la 1 aprilie 2007.

Articolul 10

Destinatari

Prezenta decizie se adresează Republicii Bulgaria și României.

Adoptată la Bruxelles, 30 martie 2007.

Pentru Comisie

Markos KYPRIANOU

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 224, 18.8.1990, p. 19. Decizie, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1791/2006 (JO L 363, 20.12.2006, p. 1).

1

(2)  JO L 325, 12.12.2003, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1791/2006 al Consiliului.

2

(3)  JO L 272, 3.10.2006, p. 22.

3

(4)  JO L 349, 24.12.1998, p. 1.

4

(5)  JO L 365, 21.12.2006, p. 52.

5

---

ANEXA I

Contribuția financiară maximă a Comunității pentru Bulgaria și România

| (EUR) |
| --- |
| Stat membru | Sumă |
| Bulgaria | 2 990 |
| România | 3 250 |

(EUR)

Stat membru

Sumă

Bulgaria

2 990

România

3 250

---

ANEXA II

Raport financiar certificat referitor la punerea în aplicare a unui studiu de referință cu privire la prevalența Salmonella spp. în rândul efectivelor de curcani

Perioada de raportare: 1 aprilie 2007-30 septembrie 2007

Situația costurilor suportate pentru studiu și eligibile pentru contribuția financiară a Comunității:

Numărul de referință al deciziei Comisiei prin care se acordă o contribuție financiară a Comunității: ...

...

| Costuri generate pentru sarcini asigurate pentru/de către | Număr de teste | Totalul costurilor generate de teste în perioada de raportare (în monedă națională) |
| --- | --- | --- |
| Bacteriologie pentru Salmonella spp. | | |
| Serotipizarea izolaților de salmonela | | |

Costuri generate pentru sarcini asigurate pentru/de către

Număr de teste

Totalul costurilor generate de teste în perioada de raportare (în monedă națională)

Bacteriologie pentru Salmonella spp.

Serotipizarea izolaților de salmonela

Declarația beneficiarului

Certificăm că

| — | toate costurile menționate în situația costurilor sunt autentice și au fost generate de realizarea sarcinilor prevăzute în Decizia 2007/208/CE a Comisiei, și au fost indispensabile pentru buna îndeplinire a respectivelor sarcini; |
| --- | --- |

—

toate costurile menționate în situația costurilor sunt autentice și au fost generate de realizarea sarcinilor prevăzute în Decizia 2007/208/CE a Comisiei, și au fost indispensabile pentru buna îndeplinire a respectivelor sarcini;

| — | toate documentele justificative pentru aceste costuri sunt disponibile în vederea controlului. |
| --- | --- |

—

toate documentele justificative pentru aceste costuri sunt disponibile în vederea controlului.

Data: ...

Responsabil financiar: ...

Semnătura: ...

---

RECOMANDĂRI

Consiliu

| 3.4.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 92/23 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 92/23

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 27 martie 2007

privind actualizarea în 2007 a orientărilor generale ale politicilor economice ale statelor membre și ale Comunității și aplicarea politicilor de ocupare a forței de muncă ale statelor membre

(2007/209/CE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 99 alineatul (2) și articolul 128 alineatul (4),

având în vedere recomandarea Comisiei,

având în vedere concluziile Consiliului European din 8 și 9 martie 2007,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

întrucât:

| (1) | Consiliul European de primăvară din 2005 a revizuit Strategia de la Lisabona, concentrându-se din nou asupra creșterii economice și a gradului de ocupare a forței de muncă în Europa. |
| --- | --- |

(1)

Consiliul European de primăvară din 2005 a revizuit Strategia de la Lisabona, concentrându-se din nou asupra creșterii economice și a gradului de ocupare a forței de muncă în Europa.

| (2) | Consiliul a adoptat în iulie 2005 o recomandare cu privire la orientările generale ale politicilor economice ale statelor membre și ale Comunității (din 2005 până în 2008) (1) și o decizie privind liniile directoare ale politicilor de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), acestea formând împreună „Liniile directoare integrate pentru creștere economică și locuri de muncă”. |
| --- | --- |

(2)

Consiliul a adoptat în iulie 2005 o recomandare cu privire la orientările generale ale politicilor economice ale statelor membre și ale Comunității (din 2005 până în 2008) (1) și o decizie privind liniile directoare ale politicilor de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), acestea formând împreună „Liniile directoare integrate pentru creștere economică și locuri de muncă”.

| (3) | Statele membre au fost invitate să țină seama de liniile directoare integrate pentru creștere economică și locuri de muncă în cadrul programelor lor naționale de reformă referitoare la politicile economice și de ocupare a forței de muncă. |
| --- | --- |

(3)

Statele membre au fost invitate să țină seama de liniile directoare integrate pentru creștere economică și locuri de muncă în cadrul programelor lor naționale de reformă referitoare la politicile economice și de ocupare a forței de muncă.

| (4) | Toate statele membre au depus, până în octombrie 2005, programele lor naționale de reformă (PNR), pe care Comisia le-a evaluat, incluzând raportul asupra acestora în contribuția sa la Consiliul European de primăvară din 2006. |
| --- | --- |

(4)

Toate statele membre au depus, până în octombrie 2005, programele lor naționale de reformă (PNR), pe care Comisia le-a evaluat, incluzând raportul asupra acestora în contribuția sa la Consiliul European de primăvară din 2006.

| (5) | Consiliul European de primăvară din 2006 a luat act de aceste documente și a identificat patru domenii prioritare [cercetare, dezvoltare (C&D) și inovație, mediul de afaceri, oportunități pentru ocuparea forței de muncă și o politică integrată în domeniul energetic] în cadrul cărora s-a convenit asupra unui număr restrâns de acțiuni specifice pe care statele membre trebuie să le întreprindă până la sfârșitul anului 2007. |
| --- | --- |

(5)

Consiliul European de primăvară din 2006 a luat act de aceste documente și a identificat patru domenii prioritare [cercetare, dezvoltare (C&D) și inovație, mediul de afaceri, oportunități pentru ocuparea forței de muncă și o politică integrată în domeniul energetic] în cadrul cărora s-a convenit asupra unui număr restrâns de acțiuni specifice pe care statele membre trebuie să le întreprindă până la sfârșitul anului 2007.

| (6) | În conformitate cu concluziile Consiliului European de primăvară din 2006, statele membre au prezentat rapoartele lor anuale cu privire la aplicarea programelor naționale de reformă. |
| --- | --- |

(6)

În conformitate cu concluziile Consiliului European de primăvară din 2006, statele membre au prezentat rapoartele lor anuale cu privire la aplicarea programelor naționale de reformă.

| (7) | Aceste rapoarte anuale de punere în aplicare au fost analizate de către Comisie, aceasta prezentându-și constatările în Raportul anual de activitate din 2007 (3). |
| --- | --- |

(7)

Aceste rapoarte anuale de punere în aplicare au fost analizate de către Comisie, aceasta prezentându-și constatările în Raportul anual de activitate din 2007 (3).

| (8) | Pe baza acestei analize, este necesară formularea unor recomandări. Pentru a urma Strategia de la Lisabona pentru creștere economică și locuri de muncă într-o manieră coerentă și integrată, recomandările privind politicile economice și de ocupare a forței de muncă specifice fiecărei țări trebuie adoptate acum într-un instrument unic. Această abordare reflectă structura integrată a programelor naționale de reformă și a rapoartelor de punere în aplicare, precum și consecvența necesară între liniile directoare pentru ocuparea forței de muncă și orientările generale ale politicilor economice menționate la articolul 99 alineatul (2), astfel cum sunt subliniate la articolul 128 alineatul (2) ultima teză. |
| --- | --- |

(8)

Pe baza acestei analize, este necesară formularea unor recomandări. Pentru a urma Strategia de la Lisabona pentru creștere economică și locuri de muncă într-o manieră coerentă și integrată, recomandările privind politicile economice și de ocupare a forței de muncă specifice fiecărei țări trebuie adoptate acum într-un instrument unic. Această abordare reflectă structura integrată a programelor naționale de reformă și a rapoartelor de punere în aplicare, precum și consecvența necesară între liniile directoare pentru ocuparea forței de muncă și orientările generale ale politicilor economice menționate la articolul 99 alineatul (2), astfel cum sunt subliniate la articolul 128 alineatul (2) ultima teză.

| (9) | Pentru aplicarea integrală a Strategiei de la Lisabona pentru creștere economică și locuri de muncă, această recomandare trebuie să conțină de asemenea recomandări specifice pentru statele membre care aparțin zonei euro. |
| --- | --- |

(9)

Pentru aplicarea integrală a Strategiei de la Lisabona pentru creștere economică și locuri de muncă, această recomandare trebuie să conțină de asemenea recomandări specifice pentru statele membre care aparțin zonei euro.

| (10) | Parlamentul European a adoptat o rezoluție privind prezenta recomandare (4), |
| --- | --- |

(10)

Parlamentul European a adoptat o rezoluție privind prezenta recomandare (4),

RECOMANDĂ statelor membre să acționeze în conformitate cu orientările din anexă și să raporteze cu privire la respectarea acestora în următoarele lor rapoarte anuale de activitate cu privire la aplicarea programelor naționale de reformă, în cadrul noii Strategii de la Lisabona pentru creștere economică și locuri de muncă.

Adoptată la Bruxelles, 27 martie 2007.

Pentru Consiliu

Președintele

P. STEINBRÜCK

---

(1)  JO L 205, 6.8.2005, p. 28.

1

(2)  JO L 205, 6.8.2005, p. 21.

2

(3)  COM(2006) 816, Partea II.

3

(4)  Aviz emis la 15 februarie 2007 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

4

---

ANEXĂ

BELGIA

| 1. | În lumina analizei prezentate în Raportul anual de activitate al Comisiei pentru anul 2007 – Partea II – și în temeiul Liniilor directoare integrate pentru creștere economică și locuri de muncă, s-a ajuns la următoarele concluzii: |
| --- | --- |

1.

În lumina analizei prezentate în Raportul anual de activitate al Comisiei pentru anul 2007 – Partea II – și în temeiul Liniilor directoare integrate pentru creștere economică și locuri de muncă, s-a ajuns la următoarele concluzii:

| 2. | Belgia înregistrează progrese semnificative în ceea ce privește aplicarea și consolidarea Programului național de reformă pentru perioada 2005-2008. Deși există un oarecare risc în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice în contextul îmbătrânirii populației, cadrul de politici este în general adecvat. În ciuda progresului moderat în sectorul cercetării și dezvoltării, Belgia aplică măsurile anunțate în domeniul microeconomic și consolidează reformele deja existente în vederea creșterii investițiilor. În ceea ce privește domeniul ocupării forței de muncă, lucrurile sunt mai puțin clare și este nevoie să se întreprindă acțiuni specifice pentru a se atinge obiectivele Uniunii Europene cu privire la rata de ocupare a forței de muncă, în special pentru persoanele vârstnice. Belgia a lansat o serie de măsuri în vederea respectării angajamentelor luate în cadrul Consiliul European de primăvară din 2006. |
| --- | --- |

2.

Belgia înregistrează progrese semnificative în ceea ce privește aplicarea și consolidarea Programului național de reformă pentru perioada 2005-2008. Deși există un oarecare risc în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice în contextul îmbătrânirii populației, cadrul de politici este în general adecvat. În ciuda progresului moderat în sectorul cercetării și dezvoltării, Belgia aplică măsurile anunțate în domeniul microeconomic și consolidează reformele deja existente în vederea creșterii investițiilor. În ceea ce privește domeniul ocupării forței de muncă, lucrurile sunt mai puțin clare și este nevoie să se întreprindă acțiuni specifice pentru a se atinge obiectivele Uniunii Europene cu privire la rata de ocupare a forței de muncă, în special pentru persoanele vârstnice. Belgia a lansat o serie de măsuri în vederea respectării angajamentelor luate în cadrul Consiliul European de primăvară din 2006.

| 3. | Printre punctele forte ale Programului național belgian de reformă și ale punerii sale în aplicare se află: tendința continuă de descreștere a indicatorilor de solvabilitate; stabilizarea intensității cercetării și a dezvoltării după un declin în perioada 2002-2003; dezvoltarea unor grupuri și poli de competitivitate; îmbunătățirea situației în ceea ce privește transpunerea directivelor privind piața internă; noi măsuri în ceea ce privește îmbunătățirea reglementării și simplificarea administrativă; politica de promovare a întreprinderilor noi; măsuri de îmbunătățire a sistemului de educație alternativă; și recunoașterea formală a competențelor dobândite și a calității sistemului de învățământ tehnic. |
| --- | --- |

3.

Printre punctele forte ale Programului național belgian de reformă și ale punerii sale în aplicare se află: tendința continuă de descreștere a indicatorilor de solvabilitate; stabilizarea intensității cercetării și a dezvoltării după un declin în perioada 2002-2003; dezvoltarea unor grupuri și poli de competitivitate; îmbunătățirea situației în ceea ce privește transpunerea directivelor privind piața internă; noi măsuri în ceea ce privește îmbunătățirea reglementării și simplificarea administrativă; politica de promovare a întreprinderilor noi; măsuri de îmbunătățire a sistemului de educație alternativă; și recunoașterea formală a competențelor dobândite și a calității sistemului de învățământ tehnic.

| 4. | Domeniile de politici din cadrul Programului național belgian de reformă, în care este necesară abordarea cu maximă prioritate a aspectelor problematice, sunt: reducerea sarcinii fiscale asupra muncii și a disparităților regionale cu privire la nivelul șomajului și al gradului de ocupare a forței de muncă. În acest context, se recomandă Belgiei:






  — | să continue să își îmbunătățească fiscalitatea și să își intensifice eforturile în vederea reducerii sarcinii fiscale asupra muncii până la media existentă în țările vecine, în special prin reducerea sarcinii fiscale asupra muncitorilor necalificați; |
| --- | --- | --- |

4.

Domeniile de politici din cadrul Programului național belgian de reformă, în care este necesară abordarea cu maximă prioritate a aspectelor problematice, sunt: reducerea sarcinii fiscale asupra muncii și a disparităților regionale cu privire la nivelul șomajului și al gradului de ocupare a forței de muncă. În acest context, se recomandă Belgiei:

—

să continue să își îmbunătățească fiscalitatea și să își intensifice eforturile în vederea reducerii sarcinii fiscale asupra muncii până la media existentă în țările vecine, în special prin reducerea sarcinii fiscale asupra muncitorilor necalificați;

| — | să ia măsuri în vederea reducerii disparităților regionale privind șomajul și ocuparea forței de muncă prin intermediul unei strategii economice globale care să includă politicile active pe piața muncii, politicile de reintegrare și cele educaționale. |
| --- | --- |

—

să ia măsuri în vederea reducerii disparităților regionale privind șomajul și ocuparea forței de muncă prin intermediul unei strategii economice globale care să includă politicile active pe piața muncii, politicile de reintegrare și cele educaționale.

| 5. | În plus, este important ca, pe durata Programului național de reformă, Belgia să pună accent pe: asigurarea viabilității pe termen lung a finanțelor publice; identificarea unor politici și măsuri noi de reducere a emisiilor; îmbunătățirea concurenței pe piețele de gaz și electricitate, inclusiv prin autorități de reglementare independente și eficiente și prin măsuri suplimentare pentru operatorii de transmisie și distribuție; și creșterea ratei de ocupare a muncitorilor vârstnici și a grupurilor vulnerabile, în special prin înăsprirea criteriilor de eligibilitate pentru regimul de pensionare anticipată și prin consolidarea politicilor preventive (educație, formare) și active în materie de piață a muncii. |
| --- | --- |

5.

În plus, este important ca, pe durata Programului național de reformă, Belgia să pună accent pe: asigurarea viabilității pe termen lung a finanțelor publice; identificarea unor politici și măsuri noi de reducere a emisiilor; îmbunătățirea concurenței pe piețele de gaz și electricitate, inclusiv prin autorități de reglementare independente și eficiente și prin măsuri suplimentare pentru operatorii de transmisie și distribuție; și creșterea ratei de ocupare a muncitorilor vârstnici și a grupurilor vulnerabile, în special prin înăsprirea criteriilor de eligibilitate pentru regimul de pensionare anticipată și prin consolidarea politicilor preventive (educație, formare) și active în materie de piață a muncii.

REPUBLICA CEHĂ

| 1. | În lumina analizei prezentate în Raportul anual de activitate al Comisiei pentru anul 2007 – Partea II – și în temeiul Liniilor directoare integrate pentru creștere economică și locuri de muncă, s-a ajuns la următoarele concluzii: |
| --- | --- |

1.

În lumina analizei prezentate în Raportul anual de activitate al Comisiei pentru anul 2007 – Partea II – și în temeiul Liniilor directoare integrate pentru creștere economică și locuri de muncă, s-a ajuns la următoarele concluzii:

| 2. | Republica Cehă înregistrează un progres limitat în ceea ce privește aplicarea Programului național de reformă: progresul în anumite sectoare nu este clar evidențiat, unele reforme au fost amânate, în timp ce altele nu au fost încă inițiate. Totuși, creșterea economică puternică ar trebui să faciliteze reformele. Există oarecare riscuri în zona macroeconomică, în special în ceea ce privește consolidarea bugetară pe termen mediu și viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice în contextul îmbătrânirii populației. În general, Republica Cehă avansează relativ bine în domeniul microeconomic. Deși cheltuielile private din sectorul cercetării și dezvoltării înregistrează o evoluție favorabilă, progresul general în domeniul politicilor de cercetare și dezvoltare a fost moderat. În sectorul de ocupare a forței de muncă se impun mai multe eforturi pentru a răspunde provocării privind îmbunătățirea flexibilității pieței muncii. Progresul în ceea ce privește îndeplinirea angajamentelor făcute la Consiliul European de primăvară din 2006 este, de asemenea, neclar. |
| --- | --- |

2.

Republica Cehă înregistrează un progres limitat în ceea ce privește aplicarea Programului național de reformă: progresul în anumite sectoare nu este clar evidențiat, unele reforme au fost amânate, în timp ce altele nu au fost încă inițiate. Totuși, creșterea economică puternică ar trebui să faciliteze reformele. Există oarecare riscuri în zona macroeconomică, în special în ceea ce privește consolidarea bugetară pe termen mediu și viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice în contextul îmbătrânirii populației. În general, Republica Cehă avansează relativ bine în domeniul microeconomic. Deși cheltuielile private din sectorul cercetării și dezvoltării înregistrează o evoluție favorabilă, progresul general în domeniul politicilor de cercetare și dezvoltare a fost moderat. În sectorul de ocupare a forței de muncă se impun mai multe eforturi pentru a răspunde provocării privind îmbunătățirea flexibilității pieței muncii. Progresul în ceea ce privește îndeplinirea angajamentelor făcute la Consiliul European de primăvară din 2006 este, de asemenea, neclar.

| 3. | Printre punctele forte ale aplicării Programului național de reformă se numără măsurile pozitive pentru creșterea controlului și a transparenței în domeniul finanțelor publice; cele pentru îmbunătățirea reglementărilor și a mediului de afaceri; și cele pentru reforma programei de învățământ primar și secundar, stimularea participării în sistemul educațional terțiar și rentabilizarea muncii. |
| --- | --- |

3.

Printre punctele forte ale aplicării Programului național de reformă se numără măsurile pozitive pentru creșterea controlului și a transparenței în domeniul finanțelor publice; cele pentru îmbunătățirea reglementărilor și a mediului de afaceri; și cele pentru reforma programei de învățământ primar și secundar, stimularea participării în sistemul educațional terțiar și rentabilizarea muncii.

| 4. | Domeniile de politici din cadrul Programului național ceh de reformă, în care este necesară abordarea cu maximă prioritate a aspectelor problematice, sunt: viabilitatea finanțelor publice, dat fiind faptul că bugetul pentru anul 2007 anticipează o depășire a plafoanelor de cheltuieli și o creștere a deficitului; creșterea volumului și a eficienței cheltuielilor publice pentru sectorul cercetării și dezvoltării; îmbunătățirea securității și a flexibilității pe piața muncii; îmbunătățirea eficienței și a echității în domeniul educației și al formării profesionale și creșterea participării la învățare continuă. În acest context, se recomandă Republicii Cehe următoarele:






  — | în vederea îmbunătățirii viabilității pe termen lung a finanțelor publice, să inițieze punerea în aplicare a reformelor din sistemele de pensii și de sănătate, în special pe baza raportului privind pensiile din 2005, în care au fost implicate toate părțile interesate, și să fixeze un program strict de aplicare; |
| --- | --- | --- |

4.

Domeniile de politici din cadrul Programului național ceh de reformă, în care este necesară abordarea cu maximă prioritate a aspectelor problematice, sunt: viabilitatea finanțelor publice, dat fiind faptul că bugetul pentru anul 2007 anticipează o depășire a plafoanelor de cheltuieli și o creștere a deficitului; creșterea volumului și a eficienței cheltuielilor publice pentru sectorul cercetării și dezvoltării; îmbunătățirea securității și a flexibilității pe piața muncii; îmbunătățirea eficienței și a echității în domeniul educației și al formării profesionale și creșterea participării la învățare continuă. În acest context, se recomandă Republicii Cehe următoarele:

—

în vederea îmbunătățirii viabilității pe termen lung a finanțelor publice, să inițieze punerea în aplicare a reformelor din sistemele de pensii și de sănătate, în special pe baza raportului privind pensiile din 2005, în care au fost implicate toate părțile interesate, și să fixeze un program strict de aplicare;

| — | să întărească eforturile de îmbunătățire a colaborării dintre firmele, universitățile și instituțiile publice din sectorul cercetării și dezvoltării, crescând în același timp nivelul și eficiența investițiilor publice în domeniul cercetării și dezvoltării; |
| --- | --- |

—

să întărească eforturile de îmbunătățire a colaborării dintre firmele, universitățile și instituțiile publice din sectorul cercetării și dezvoltării, crescând în același timp nivelul și eficiența investițiilor publice în domeniul cercetării și dezvoltării;

| — | să modernizeze în continuare protecția muncii, inclusiv legislația și sistemele de impozitare și de prestații, să îmbunătățească eficiența și echitatea în domeniul educației și al formării profesionale, în special în ceea ce privește capacitatea acestora de adaptare la nevoile de pe piața muncii, să ofere stimulente pentru a investi în educație, în special pentru muncitorii în vârstă și pentru cei necalificați, și să intensifice diversificarea ofertei din învățământul terțiar. |
| --- | --- |

—

să modernizeze în continuare protecția muncii, inclusiv legislația și sistemele de impozitare și de prestații, să îmbunătățească eficiența și echitatea în domeniul educației și al formării profesionale, în special în ceea ce privește capacitatea acestora de adaptare la nevoile de pe piața muncii, să ofere stimulente pentru a investi în educație, în special pentru muncitorii în vârstă și pentru cei necalificați, și să intensifice diversificarea ofertei din învățământul terțiar.

| 5. | În plus, este important ca, pe durata Programului național de reformă, Republica Cehă să pună accent pe: îmbunătățirea sistemului de brevetare și de protecție a drepturilor de proprietate intelectuală; accelerarea progresului în sectorul TIC, inclusiv prin punerea în aplicare și monitorizarea dezvoltării unui cadru legislativ complet funcțional pentru e-guvernare; atingerea obiectivelor în ceea ce privește reducerea poverii administrative asupra întreprinderilor; dezvoltarea în continuare a accesului la resurse financiare pentru companiile inovatoare; dezvoltarea legăturilor între companiile străine și cele naționale; introducerea educației antreprenoriale în programa școlară; o mai bună integrare pe piața muncii a grupurilor dezavantajate; reducerea disparităților regionale privind nivelul de ocupare a forței de muncă; armonizarea vieții de familie cu cea profesională; abordarea disparităților salariale între sexe și punerea în aplicare a strategiei de îmbătrânire activă. |
| --- | --- |

5.

În plus, este important ca, pe durata Programului național de reformă, Republica Cehă să pună accent pe: îmbunătățirea sistemului de brevetare și de protecție a drepturilor de proprietate intelectuală; accelerarea progresului în sectorul TIC, inclusiv prin punerea în aplicare și monitorizarea dezvoltării unui cadru legislativ complet funcțional pentru e-guvernare; atingerea obiectivelor în ceea ce privește reducerea poverii administrative asupra întreprinderilor; dezvoltarea în continuare a accesului la resurse financiare pentru companiile inovatoare; dezvoltarea legăturilor între companiile străine și cele naționale; introducerea educației antreprenoriale în programa școlară; o mai bună integrare pe piața muncii a grupurilor dezavantajate; reducerea disparităților regionale privind nivelul de ocupare a forței de muncă; armonizarea vieții de familie cu cea profesională; abordarea disparităților salariale între sexe și punerea în aplicare a strategiei de îmbătrânire activă.

DANEMARCA

| 1. | În lumina analizei prezentate în Raportul anual de activitate al Comisiei pentru anul 2007 – Partea II – și în temeiul Liniilor directoare integrate pentru creștere economică și locuri de muncă, s-a ajuns la următoarele concluzii: |
| --- | --- |

1.

În lumina analizei prezentate în Raportul anual de activitate al Comisiei pentru anul 2007 – Partea II – și în temeiul Liniilor directoare integrate pentru creștere economică și locuri de muncă, s-a ajuns la următoarele concluzii:

| 2. | Danemarca înregistrează progrese deosebit de semnificative în ceea ce privește aplicarea Programului său național de reformă și a concluziilor Consiliului European de primăvară din 2006. Danemarca a continuat să dezvolte strategia sa de reformă prin Acordul asupra bunăstării sociale din iunie 2006, atât în ceea ce privește politica macroeconomică, cât și cea de ocupare a forței de muncă, și a înregistrat un progres deosebit de semnificativ în privința atingerii unui consens național asupra reformelor. Danemarca a făcut progrese și în privința politicilor microeconomice, inclusiv în domeniul concurenței. |
| --- | --- |

2.

Danemarca înregistrează progrese deosebit de semnificative în ceea ce privește aplicarea Programului său național de reformă și a concluziilor Consiliului European de primăvară din 2006. Danemarca a continuat să dezvolte strategia sa de reformă prin Acordul asupra bunăstării sociale din iunie 2006, atât în ceea ce privește politica macroeconomică, cât și cea de ocupare a forței de muncă, și a înregistrat un progres deosebit de semnificativ în privința atingerii unui consens național asupra reformelor. Danemarca a făcut progrese și în privința politicilor microeconomice, inclusiv în domeniul concurenței.

| 3. | Printre punctele forte ale Programului național danez de reformă și ale aplicării sale, se află: caracterul global și integrat al strategiei de reformă, care constituie un model pentru celelalte state membre; abordarea combinată pe termen mediu și lung, consolidată prin luarea în considerare sistematică a contribuțiilor principalelor părți interesate; abordarea pieței muncii pe baza principiilor de „flexicuritate”; strategia macroeconomică de ansamblu, urmărind viabilitatea pe termen lung a fiscalității publice, inclusiv reducerea cheltuielilor, a surplusurilor fiscale și reducerea rapidă a datoriilor guvernamentale; și măsurile solide care urmăresc creșterea ofertei de mână de lucru pe termen lung, în special acordul de a evita pensionarea anticipată. |
| --- | --- |

3.

Printre punctele forte ale Programului național danez de reformă și ale aplicării sale, se află: caracterul global și integrat al strategiei de reformă, care constituie un model pentru celelalte state membre; abordarea combinată pe termen mediu și lung, consolidată prin luarea în considerare sistematică a contribuțiilor principalelor părți interesate; abordarea pieței muncii pe baza principiilor de „flexicuritate”; strategia macroeconomică de ansamblu, urmărind viabilitatea pe termen lung a fiscalității publice, inclusiv reducerea cheltuielilor, a surplusurilor fiscale și reducerea rapidă a datoriilor guvernamentale; și măsurile solide care urmăresc creșterea ofertei de mână de lucru pe termen lung, în special acordul de a evita pensionarea anticipată.

| 4. | Este important ca, pe durata Programului său național de reformă, Danemarca să pună accent pe: măsurile luate în vederea creșterii ofertei de mână de lucru pe termen mediu, până în anul 2015, inclusiv dezvoltarea continuă a stimulentelor pentru a munci, precum și pe măsurile suplimentare pentru integrarea muncitorilor în vârstă și a imigranților pe piața muncii; continuarea reformelor propuse în legislația privind concurența și asigurarea exercitării responsabilităților aferente concurenței de către autoritățile competente; noi măsuri de suplimentare pentru interconexiunile energetice în vederea îmbunătățirii funcționării piețelor de energie electrică și gaze; identificarea unor politici și măsuri noi de reducere a emisiilor; și consolidarea politicilor specifice existente de îmbunătățire a învățământului primar și gimnazial și creșterea numărului de studenți absolvenți ai unui nivel educațional secundar superior sau terțiar, în cazul în care aceste măsuri se dovedesc a fi insuficiente pentru atingerea obiectivelor ambițioase propuse. |
| --- | --- |

4.

Este important ca, pe durata Programului său național de reformă, Danemarca să pună accent pe: măsurile luate în vederea creșterii ofertei de mână de lucru pe termen mediu, până în anul 2015, inclusiv dezvoltarea continuă a stimulentelor pentru a munci, precum și pe măsurile suplimentare pentru integrarea muncitorilor în vârstă și a imigranților pe piața muncii; continuarea reformelor propuse în legislația privind concurența și asigurarea exercitării responsabilităților aferente concurenței de către autoritățile competente; noi măsuri de suplimentare pentru interconexiunile energetice în vederea îmbunătățirii funcționării piețelor de energie electrică și gaze; identificarea unor politici și măsuri noi de reducere a emisiilor; și consolidarea politicilor specifice existente de îmbunătățire a învățământului primar și gimnazial și creșterea numărului de studenți absolvenți ai unui nivel educațional secundar superior sau terțiar, în cazul în care aceste măsuri se dovedesc a fi insuficiente pentru atingerea obiectivelor ambițioase propuse.

GERMANIA

| 1. | În lumina analizei prezentate în Raportul anual de activitate al Comisiei pentru anul 2007 – Partea II – și în temeiul Liniilor directoare integrate pentru creștere economică și locuri de muncă, s-a ajuns la următoarele concluzii: |
| --- | --- |

1.

În lumina analizei prezentate în Raportul anual de activitate al Comisiei pentru anul 2007 – Partea II – și în temeiul Liniilor directoare integrate pentru creștere economică și locuri de muncă, s-a ajuns la următoarele concluzii:

| 2. | În ansamblu, Germania înregistrează un progres semnificativ în aplicarea Programului său național de reformă, în special privind provocările-cheie la nivel macro și microeconomic și acțiunile prioritare. Germania avansează mai lent în domeniul ocupării forței de muncă. Germania răspunde destul de bine și la angajamentele făcute în Consiliul European de primăvară din 2006. |
| --- | --- |

2.

În ansamblu, Germania înregistrează un progres semnificativ în aplicarea Programului său național de reformă, în special privind provocările-cheie la nivel macro și microeconomic și acțiunile prioritare. Germania avansează mai lent în domeniul ocupării forței de muncă. Germania răspunde destul de bine și la angajamentele făcute în Consiliul European de primăvară din 2006.

| 3. | Punctele forte ale reformelor din 2006 includ progresul în domeniul consolidării și al viabilității finanțelor publice, precum și al aplicării diferitelor măsuri pentru îmbunătățirea reglementării, cum ar fi instituirea unui consiliu independent la nivel federal pentru evaluarea impactului (Normenkontrollrat) și instrumentul informatic bazat pe site-ul web „Startothek”, pentru înființarea de firme. Alte puncte forte sunt evidente în domeniul societății bazate pe cunoaștere (cercetare, dezvoltare și inovare), precum și în transparența mai mare acordată măsurilor pentru integrarea șomerilor în vârstă. |
| --- | --- |

3.

Punctele forte ale reformelor din 2006 includ progresul în domeniul consolidării și al viabilității finanțelor publice, precum și al aplicării diferitelor măsuri pentru îmbunătățirea reglementării, cum ar fi instituirea unui consiliu independent la nivel federal pentru evaluarea impactului (Normenkontrollrat) și instrumentul informatic bazat pe site-ul web „Startothek”, pentru înființarea de firme. Alte puncte forte sunt evidente în domeniul societății bazate pe cunoaștere (cercetare, dezvoltare și inovare), precum și în transparența mai mare acordată măsurilor pentru integrarea șomerilor în vârstă.

| 4. | Domeniile de politici din cadrul Programului național german de reformă, în care este necesară abordarea cu maximă prioritate a aspectelor problematice, sunt: îmbunătățirea viabilității pe termen lung a finanțelor publice; îmbunătățirea concurenței, mai ales în sectorul meseriilor și al profesiilor reglementate și pe noile piețe pentru comunicarea în bandă largă; și abordarea șomajului structural. În acest context, se recomandă Germaniei:






  — | să își îmbunătățească viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice printr-o continuă consolidare fiscală, ceea ce va duce la o reducere a datoriilor, precum și prin aplicarea reformei privind protecția sănătății, avându-se în vedere ținerea sub control a creșterii cheltuielilor și majorarea eficienței în sectorul sanitar; |
| --- | --- | --- |

4.

Domeniile de politici din cadrul Programului național german de reformă, în care este necesară abordarea cu maximă prioritate a aspectelor problematice, sunt: îmbunătățirea viabilității pe termen lung a finanțelor publice; îmbunătățirea concurenței, mai ales în sectorul meseriilor și al profesiilor reglementate și pe noile piețe pentru comunicarea în bandă largă; și abordarea șomajului structural. În acest context, se recomandă Germaniei:

—

să își îmbunătățească viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice printr-o continuă consolidare fiscală, ceea ce va duce la o reducere a datoriilor, precum și prin aplicarea reformei privind protecția sănătății, avându-se în vedere ținerea sub control a creșterii cheltuielilor și majorarea eficienței în sectorul sanitar;

| — | să îmbunătățească cadrul pentru concurența pe piețele de produse și servicii, mai ales prin continua relaxare a regulilor restrictive în sectorul meseriilor și al profesiilor reglementate și prin reglementarea eficientă a pieței angro a accesului de tip bitstream; |
| --- | --- |

—

să îmbunătățească cadrul pentru concurența pe piețele de produse și servicii, mai ales prin continua relaxare a regulilor restrictive în sectorul meseriilor și al profesiilor reglementate și prin reglementarea eficientă a pieței angro a accesului de tip bitstream;

| — | să abordeze șomajul structural inclusiv prin integrarea pe piața muncii a muncitorilor necalificați printr-un acces mai bun la posibilitățile de calificare, urmărind aplicarea reformei propuse pentru sistemul de impozitare și de prestații de securitate socială, prin asigurarea de servicii de ocupare a forței de muncă mai eficiente pentru șomerii aflați de mult timp în șomaj și prin ameliorarea integrării ocupaționale a tinerilor. |
| --- | --- |

—

să abordeze șomajul structural inclusiv prin integrarea pe piața muncii a muncitorilor necalificați printr-un acces mai bun la posibilitățile de calificare, urmărind aplicarea reformei propuse pentru sistemul de impozitare și de prestații de securitate socială, prin asigurarea de servicii de ocupare a forței de muncă mai eficiente pentru șomerii aflați de mult timp în șomaj și prin ameliorarea integrării ocupaționale a tinerilor.

| 5. | În plus, este important ca, pe durata Programului național de reformă, Germania să pună accent pe: îmbunătățirea procedurilor de achiziții publice; îmbunătățirea cadrului pentru concurența în sectorul transportului feroviar, precum și în rețelele de gaz și electricitate, domenii în care concurența este insuficientă din cauza nivelului înalt de concentrare; accelerarea înființării de firme și facilitarea recrutării primului angajat; consolidarea măsurilor existente menite să amelioreze învățarea continuă, inclusiv prin consolidarea formării profesionale a adulților; îmbunătățirea ofertei de infrastructuri pentru îngrijirea copilului. |
| --- | --- |

5.

În plus, este important ca, pe durata Programului național de reformă, Germania să pună accent pe: îmbunătățirea procedurilor de achiziții publice; îmbunătățirea cadrului pentru concurența în sectorul transportului feroviar, precum și în rețelele de gaz și electricitate, domenii în care concurența este insuficientă din cauza nivelului înalt de concentrare; accelerarea înființării de firme și facilitarea recrutării primului angajat; consolidarea măsurilor existente menite să amelioreze învățarea continuă, inclusiv prin consolidarea formării profesionale a adulților; îmbunătățirea ofertei de infrastructuri pentru îngrijirea copilului.

ESTONIA

| 1. | În lumina analizei prezentate în Raportul anual de activitate al Comisiei pentru anul 2007 – Partea II – și în temeiul Liniilor directoare integrate pentru creștere economică și locuri de muncă, s-a ajuns la următoarele concluzii: |
| --- | --- |

1.

În lumina analizei prezentate în Raportul anual de activitate al Comisiei pentru anul 2007 – Partea II – și în temeiul Liniilor directoare integrate pentru creștere economică și locuri de muncă, s-a ajuns la următoarele concluzii:

| 2. | Estonia înregistrează un progres deosebit de semnificativ în punerea în aplicare a măsurilor ce răspund provocărilor-cheie ale țării din sectorul cercetării, al dezvoltării, al inovării și al ocupării forței de muncă, precum și celor patru acțiuni prioritare formulate de către Consiliul European de primăvară din 2006. Estonia face de asemenea eforturi impresionante pentru a asigura coerența între Programul național de reformă și politica de coeziune, iar raportul de punere în aplicare poate fi considerat un model în această privință. |
| --- | --- |

2.

Estonia înregistrează un progres deosebit de semnificativ în punerea în aplicare a măsurilor ce răspund provocărilor-cheie ale țării din sectorul cercetării, al dezvoltării, al inovării și al ocupării forței de muncă, precum și celor patru acțiuni prioritare formulate de către Consiliul European de primăvară din 2006. Estonia face de asemenea eforturi impresionante pentru a asigura coerența între Programul național de reformă și politica de coeziune, iar raportul de punere în aplicare poate fi considerat un model în această privință.

| 3. | Printre punctele forte ale Programului național estonian de reformă și ale aplicării sale se află: reactualizarea câtorva obiective de politici, ceea ce denotă o abordare ambițioasă; înființarea noului Birou de strategie pentru consolidarea punerii în aplicare a măsurilor, care constituie un bun exemplu pentru celelalte state membre; politicile macroeconomice de succes propuse în Programul național de reformă cu privire la viabilitatea fiscală și crearea de condiții favorabile pentru creșterea ocupării forței de muncă; efortul considerabil făcut pentru a crește cheltuielile, atât private, cât și publice, din sectorul cercetării și dezvoltării și pentru a îmbunătăți condițiile-cadru pentru cercetare și dezvoltare în domeniul afacerilor; măsurile în vederea facilitării înființării de IMM-uri inovatoare și cele de finanțare a acestora; progresul într-o gamă largă de probleme privind protecția mediului, mai ales cele legate de reforma privind taxa de ecologie. |
| --- | --- |

3.

Printre punctele forte ale Programului național estonian de reformă și ale aplicării sale se află: reactualizarea câtorva obiective de politici, ceea ce denotă o abordare ambițioasă; înființarea noului Birou de strategie pentru consolidarea punerii în aplicare a măsurilor, care constituie un bun exemplu pentru celelalte state membre; politicile macroeconomice de succes propuse în Programul național de reformă cu privire la viabilitatea fiscală și crearea de condiții favorabile pentru creșterea ocupării forței de muncă; efortul considerabil făcut pentru a crește cheltuielile, atât private, cât și publice, din sectorul cercetării și dezvoltării și pentru a îmbunătăți condițiile-cadru pentru cercetare și dezvoltare în domeniul afacerilor; măsurile în vederea facilitării înființării de IMM-uri inovatoare și cele de finanțare a acestora; progresul într-o gamă largă de probleme privind protecția mediului, mai ales cele legate de reforma privind taxa de ecologie.

| 4. | Va fi important ca, pe perioada Programului național de reformă, Estonia să se axeze pe: prioritizarea mai clară și îmbunătățită a cooperării interministeriale pentru o utilizare mai eficientă a cheltuielilor în sectorul cercetării, al dezvoltării și al inovării; consolidarea eforturilor de transpunere a rezultatelor cercetării și dezvoltării în servicii și produse inovatoare; încurajarea unei cooperări mai strânse între universități și întreprinderi; aplicarea susținută a politicii concurențiale proactive planificate; îmbunătățirea flexibilității pieței muncii prin dezvoltarea continuă și reînnoirea legislației muncii; consolidarea politicilor actuale în materie de piață a muncii și ridicarea nivelului de calificare a forței de muncă prin consolidarea reformelor în educație și prin învățare continuă. |
| --- | --- |

4.

Va fi important ca, pe perioada Programului național de reformă, Estonia să se axeze pe: prioritizarea mai clară și îmbunătățită a cooperării interministeriale pentru o utilizare mai eficientă a cheltuielilor în sectorul cercetării, al dezvoltării și al inovării; consolidarea eforturilor de transpunere a rezultatelor cercetării și dezvoltării în servicii și produse inovatoare; încurajarea unei cooperări mai strânse între universități și întreprinderi; aplicarea susținută a politicii concurențiale proactive planificate; îmbunătățirea flexibilității pieței muncii prin dezvoltarea continuă și reînnoirea legislației muncii; consolidarea politicilor actuale în materie de piață a muncii și ridicarea nivelului de calificare a forței de muncă prin consolidarea reformelor în educație și prin învățare continuă.

GRECIA

| 1. | În lumina analizei prezentate în Raportul anual de activitate al Comisiei pentru anul 2007 – Partea II – și în temeiul Liniilor directoare integrate pentru creștere economică și locuri de muncă, s-a ajuns la următoarele concluzii: |
| --- | --- |

1.

În lumina analizei prezentate în Raportul anual de activitate al Comisiei pentru anul 2007 – Partea II – și în temeiul Liniilor directoare integrate pentru creștere economică și locuri de muncă, s-a ajuns la următoarele concluzii:

| 2. | Grecia înregistrează unele progrese în aplicarea Programului său național de reformă, acestea fiind însă mai limitate în ceea ce privește aspectul macroeconomic și cel al ocupării forței de muncă. Grecia avansează relativ rapid în domeniul macroeconomic, în timp ce în domeniul microeconomic și al ocupării forței de muncă sunt necesare progrese suplimentare. Grecia răspunde parțial la angajamentele luate în cadrul Consiliului European de primăvară din 2006. În ceea ce privește guvernarea, o mai bună coordonare între nivelurile administrative ar putea consolida în continuare cooperarea constructivă care a fost stabilită deja și care se bucură de o gamă largă de participanți. |
| --- | --- |

2.

Grecia înregistrează unele progrese în aplicarea Programului său național de reformă, acestea fiind însă mai limitate în ceea ce privește aspectul macroeconomic și cel al ocupării forței de muncă. Grecia avansează relativ rapid în domeniul macroeconomic, în timp ce în domeniul microeconomic și al ocupării forței de muncă sunt necesare progrese suplimentare. Grecia răspunde parțial la angajamentele luate în cadrul Consiliului European de primăvară din 2006. În ceea ce privește guvernarea, o mai bună coordonare între nivelurile administrative ar putea consolida în continuare cooperarea constructivă care a fost stabilită deja și care se bucură de o gamă largă de participanți.

| 3. | Printre punctele forte ale Programului național de reformă al Greciei și ale aplicării sale se numără progresul semnificativ în consolidarea finanțelor publice. Există semne promițătoare de progres în: îmbunătățirea alocării de resurse publice; îmbunătățirea mediului de afaceri; cercetare, dezvoltare și inovare; TIC; participarea femeilor pe piața muncii, la rata totală de șomaj și la educație și formare profesională. Aspectele calitative ale creșterii economice au fost îmbunătățite, o contribuție majoră revenind în acest sens investițiilor private. |
| --- | --- |

3.

Printre punctele forte ale Programului național de reformă al Greciei și ale aplicării sale se numără progresul semnificativ în consolidarea finanțelor publice. Există semne promițătoare de progres în: îmbunătățirea alocării de resurse publice; îmbunătățirea mediului de afaceri; cercetare, dezvoltare și inovare; TIC; participarea femeilor pe piața muncii, la rata totală de șomaj și la educație și formare profesională. Aspectele calitative ale creșterii economice au fost îmbunătățite, o contribuție majoră revenind în acest sens investițiilor private.

| 4. | Domeniile de politici din cadrul Programului național de reformă din Grecia, în care este necesară abordarea cu maximă prioritate a aspectelor problematice, sunt: îmbunătățirea viabilității pe termen lung a finanțelor publice prin reformarea sistemului de pensii; modernizarea administrației publice; măsuri mai puternice pentru a crește gradul de ocupare a forței de muncă, abordarea problemei șomajului și a muncii fără forme legale, modernizarea protecției muncii și promovarea mobilității forței de muncă; și creșterea calității și a importanței pe piața muncii a educației și a formării profesionale. În acest context, se recomandă Greciei:






  — | să asigure continuarea consolidării fiscale și a reducerii datoriilor și stabilirea unui program pentru aplicarea reformei din sistemul de pensii, avându-se în vedere îmbunătățirea viabilității pe termen lung a finanțelor publice; |
| --- | --- | --- |

4.

Domeniile de politici din cadrul Programului național de reformă din Grecia, în care este necesară abordarea cu maximă prioritate a aspectelor problematice, sunt: îmbunătățirea viabilității pe termen lung a finanțelor publice prin reformarea sistemului de pensii; modernizarea administrației publice; măsuri mai puternice pentru a crește gradul de ocupare a forței de muncă, abordarea problemei șomajului și a muncii fără forme legale, modernizarea protecției muncii și promovarea mobilității forței de muncă; și creșterea calității și a importanței pe piața muncii a educației și a formării profesionale. În acest context, se recomandă Greciei:

—

să asigure continuarea consolidării fiscale și a reducerii datoriilor și stabilirea unui program pentru aplicarea reformei din sistemul de pensii, avându-se în vedere îmbunătățirea viabilității pe termen lung a finanțelor publice;

| — | să modernizeze administrația publică prin dezvoltarea unor mijloace eficiente de reglementare, control și aplicare, aceasta incluzând îmbunătățirea calificării funcționarilor publici, pentru a asigura utilizarea eficientă a fondurilor structurale; |
| --- | --- |

—

să modernizeze administrația publică prin dezvoltarea unor mijloace eficiente de reglementare, control și aplicare, aceasta incluzând îmbunătățirea calificării funcționarilor publici, pentru a asigura utilizarea eficientă a fondurilor structurale;

| — | să modernizeze protecția muncii, inclusiv legislația, să reducă sarcina fiscală, să întărească politicile active privind forța de muncă pentru a crește flexibilitatea și securitatea pe piața muncii și pentru a transforma munca fără forme legale în muncă legală; |
| --- | --- |

—

să modernizeze protecția muncii, inclusiv legislația, să reducă sarcina fiscală, să întărească politicile active privind forța de muncă pentru a crește flexibilitatea și securitatea pe piața muncii și pentru a transforma munca fără forme legale în muncă legală;

| — | să continue reformele din sistemul de învățământ și să crească investițiile în învățământul obligatoriu și în învățământul superior, să accelereze punerea în aplicare a reformei privind învățarea continuă și să îmbunătățească calitatea și capacitatea de reacție la necesitățile pieței muncii, să reducă abandonul școlar timpuriu și să crească gradul de participare al adulților. |
| --- | --- |

—

să continue reformele din sistemul de învățământ și să crească investițiile în învățământul obligatoriu și în învățământul superior, să accelereze punerea în aplicare a reformei privind învățarea continuă și să îmbunătățească calitatea și capacitatea de reacție la necesitățile pieței muncii, să reducă abandonul școlar timpuriu și să crească gradul de participare al adulților.

| 5. | În plus, este important ca, pe durata Programului național de reformă, Grecia să pună accent pe: accelerarea eforturilor de a defini o strategie de cercetare și inovare și de a crește investițiile în sectorul cercetării și dezvoltării; îmbunătățirea transpunerii directivelor privind piața internă; accelerarea progresului în vederea atingerii obiectivelor de politici pentru IMM-uri, stabilite la Consiliul European de primăvară din 2006; aplicarea politicilor de stimulare a participării femeilor pe piața muncii; și punerea în aplicare a unei strategii consecvente privind îmbătrânirea activă. |
| --- | --- |

5.

În plus, este important ca, pe durata Programului național de reformă, Grecia să pună accent pe: accelerarea eforturilor de a defini o strategie de cercetare și inovare și de a crește investițiile în sectorul cercetării și dezvoltării; îmbunătățirea transpunerii directivelor privind piața internă; accelerarea progresului în vederea atingerii obiectivelor de politici pentru IMM-uri, stabilite la Consiliul European de primăvară din 2006; aplicarea politicilor de stimulare a participării femeilor pe piața muncii; și punerea în aplicare a unei strategii consecvente privind îmbătrânirea activă.

SPANIA

| 1. | În lumina analizei prezentate în Raportul anual de activitate al Comisiei pentru anul 2007 – Partea II – și în temeiul Liniilor directoare integrate pentru creștere economică și locuri de muncă, s-a ajuns la următoarele concluzii: |
| --- | --- |

1.

În lumina analizei prezentate în Raportul anual de activitate al Comisiei pentru anul 2007 – Partea II – și în temeiul Liniilor directoare integrate pentru creștere economică și locuri de muncă, s-a ajuns la următoarele concluzii:

| 2. | Spania înregistrează progrese semnificative în ceea ce privește aplicarea Programului său național de reformă și a angajamentelor luate la Consiliul European de primăvară din 2006. Aplicarea pe viitor a noilor legi și măsuri privind cele șapte domenii de politici-cheie este acum esențială pentru a crește ocuparea forței de muncă și productivitatea și pentru a progresa spre alinierea totală a PIB pe cap de locuitor la cel din UE-25. |
| --- | --- |

2.

Spania înregistrează progrese semnificative în ceea ce privește aplicarea Programului său național de reformă și a angajamentelor luate la Consiliul European de primăvară din 2006. Aplicarea pe viitor a noilor legi și măsuri privind cele șapte domenii de politici-cheie este acum esențială pentru a crește ocuparea forței de muncă și productivitatea și pentru a progresa spre alinierea totală a PIB pe cap de locuitor la cel din UE-25.

| 3. | Punctele forte importante în ceea ce privește aplicarea și consolidarea Programului național de reformă spaniol includ: o reducere mai rapidă decât cea prevăzută a datoriilor guvernamentale; progrese semnificative în aplicarea planului de cercetare, dezvoltare și inovare; includerea antreprenoriatului în programa națională pentru toate nivelurile de învățământ; progresul înregistrat în materie de dialog social, astfel cum a fost reflectat în acordul tripartit global din mai 2006, precum și progresul satisfăcător în îndeplinirea obiectivelor cuantificate, în special cele privitoare la încadrarea în muncă a femeilor. |
| --- | --- |

3.

Punctele forte importante în ceea ce privește aplicarea și consolidarea Programului național de reformă spaniol includ: o reducere mai rapidă decât cea prevăzută a datoriilor guvernamentale; progrese semnificative în aplicarea planului de cercetare, dezvoltare și inovare; includerea antreprenoriatului în programa națională pentru toate nivelurile de învățământ; progresul înregistrat în materie de dialog social, astfel cum a fost reflectat în acordul tripartit global din mai 2006, precum și progresul satisfăcător în îndeplinirea obiectivelor cuantificate, în special cele privitoare la încadrarea în muncă a femeilor.

| 4. | Domeniile de politici din cadrul Programului național spaniol de reformă, unde este necesară abordarea cu maximă prioritate a aspectelor problematice, sunt: îmbunătățirea concurenței pe piețele de electricitate și reducerea în continuare a segmentării pe piața muncii; continuarea îmbunătățirilor în domeniul educației și al formării profesionale. În acest context, se recomandă Spaniei:






  — | să ia măsuri pe viitor pentru creșterea concurenței în sectorul energetic, mai ales prin îmbunătățirea capacității de interconectare transfrontalieră pentru a se asigura securitatea aprovizionării; |
| --- | --- | --- |

4.

Domeniile de politici din cadrul Programului național spaniol de reformă, unde este necesară abordarea cu maximă prioritate a aspectelor problematice, sunt: îmbunătățirea concurenței pe piețele de electricitate și reducerea în continuare a segmentării pe piața muncii; continuarea îmbunătățirilor în domeniul educației și al formării profesionale. În acest context, se recomandă Spaniei:

—

să ia măsuri pe viitor pentru creșterea concurenței în sectorul energetic, mai ales prin îmbunătățirea capacității de interconectare transfrontalieră pentru a se asigura securitatea aprovizionării;

| — | să modernizeze protecția muncii, inclusiv legislația, bazându-se pe măsurile recent adoptate, să crească flexibilitatea și securitatea pe piața muncii; să lupte împotriva segmentării; și să crească atractivitatea muncii cu timp parțial; |
| --- | --- |

—

să modernizeze protecția muncii, inclusiv legislația, bazându-se pe măsurile recent adoptate, să crească flexibilitatea și securitatea pe piața muncii; să lupte împotriva segmentării; și să crească atractivitatea muncii cu timp parțial;

| — | să continue eforturile de punere în aplicare a noului model de formare, care cuprinde formarea ocupațională și cea vocațională, pentru a răspunde mai bine nevoilor pieței muncii; și să asigure punerea eficientă în aplicare a reformelor din domeniul educației, inclusiv la nivel regional, pentru a reduce abandonul școlar timpuriu. |
| --- | --- |

—

să continue eforturile de punere în aplicare a noului model de formare, care cuprinde formarea ocupațională și cea vocațională, pentru a răspunde mai bine nevoilor pieței muncii; și să asigure punerea eficientă în aplicare a reformelor din domeniul educației, inclusiv la nivel regional, pentru a reduce abandonul școlar timpuriu.

| 5. | În plus, este important ca, pe durata Programului național de reformă, Spania să pună accent pe: nevoia de a ține sub control inflația pe termen mediu; sporirea concurenței în sectorul de servicii profesionale și pe piețele de vânzare cu amănuntul; îmbunătățirea cadrului de reglementare; punerea în aplicare a măsurilor de protecție a mediului, în special în vederea reducerii emisiilor de CO2; ridicarea nivelului de calificare și al productivității și integrarea imigranților pe piața muncii; creșterea accesului la infrastructurile pentru îngrijirea copiilor, punerea în aplicare a măsurilor prevăzute privind piața imobiliară în vederea reducerii treptate și pe termen mediu a presiunilor legate de prețul locuințelor; și adoptarea de reforme ale sistemelor de pensii și de sănătate, care au de asemenea un impact favorabil asupra viabilității fiscale pe termen lung. |
| --- | --- |

5.

În plus, este important ca, pe durata Programului național de reformă, Spania să pună accent pe: nevoia de a ține sub control inflația pe termen mediu; sporirea concurenței în sectorul de servicii profesionale și pe piețele de vânzare cu amănuntul; îmbunătățirea cadrului de reglementare; punerea în aplicare a măsurilor de protecție a mediului, în special în vederea reducerii emisiilor de CO2; ridicarea nivelului de calificare și al productivității și integrarea imigranților pe piața muncii; creșterea accesului la infrastructurile pentru îngrijirea copiilor, punerea în aplicare a măsurilor prevăzute privind piața imobiliară în vederea reducerii treptate și pe termen mediu a presiunilor legate de prețul locuințelor; și adoptarea de reforme ale sistemelor de pensii și de sănătate, care au de asemenea un impact favorabil asupra viabilității fiscale pe termen lung.

FRANȚA

| 1. | În lumina analizei prezentate în Raportul anual de activitate al Comisiei pentru anul 2007 – Partea a II-a – și în temeiul Liniilor directoare integrate pentru creștere economică și locuri de muncă, s-a ajuns la următoarele concluzii: |
| --- | --- |

1.

În lumina analizei prezentate în Raportul anual de activitate al Comisiei pentru anul 2007 – Partea a II-a – și în temeiul Liniilor directoare integrate pentru creștere economică și locuri de muncă, s-a ajuns la următoarele concluzii:

| 2. | Franța a realizat progrese semnificative în ceea ce privește punerea în aplicare a Programului național de reformă și a angajamentelor luate în cadrul Consiliului European de primăvară din 2006. Într-un context economic favorabil, Franța își continuă efortul de consolidare bugetară, căutând, în același timp, să își mărească potențialul de creștere, în special prin noi angajamente în favoarea cercetării și a inovării. Performanțele sale în materie de ocupare a forței de muncă s-au îmbunătățit, dar rămân în continuare neclare. |
| --- | --- |

2.

Franța a realizat progrese semnificative în ceea ce privește punerea în aplicare a Programului național de reformă și a angajamentelor luate în cadrul Consiliului European de primăvară din 2006. Într-un context economic favorabil, Franța își continuă efortul de consolidare bugetară, căutând, în același timp, să își mărească potențialul de creștere, în special prin noi angajamente în favoarea cercetării și a inovării. Performanțele sale în materie de ocupare a forței de muncă s-au îmbunătățit, dar rămân în continuare neclare.

| 3. | Printre punctele forte ale reformelor abordate, instituirea de poli de competitivitate și de noi structuri pentru cercetare și inovare pare foarte promițătoare, ca și obiectivul de a consacra 3 % din PIB cercetării până în 2010. Recenta reformă a cadrului de reglementare a finanțelor publice ar trebui să contribuie decisiv la o mai bună gestionare a cheltuielilor publice. Scăderea șomajului, pentru prima dată după 2001, reprezintă o evoluție pozitivă, iar măsurile recente în favoarea tinerilor aflați în căutarea unui loc de muncă par a se îndrepta în direcția bună. În ceea ce privește gradul de angajare a muncitorilor vârstnici, se fac primii pași în cadrul unui plan național de acțiune aprobat în iunie 2006. |
| --- | --- |

3.

Printre punctele forte ale reformelor abordate, instituirea de poli de competitivitate și de noi structuri pentru cercetare și inovare pare foarte promițătoare, ca și obiectivul de a consacra 3 % din PIB cercetării până în 2010. Recenta reformă a cadrului de reglementare a finanțelor publice ar trebui să contribuie decisiv la o mai bună gestionare a cheltuielilor publice. Scăderea șomajului, pentru prima dată după 2001, reprezintă o evoluție pozitivă, iar măsurile recente în favoarea tinerilor aflați în căutarea unui loc de muncă par a se îndrepta în direcția bună. În ceea ce privește gradul de angajare a muncitorilor vârstnici, se fac primii pași în cadrul unui plan național de acțiune aprobat în iunie 2006.

| 4. | Domeniile de acțiune în care aspectele problematice ale Programului național francez de reformă trebuie abordate cu maximă prioritate sunt următoarele: permanentizarea îmbunătățirii situației finanțelor publice prin asigurarea respectării angajamentelor luate de către stat și monitorizarea evoluției finanțelor locale și a cheltuielilor de securitate socială; cadrul concurențial în anumite industrii de rețea și ramuri din transport; și punerea în aplicare a unei strategii de ansamblu pentru a asigura o mobilitate mai mare a pieței muncii și a asigura carierele individuale, cât și pentru menținerea în activitate a muncitorilor vârstnici, inclusiv prin asigurarea unui acces mai bun la învățarea continuă. În acest context, se recomandă Franței:






  — | să asigure viabilitatea finanțelor sale publice, având în vedere procesul de îmbătrânire a populației, printr-o aprofundare a consolidării bugetare și printr-o reducere a datoriilor. Reuniunea privitoare la sistemele de pensii din 2008 va trebui să păstreze avantajele legate de punerea în aplicare a reformei din 2003; |
| --- | --- | --- |

4.

Domeniile de acțiune în care aspectele problematice ale Programului național francez de reformă trebuie abordate cu maximă prioritate sunt următoarele: permanentizarea îmbunătățirii situației finanțelor publice prin asigurarea respectării angajamentelor luate de către stat și monitorizarea evoluției finanțelor locale și a cheltuielilor de securitate socială; cadrul concurențial în anumite industrii de rețea și ramuri din transport; și punerea în aplicare a unei strategii de ansamblu pentru a asigura o mobilitate mai mare a pieței muncii și a asigura carierele individuale, cât și pentru menținerea în activitate a muncitorilor vârstnici, inclusiv prin asigurarea unui acces mai bun la învățarea continuă. În acest context, se recomandă Franței:

—

să asigure viabilitatea finanțelor sale publice, având în vedere procesul de îmbătrânire a populației, printr-o aprofundare a consolidării bugetare și printr-o reducere a datoriilor. Reuniunea privitoare la sistemele de pensii din 2008 va trebui să păstreze avantajele legate de punerea în aplicare a reformei din 2003;

| — | să îmbunătățească concurența în domeniile gazului, electricității și transportului feroviar de marfă; |
| --- | --- |

—

să îmbunătățească concurența în domeniile gazului, electricității și transportului feroviar de marfă;

| — | să susțină învățarea continuă și să modernizeze protecția muncii pentru a favoriza flexibilitatea și securitatea pe piața forței de muncă și pentru a combate segmentarea între tipurile de contract, facilitând tranzițiile între contractele cu durată determinată și contractele cu durată nedeterminată. |
| --- | --- |

—

să susțină învățarea continuă și să modernizeze protecția muncii pentru a favoriza flexibilitatea și securitatea pe piața forței de muncă și pentru a combate segmentarea între tipurile de contract, facilitând tranzițiile între contractele cu durată determinată și contractele cu durată nedeterminată.

| 5. | În plus, este important ca, pe ansamblul perioadei acoperite de Programul național de reformă, Franța să se concentreze asupra: consolidării concurenței în sectorul meseriilor și al profesiilor reglementate; consolidării politicilor de ameliorare a reglementării și de încurajare a antreprenoriatului, în special în ceea ce privește sprijinirea întreprinderilor nou-înființate și promovarea spiritului antreprenorial în societate; și asupra adoptării de măsuri noi în vederea creșterii ofertei de mână de lucru. |
| --- | --- |

5.

În plus, este important ca, pe ansamblul perioadei acoperite de Programul național de reformă, Franța să se concentreze asupra: consolidării concurenței în sectorul meseriilor și al profesiilor reglementate; consolidării politicilor de ameliorare a reglementării și de încurajare a antreprenoriatului, în special în ceea ce privește sprijinirea întreprinderilor nou-înființate și promovarea spiritului antreprenorial în societate; și asupra adoptării de măsuri noi în vederea creșterii ofertei de mână de lucru.

IRLANDA

| 1. | În baza analizei prezentate în Raportul anual de activitate al Comisiei pentru anul 2007 – Partea II – și în temeiul Liniilor directoare integrate pentru creștere economică și locuri de muncă, s-a ajuns la următoarele concluzii: |
| --- | --- |

1.

În baza analizei prezentate în Raportul anual de activitate al Comisiei pentru anul 2007 – Partea II – și în temeiul Liniilor directoare integrate pentru creștere economică și locuri de muncă, s-a ajuns la următoarele concluzii:

| 2. | Irlanda înregistrează progrese deosebit de semnificative în ceea ce privește aplicarea Programului său național de reformă și a angajamentelor luate la Consiliul European de primăvară din 2006. Mai mult decât atât, gestionarea Strategiei pentru creștere economică și locuri de muncă a câștigat transparență politică, în special datorită acordului de parteneriat social recent încheiat, numit „Spre 2016”. |
| --- | --- |

2.

Irlanda înregistrează progrese deosebit de semnificative în ceea ce privește aplicarea Programului său național de reformă și a angajamentelor luate la Consiliul European de primăvară din 2006. Mai mult decât atât, gestionarea Strategiei pentru creștere economică și locuri de muncă a câștigat transparență politică, în special datorită acordului de parteneriat social recent încheiat, numit „Spre 2016”.

| 3. | Printre punctele forte ale Programului național irlandez de reformă și ale aplicării sale, se află: Strategia referitoare la știință, tehnologie și inovare 2007-2013, recent adoptată, și creșterea substanțială a investițiilor publice în cercetare și dezvoltare; recunoașterea necesității de a da prioritate investițiilor publice în infrastructură și altor cheltuieli pentru promovarea creșterii economice; măsuri în vederea combaterii abandonului școlar timpuriu și perfecționării competențelor, cum ar fi binevenitul angajament de dezvoltare până în 2007 a unei strategii naționale pe termen lung în materie de îmbunătățire a competențelor. |
| --- | --- |

3.

Printre punctele forte ale Programului național irlandez de reformă și ale aplicării sale, se află: Strategia referitoare la știință, tehnologie și inovare 2007-2013, recent adoptată, și creșterea substanțială a investițiilor publice în cercetare și dezvoltare; recunoașterea necesității de a da prioritate investițiilor publice în infrastructură și altor cheltuieli pentru promovarea creșterii economice; măsuri în vederea combaterii abandonului școlar timpuriu și perfecționării competențelor, cum ar fi binevenitul angajament de dezvoltare până în 2007 a unei strategii naționale pe termen lung în materie de îmbunătățire a competențelor.

| 4. | Este important ca, pe durata Programului național de reformă, Irlanda să pună accent pe: accelerarea procesului de formulare de măsuri concrete pentru reforma sistemului de pensii; măsuri suplimentare pentru reducerea emisiilor; accelerarea progresului în creșterea participării pe piața muncii, inclusiv prin înființarea unei infrastructuri pentru îngrijirea copilului, dezvoltarea în continuare a unui cadru de politici pentru piața muncii și integrarea socială a imigranților, precum și prin punerea unui accent deosebit pe sprijinirea muncitorilor în vârstă și a celor necalificați. Nivelul intermediar al investițiilor în sectorul cercetării și dezvoltării trebuie stabilit pentru 2010, iar dezvoltarea pieței imobiliare, care poate afecta perspectivele de dezvoltare pe termen mediu, trebuie atent monitorizată. |
| --- | --- |

4.

Este important ca, pe durata Programului național de reformă, Irlanda să pună accent pe: accelerarea procesului de formulare de măsuri concrete pentru reforma sistemului de pensii; măsuri suplimentare pentru reducerea emisiilor; accelerarea progresului în creșterea participării pe piața muncii, inclusiv prin înființarea unei infrastructuri pentru îngrijirea copilului, dezvoltarea în continuare a unui cadru de politici pentru piața muncii și integrarea socială a imigranților, precum și prin punerea unui accent deosebit pe sprijinirea muncitorilor în vârstă și a celor necalificați. Nivelul intermediar al investițiilor în sectorul cercetării și dezvoltării trebuie stabilit pentru 2010, iar dezvoltarea pieței imobiliare, care poate afecta perspectivele de dezvoltare pe termen mediu, trebuie atent monitorizată.

ITALIA

| 1. | În lumina analizei prezentate în Raportul anual de activitate al Comisiei pentru anul 2007 – Partea II – și în temeiul Liniilor directoare integrate pentru creștere economică și locuri de muncă, s-a ajuns la următoarele concluzii: |
| --- | --- |

1.

În lumina analizei prezentate în Raportul anual de activitate al Comisiei pentru anul 2007 – Partea II – și în temeiul Liniilor directoare integrate pentru creștere economică și locuri de muncă, s-a ajuns la următoarele concluzii:

| 2. | Italia face progrese în ceea ce privește punerea în aplicare a Programului său național de reformă. În comparație cu Programul național de reformă de anul trecut, raportul italian de punere în aplicare prezintă o strategie mai clară, acoperind toate domeniile de politici și sinergiile dintre ele, fiind astfel mai ambițios. Progresul cel mai mare se înregistrează în domeniul microeconomic. Strategiile și măsurile propuse în domeniul macroeconomic sunt în general adecvate, dar punerea în aplicare a acestora este decisivă. Politica de ocupare a forței de muncă trebuie consolidată în anumite zone-cheie. Un progres neuniform s-a înregistrat în îndeplinirea angajamentelor luate la Consiliul European de primăvară din 2006. |
| --- | --- |

2.

Italia face progrese în ceea ce privește punerea în aplicare a Programului său național de reformă. În comparație cu Programul național de reformă de anul trecut, raportul italian de punere în aplicare prezintă o strategie mai clară, acoperind toate domeniile de politici și sinergiile dintre ele, fiind astfel mai ambițios. Progresul cel mai mare se înregistrează în domeniul microeconomic. Strategiile și măsurile propuse în domeniul macroeconomic sunt în general adecvate, dar punerea în aplicare a acestora este decisivă. Politica de ocupare a forței de muncă trebuie consolidată în anumite zone-cheie. Un progres neuniform s-a înregistrat în îndeplinirea angajamentelor luate la Consiliul European de primăvară din 2006.

| 3. | Printre punctele forte ale raportului italian de punere în aplicare se numără: măsuri pentru intensificarea concurenței în sectorul de servicii profesionale și a celorlalte sectoare de servicii; inițiative pentru extinderea utilizării de TIC; și măsuri pentru accelerarea coordonării acțiunilor de îmbunătățire a mediului de afaceri. |
| --- | --- |

3.

Printre punctele forte ale raportului italian de punere în aplicare se numără: măsuri pentru intensificarea concurenței în sectorul de servicii profesionale și a celorlalte sectoare de servicii; inițiative pentru extinderea utilizării de TIC; și măsuri pentru accelerarea coordonării acțiunilor de îmbunătățire a mediului de afaceri.

| 4. | Domeniile de politici din cadrul Programului național italian de reformă, în care este necesară abordarea cu maximă prioritate a aspectelor problematice, sunt: viabilitatea finanțelor, domeniu în care angajamentele necesită să fie transpuse în acțiuni eficiente; concurența pe piețele de produse și servicii, unde o aplicare energică a reformelor propuse ar trebui să fie o bază inițială pentru progres; creșterea încadrării în muncă cu forme legale și flexicuritatea pe piața muncii; și îmbunătățirea educației și a învățării continue. În acest context, se recomandă Italiei:






  — | să urmărească cu strictețe consolidarea fiscală, în așa fel încât să diminueze raportul dintre datorie și PIB și să aplice integral reforma sistemului de pensii, având în vedere îmbunătățirea viabilității pe termen lung a finanțelor publice; |
| --- | --- | --- |

4.

Domeniile de politici din cadrul Programului național italian de reformă, în care este necesară abordarea cu maximă prioritate a aspectelor problematice, sunt: viabilitatea finanțelor, domeniu în care angajamentele necesită să fie transpuse în acțiuni eficiente; concurența pe piețele de produse și servicii, unde o aplicare energică a reformelor propuse ar trebui să fie o bază inițială pentru progres; creșterea încadrării în muncă cu forme legale și flexicuritatea pe piața muncii; și îmbunătățirea educației și a învățării continue. În acest context, se recomandă Italiei:

—

să urmărească cu strictețe consolidarea fiscală, în așa fel încât să diminueze raportul dintre datorie și PIB și să aplice integral reforma sistemului de pensii, având în vedere îmbunătățirea viabilității pe termen lung a finanțelor publice;

| — | să continue punerea în aplicare a reformelor recent anunțate, precum și progresele înregistrate în ceea ce privește strategia de liberalizare, având ca obiectiv dezvoltarea concurenței pe piețele de produse și servicii; |
| --- | --- |

—

să continue punerea în aplicare a reformelor recent anunțate, precum și progresele înregistrate în ceea ce privește strategia de liberalizare, având ca obiectiv dezvoltarea concurenței pe piețele de produse și servicii;

| — | să reducă disparitățile regionale privind nivelul de ocupare a forței de muncă, prin abordarea problemei muncii fără forme legale, să crească furnizarea de facilități privitoare la îngrijirea copiilor și să asigure o operare eficientă a serviciilor de ocupare a forței de muncă în toată țara; |
| --- | --- |

—

să reducă disparitățile regionale privind nivelul de ocupare a forței de muncă, prin abordarea problemei muncii fără forme legale, să crească furnizarea de facilități privitoare la îngrijirea copiilor și să asigure o operare eficientă a serviciilor de ocupare a forței de muncă în toată țara;

| — | să dezvolte o strategie completă privitoare la învățarea continuă și să îmbunătățească calitatea și importanța educației pe piața muncii. |
| --- | --- |

—

să dezvolte o strategie completă privitoare la învățarea continuă și să îmbunătățească calitatea și importanța educației pe piața muncii.

| 5. | În plus, este important ca, pe durata Programului național de reformă, Italia să pună accent pe: domeniul cercetării și dezvoltării, în care, în ciuda binevenitelor progrese politice în anumite domenii specifice, strategia de ansamblu necesită încă completări; măsuri eficiente de îmbunătățire a durabilității protecției sănătății, păstrând în același timp calitatea și accesibilitatea acesteia; utilizarea durabilă a resurselor, în acest sens fiind esențială punerea în aplicare și consolidarea ulterioară a măsurilor; punerea în aplicare a planurilor pentru îmbunătățirea infrastructurii; consolidarea și punerea completă în aplicare a sistemului de evaluare a impactului pentru regulamentele propuse. |
| --- | --- |

5.

În plus, este important ca, pe durata Programului național de reformă, Italia să pună accent pe: domeniul cercetării și dezvoltării, în care, în ciuda binevenitelor progrese politice în anumite domenii specifice, strategia de ansamblu necesită încă completări; măsuri eficiente de îmbunătățire a durabilității protecției sănătății, păstrând în același timp calitatea și accesibilitatea acesteia; utilizarea durabilă a resurselor, în acest sens fiind esențială punerea în aplicare și consolidarea ulterioară a măsurilor; punerea în aplicare a planurilor pentru îmbunătățirea infrastructurii; consolidarea și punerea completă în aplicare a sistemului de evaluare a impactului pentru regulamentele propuse.

CIPRU

| 1. | În lumina analizei prezentate în Raportul anual de activitate al Comisiei pentru anul 2007 – Partea II – și în temeiul Liniilor directoare integrate pentru creștere economică și locuri de muncă, s-a ajuns la următoarele concluzii: |
| --- | --- |

1.

În lumina analizei prezentate în Raportul anual de activitate al Comisiei pentru anul 2007 – Partea II – și în temeiul Liniilor directoare integrate pentru creștere economică și locuri de muncă, s-a ajuns la următoarele concluzii:

| 2. | Cipru înregistrează progrese semnificative în ceea ce privește aplicarea Programului său național de reformă și în cele patru sectoare de acțiune prioritare formulate de către Consiliul European de primăvară din 2006. În ansamblu, punerea în aplicare a celor mai multe dintre măsuri pare să înainteze după cum a fost prevăzut. |
| --- | --- |

2.

Cipru înregistrează progrese semnificative în ceea ce privește aplicarea Programului său național de reformă și în cele patru sectoare de acțiune prioritare formulate de către Consiliul European de primăvară din 2006. În ansamblu, punerea în aplicare a celor mai multe dintre măsuri pare să înainteze după cum a fost prevăzut.

| 3. | Printre punctele forte ale Programului național de reformă și ale aplicării sale în 2006 se află: progresul în domeniul consolidării fiscale; o nouă politică pentru a dezvolta un sistem complet de cercetare și inovare; și menținerea unei bune performanțe generale privind ocuparea forței de muncă, printr-o gamă largă de măsuri active privind piața muncii. |
| --- | --- |

3.

Printre punctele forte ale Programului național de reformă și ale aplicării sale în 2006 se află: progresul în domeniul consolidării fiscale; o nouă politică pentru a dezvolta un sistem complet de cercetare și inovare; și menținerea unei bune performanțe generale privind ocuparea forței de muncă, printr-o gamă largă de măsuri active privind piața muncii.

| 4. | Domeniile de politici din cadrul Programului național cipriot de reformă, în care este necesară abordarea cu maximă prioritate a aspectelor problematice, sunt: cheltuielile legate de îmbătrânirea populației, domeniu în care măsurile nu au înregistrat progrese; și creșterea în continuare a oportunităților pe piața muncii pentru tineri. În acest context, se recomandă Ciprului:






  — | să ia măsuri de punere în aplicare a reformelor privind sistemul de pensii și cel de protecție a sănătății și să stabilească un program pentru aplicarea acestora, având în vedere îmbunătățirea durabilității pe termen lung; |
| --- | --- | --- |

4.

Domeniile de politici din cadrul Programului național cipriot de reformă, în care este necesară abordarea cu maximă prioritate a aspectelor problematice, sunt: cheltuielile legate de îmbătrânirea populației, domeniu în care măsurile nu au înregistrat progrese; și creșterea în continuare a oportunităților pe piața muncii pentru tineri. În acest context, se recomandă Ciprului:

—

să ia măsuri de punere în aplicare a reformelor privind sistemul de pensii și cel de protecție a sănătății și să stabilească un program pentru aplicarea acestora, având în vedere îmbunătățirea durabilității pe termen lung;

| — | să susțină învățarea continuă și să dezvolte în continuare oportunitățile de angajare și formare profesională pentru tineri prin accelerarea reformelor în sistemul învățământului profesional, al educației, al formării și al celui de ucenicie. |
| --- | --- |

—

să susțină învățarea continuă și să dezvolte în continuare oportunitățile de angajare și formare profesională pentru tineri prin accelerarea reformelor în sistemul învățământului profesional, al educației, al formării și al celui de ucenicie.

| 5. | În plus, este important ca, pe durata Programului național de reformă, Cipru să pună accent pe: măsuri de încurajare a investițiilor de capital de risc și îmbunătățire a concurenței în sectorul meseriilor și al profesiilor reglementate. |
| --- | --- |

5.

În plus, este important ca, pe durata Programului național de reformă, Cipru să pună accent pe: măsuri de încurajare a investițiilor de capital de risc și îmbunătățire a concurenței în sectorul meseriilor și al profesiilor reglementate.

LETONIA

| 1. | În lumina analizei prezentate în Raportul anual de activitate al Comisiei pentru anul 2007 – Partea II – și în temeiul Liniilor directoare integrate pentru creștere economică și locuri de muncă, s-a ajuns la următoarele concluzii: |
| --- | --- |

1.

În lumina analizei prezentate în Raportul anual de activitate al Comisiei pentru anul 2007 – Partea II – și în temeiul Liniilor directoare integrate pentru creștere economică și locuri de muncă, s-a ajuns la următoarele concluzii:

| 2. | Letonia înregistrează progrese în ceea ce privește aplicarea Programului național de reformă, în special în domeniul microeconomic și cel al ocupării forței de muncă. Totuși, răspunsurile politice la principala provocare din sectorul macroeconomic sunt mai puțin exhaustive. În ceea ce privește concluziile Consiliului European de primăvară din 2006, progresele înregistrate sunt neclare. Referitor la gestionarea Strategiei pentru creștere economică și locuri de muncă, procesul a câștigat transparență politică odată cu adoptarea Programului național de reformă, iar gradul de implicare a părților interesate s-a îmbunătățit. |
| --- | --- |

2.

Letonia înregistrează progrese în ceea ce privește aplicarea Programului național de reformă, în special în domeniul microeconomic și cel al ocupării forței de muncă. Totuși, răspunsurile politice la principala provocare din sectorul macroeconomic sunt mai puțin exhaustive. În ceea ce privește concluziile Consiliului European de primăvară din 2006, progresele înregistrate sunt neclare. Referitor la gestionarea Strategiei pentru creștere economică și locuri de muncă, procesul a câștigat transparență politică odată cu adoptarea Programului național de reformă, iar gradul de implicare a părților interesate s-a îmbunătățit.

| 3. | Printre punctele forte ale Programului național leton de reformă și ale aplicării sale, se află mai multe măsuri adoptate pentru a facilita înființarea de IMM-uri inovatoare și finanțarea acestora, inclusiv constituirea de noi fonduri de garantare și de capital de risc, precum și progresele înregistrate în promovarea unui birou unic pentru înființarea societăților comerciale. De asemenea, Letonia a aplicat o serie de măsuri care au sprijinit cu succes evoluția pieței muncii. |
| --- | --- |

3.

Printre punctele forte ale Programului național leton de reformă și ale aplicării sale, se află mai multe măsuri adoptate pentru a facilita înființarea de IMM-uri inovatoare și finanțarea acestora, inclusiv constituirea de noi fonduri de garantare și de capital de risc, precum și progresele înregistrate în promovarea unui birou unic pentru înființarea societăților comerciale. De asemenea, Letonia a aplicat o serie de măsuri care au sprijinit cu succes evoluția pieței muncii.

| 4. | Domeniile de politici din cadrul Programului național leton de reformă, în care este necesară abordarea cu maximă prioritate a aspectelor problematice, sunt: adoptarea de măsuri mai concrete pentru asigurarea stabilității la nivel macroeconomic și pentru împiedicarea supraîncălzirii economiei; dezvoltarea în continuare a strategiei de cercetare și dezvoltare, în scopul îmbunătățirii prioritizării și al creșterii implicării sectorului privat; și luarea de măsuri mai ferme de creștere a ofertei de mână de lucru și sporirea calificării forței de muncă. În acest context, se recomandă Letoniei:






  — | menținerea durabilității economice și bugetare prin urmărirea unei politici fiscale mai restrictive, astfel contribuind la împiedicarea supraîncălzirii economiei și la o prioritizare mai atentă a cheltuielilor; |
| --- | --- | --- |

4.

Domeniile de politici din cadrul Programului național leton de reformă, în care este necesară abordarea cu maximă prioritate a aspectelor problematice, sunt: adoptarea de măsuri mai concrete pentru asigurarea stabilității la nivel macroeconomic și pentru împiedicarea supraîncălzirii economiei; dezvoltarea în continuare a strategiei de cercetare și dezvoltare, în scopul îmbunătățirii prioritizării și al creșterii implicării sectorului privat; și luarea de măsuri mai ferme de creștere a ofertei de mână de lucru și sporirea calificării forței de muncă. În acest context, se recomandă Letoniei:

—

menținerea durabilității economice și bugetare prin urmărirea unei politici fiscale mai restrictive, astfel contribuind la împiedicarea supraîncălzirii economiei și la o prioritizare mai atentă a cheltuielilor;

| — | realizarea de progrese mai rapide în aplicarea reformelor din domeniul politicilor de cercetare și inovare, cu scopul de a îndeplini eficient obiectivele ambițioase stabilite în Programul național de reformă. Acestea se referă în special la politicile menite să stimuleze parteneriate între institutele de cercetare și instituțiile de educație, pe de o parte, și întreprinderi, pe de altă parte; |
| --- | --- |

—

realizarea de progrese mai rapide în aplicarea reformelor din domeniul politicilor de cercetare și inovare, cu scopul de a îndeplini eficient obiectivele ambițioase stabilite în Programul național de reformă. Acestea se referă în special la politicile menite să stimuleze parteneriate între institutele de cercetare și instituțiile de educație, pe de o parte, și întreprinderi, pe de altă parte;

| — | intensificarea eforturilor de creștere a ofertei de mână de lucru și a productivității prin îmbunătățirea mobilității la nivel regional, consolidarea capacității de reacție a sistemelor de educație și formare profesională la cerințele pieței muncii și punerea în aplicare a unui sistem de învățare continuă. |
| --- | --- |

—

intensificarea eforturilor de creștere a ofertei de mână de lucru și a productivității prin îmbunătățirea mobilității la nivel regional, consolidarea capacității de reacție a sistemelor de educație și formare profesională la cerințele pieței muncii și punerea în aplicare a unui sistem de învățare continuă.

| 5. | În plus, este important ca, pe durata Programului național de reformă, Letonia să pună accent pe: realizarea unui progres mai rapid în ceea ce privește înființarea unui punct de contact unic pentru formalitățile administrative legate de recrutarea primului angajat; promovarea educației antreprenoriale; urmărirea de politici active pe piața muncii; și îmbunătățirea accesului la facilitățile de îngrijire a copilului. |
| --- | --- |

5.

În plus, este important ca, pe durata Programului național de reformă, Letonia să pună accent pe: realizarea unui progres mai rapid în ceea ce privește înființarea unui punct de contact unic pentru formalitățile administrative legate de recrutarea primului angajat; promovarea educației antreprenoriale; urmărirea de politici active pe piața muncii; și îmbunătățirea accesului la facilitățile de îngrijire a copilului.

LITUANIA

| 1. | În lumina analizei prezentate în Raportul anual de activitate al Comisiei pentru anul 2007 – Partea II – și în temeiul Liniilor directoare integrate pentru creștere economică și locuri de muncă, s-a ajuns la următoarele concluzii: |
| --- | --- |

1.

În lumina analizei prezentate în Raportul anual de activitate al Comisiei pentru anul 2007 – Partea II – și în temeiul Liniilor directoare integrate pentru creștere economică și locuri de muncă, s-a ajuns la următoarele concluzii:

| 2. | Lituania înregistrează progrese semnificative în ceea ce privește aplicarea Programului național de reformă, în majoritatea domeniilor majore de politici din cadrul sectoarelor macro și microeconomic și a celui de ocupare a forței de muncă. Totuși, în condițiile în care unele măsuri importante sunt încă în stadiul de proiect, mai rămân încă multe de făcut în ceea ce privește punerea în aplicare a acestor măsuri. În ceea ce privește îndeplinirea angajamentelor luate în cadrul Consiliului European de primăvară din 2006, s-a înregistrat un progres moderat. |
| --- | --- |

2.

Lituania înregistrează progrese semnificative în ceea ce privește aplicarea Programului național de reformă, în majoritatea domeniilor majore de politici din cadrul sectoarelor macro și microeconomic și a celui de ocupare a forței de muncă. Totuși, în condițiile în care unele măsuri importante sunt încă în stadiul de proiect, mai rămân încă multe de făcut în ceea ce privește punerea în aplicare a acestor măsuri. În ceea ce privește îndeplinirea angajamentelor luate în cadrul Consiliului European de primăvară din 2006, s-a înregistrat un progres moderat.

| 3. | Printre punctele forte ale Programului național lituanian de reformă și ale aplicării sale, se află: reformele în sistemul de pensii, cel sanitar și reformele fiscale; măsurile în scopul îmbunătățirii infrastructurii rutiere și feroviare; adoptarea unei strategii naționale actualizate în domeniul energetic; consolidarea politicii active pe piața muncii, în special noile măsuri de rotație a posturilor; și măsurile de modernizare a învățământului primar și a formării profesionale. |
| --- | --- |

3.

Printre punctele forte ale Programului național lituanian de reformă și ale aplicării sale, se află: reformele în sistemul de pensii, cel sanitar și reformele fiscale; măsurile în scopul îmbunătățirii infrastructurii rutiere și feroviare; adoptarea unei strategii naționale actualizate în domeniul energetic; consolidarea politicii active pe piața muncii, în special noile măsuri de rotație a posturilor; și măsurile de modernizare a învățământului primar și a formării profesionale.

| 4. | Domeniile de politici din cadrul Programului național lituanian de reformă, în care este necesară abordarea cu maximă prioritate a aspectelor problematice, sunt: consolidarea măsurilor menite să crească nivelul investițiilor în sectorul cercetării și dezvoltării, care până în acest moment nu par a fi suficiente pentru atingerea obiectivului ambițios propus; plasarea unui accent mai puternic pe promovarea mobilității forței de muncă; și luarea de măsuri suplimentare pentru creșterea gradului de participare în procesul de învățare continuă, în special a muncitorilor vârstnici. În acest context, se recomandă Lituaniei:






  — | continuarea eforturilor în vederea consolidării sistemului de cercetare și dezvoltare și atingerii obiectivului ambițios privitor la nivelul global al investițiilor în cercetare și dezvoltare, prin creșterea cheltuielilor publice și încurajarea investițiilor sectorului privat în acest domeniu; |
| --- | --- | --- |

4.

Domeniile de politici din cadrul Programului național lituanian de reformă, în care este necesară abordarea cu maximă prioritate a aspectelor problematice, sunt: consolidarea măsurilor menite să crească nivelul investițiilor în sectorul cercetării și dezvoltării, care până în acest moment nu par a fi suficiente pentru atingerea obiectivului ambițios propus; plasarea unui accent mai puternic pe promovarea mobilității forței de muncă; și luarea de măsuri suplimentare pentru creșterea gradului de participare în procesul de învățare continuă, în special a muncitorilor vârstnici. În acest context, se recomandă Lituaniei:

—

continuarea eforturilor în vederea consolidării sistemului de cercetare și dezvoltare și atingerii obiectivului ambițios privitor la nivelul global al investițiilor în cercetare și dezvoltare, prin creșterea cheltuielilor publice și încurajarea investițiilor sectorului privat în acest domeniu;

| — | intensificarea eforturilor de creștere a ofertei de mână de lucru calificată prin îmbunătățirea mobilității forței de muncă la nivel regional și prin promovarea sistemului de învățare continuă, cu un accent special pe participarea muncitorilor vârstnici. |
| --- | --- |

—

intensificarea eforturilor de creștere a ofertei de mână de lucru calificată prin îmbunătățirea mobilității forței de muncă la nivel regional și prin promovarea sistemului de învățare continuă, cu un accent special pe participarea muncitorilor vârstnici.

| 5. | În plus, este important ca, pe durata Programului național de reformă, Lituania să pună accent pe: ameliorarea stabilității la nivel macroeconomic și ținerea inflației sub control; creșterea nivelului investițiilor străine directe; facilitarea înființării de firme; protecția mediului; îmbunătățirea capacității de ocupare a forței de muncă tinere; extinderea educației antreprenoriale; creșterea disponibilității de facilități pentru îngrijirea copilului; și consolidarea protecției sănătății lucrătorilor și a securității la locul de muncă. |
| --- | --- |

5.

În plus, este important ca, pe durata Programului național de reformă, Lituania să pună accent pe: ameliorarea stabilității la nivel macroeconomic și ținerea inflației sub control; creșterea nivelului investițiilor străine directe; facilitarea înființării de firme; protecția mediului; îmbunătățirea capacității de ocupare a forței de muncă tinere; extinderea educației antreprenoriale; creșterea disponibilității de facilități pentru îngrijirea copilului; și consolidarea protecției sănătății lucrătorilor și a securității la locul de muncă.

LUXEMBURG

| 1. | În baza analizei prezentate în Raportul anual de activitate al Comisiei pentru anul 2007 – Partea II – și în temeiul Liniilor directoare integrate pentru creștere economică și locuri de muncă, s-a ajuns la următoarele concluzii: |
| --- | --- |

1.

În baza analizei prezentate în Raportul anual de activitate al Comisiei pentru anul 2007 – Partea II – și în temeiul Liniilor directoare integrate pentru creștere economică și locuri de muncă, s-a ajuns la următoarele concluzii:

| 2. | Luxemburg înregistrează progrese deosebit de semnificative în punerea în aplicare a programului național de reformă și a angajamentelor luate cu ocazia Consiliului European de primăvară din 2006, însă mai sunt posibile îmbunătățiri privind punctele slabe identificate în 2005. Măsurile adoptate în domeniul macroeconomic permit luarea în considerare a unei restructurări a finanțelor publice și a unei încetiniri a inflației. În domeniul microeconomic, un set de măsuri promițătoare este pus în aplicare în prezent. Cu toate acestea, este necesară depunerea unor eforturi suplimentare pentru punerea în aplicare a unui sistem de monitorizare și evaluare a progreselor anuale, precum și punerea în aplicare a unui anumit număr de măsuri, cum ar fi cele în favoarea noilor întreprinderi și a IMM-urilor. În ciuda reformelor încurajatoare în domeniul ocupării forței de muncă, nu este menționată nici o inițiativă în favoarea creșterii gradului de angajare a muncitorilor vârstnici și se așteaptă încă punerea în aplicare a unor reforme importante pentru îmbunătățirea sistemului educațional. |
| --- | --- |

2.

Luxemburg înregistrează progrese deosebit de semnificative în punerea în aplicare a programului național de reformă și a angajamentelor luate cu ocazia Consiliului European de primăvară din 2006, însă mai sunt posibile îmbunătățiri privind punctele slabe identificate în 2005. Măsurile adoptate în domeniul macroeconomic permit luarea în considerare a unei restructurări a finanțelor publice și a unei încetiniri a inflației. În domeniul microeconomic, un set de măsuri promițătoare este pus în aplicare în prezent. Cu toate acestea, este necesară depunerea unor eforturi suplimentare pentru punerea în aplicare a unui sistem de monitorizare și evaluare a progreselor anuale, precum și punerea în aplicare a unui anumit număr de măsuri, cum ar fi cele în favoarea noilor întreprinderi și a IMM-urilor. În ciuda reformelor încurajatoare în domeniul ocupării forței de muncă, nu este menționată nici o inițiativă în favoarea creșterii gradului de angajare a muncitorilor vârstnici și se așteaptă încă punerea în aplicare a unor reforme importante pentru îmbunătățirea sistemului educațional.

| 3. | Printre punctele forte ale elaborării, ale punerii în aplicare și ale consolidării Programului național de reformă, figurează acordul dintre guvern și partenerii sociali asupra unui sistem menit să reducă tendințele inflaționiste, constante din 2002, prin blocarea temporară a sistemelor de indexare a salariilor și a prestațiilor de securitate socială. Același acord tripartit organizează un sistem de ajutor pentru întreprinderi, favorizând mecanisme de menținere în activitate a muncitorilor, în cazul în care există riscul de concediere. De asemenea, Luxemburg poate profita de dezvoltarea importantă a facilităților de îngrijire a copilului. De asemenea, trebuie salutată și prioritatea acordată domeniului cercetării și dezvoltării. În sfârșit, s-a adoptat un ansamblu complet de măsuri pentru a asigura o dezvoltare durabilă, iar strategia desfășurată în domeniul energiei reprezintă un pas în direcția cea bună. |
| --- | --- |

3.

Printre punctele forte ale elaborării, ale punerii în aplicare și ale consolidării Programului național de reformă, figurează acordul dintre guvern și partenerii sociali asupra unui sistem menit să reducă tendințele inflaționiste, constante din 2002, prin blocarea temporară a sistemelor de indexare a salariilor și a prestațiilor de securitate socială. Același acord tripartit organizează un sistem de ajutor pentru întreprinderi, favorizând mecanisme de menținere în activitate a muncitorilor, în cazul în care există riscul de concediere. De asemenea, Luxemburg poate profita de dezvoltarea importantă a facilităților de îngrijire a copilului. De asemenea, trebuie salutată și prioritatea acordată domeniului cercetării și dezvoltării. În sfârșit, s-a adoptat un ansamblu complet de măsuri pentru a asigura o dezvoltare durabilă, iar strategia desfășurată în domeniul energiei reprezintă un pas în direcția cea bună.

| 4. | Este totuși important ca Luxemburg, pe ansamblul perioadei acoperite de Programul național de reformă, să se concentreze pe: punerea în aplicare a unei strategii care să urmărească accelerarea creșterii ratei de ocupare a forței de muncă în rândul muncitorilor în vârstă; elaborarea unei strategii detaliate care să urmărească, în special, consolidarea reformei sistemelor actuale de pensionare anticipată; întreprinderea de eforturi suplimentare în vederea reducerii ratei de abandon școlar, în special în învățământul secundar, și în vederea înlăturării barierelor artificiale dintre diferitele tipuri de învățământ; monitorizarea îndeaproape a efectelor recentelor măsuri luate în favoarea tinerilor privind reducerea șomajului în rândul acestei categorii; și acordarea unui sprijin mai mare în favoarea competitivității piețelor, a transpunerii directivelor și în favoarea IMM-urilor, în vederea creșterii atractivității mediului economic. |
| --- | --- |

4.

Este totuși important ca Luxemburg, pe ansamblul perioadei acoperite de Programul național de reformă, să se concentreze pe: punerea în aplicare a unei strategii care să urmărească accelerarea creșterii ratei de ocupare a forței de muncă în rândul muncitorilor în vârstă; elaborarea unei strategii detaliate care să urmărească, în special, consolidarea reformei sistemelor actuale de pensionare anticipată; întreprinderea de eforturi suplimentare în vederea reducerii ratei de abandon școlar, în special în învățământul secundar, și în vederea înlăturării barierelor artificiale dintre diferitele tipuri de învățământ; monitorizarea îndeaproape a efectelor recentelor măsuri luate în favoarea tinerilor privind reducerea șomajului în rândul acestei categorii; și acordarea unui sprijin mai mare în favoarea competitivității piețelor, a transpunerii directivelor și în favoarea IMM-urilor, în vederea creșterii atractivității mediului economic.

UNGARIA

| 1. | În lumina analizei prezentate în Raportul anual de activitate al Comisiei pentru anul 2007 – Partea II – și în temeiul Liniilor directoare integrate pentru creștere economică și locuri de muncă, s-a ajuns la următoarele concluzii: |
| --- | --- |

1.

În lumina analizei prezentate în Raportul anual de activitate al Comisiei pentru anul 2007 – Partea II – și în temeiul Liniilor directoare integrate pentru creștere economică și locuri de muncă, s-a ajuns la următoarele concluzii:

| 2. | Ungaria a înregistrat un progres limitat în ceea ce privește aplicarea Programului național de reformă. Totuși, trebuie remarcat faptul că Ungaria a prezentat o variantă revizuită a Programului național de reformă în octombrie 2006. După derapaje majore la nivel de buget, guvernul a fost nevoit să își revizuiască în mod semnificativ traiectoria de ajustare fiscală. S-au pus în aplicare unele reforme, atât în domeniul de politici ale ocupării forței de muncă, cât și în domeniul politicilor microeconomice. Dar rămân încă multe de făcut în acele domenii, precum și în ceea ce privește îmbunătățirea stabilității la nivel macroeconomic. Un progres limitat s-a înregistrat în ceea ce privește îndeplinirea angajamentelor luate în cadrul Consiliului European de primăvară din 2006. |
| --- | --- |

2.

Ungaria a înregistrat un progres limitat în ceea ce privește aplicarea Programului național de reformă. Totuși, trebuie remarcat faptul că Ungaria a prezentat o variantă revizuită a Programului național de reformă în octombrie 2006. După derapaje majore la nivel de buget, guvernul a fost nevoit să își revizuiască în mod semnificativ traiectoria de ajustare fiscală. S-au pus în aplicare unele reforme, atât în domeniul de politici ale ocupării forței de muncă, cât și în domeniul politicilor microeconomice. Dar rămân încă multe de făcut în acele domenii, precum și în ceea ce privește îmbunătățirea stabilității la nivel macroeconomic. Un progres limitat s-a înregistrat în ceea ce privește îndeplinirea angajamentelor luate în cadrul Consiliului European de primăvară din 2006.

| 3. | Printre punctele forte ale Programului național de reformă și ale aplicării sale, se află: recent adoptatele măsuri corective în vederea reducerii deficitului, care au inclus atât creșteri de venituri, cât și, într-o măsură din ce în ce mai mare, reduceri ale cheltuielilor; reforma sistemului de ajutor de șomaj; primii pași către integrarea sistemelor de ocupare a forței de muncă și de servicii sociale; și ridicarea restricțiilor la intrarea pe piață din anumite sectoare, în special în sectorul vânzării cu amănuntul de produse farmaceutice. |
| --- | --- |

3.

Printre punctele forte ale Programului național de reformă și ale aplicării sale, se află: recent adoptatele măsuri corective în vederea reducerii deficitului, care au inclus atât creșteri de venituri, cât și, într-o măsură din ce în ce mai mare, reduceri ale cheltuielilor; reforma sistemului de ajutor de șomaj; primii pași către integrarea sistemelor de ocupare a forței de muncă și de servicii sociale; și ridicarea restricțiilor la intrarea pe piață din anumite sectoare, în special în sectorul vânzării cu amănuntul de produse farmaceutice.

| 4. | Domeniile de politici din cadrul Programului național ungar de reformă, în care este necesară abordarea cu maximă prioritate a aspectelor problematice, sunt: punerea în aplicare a strategiei planificate de consolidare bugetară și realizarea premiselor pentru viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, domeniu în care în prezent există un grad mare de risc; consolidarea unor politici active pe piața muncii; creșterea stimulentelor pentru a munci; îmbunătățirea calității educației și a formării profesionale și conceperea acestora astfel încât să răspundă într-o mai mare măsură cerințelor pieței muncii. În acest context, se recomandă Ungariei:






  — | continuarea aplicării măsurilor necesare pentru a asigura o reducere credibilă a deficitului public și a ratei datoriilor brute, împreună cu un sprijin mai mare pe partea de cheltuieli, inclusiv prin stabilirea unor reguli mai stricte și mai complete privitoare la cheltuieli; |
| --- | --- | --- |

4.

Domeniile de politici din cadrul Programului național ungar de reformă, în care este necesară abordarea cu maximă prioritate a aspectelor problematice, sunt: punerea în aplicare a strategiei planificate de consolidare bugetară și realizarea premiselor pentru viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, domeniu în care în prezent există un grad mare de risc; consolidarea unor politici active pe piața muncii; creșterea stimulentelor pentru a munci; îmbunătățirea calității educației și a formării profesionale și conceperea acestora astfel încât să răspundă într-o mai mare măsură cerințelor pieței muncii. În acest context, se recomandă Ungariei:

—

continuarea aplicării măsurilor necesare pentru a asigura o reducere credibilă a deficitului public și a ratei datoriilor brute, împreună cu un sprijin mai mare pe partea de cheltuieli, inclusiv prin stabilirea unor reguli mai stricte și mai complete privitoare la cheltuieli;

| — | reformarea sistemului de administrație publică, a celui de protecție a sănătății, a sistemului de pensii și a celui educațional, în vederea asigurării viabilității fiscale pe termen lung și a îmbunătățirii eficienței economice. Aceasta ar trebui să includă măsuri care să limiteze în continuare procesul de pensionare anticipată, să reducă numărul unor noi beneficiari de pensii de invaliditate și să restructureze în continuare sistemul de protecție a sănătății; |
| --- | --- |

—

reformarea sistemului de administrație publică, a celui de protecție a sănătății, a sistemului de pensii și a celui educațional, în vederea asigurării viabilității fiscale pe termen lung și a îmbunătățirii eficienței economice. Aceasta ar trebui să includă măsuri care să limiteze în continuare procesul de pensionare anticipată, să reducă numărul unor noi beneficiari de pensii de invaliditate și să restructureze în continuare sistemul de protecție a sănătății;

| — | consolidarea politicilor active pe piața muncii, introducerea unor stimulente suplimentare pentru muncă și pentru a rămâne pe piața muncii și finalizarea organizării unui sistem integrat de servicii sociale și de ocupare a forței de muncă; |
| --- | --- |

—

consolidarea politicilor active pe piața muncii, introducerea unor stimulente suplimentare pentru muncă și pentru a rămâne pe piața muncii și finalizarea organizării unui sistem integrat de servicii sociale și de ocupare a forței de muncă;

| — | asigurarea accesului la educație și formare profesională de înaltă calitate pentru toți, îmbunătățirea nivelurilor de competențe și creșterea capacității de reacție a sistemelor de educație și formare profesională la cerințele pieței muncii, în special prin furnizarea unui număr suficient de absolvenți din domeniul științei și tehnologiei. |
| --- | --- |

—

asigurarea accesului la educație și formare profesională de înaltă calitate pentru toți, îmbunătățirea nivelurilor de competențe și creșterea capacității de reacție a sistemelor de educație și formare profesională la cerințele pieței muncii, în special prin furnizarea unui număr suficient de absolvenți din domeniul științei și tehnologiei.

| 5. | În plus, este important ca, pe durata Programului național de reformă, Ungaria să pună accent pe: reformarea sistemului public de cercetare; reducerea și redirecționarea ajutoarelor acordate de stat; dezvoltarea unei strategii mai coerente în sectorul cercetării, al dezvoltării și al inovării și în sectorul TIC; reducerea în continuare a poverii administrative asupra întreprinderilor; îmbunătățirea situației grupurilor dezavantajate pe piața muncii; transformarea muncii fără forme legale în muncă legală; reducerea disparităților persistente la nivel regional în ceea ce privește ocuparea forței de muncă; și punerea în aplicare a strategiei ungare privind învățarea continuă. |
| --- | --- |

5.

În plus, este important ca, pe durata Programului național de reformă, Ungaria să pună accent pe: reformarea sistemului public de cercetare; reducerea și redirecționarea ajutoarelor acordate de stat; dezvoltarea unei strategii mai coerente în sectorul cercetării, al dezvoltării și al inovării și în sectorul TIC; reducerea în continuare a poverii administrative asupra întreprinderilor; îmbunătățirea situației grupurilor dezavantajate pe piața muncii; transformarea muncii fără forme legale în muncă legală; reducerea disparităților persistente la nivel regional în ceea ce privește ocuparea forței de muncă; și punerea în aplicare a strategiei ungare privind învățarea continuă.

MALTA

| 1. | În lumina analizei prezentate în Raportul anual de activitate al Comisiei pentru anul 2007 – Partea II – și în temeiul Liniilor directoare integrate pentru creștere economică și locuri de muncă, s-a ajuns la următoarele concluzii: |
| --- | --- |

1.

În lumina analizei prezentate în Raportul anual de activitate al Comisiei pentru anul 2007 – Partea II – și în temeiul Liniilor directoare integrate pentru creștere economică și locuri de muncă, s-a ajuns la următoarele concluzii:

| 2. | Malta face progrese semnificative în ceea ce privește aplicarea Programului național de reformă. De asemenea, respectă majoritatea angajamentelor luate în cadrul Consiliului European de primăvară din 2006. Punerea în aplicare progresează semnificativ în domeniul viabilității fiscale, privită de autorități ca fiind un element decisiv în realizarea unui grad mai mare de creștere economică și locuri de muncă și în adoptarea monedei euro. Eforturile de punere în aplicare în domeniul microeconomic și cel al ocupării forței de muncă sunt însă mai moderate. |
| --- | --- |

2.

Malta face progrese semnificative în ceea ce privește aplicarea Programului național de reformă. De asemenea, respectă majoritatea angajamentelor luate în cadrul Consiliului European de primăvară din 2006. Punerea în aplicare progresează semnificativ în domeniul viabilității fiscale, privită de autorități ca fiind un element decisiv în realizarea unui grad mai mare de creștere economică și locuri de muncă și în adoptarea monedei euro. Eforturile de punere în aplicare în domeniul microeconomic și cel al ocupării forței de muncă sunt însă mai moderate.

| 3. | Printre punctele forte ale Programului național maltez de reformă și ale aplicării sale, se află: reformele fiscale recent anunțate; dezvoltarea continuă a strategiilor esențiale din sectorul cercetării, al dezvoltării și al inovării; un nou program pentru stimularea abilităților antreprenoriale; și un set promițător de inițiative complexe în domeniul formării profesionale. |
| --- | --- |

3.

Printre punctele forte ale Programului național maltez de reformă și ale aplicării sale, se află: reformele fiscale recent anunțate; dezvoltarea continuă a strategiilor esențiale din sectorul cercetării, al dezvoltării și al inovării; un nou program pentru stimularea abilităților antreprenoriale; și un set promițător de inițiative complexe în domeniul formării profesionale.

| 4. | Domeniile de politici din cadrul Programului național de reformă, în care este necesară abordarea cu maximă prioritate a aspectelor problematice, sunt: îmbunătățirea concurenței în mai multe sectoare, inclusiv în cel al serviciilor profesionale; reducerea și redirecționarea ajutoarelor acordate de stat; și intensificarea nivelului investițiilor în cercetare și dezvoltare; precum și îmbunătățirea ofertei de mână de lucru. În acest context, se recomandă Maltei:






  — | adoptarea, în urma revizuirii actuale, de măsuri suplimentare, inclusiv consolidarea autorității cu atribuții în domeniul concurenței, în vederea consolidării concurenței, mai ales în sectorul serviciilor profesionale; reducerea nivelului ajutoarelor de stat și redirecționarea acestora către obiectivele orizontale, în special către cercetare și dezvoltare; |
| --- | --- | --- |

4.

Domeniile de politici din cadrul Programului național de reformă, în care este necesară abordarea cu maximă prioritate a aspectelor problematice, sunt: îmbunătățirea concurenței în mai multe sectoare, inclusiv în cel al serviciilor profesionale; reducerea și redirecționarea ajutoarelor acordate de stat; și intensificarea nivelului investițiilor în cercetare și dezvoltare; precum și îmbunătățirea ofertei de mână de lucru. În acest context, se recomandă Maltei:

—

adoptarea, în urma revizuirii actuale, de măsuri suplimentare, inclusiv consolidarea autorității cu atribuții în domeniul concurenței, în vederea consolidării concurenței, mai ales în sectorul serviciilor profesionale; reducerea nivelului ajutoarelor de stat și redirecționarea acestora către obiectivele orizontale, în special către cercetare și dezvoltare;

| — | accelerarea eforturilor de atragere a unui număr cât mai mare de persoane pe piața muncii, în special femei, intensificarea eforturilor de abordare a problemei muncii la negru și adoptarea de măsuri suplimentare privind sistemul de impozitare și de prestații pentru a crește atractivitatea muncii. |
| --- | --- |

—

accelerarea eforturilor de atragere a unui număr cât mai mare de persoane pe piața muncii, în special femei, intensificarea eforturilor de abordare a problemei muncii la negru și adoptarea de măsuri suplimentare privind sistemul de impozitare și de prestații pentru a crește atractivitatea muncii.

| 5. | În plus, este important ca, pe durata Programului național de reformă, Malta să pună accent pe: aplicarea și consolidarea măsurilor care prezintă întârzieri, referitoare la reforma sistemului de protecție a sănătății; introducerea evaluării sistematice a impactului și accelerarea progresului către simplificarea regulamentelor; măsurarea mai exactă a cheltuielilor din sectorul cercetării și dezvoltării; conectarea Maltei la rețelele de energie ale Europei; valorificarea rezultatelor obținute în ceea ce privește creșterea nivelului de studii și reducerea abandonului școlar timpuriu; și creșterea gradului de ocupare a forței de muncă în rândul muncitorilor vârstnici, domeniu în cadrul căruia se va evita utilizarea schemelor de pensionare anticipată pentru reducerea sectorului public. |
| --- | --- |

5.

În plus, este important ca, pe durata Programului național de reformă, Malta să pună accent pe: aplicarea și consolidarea măsurilor care prezintă întârzieri, referitoare la reforma sistemului de protecție a sănătății; introducerea evaluării sistematice a impactului și accelerarea progresului către simplificarea regulamentelor; măsurarea mai exactă a cheltuielilor din sectorul cercetării și dezvoltării; conectarea Maltei la rețelele de energie ale Europei; valorificarea rezultatelor obținute în ceea ce privește creșterea nivelului de studii și reducerea abandonului școlar timpuriu; și creșterea gradului de ocupare a forței de muncă în rândul muncitorilor vârstnici, domeniu în cadrul căruia se va evita utilizarea schemelor de pensionare anticipată pentru reducerea sectorului public.

ȚĂRILE DE JOS

| 1. | În lumina analizei prezentate în Raportul anual de activitate al Comisiei pentru anul 2007 – Partea II – și în temeiul Liniilor directoare integrate pentru creștere economică și locuri de muncă, s-a ajuns la următoarele concluzii: |
| --- | --- |

1.

În lumina analizei prezentate în Raportul anual de activitate al Comisiei pentru anul 2007 – Partea II – și în temeiul Liniilor directoare integrate pentru creștere economică și locuri de muncă, s-a ajuns la următoarele concluzii:

| 2. | Țările de Jos fac progrese semnificative în ceea ce privește aplicarea Programului național de reformă. În condițiile existenței unor anumite riscuri în domeniul macroeconomic, în special în ceea ce privește potențialul de inflație a salariilor, gradul de îndatorare a populației și înăsprirea pieței muncii, cadrul de politici este în general adecvat. În general, Țările de Jos înregistrează progrese semnificative în domeniul microeconomic. Cu toate acestea, în ciuda politicilor de încurajare a cercetării, a dezvoltării și a inovării puse în aplicare, rămân încă multe de făcut în aceste sens, având în vedere obiectivul ambițios pe care și l-a stabilit guvernul în materie de cercetare și dezvoltare. Situația de ansamblu în sectorul ocupării forței de muncă este de asemenea pozitivă, caracterizându-se prin niveluri ridicate de ocupare a forței de muncă pentru cele mai multe grupuri, deși oferta de mână de lucru ar trebui să fie îmbunătățită în continuare, mai ales în cazul femeilor, al grupurilor dezavantajate și al muncitorilor vârstnici. Țările de Jos își consolidează Programul național de reformă în vederea respectării angajamentelor luate în cadrul Consiliului European de primăvară din 2006, dar vor fi necesare măsuri suplimentare, în special pentru înființarea unui punct de contact unic pentru formalitățile legate de recrutarea primului angajat. |
| --- | --- |

2.

Țările de Jos fac progrese semnificative în ceea ce privește aplicarea Programului național de reformă. În condițiile existenței unor anumite riscuri în domeniul macroeconomic, în special în ceea ce privește potențialul de inflație a salariilor, gradul de îndatorare a populației și înăsprirea pieței muncii, cadrul de politici este în general adecvat. În general, Țările de Jos înregistrează progrese semnificative în domeniul microeconomic. Cu toate acestea, în ciuda politicilor de încurajare a cercetării, a dezvoltării și a inovării puse în aplicare, rămân încă multe de făcut în aceste sens, având în vedere obiectivul ambițios pe care și l-a stabilit guvernul în materie de cercetare și dezvoltare. Situația de ansamblu în sectorul ocupării forței de muncă este de asemenea pozitivă, caracterizându-se prin niveluri ridicate de ocupare a forței de muncă pentru cele mai multe grupuri, deși oferta de mână de lucru ar trebui să fie îmbunătățită în continuare, mai ales în cazul femeilor, al grupurilor dezavantajate și al muncitorilor vârstnici. Țările de Jos își consolidează Programul național de reformă în vederea respectării angajamentelor luate în cadrul Consiliului European de primăvară din 2006, dar vor fi necesare măsuri suplimentare, în special pentru înființarea unui punct de contact unic pentru formalitățile legate de recrutarea primului angajat.

| 3. | Printre punctele forte ale Programului național olandez de reformă și ale aplicării sale, se află: măsurile menite să stimuleze concurența; aplicarea modelului costului standard pentru evaluarea poverii administrative și a sistemului de „bonusuri pentru inovare”, ambele fiind adoptate pe scară largă și de către alte state membre; măsuri privind reforma sistemelor de pensii, de asigurări de sănătate și de pensii de invaliditate; și reforme menite să crească nivelul de studii, să extindă conceptul de învățare continuă și să creeze legături mai bune între educație și piața muncii. |
| --- | --- |

3.

Printre punctele forte ale Programului național olandez de reformă și ale aplicării sale, se află: măsurile menite să stimuleze concurența; aplicarea modelului costului standard pentru evaluarea poverii administrative și a sistemului de „bonusuri pentru inovare”, ambele fiind adoptate pe scară largă și de către alte state membre; măsuri privind reforma sistemelor de pensii, de asigurări de sănătate și de pensii de invaliditate; și reforme menite să crească nivelul de studii, să extindă conceptul de învățare continuă și să creeze legături mai bune între educație și piața muncii.

| 4. | Domeniul de politici din cadrul Programului național olandez de reformă, în care este necesară abordarea cu maximă prioritate a aspectelor problematice, este acela al îmbunătățirii ofertei de mână de lucru. În acest context, se recomandă Olandei:






  — | adoptarea de măsuri suplimentare pentru a îmbunătăți oferta de mână de lucru, în special în cazul lucrătorilor vârstnici, al femeilor și al grupurilor dezavantajate. |
| --- | --- | --- |

4.

Domeniul de politici din cadrul Programului național olandez de reformă, în care este necesară abordarea cu maximă prioritate a aspectelor problematice, este acela al îmbunătățirii ofertei de mână de lucru. În acest context, se recomandă Olandei:

—

adoptarea de măsuri suplimentare pentru a îmbunătăți oferta de mână de lucru, în special în cazul lucrătorilor vârstnici, al femeilor și al grupurilor dezavantajate.

| 5. | În plus, este important ca, pe durata Programului național de reformă, Țările de Jos să pună accent pe: măsuri menite să crească nivelul cheltuielilor pentru cercetare și dezvoltare realizate de sectorul privat; înființarea unui punct de contact unic pentru formalitățile legate de recrutarea primului angajat. În plus, dacă măsurile existente nu reușesc să conducă în viitor la creșterea semnificativă a timpului total de muncă la nivel de economie, va fi necesară luarea în considerare a unor stimulente suplimentare. |
| --- | --- |

5.

În plus, este important ca, pe durata Programului național de reformă, Țările de Jos să pună accent pe: măsuri menite să crească nivelul cheltuielilor pentru cercetare și dezvoltare realizate de sectorul privat; înființarea unui punct de contact unic pentru formalitățile legate de recrutarea primului angajat. În plus, dacă măsurile existente nu reușesc să conducă în viitor la creșterea semnificativă a timpului total de muncă la nivel de economie, va fi necesară luarea în considerare a unor stimulente suplimentare.

AUSTRIA

| 1. | În lumina analizei prezentate în Raportul anual de activitate al Comisiei pentru anul 2007 – Partea II – și în temeiul Liniilor directoare integrate pentru creștere economică și locuri de muncă, s-a ajuns la următoarele concluzii: |
| --- | --- |

1.

În lumina analizei prezentate în Raportul anual de activitate al Comisiei pentru anul 2007 – Partea II – și în temeiul Liniilor directoare integrate pentru creștere economică și locuri de muncă, s-a ajuns la următoarele concluzii:

| 2. | Austria înregistrează progrese semnificative în aplicarea Programului său național de reformă, în special în domeniul microeconomic, în cadrul căruia a fost pusă în aplicare o gamă considerabilă de măsuri, mai puțin în ceea ce privește concurența în sectorul serviciilor. Stabilitatea la nivel macroeconomic este solidă, deși este necesar un dinamism suplimentar pentru a se continua abordarea riscurilor legate de viabilitatea finanțelor publice pe termen lung. În general, s-a înregistrat de asemenea un progres satisfăcător în ceea ce privește politica de ocupare a forței de muncă, deși în câteva domenii mai este nevoie de eforturi suplimentare. Răspunsul Austriei la concluziile Consiliului European de primăvară din 2006 este în ansamblu adecvat. |
| --- | --- |

2.

Austria înregistrează progrese semnificative în aplicarea Programului său național de reformă, în special în domeniul microeconomic, în cadrul căruia a fost pusă în aplicare o gamă considerabilă de măsuri, mai puțin în ceea ce privește concurența în sectorul serviciilor. Stabilitatea la nivel macroeconomic este solidă, deși este necesar un dinamism suplimentar pentru a se continua abordarea riscurilor legate de viabilitatea finanțelor publice pe termen lung. În general, s-a înregistrat de asemenea un progres satisfăcător în ceea ce privește politica de ocupare a forței de muncă, deși în câteva domenii mai este nevoie de eforturi suplimentare. Răspunsul Austriei la concluziile Consiliului European de primăvară din 2006 este în ansamblu adecvat.

| 3. | Printre cele mai promițătoare domenii în care Austria a întreprins reforme și care pot constitui o sursă de inspirație pentru alte state se numără rezultatele bune în ceea ce privește utilizarea surselor de energie regenerabilă. Un alt domeniu este reprezentat de eforturile Austriei de a reduce costurile administrative la nivel de IMM-uri. În plus, prin intermediul modelelor sale deosebit de promițătoare privind cooperarea dintre știință și industrie, Austria înregistrează progrese în ceea ce privește obiectivul de a consacra 3 % din PIB cercetării. |
| --- | --- |

3.

Printre cele mai promițătoare domenii în care Austria a întreprins reforme și care pot constitui o sursă de inspirație pentru alte state se numără rezultatele bune în ceea ce privește utilizarea surselor de energie regenerabilă. Un alt domeniu este reprezentat de eforturile Austriei de a reduce costurile administrative la nivel de IMM-uri. În plus, prin intermediul modelelor sale deosebit de promițătoare privind cooperarea dintre știință și industrie, Austria înregistrează progrese în ceea ce privește obiectivul de a consacra 3 % din PIB cercetării.

| 4. | Domeniile de politici din cadrul Programului național austriac de reformă, în care este necesară abordarea cu maximă prioritate a provocărilor, sunt acelea privind creșterea ofertei de mână de lucru din partea lucrătorilor vârstnici și îmbunătățirea calificărilor în rândul persoanelor tinere dezavantajate. În acest context, se recomandă Austriei:






  — | îmbunătățirea stimulentelor pentru ca lucrătorii vârstnici să continue să muncească, în special prin punerea în aplicare a unei strategii complexe în domeniul învățării continue, cu accent pe formarea la locul de muncă și reformarea sistemelor de avantaje fiscale; precum și îmbunătățirea condițiilor pentru educația tinerilor vulnerabili. |
| --- | --- | --- |

4.

Domeniile de politici din cadrul Programului național austriac de reformă, în care este necesară abordarea cu maximă prioritate a provocărilor, sunt acelea privind creșterea ofertei de mână de lucru din partea lucrătorilor vârstnici și îmbunătățirea calificărilor în rândul persoanelor tinere dezavantajate. În acest context, se recomandă Austriei:

—

îmbunătățirea stimulentelor pentru ca lucrătorii vârstnici să continue să muncească, în special prin punerea în aplicare a unei strategii complexe în domeniul învățării continue, cu accent pe formarea la locul de muncă și reformarea sistemelor de avantaje fiscale; precum și îmbunătățirea condițiilor pentru educația tinerilor vulnerabili.

| 5. | În plus, este important ca, pe durata Programului național de reformă, Austria să pună accent pe: realizarea obiectivului unui buget echilibrat pentru 2008; creșterea concurenței în domeniul serviciilor; consolidarea culturii antreprenoriale; identificarea unor politici și măsuri noi de reducere a emisiilor; și combaterea discriminării în funcție de sex de pe piața muncii, inclusiv prin mărirea disponibilității de facilități de îngrijire a copilului. |
| --- | --- |

5.

În plus, este important ca, pe durata Programului național de reformă, Austria să pună accent pe: realizarea obiectivului unui buget echilibrat pentru 2008; creșterea concurenței în domeniul serviciilor; consolidarea culturii antreprenoriale; identificarea unor politici și măsuri noi de reducere a emisiilor; și combaterea discriminării în funcție de sex de pe piața muncii, inclusiv prin mărirea disponibilității de facilități de îngrijire a copilului.

POLONIA

| 1. | În lumina analizei prezentate în Raportul anual de activitate al Comisiei pentru anul 2007 – Partea II – și în temeiul Liniilor directoare integrate pentru creștere economică și locuri de muncă, s-a ajuns la următoarele concluzii: |
| --- | --- |

1.

În lumina analizei prezentate în Raportul anual de activitate al Comisiei pentru anul 2007 – Partea II – și în temeiul Liniilor directoare integrate pentru creștere economică și locuri de muncă, s-a ajuns la următoarele concluzii:

| 2. | Polonia a înregistrat un progres limitat în ceea ce privește punerea în aplicare a Programului național de reformă. Sunt semne că Polonia începe să avanseze rapid în domeniul microeconomic, chiar dacă punerea în aplicare a multor măsuri se află încă în fază incipientă. În domeniul ocupării forței de muncă, se impune o aplicare mai susținută a reformelor. În sectorul finanțelor publice, reformele prezintă întârzieri, deși Polonia a prevăzut luarea de măsuri în direcția cea bună. În ceea ce privește îndeplinirea angajamentelor luate în cadrul Consiliului European de primăvară din 2006, reacția la nivel politic a fost limitată. |
| --- | --- |

2.

Polonia a înregistrat un progres limitat în ceea ce privește punerea în aplicare a Programului național de reformă. Sunt semne că Polonia începe să avanseze rapid în domeniul microeconomic, chiar dacă punerea în aplicare a multor măsuri se află încă în fază incipientă. În domeniul ocupării forței de muncă, se impune o aplicare mai susținută a reformelor. În sectorul finanțelor publice, reformele prezintă întârzieri, deși Polonia a prevăzut luarea de măsuri în direcția cea bună. În ceea ce privește îndeplinirea angajamentelor luate în cadrul Consiliului European de primăvară din 2006, reacția la nivel politic a fost limitată.

| 3. | Printre cele mai promițătoare reforme întreprinse de Polonia se numără acțiunile de simplificare a sistemului de impozitare, elaborarea unei strategii privind îmbunătățirea reglementării și măsurile întreprinse pentru creșterea accesului la finanțare al IMM-urilor. |
| --- | --- |

3.

Printre cele mai promițătoare reforme întreprinse de Polonia se numără acțiunile de simplificare a sistemului de impozitare, elaborarea unei strategii privind îmbunătățirea reglementării și măsurile întreprinse pentru creșterea accesului la finanțare al IMM-urilor.

| 4. | Domeniile de politici din cadrul Programului național polonez de reformă, în care este necesară abordarea cu maximă prioritate a aspectelor problematice, sunt: consolidarea fiscală; îmbunătățirea concurenței în cadrul industriilor de rețea; creșterea cantității și a calității cercetării și a dezvoltării; extinderea și eficientizarea politicilor active în materie de piață a muncii; și îmbunătățirea capitalului uman și al stimulentelor pentru muncă. În acest context, se recomandă Poloniei:






  — | să își continue acțiunile în vederea consolidării fiscale și să suplimenteze „ancora” deficitului nominal al bugetului de stat (plafonul de deficit) cu mecanisme suplimentare pentru îmbunătățirea controlului asupra cheltuielilor; |
| --- | --- | --- |

4.

Domeniile de politici din cadrul Programului național polonez de reformă, în care este necesară abordarea cu maximă prioritate a aspectelor problematice, sunt: consolidarea fiscală; îmbunătățirea concurenței în cadrul industriilor de rețea; creșterea cantității și a calității cercetării și a dezvoltării; extinderea și eficientizarea politicilor active în materie de piață a muncii; și îmbunătățirea capitalului uman și al stimulentelor pentru muncă. În acest context, se recomandă Poloniei:

—

să își continue acțiunile în vederea consolidării fiscale și să suplimenteze „ancora” deficitului nominal al bugetului de stat (plafonul de deficit) cu mecanisme suplimentare pentru îmbunătățirea controlului asupra cheltuielilor;

| — | să îmbunătățească cadrul pentru concurența în industriile de rețea, inclusiv printr-o analiză privind rolul autorităților de reglementare; |
| --- | --- |

—

să îmbunătățească cadrul pentru concurența în industriile de rețea, inclusiv printr-o analiză privind rolul autorităților de reglementare;

| — | să urmărească reforma sectorului cercetării publice în vederea intensificării cercetării, a dezvoltării și a inovării, și să îmbunătățească cadrul pentru cercetarea și dezvoltarea din sectorul privat, maximizând beneficiile care rezultă din investițiile străine directe; |
| --- | --- |

—

să urmărească reforma sectorului cercetării publice în vederea intensificării cercetării, a dezvoltării și a inovării, și să îmbunătățească cadrul pentru cercetarea și dezvoltarea din sectorul privat, maximizând beneficiile care rezultă din investițiile străine directe;

| — | să finalizeze reforma serviciilor publice de ocupare a forței de muncă în vederea creșterii nivelului și a eficienței politicii active în materie de piață a muncii, în special pentru persoanele vârstnice și tineret; să reducă sarcinile fiscale asupra muncii și să analizeze sistemele de prestații de securitate socială, în vederea îmbunătățirii stimulentelor pentru muncă, să dezvolte politici pentru creșterea participării adulților la procesul de învățare continuă și pentru modernizarea sistemelor de educație și formare profesională, ținând seama de nevoile pieței de muncă. |
| --- | --- |

—

să finalizeze reforma serviciilor publice de ocupare a forței de muncă în vederea creșterii nivelului și a eficienței politicii active în materie de piață a muncii, în special pentru persoanele vârstnice și tineret; să reducă sarcinile fiscale asupra muncii și să analizeze sistemele de prestații de securitate socială, în vederea îmbunătățirii stimulentelor pentru muncă, să dezvolte politici pentru creșterea participării adulților la procesul de învățare continuă și pentru modernizarea sistemelor de educație și formare profesională, ținând seama de nevoile pieței de muncă.

| 5. | În plus, este important ca, pe durata Programului național de reformă, Polonia să pună accent pe: modernizarea infrastructurii transporturilor; optimizarea protecției mediului înconjurător; reducerea și redirecționarea în continuare a ajutoarelor acordate de stat; asigurarea unui cadru concurențial eficient în sectorul financiar; continuarea procesului de liberalizare a piețelor de energie; accelerarea procesului de înregistrare a firmelor; și asigurarea că instrumentele politicii de coeziune sprijină măsurile structurale evidențiate în raportul de punere în aplicare, cu scopul de a contribui la intensificarea creșterii economice, a competitivității, a ocupării forței de muncă și a coeziunii sociale. Până în 2010 trebuie stabilit un obiectiv ferm și realist pentru investițiile globale în sectorul cercetării și dezvoltării. |
| --- | --- |

5.

În plus, este important ca, pe durata Programului național de reformă, Polonia să pună accent pe: modernizarea infrastructurii transporturilor; optimizarea protecției mediului înconjurător; reducerea și redirecționarea în continuare a ajutoarelor acordate de stat; asigurarea unui cadru concurențial eficient în sectorul financiar; continuarea procesului de liberalizare a piețelor de energie; accelerarea procesului de înregistrare a firmelor; și asigurarea că instrumentele politicii de coeziune sprijină măsurile structurale evidențiate în raportul de punere în aplicare, cu scopul de a contribui la intensificarea creșterii economice, a competitivității, a ocupării forței de muncă și a coeziunii sociale. Până în 2010 trebuie stabilit un obiectiv ferm și realist pentru investițiile globale în sectorul cercetării și dezvoltării.

PORTUGALIA

| 1. | În lumina analizei prezentate în Raportul anual de activitate al Comisiei pentru anul 2007 – Partea II – și în temeiul Liniilor directoare integrate pentru creștere economică și locuri de muncă, s-a ajuns la următoarele concluzii: |
| --- | --- |

1.

În lumina analizei prezentate în Raportul anual de activitate al Comisiei pentru anul 2007 – Partea II – și în temeiul Liniilor directoare integrate pentru creștere economică și locuri de muncă, s-a ajuns la următoarele concluzii:

| 2. | Portugalia înregistrează progrese satisfăcătoare în ceea ce privește punerea în aplicare a măsurilor din cadrul Programului național de reformă, în special în domeniile macro și microeconomic. De asemenea, s-au înregistrat progrese în politicile de ocupare a forței de muncă, în special în reforma privind educația și formarea profesională, în cadrul programului privind noile oportunități, dar domeniul important al adaptabilității pieței forței de muncă și al flexicurității nu a fost abordat în totalitate. Progresele înregistrate în ceea ce privește îndeplinirea angajamentelor făcute în cadrul Consiliului European de primăvară din 2006 sunt în general semnificative. În toate domeniile de politici vor fi necesare eforturi suplimentare considerabile pentru realizarea completă a obiectivelor programului, dat fiind caracterul ambițios al acestora și situația în care se afla inițial Portugalia. |
| --- | --- |

2.

Portugalia înregistrează progrese satisfăcătoare în ceea ce privește punerea în aplicare a măsurilor din cadrul Programului național de reformă, în special în domeniile macro și microeconomic. De asemenea, s-au înregistrat progrese în politicile de ocupare a forței de muncă, în special în reforma privind educația și formarea profesională, în cadrul programului privind noile oportunități, dar domeniul important al adaptabilității pieței forței de muncă și al flexicurității nu a fost abordat în totalitate. Progresele înregistrate în ceea ce privește îndeplinirea angajamentelor făcute în cadrul Consiliului European de primăvară din 2006 sunt în general semnificative. În toate domeniile de politici vor fi necesare eforturi suplimentare considerabile pentru realizarea completă a obiectivelor programului, dat fiind caracterul ambițios al acestora și situația în care se afla inițial Portugalia.

| 3. | Punctele forte importante ale procesului de reformă din Portugalia includ reformele vaste lansate în domeniul administrației publice, măsurile pentru facilitarea înființării de firme noi într-o oră, rectificarea sistemului de pensii pentru limită de vârstă și consolidarea globală a măsurilor de protecție a sănătății, precum și a măsurilor de îmbunătățire a nivelurilor de calificare în rândul tinerilor și al adulților. Eforturile pentru consolidarea cercetării și a dezvoltării au fost intensificate și armonizate într-o strategie coerentă prin intermediul ambițiosului plan tehnologic. De asemenea, au fost puse în aplicare reforme vaste în sectorul educațional și al formării profesionale, în special prin adoptarea de măsuri privind creșterea nivelului de alfabetizare în rândul tinerilor și raționalizarea rețelei naționale de învățământ, precum și consolidarea sistemului de formare profesională. |
| --- | --- |

3.

Punctele forte importante ale procesului de reformă din Portugalia includ reformele vaste lansate în domeniul administrației publice, măsurile pentru facilitarea înființării de firme noi într-o oră, rectificarea sistemului de pensii pentru limită de vârstă și consolidarea globală a măsurilor de protecție a sănătății, precum și a măsurilor de îmbunătățire a nivelurilor de calificare în rândul tinerilor și al adulților. Eforturile pentru consolidarea cercetării și a dezvoltării au fost intensificate și armonizate într-o strategie coerentă prin intermediul ambițiosului plan tehnologic. De asemenea, au fost puse în aplicare reforme vaste în sectorul educațional și al formării profesionale, în special prin adoptarea de măsuri privind creșterea nivelului de alfabetizare în rândul tinerilor și raționalizarea rețelei naționale de învățământ, precum și consolidarea sistemului de formare profesională.

| 4. | Domeniile de politici din cadrul Programului național de reformă, în care este necesară abordarea cu maximă prioritate a aspectelor problematice, sunt: îmbunătățirea nivelului de studii și a programelor de învățare continuă; îmbunătățirea adaptabilității pieței forței de muncă și combaterea discriminării. Aceste aspecte trebuie abordate în contextul continuării reformei administrative și al menținerii controlului cu privire la creșterea cheltuielilor ce țin de transferurile sociale. În acest context, se recomandă Portugaliei:






  — | să redirecționeze cheltuielile publice în direcția unei utilizări care favorizează mai mult o potențială creștere economică, în contextul rectificării continue a dezechilibrelor fiscale și al reformei administrației publice, menținând în același timp un control ferm în ansamblu asupra cheltuielilor publice; |
| --- | --- | --- |

4.

Domeniile de politici din cadrul Programului național de reformă, în care este necesară abordarea cu maximă prioritate a aspectelor problematice, sunt: îmbunătățirea nivelului de studii și a programelor de învățare continuă; îmbunătățirea adaptabilității pieței forței de muncă și combaterea discriminării. Aceste aspecte trebuie abordate în contextul continuării reformei administrative și al menținerii controlului cu privire la creșterea cheltuielilor ce țin de transferurile sociale. În acest context, se recomandă Portugaliei:

—

să redirecționeze cheltuielile publice în direcția unei utilizări care favorizează mai mult o potențială creștere economică, în contextul rectificării continue a dezechilibrelor fiscale și al reformei administrației publice, menținând în același timp un control ferm în ansamblu asupra cheltuielilor publice;

| — | să pună în aplicare măsuri în vederea îmbunătățirii durabile a nivelului de studii în rândul tinerilor și în vederea dezvoltării unui sistem de formare profesională, adaptat nevoilor de pe piața forței de muncă și bazat pe propunerea recentă de elaborare a „cadrului național de calificări”; |
| --- | --- |

—

să pună în aplicare măsuri în vederea îmbunătățirii durabile a nivelului de studii în rândul tinerilor și în vederea dezvoltării unui sistem de formare profesională, adaptat nevoilor de pe piața forței de muncă și bazat pe propunerea recentă de elaborare a „cadrului național de calificări”;

| — | să continue modernizarea protecției muncii, inclusiv a legislației în vederea creșterii flexibilității și securității, cu scopul de a reduce nivelurile ridicate de segmentare a pieței muncii. |
| --- | --- |

—

să continue modernizarea protecției muncii, inclusiv a legislației în vederea creșterii flexibilității și securității, cu scopul de a reduce nivelurile ridicate de segmentare a pieței muncii.

| 5. | În plus, este important ca, pe durata Programului național de reformă, Portugalia să pună accent pe: asigurarea că promițătorul Plan tehnologic este pus în aplicare în întregime, că legăturile dintre sectoarele de cercetare și industrie sunt consolidate, iar implicarea sectorului privat este consolidată; asigurarea concurenței eficiente pe piețele de energie și de servicii financiare; reducerea emisiilor; reducerea deficitului în transpunerea legislației UE în legile naționale; și abordarea factorilor ce subminează coeziunea socială. |
| --- | --- |

5.

În plus, este important ca, pe durata Programului național de reformă, Portugalia să pună accent pe: asigurarea că promițătorul Plan tehnologic este pus în aplicare în întregime, că legăturile dintre sectoarele de cercetare și industrie sunt consolidate, iar implicarea sectorului privat este consolidată; asigurarea concurenței eficiente pe piețele de energie și de servicii financiare; reducerea emisiilor; reducerea deficitului în transpunerea legislației UE în legile naționale; și abordarea factorilor ce subminează coeziunea socială.

SLOVENIA

| 1. | În lumina analizei prezentate în Raportul anual de activitate al Comisiei pentru anul 2007 – Partea II – și în temeiul Liniilor directoare integrate pentru creștere economică și locuri de muncă, s-a ajuns la următoarele concluzii: |
| --- | --- |

1.

În lumina analizei prezentate în Raportul anual de activitate al Comisiei pentru anul 2007 – Partea II – și în temeiul Liniilor directoare integrate pentru creștere economică și locuri de muncă, s-a ajuns la următoarele concluzii:

| 2. | Slovenia face progrese semnificative în ceea ce privește punerea în aplicare a Programului național de reformă. Slovenia ia măsuri adecvate în câteva domenii-cheie, cum ar fi antreprenoriatul și îmbunătățirea reglementării. A lansat cele mai multe dintre reformele majore ale politicilor de ocupare a forței de muncă, beneficiind de condiții de creștere macroeconomică relativ favorabile. Au fost adoptate unele măsuri privind reforma cheltuielilor publice în vederea reducerii acestora. Același lucru se aplică, în domeniul microeconomic, și progreselor privind intensificarea cadrului pentru inovare și concurență. Cu privire la piața forței de muncă, progresul privind punerea în aplicare a strategiei de îmbătrânire activă și îndepărtarea barierelor privind gradul de ocupare a forței de muncă în rândul tinerilor nu a fost destul de rapid până în momentul de față. În ceea ce privește punerea în aplicare a angajamentelor luate în cadrul Consiliului European de primăvară din 2006, progresul înregistrat este moderat. |
| --- | --- |

2.

Slovenia face progrese semnificative în ceea ce privește punerea în aplicare a Programului național de reformă. Slovenia ia măsuri adecvate în câteva domenii-cheie, cum ar fi antreprenoriatul și îmbunătățirea reglementării. A lansat cele mai multe dintre reformele majore ale politicilor de ocupare a forței de muncă, beneficiind de condiții de creștere macroeconomică relativ favorabile. Au fost adoptate unele măsuri privind reforma cheltuielilor publice în vederea reducerii acestora. Același lucru se aplică, în domeniul microeconomic, și progreselor privind intensificarea cadrului pentru inovare și concurență. Cu privire la piața forței de muncă, progresul privind punerea în aplicare a strategiei de îmbătrânire activă și îndepărtarea barierelor privind gradul de ocupare a forței de muncă în rândul tinerilor nu a fost destul de rapid până în momentul de față. În ceea ce privește punerea în aplicare a angajamentelor luate în cadrul Consiliului European de primăvară din 2006, progresul înregistrat este moderat.

| 3. | Printre punctele forte ale Programului național de reformă și ale aplicării acestuia, se află: eforturile pentru reforma fiscală; diferitele măsuri de promovare a antreprenoriatului; restructurarea, în curs de desfășurare, a fondurilor de stat în investiții de portofoliu; micșorarea procentului ajutorului de stat în PIB; precum și progresul în direcția liberalizării totale a piețelor de energie și crearea unui al doilea operator pe piață. |
| --- | --- |

3.

Printre punctele forte ale Programului național de reformă și ale aplicării acestuia, se află: eforturile pentru reforma fiscală; diferitele măsuri de promovare a antreprenoriatului; restructurarea, în curs de desfășurare, a fondurilor de stat în investiții de portofoliu; micșorarea procentului ajutorului de stat în PIB; precum și progresul în direcția liberalizării totale a piețelor de energie și crearea unui al doilea operator pe piață.

| 4. | Domeniile de politici din cadrul Programului național sloven de reformă, în care este necesară abordarea cu maximă prioritate a aspectelor problematice, sunt: optimizarea viabilității fiscale pe termen lung și creșterea gradului de ocupare a forței de muncă în rândul muncitorilor vârstnici; și consolidarea aspectelor de activare și prevenire a politicilor de ocupare a forței de muncă, destul de lente, în momentul de față, în raport cu condițiile rapid schimbătoare de pe piața forței de muncă. În acest context, se recomandă Sloveniei:






  — | să ia măsuri suplimentare pentru consolidarea reformei privind sistemul de pensii și promovarea îmbătrânirii active, avându-se în vedere creșterea gradului de ocupare a forței de muncă în rândul muncitorilor vârstnici și optimizarea viabilității pe termen lung; |
| --- | --- | --- |

4.

Domeniile de politici din cadrul Programului național sloven de reformă, în care este necesară abordarea cu maximă prioritate a aspectelor problematice, sunt: optimizarea viabilității fiscale pe termen lung și creșterea gradului de ocupare a forței de muncă în rândul muncitorilor vârstnici; și consolidarea aspectelor de activare și prevenire a politicilor de ocupare a forței de muncă, destul de lente, în momentul de față, în raport cu condițiile rapid schimbătoare de pe piața forței de muncă. În acest context, se recomandă Sloveniei:

—

să ia măsuri suplimentare pentru consolidarea reformei privind sistemul de pensii și promovarea îmbătrânirii active, avându-se în vedere creșterea gradului de ocupare a forței de muncă în rândul muncitorilor vârstnici și optimizarea viabilității pe termen lung;

| — | să consolideze serviciile de ocupare a forței de muncă pentru a ține seama de trecerea la acorduri contractuale mai flexibile și de condiționalitatea deja sporită a prestațiilor sociale, acordând prioritate maximă furnizării de servicii în etapa incipientă a șomajului. |
| --- | --- |

—

să consolideze serviciile de ocupare a forței de muncă pentru a ține seama de trecerea la acorduri contractuale mai flexibile și de condiționalitatea deja sporită a prestațiilor sociale, acordând prioritate maximă furnizării de servicii în etapa incipientă a șomajului.

| 5. | În plus, este important ca, pe durata Programului național de reformă, Slovenia să pună accent pe: stabilirea de obiective concrete și realiste pentru investiții în sectorul cercetării și dezvoltării; consolidarea rolului noului Birou pentru creștere economică și al Agenției slovene pentru tehnologie; consolidarea aplicării cadrului juridic pentru protejarea drepturilor proprietății intelectuale; îmbunătățirea concurenței, în special în sectorul meseriilor și al serviciilor profesionale reglementate, și intensificarea eficienței Biroului pentru protecția concurenței; o mai bună promovare a tehnologiilor de mediu și a eficienței energetice; reducerea timpului de înființare a firmelor și a costurilor aferente; reducerea segmentării și integrarea tineretului pe piața forței de muncă; consolidarea legăturii dintre sistemul de educație și piața forței de muncă. |
| --- | --- |

5.

În plus, este important ca, pe durata Programului național de reformă, Slovenia să pună accent pe: stabilirea de obiective concrete și realiste pentru investiții în sectorul cercetării și dezvoltării; consolidarea rolului noului Birou pentru creștere economică și al Agenției slovene pentru tehnologie; consolidarea aplicării cadrului juridic pentru protejarea drepturilor proprietății intelectuale; îmbunătățirea concurenței, în special în sectorul meseriilor și al serviciilor profesionale reglementate, și intensificarea eficienței Biroului pentru protecția concurenței; o mai bună promovare a tehnologiilor de mediu și a eficienței energetice; reducerea timpului de înființare a firmelor și a costurilor aferente; reducerea segmentării și integrarea tineretului pe piața forței de muncă; consolidarea legăturii dintre sistemul de educație și piața forței de muncă.

SLOVACIA

| 1. | În lumina analizei prezentate în Raportul anual de activitate al Comisiei pentru anul 2007 – Partea II – și în temeiul Liniilor directoare integrate pentru creștere economică și locuri de muncă, s-a ajuns la următoarele concluzii: |
| --- | --- |

1.

În lumina analizei prezentate în Raportul anual de activitate al Comisiei pentru anul 2007 – Partea II – și în temeiul Liniilor directoare integrate pentru creștere economică și locuri de muncă, s-a ajuns la următoarele concluzii:

| 2. | Slovacia face progrese în ceea ce privește punerea în aplicare a Programului național de reformă. Cu toate acestea, există în continuare provocări semnificative și necesitatea adoptării de măsuri suplimentare, în special în domeniul microeconomic și cel al ocupării forței de muncă. Progresul în ceea ce privește îndeplinirea angajamentelor luate la Consiliul European de primăvară din 2006 este neclar. |
| --- | --- |

2.

Slovacia face progrese în ceea ce privește punerea în aplicare a Programului național de reformă. Cu toate acestea, există în continuare provocări semnificative și necesitatea adoptării de măsuri suplimentare, în special în domeniul microeconomic și cel al ocupării forței de muncă. Progresul în ceea ce privește îndeplinirea angajamentelor luate la Consiliul European de primăvară din 2006 este neclar.

| 3. | Printre punctele forte ale Programului național de reformă și ale aplicării sale, se află: politicile pentru optimizarea mediului de afaceri și crearea unei societăți informaționale care încep să dea roade; creșterea gradului de ocupare a forței de muncă care a fost consolidată de noi stimulente fiscale, de măsuri privitoare la mobilitate și de anumite îmbunătățiri aduse serviciilor oferite anumitor grupuri dezavantajate; și progresul privind reforma educației terțiare, alături de noi măsuri pentru susținerea utilizării TIC și integrarea în sistemul educațional a copiilor dezavantajați. |
| --- | --- |

3.

Printre punctele forte ale Programului național de reformă și ale aplicării sale, se află: politicile pentru optimizarea mediului de afaceri și crearea unei societăți informaționale care încep să dea roade; creșterea gradului de ocupare a forței de muncă care a fost consolidată de noi stimulente fiscale, de măsuri privitoare la mobilitate și de anumite îmbunătățiri aduse serviciilor oferite anumitor grupuri dezavantajate; și progresul privind reforma educației terțiare, alături de noi măsuri pentru susținerea utilizării TIC și integrarea în sistemul educațional a copiilor dezavantajați.

| 4. | Domeniile de politici din cadrul Programului național slovac de reformă, în care este necesară abordarea cu maximă prioritate a provocărilor, sunt: redirecționarea, în contextul consolidării fiscale, a mai multor resurse către cercetare, dezvoltare, inovare și educație și dezvoltarea de strategii și priorități clare în aceste domenii; susținerea acțiunilor privind îmbunătățirea calificărilor și a sistemului de învățare continuă; și depunerea de eforturi suplimentare pentru reducerea șomajului pe termen lung, în special în rândul grupurilor vulnerabile, inclusiv minoritatea romă. În acest context, se recomandă Slovaciei:






  — | să realoce cheltuielile în direcția domeniilor cercetării, dezvoltării și educației și să finalizeze elaborarea unei strategii naționale coerente de cercetare, dezvoltare și inovare, caracterizată prin legături puternice între institutele de cercetare și firmele private; |
| --- | --- | --- |

4.

Domeniile de politici din cadrul Programului național slovac de reformă, în care este necesară abordarea cu maximă prioritate a provocărilor, sunt: redirecționarea, în contextul consolidării fiscale, a mai multor resurse către cercetare, dezvoltare, inovare și educație și dezvoltarea de strategii și priorități clare în aceste domenii; susținerea acțiunilor privind îmbunătățirea calificărilor și a sistemului de învățare continuă; și depunerea de eforturi suplimentare pentru reducerea șomajului pe termen lung, în special în rândul grupurilor vulnerabile, inclusiv minoritatea romă. În acest context, se recomandă Slovaciei:

—

să realoce cheltuielile în direcția domeniilor cercetării, dezvoltării și educației și să finalizeze elaborarea unei strategii naționale coerente de cercetare, dezvoltare și inovare, caracterizată prin legături puternice între institutele de cercetare și firmele private;

| — | să adopte o strategie de învățare continuă care să acopere dezvoltarea în toate sistemele și nivelurile de educație și formare profesională, care să vină în întâmpinarea nevoilor pieței forței de muncă și a indivizilor și care să contribuie la îmbunătățirea nivelurilor de calificare și de competențe, completând reforma învățământului terțiar cu reforma învățământului primar și gimnazial; |
| --- | --- |

—

să adopte o strategie de învățare continuă care să acopere dezvoltarea în toate sistemele și nivelurile de educație și formare profesională, care să vină în întâmpinarea nevoilor pieței forței de muncă și a indivizilor și care să contribuie la îmbunătățirea nivelurilor de calificare și de competențe, completând reforma învățământului terțiar cu reforma învățământului primar și gimnazial;

| — | să dezvolte o abordare globală în ceea ce privește șomajul pe termen lung, în special prin dezvoltarea politicilor active specifice în materie de piață a muncii pentru grupurile cele mai vulnerabile. |
| --- | --- |

—

să dezvolte o abordare globală în ceea ce privește șomajul pe termen lung, în special prin dezvoltarea politicilor active specifice în materie de piață a muncii pentru grupurile cele mai vulnerabile.

| 5. | În plus, este important ca, pe durata Programului național de reformă, Slovacia să pună accent pe: eforturi susținute privind politicile referitoare la TIC, în special privind infrastructura de bandă largă; optimizări ale sistemului de îmbunătățire a reglementării; abordarea disparităților salariale între sexe; și dezvoltarea unei strategii de îmbătrânire activă cu scopul de a crește gradul de ocupare a forței de muncă în rândul muncitorilor vârstnici. |
| --- | --- |

5.

În plus, este important ca, pe durata Programului național de reformă, Slovacia să pună accent pe: eforturi susținute privind politicile referitoare la TIC, în special privind infrastructura de bandă largă; optimizări ale sistemului de îmbunătățire a reglementării; abordarea disparităților salariale între sexe; și dezvoltarea unei strategii de îmbătrânire activă cu scopul de a crește gradul de ocupare a forței de muncă în rândul muncitorilor vârstnici.

FINLANDA

| 1. | În lumina analizei prezentate în Raportul anual de activitate al Comisiei pentru anul 2007 – Partea II – și în temeiul Liniilor directoare integrate pentru creștere economică și locuri de muncă, s-a ajuns la următoarele concluzii: |
| --- | --- |

1.

În lumina analizei prezentate în Raportul anual de activitate al Comisiei pentru anul 2007 – Partea II – și în temeiul Liniilor directoare integrate pentru creștere economică și locuri de muncă, s-a ajuns la următoarele concluzii:

| 2. | Finlanda a înregistrat progrese deosebit de semnificative în ceea ce privește punerea în aplicare a Programului național de reformă. În general, a existat un răspuns satisfăcător în ceea ce privește îndeplinirea angajamentelor luate la Consiliul European de primăvară din 2006. S-au înregistrat progrese, în special în mediul de afaceri al IMM-urilor. |
| --- | --- |

2.

Finlanda a înregistrat progrese deosebit de semnificative în ceea ce privește punerea în aplicare a Programului național de reformă. În general, a existat un răspuns satisfăcător în ceea ce privește îndeplinirea angajamentelor luate la Consiliul European de primăvară din 2006. S-au înregistrat progrese, în special în mediul de afaceri al IMM-urilor.

| 3. | Printre numeroasele puncte forte ale Programului național finlandez de reformă și ale aplicării sale, se află: acțiuni suplimentare în vederea amânării vârstei de pensionare, care să completeze acțiunile ample deja existente de consolidare a viabilității finanțelor publice și de pregătire a Finlandei pentru efectele procesului de îmbătrânire a populației; o gamă de măsuri importante în vederea optimizării în continuare a excelentei baze de cunoștințe a Finlandei. |
| --- | --- |

3.

Printre numeroasele puncte forte ale Programului național finlandez de reformă și ale aplicării sale, se află: acțiuni suplimentare în vederea amânării vârstei de pensionare, care să completeze acțiunile ample deja existente de consolidare a viabilității finanțelor publice și de pregătire a Finlandei pentru efectele procesului de îmbătrânire a populației; o gamă de măsuri importante în vederea optimizării în continuare a excelentei baze de cunoștințe a Finlandei.

| 4. | Este important ca, pe durata programului național de reformă, Finlanda să pună accent pe: punerea în aplicare de reforme care să îmbunătățească concurența și productivitatea în unele sectoare de servicii; simplificarea procedurilor de recrutare pentru întreprinderi; încurajarea sistemelor locale de negociere a salariilor; și soluționarea blocajelor apărute pe piața forței de muncă, cu scopul precis de a lupta împotriva ratei înalte a șomajului structural, în special a șomajului în rândul muncitorilor necalificați, inclusiv în rândul tineretului. |
| --- | --- |

4.

Este important ca, pe durata programului național de reformă, Finlanda să pună accent pe: punerea în aplicare de reforme care să îmbunătățească concurența și productivitatea în unele sectoare de servicii; simplificarea procedurilor de recrutare pentru întreprinderi; încurajarea sistemelor locale de negociere a salariilor; și soluționarea blocajelor apărute pe piața forței de muncă, cu scopul precis de a lupta împotriva ratei înalte a șomajului structural, în special a șomajului în rândul muncitorilor necalificați, inclusiv în rândul tineretului.

SUEDIA

| 1. | În lumina analizei prezentate în Raportul anual de activitate al Comisiei pentru anul 2007 – Partea II – și în temeiul Liniilor directoare integrate pentru creștere economică și locuri de muncă, s-a ajuns la următoarele concluzii: |
| --- | --- |

1.

În lumina analizei prezentate în Raportul anual de activitate al Comisiei pentru anul 2007 – Partea II – și în temeiul Liniilor directoare integrate pentru creștere economică și locuri de muncă, s-a ajuns la următoarele concluzii:

| 2. | Suedia înregistrează progrese deosebit de semnificative în ceea ce privește punerea în aplicare a Programului național de reformă, care a fost revizuit de către noul guvern. De asemenea, respectă majoritatea angajamentelor luate în cadrul Consiliului European de primăvară din 2006. Cadrul macroeconomic orientat spre stabilitate este adecvat și funcționează bine. S-a înregistrat un efort susținut în ceea ce privește consolidarea stimulentelor pentru muncă. Sunt necesare măsuri suplimentare pentru intensificarea concurenței în sectorul serviciilor. |
| --- | --- |

2.

Suedia înregistrează progrese deosebit de semnificative în ceea ce privește punerea în aplicare a Programului național de reformă, care a fost revizuit de către noul guvern. De asemenea, respectă majoritatea angajamentelor luate în cadrul Consiliului European de primăvară din 2006. Cadrul macroeconomic orientat spre stabilitate este adecvat și funcționează bine. S-a înregistrat un efort susținut în ceea ce privește consolidarea stimulentelor pentru muncă. Sunt necesare măsuri suplimentare pentru intensificarea concurenței în sectorul serviciilor.

| 3. | Printre punctele forte ale Programului național suedez de reformă și ale aplicării sale se află: progresul înregistrat privind creșterea investițiilor publice în sectorul cercetării și dezvoltării și favorizarea măsurilor pentru încurajarea inovării; abordarea energică privind încurajarea antreprenoriatului; performanța Suediei privind încurajarea utilizării durabile a energiei, printre cele mai bune din rândul țărilor UE; progresul privind creșterea ofertei de mână de lucru; măsurile pentru simplificarea și profitabilitatea conducerii afacerilor, prin eliminarea progresivă a taxelor și reducerea poverilor administrative; și propunerile în vederea intensificării stimulentelor pentru muncă, schimbările considerabile privind sistemul de impozitare a salariilor și cel de prestații de securitate socială. |
| --- | --- |

3.

Printre punctele forte ale Programului național suedez de reformă și ale aplicării sale se află: progresul înregistrat privind creșterea investițiilor publice în sectorul cercetării și dezvoltării și favorizarea măsurilor pentru încurajarea inovării; abordarea energică privind încurajarea antreprenoriatului; performanța Suediei privind încurajarea utilizării durabile a energiei, printre cele mai bune din rândul țărilor UE; progresul privind creșterea ofertei de mână de lucru; măsurile pentru simplificarea și profitabilitatea conducerii afacerilor, prin eliminarea progresivă a taxelor și reducerea poverilor administrative; și propunerile în vederea intensificării stimulentelor pentru muncă, schimbările considerabile privind sistemul de impozitare a salariilor și cel de prestații de securitate socială.

| 4. | Este important ca, pe durata Programului național de reformă, Suedia să pună accent pe: adoptarea de măsuri suplimentare de reglementare în vederea creșterii concurenței, în special în sectorul serviciilor; punerea rapidă în aplicare a îmbunătățirilor planificate în sistemul de evaluare a impactului; o abordare mai coerentă privind îmbunătățirea reglementării, consolidarea strategiei privind extinderea ofertei de mână de lucru și a programului de lucru, inclusiv prin punerea în aplicare a propunerilor de sporire a stimulentelor pentru muncă, precum și măsuri mai solide privind creșterea gradului de ocupare a forței de muncă în rândul imigranților și al tineretului și reintegrarea persoanelor care beneficiază de prestații în caz de boală. |
| --- | --- |

4.

Este important ca, pe durata Programului național de reformă, Suedia să pună accent pe: adoptarea de măsuri suplimentare de reglementare în vederea creșterii concurenței, în special în sectorul serviciilor; punerea rapidă în aplicare a îmbunătățirilor planificate în sistemul de evaluare a impactului; o abordare mai coerentă privind îmbunătățirea reglementării, consolidarea strategiei privind extinderea ofertei de mână de lucru și a programului de lucru, inclusiv prin punerea în aplicare a propunerilor de sporire a stimulentelor pentru muncă, precum și măsuri mai solide privind creșterea gradului de ocupare a forței de muncă în rândul imigranților și al tineretului și reintegrarea persoanelor care beneficiază de prestații în caz de boală.

REGATUL UNIT

| 1. | În lumina analizei prezentate în Raportul anual de activitate al Comisiei pentru anul 2007 – Partea II – și în temeiul Liniilor directoare integrate pentru creștere economică și locuri de muncă, s-a ajuns la următoarele concluzii: |
| --- | --- |

1.

În lumina analizei prezentate în Raportul anual de activitate al Comisiei pentru anul 2007 – Partea II – și în temeiul Liniilor directoare integrate pentru creștere economică și locuri de muncă, s-a ajuns la următoarele concluzii:

| 2. | Regatul Unit înregistrează progrese semnificative în ceea ce privește punerea în aplicare a Programului său național de reformă și a angajamentelor luate la Consiliul European de primăvară din 2006. S-au făcut progrese considerabile în toate domeniile politice, în special în politica microeconomică și în cea de ocupare a forței de muncă. În ceea ce privește politica macroeconomică, procesul de consolidare fiscală a început deja, fiind elaborate planuri în vederea continuării consolidării fiscale, care ar trebui să fie puse în aplicare; de asemenea, au fost elaborate planuri de reformă a sistemului de pensii, pentru care a fost deja înaintat Parlamentului un proiect de lege. Regatul Unit a făcut eforturi mai mari pentru implicarea părților interesate. |
| --- | --- |

2.

Regatul Unit înregistrează progrese semnificative în ceea ce privește punerea în aplicare a Programului său național de reformă și a angajamentelor luate la Consiliul European de primăvară din 2006. S-au făcut progrese considerabile în toate domeniile politice, în special în politica microeconomică și în cea de ocupare a forței de muncă. În ceea ce privește politica macroeconomică, procesul de consolidare fiscală a început deja, fiind elaborate planuri în vederea continuării consolidării fiscale, care ar trebui să fie puse în aplicare; de asemenea, au fost elaborate planuri de reformă a sistemului de pensii, pentru care a fost deja înaintat Parlamentului un proiect de lege. Regatul Unit a făcut eforturi mai mari pentru implicarea părților interesate.

| 3. | Adevăratele puncte forte ale aplicării reformei în Regatul Unit sunt legate de încurajarea antreprenoriatului, promovarea îmbunătățirii reglementării și inițierea de reforme privind bunăstarea. Multe alte reforme de succes au avut deja loc, cum ar fi liberalizarea pieței energiei, creșterea investițiilor în infrastructura de transporturi și introducerea politicilor tarifare, de exemplu, a taxei asupra congestiei de trafic rutier din Londra. Regatul Unit a inițiat, de asemenea, reforme inovatoare pentru îmbunătățirea calității cheltuielilor publice, reforme care sunt încă în curs de punere în aplicare. |
| --- | --- |

3.

Adevăratele puncte forte ale aplicării reformei în Regatul Unit sunt legate de încurajarea antreprenoriatului, promovarea îmbunătățirii reglementării și inițierea de reforme privind bunăstarea. Multe alte reforme de succes au avut deja loc, cum ar fi liberalizarea pieței energiei, creșterea investițiilor în infrastructura de transporturi și introducerea politicilor tarifare, de exemplu, a taxei asupra congestiei de trafic rutier din Londra. Regatul Unit a inițiat, de asemenea, reforme inovatoare pentru îmbunătățirea calității cheltuielilor publice, reforme care sunt încă în curs de punere în aplicare.

| 4. | Domeniile de politici din cadrul Programului național de reformă, în care este necesară abordarea cu maximă prioritate a provocărilor, sunt: îmbunătățirea calificărilor de bază și a celor intermediare în comparație cu alte economii; și adoptarea unor măsuri suplimentare pentru abordarea dezavantajului și a excluderii de pe piața forței de muncă. În acest context, se recomandă Regatului Unit:






  — | să dezvolte calificările de bază și cele intermediare, aspect care a fost abordat în recentul studiu Leitch asupra calificărilor, pentru a crește productivitatea, și să îmbunătățească în continuare perspectivele de angajare pentru categoriile cele mai dezavantajate. |
| --- | --- | --- |

4.

Domeniile de politici din cadrul Programului național de reformă, în care este necesară abordarea cu maximă prioritate a provocărilor, sunt: îmbunătățirea calificărilor de bază și a celor intermediare în comparație cu alte economii; și adoptarea unor măsuri suplimentare pentru abordarea dezavantajului și a excluderii de pe piața forței de muncă. În acest context, se recomandă Regatului Unit:

—

să dezvolte calificările de bază și cele intermediare, aspect care a fost abordat în recentul studiu Leitch asupra calificărilor, pentru a crește productivitatea, și să îmbunătățească în continuare perspectivele de angajare pentru categoriile cele mai dezavantajate.

| 5. | În plus, este important ca, pe durata Programului național de reformă, Regatul Unit să pună accent pe: aplicarea eficientă a propunerilor actuale privind reforma sistemului de pensii; creșterea progresivă a ofertei de locuințe în vederea reducerii presiunilor legate de prețul acestora pe termen mediu; punerea în aplicare a strategiei în domeniul științei și inovării, în contextul căreia ar trebui indicat nivelul intermediar și calitatea investițiilor în sectorul cercetării și dezvoltării pentru anul 2010 și ar trebui luate măsuri pentru a consolida mai mult stimulentele pentru investiții și pentru a spori angajamentul sectorului privat; și îmbunătățirea accesului la facilitățile de îngrijire a copilului. |
| --- | --- |

5.

În plus, este important ca, pe durata Programului național de reformă, Regatul Unit să pună accent pe: aplicarea eficientă a propunerilor actuale privind reforma sistemului de pensii; creșterea progresivă a ofertei de locuințe în vederea reducerii presiunilor legate de prețul acestora pe termen mediu; punerea în aplicare a strategiei în domeniul științei și inovării, în contextul căreia ar trebui indicat nivelul intermediar și calitatea investițiilor în sectorul cercetării și dezvoltării pentru anul 2010 și ar trebui luate măsuri pentru a consolida mai mult stimulentele pentru investiții și pentru a spori angajamentul sectorului privat; și îmbunătățirea accesului la facilitățile de îngrijire a copilului.

STATELE MEMBRE DIN ZONA EURO

| 1. | În baza analizei prezentate mai sus și în temeiul Liniilor directoare integrate pentru creștere economică și locuri de muncă, s-a ajuns la următoarele concluzii: |
| --- | --- |

1.

În baza analizei prezentate mai sus și în temeiul Liniilor directoare integrate pentru creștere economică și locuri de muncă, s-a ajuns la următoarele concluzii:

| 2. | Rapoartele de punere în aplicare ale statelor membre din zona euro arată că s-au făcut progrese în ansamblu, reflectând acțiuni substanțiale în multe țări. În condițiile în care zona euro s-a dezvoltat la nivelul potențialului său, iar piața muncii a înregistrat o evoluție pozitivă, care se reflectă în scăderea ratei șomajului și creșterea ratei ocupării forței de muncă, și date fiind reformele care au fost inițiate, perspectivele unei redresări economice susținute s-au îmbunătățit în mod semnificativ. Într-o anumită măsură, această îmbunătățire a situației economice se datorează reformelor structurale efectuate în trecut. Dinamica economică actuală ar trebui folosită în vederea continuării cu rigurozitate a punerii în aplicare a strategiilor de reformă și consolidare bugetară. Interdependența economică și financiară mai strânsă generată de moneda unică face necesar ca statele membre să pună în aplicare politici mai ambițioase, care să includă, pe lângă obiectivul de mărire a potențialului de creștere, și alte măsuri în vederea asigurării bunei funcționări a procesului de ajustare în cadrul uniunii monetare. În acest context, este necesară o coordonare eficientă a politicilor economice la nivelul zonei euro. Aceasta ar ajuta de asemenea la promovarea acțiunii politice în statele membre în vederea asigurării disciplinei fiscale și a reformelor structurale. Acest lucru este necesar pentru creșterea potențialului de dezvoltare al economiei, sporirea capacității de rezistență a zonei euro la șocurile asimetrice, păstrându-se astfel stabilitatea prețurilor odată cu promovarea unui dinamism economic în zona euro. |
| --- | --- |

2.

Rapoartele de punere în aplicare ale statelor membre din zona euro arată că s-au făcut progrese în ansamblu, reflectând acțiuni substanțiale în multe țări. În condițiile în care zona euro s-a dezvoltat la nivelul potențialului său, iar piața muncii a înregistrat o evoluție pozitivă, care se reflectă în scăderea ratei șomajului și creșterea ratei ocupării forței de muncă, și date fiind reformele care au fost inițiate, perspectivele unei redresări economice susținute s-au îmbunătățit în mod semnificativ. Într-o anumită măsură, această îmbunătățire a situației economice se datorează reformelor structurale efectuate în trecut. Dinamica economică actuală ar trebui folosită în vederea continuării cu rigurozitate a punerii în aplicare a strategiilor de reformă și consolidare bugetară. Interdependența economică și financiară mai strânsă generată de moneda unică face necesar ca statele membre să pună în aplicare politici mai ambițioase, care să includă, pe lângă obiectivul de mărire a potențialului de creștere, și alte măsuri în vederea asigurării bunei funcționări a procesului de ajustare în cadrul uniunii monetare. În acest context, este necesară o coordonare eficientă a politicilor economice la nivelul zonei euro. Aceasta ar ajuta de asemenea la promovarea acțiunii politice în statele membre în vederea asigurării disciplinei fiscale și a reformelor structurale. Acest lucru este necesar pentru creșterea potențialului de dezvoltare al economiei, sporirea capacității de rezistență a zonei euro la șocurile asimetrice, păstrându-se astfel stabilitatea prețurilor odată cu promovarea unui dinamism economic în zona euro.

| 3. | Printre punctele forte ale punerii în aplicare a programelor naționale de reformă ale statelor membre din zona euro se numără inițierea sau planificarea de reforme promițătoare în ceea ce privește utilizarea și productivitatea forței de muncă, intensificarea cercetării, a dezvoltării și a inovării, punerea în valoare a capitalului uman și crearea unui mediu de afaceri mai atractiv, în special prin politici îndreptate spre creșterea concurenței și îmbunătățirea în continuare a reglementării. Încorporarea programelor naționale de reformă într-un cadru politic general consecvent și ambițios ar putea să ducă la consolidarea acestora. |
| --- | --- |

3.

Printre punctele forte ale punerii în aplicare a programelor naționale de reformă ale statelor membre din zona euro se numără inițierea sau planificarea de reforme promițătoare în ceea ce privește utilizarea și productivitatea forței de muncă, intensificarea cercetării, a dezvoltării și a inovării, punerea în valoare a capitalului uman și crearea unui mediu de afaceri mai atractiv, în special prin politici îndreptate spre creșterea concurenței și îmbunătățirea în continuare a reglementării. Încorporarea programelor naționale de reformă într-un cadru politic general consecvent și ambițios ar putea să ducă la consolidarea acestora.

| 4. | Din analiza concluziilor privind politicile identificate pentru fiecare stat membru din zona euro pe baza programelor lor naționale de reformă rezultă necesitatea întreprinderii de acțiuni în toate țările din zona euro, cel mai urgent în domeniile de politici care ar îmbunătăți funcționarea UEM și ar contribui la soluționarea divergențelor persistente în ceea ce privește inflația, competitivitatea și creșterea economică. Pe latura bugetară, în timp ce se fac progrese pentru reducerea deficitelor, anumite țări trebuie să accelereze ritmul consolidării structurale la nivel bugetar și să continue, de asemenea, reforma sistemelor de pensii și de protecție a sănătății, pentru a aborda impactul procesului de îmbătrânire a populației asupra bugetului. Mai mult decât atât, ar trebui îmbunătățită calitatea finanțelor publice, în special în vederea consolidării productivității și a inovării, contribuind astfel la creșterea economică și viabilitatea finanțelor. Pentru a asigura o ajustare internă mai dinamică a mecanismelor în cadrul UEM, ar trebui determinată o funcționare mai bună a piețelor, prin consolidarea concurenței și a liberalizării, în vederea asigurării unei mai bune mobilități a factorilor de producție, a unei ajustări rapide a prețurilor și a salariilor la șocuri și a unei mai bune integrări comerciale. Este esențială stimularea inovării și a creșterii productivității. De asemenea, în cadrul unei uniuni monetare, este importantă respectarea unui angajament ferm prin care să se asigure o evoluție a salariilor care să favorizeze stabilitatea, în vederea asigurării competitivității și ocupării forței de muncă pe termen mediu și lung. În consecință, trebuie să fie asigurată în continuare revizuirea periodică a modalităților de stabilire a prețurilor și a salariilor (din sectorul public și privat). Trebuie acordată o atenție sporită mobilității forței de muncă în țările din zona euro. Atât piețele financiare, cât și piețele de produse au un rol cheie în facilitarea adaptării interne. Următoarea analiză privind piața internă va avea o importanță deosebită pentru zona euro, precum și punerea rapidă în aplicare a directivei privind serviciile, respectiv punerea completă în aplicare a Planului de acțiune privind serviciile financiare. Îmbunătățirea concurenței pe piețele de servicii ar contribui de asemenea la facilitarea adaptării în cadrul UEM.
  În acest context, pe lângă recomandările specifice pentru fiecare țară, statelor membre din zona euro li se recomandă:






  — | să profite de condițiile conjuncturale favorabile pentru a-și impune ca țintă sau pentru a urmări o consolidare bugetară mai ambițioasă, în vederea atingerii obiectivelor lor pe termen mediu în conformitate cu Pactul de stabilitate și de creștere, urmând, în continuare, să se străduiască să atingă o ajustare anuală structurală de cel puțin 0,5 % din PIB ca valoare de referință; |
| --- | --- | --- |

4.

Din analiza concluziilor privind politicile identificate pentru fiecare stat membru din zona euro pe baza programelor lor naționale de reformă rezultă necesitatea întreprinderii de acțiuni în toate țările din zona euro, cel mai urgent în domeniile de politici care ar îmbunătăți funcționarea UEM și ar contribui la soluționarea divergențelor persistente în ceea ce privește inflația, competitivitatea și creșterea economică. Pe latura bugetară, în timp ce se fac progrese pentru reducerea deficitelor, anumite țări trebuie să accelereze ritmul consolidării structurale la nivel bugetar și să continue, de asemenea, reforma sistemelor de pensii și de protecție a sănătății, pentru a aborda impactul procesului de îmbătrânire a populației asupra bugetului. Mai mult decât atât, ar trebui îmbunătățită calitatea finanțelor publice, în special în vederea consolidării productivității și a inovării, contribuind astfel la creșterea economică și viabilitatea finanțelor. Pentru a asigura o ajustare internă mai dinamică a mecanismelor în cadrul UEM, ar trebui determinată o funcționare mai bună a piețelor, prin consolidarea concurenței și a liberalizării, în vederea asigurării unei mai bune mobilități a factorilor de producție, a unei ajustări rapide a prețurilor și a salariilor la șocuri și a unei mai bune integrări comerciale. Este esențială stimularea inovării și a creșterii productivității. De asemenea, în cadrul unei uniuni monetare, este importantă respectarea unui angajament ferm prin care să se asigure o evoluție a salariilor care să favorizeze stabilitatea, în vederea asigurării competitivității și ocupării forței de muncă pe termen mediu și lung. În consecință, trebuie să fie asigurată în continuare revizuirea periodică a modalităților de stabilire a prețurilor și a salariilor (din sectorul public și privat). Trebuie acordată o atenție sporită mobilității forței de muncă în țările din zona euro. Atât piețele financiare, cât și piețele de produse au un rol cheie în facilitarea adaptării interne. Următoarea analiză privind piața internă va avea o importanță deosebită pentru zona euro, precum și punerea rapidă în aplicare a directivei privind serviciile, respectiv punerea completă în aplicare a Planului de acțiune privind serviciile financiare. Îmbunătățirea concurenței pe piețele de servicii ar contribui de asemenea la facilitarea adaptării în cadrul UEM.

În acest context, pe lângă recomandările specifice pentru fiecare țară, statelor membre din zona euro li se recomandă:

—

să profite de condițiile conjuncturale favorabile pentru a-și impune ca țintă sau pentru a urmări o consolidare bugetară mai ambițioasă, în vederea atingerii obiectivelor lor pe termen mediu în conformitate cu Pactul de stabilitate și de creștere, urmând, în continuare, să se străduiască să atingă o ajustare anuală structurală de cel puțin 0,5 % din PIB ca valoare de referință;

| — | să amelioreze calitatea finanțelor publice prin revizuirea cheltuielilor publice și a impozitelor, în scopul consolidării productivității și a inovării, contribuind astfel la creșterea economică și viabilitatea finanțelor; |
| --- | --- |

—

să amelioreze calitatea finanțelor publice prin revizuirea cheltuielilor publice și a impozitelor, în scopul consolidării productivității și a inovării, contribuind astfel la creșterea economică și viabilitatea finanțelor;

| — | să pună în aplicare, în mod eficient, măsuri care să crească gradul de concurență, în special în sectorul serviciilor, și să intensifice măsurile care promovează integrarea completă a piețelor financiare și a concurenței în serviciile financiare cu amănuntul; |
| --- | --- |

—

să pună în aplicare, în mod eficient, măsuri care să crească gradul de concurență, în special în sectorul serviciilor, și să intensifice măsurile care promovează integrarea completă a piețelor financiare și a concurenței în serviciile financiare cu amănuntul;

| — | să îmbunătățească flexibilitatea și securitatea pe piețele forței de muncă, inter alia, printr-o mai bună aliniere a evoluției plăților salariale și a productivității, prin echilibrarea protecției forței de muncă și a securității pe piața muncii și prin adoptarea de măsuri de promovare a mobilității forței de muncă la nivel transfrontalier și interprofesional. |
| --- | --- |

—

să îmbunătățească flexibilitatea și securitatea pe piețele forței de muncă, inter alia, printr-o mai bună aliniere a evoluției plăților salariale și a productivității, prin echilibrarea protecției forței de muncă și a securității pe piața muncii și prin adoptarea de măsuri de promovare a mobilității forței de muncă la nivel transfrontalier și interprofesional.

| 5. | Având în vedere efectele externe și sinergiile rezultate din politicile naționale și progresele înregistrate la nivel local în cadrul uniunii monetare, zona euro a statelor membre ar trebui să aibă drept obiectiv o coordonare eficientă a politicilor, în special în contextul Eurogrupului, precum și, dacă este cazul și în conformitate cu acordurile anterioare, în forurile internaționale. Acest aspect ar contribui în mod semnificativ la abordarea cu succes a provocărilor politice în cadrul zonei euro și la nivelul economiei globale. Statele membre din zona euro sunt invitate să țină cont de aceste recomandări în politicile lor naționale. Eurogrupul va examina periodic punerea în aplicare a acestora. |
| --- | --- |

5.

Având în vedere efectele externe și sinergiile rezultate din politicile naționale și progresele înregistrate la nivel local în cadrul uniunii monetare, zona euro a statelor membre ar trebui să aibă drept obiectiv o coordonare eficientă a politicilor, în special în contextul Eurogrupului, precum și, dacă este cazul și în conformitate cu acordurile anterioare, în forurile internaționale. Acest aspect ar contribui în mod semnificativ la abordarea cu succes a provocărilor politice în cadrul zonei euro și la nivelul economiei globale. Statele membre din zona euro sunt invitate să țină cont de aceste recomandări în politicile lor naționale. Eurogrupul va examina periodic punerea în aplicare a acestora.

---