# Euroopa Liidu C 124/23.

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 124 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 48. köide23. mai 2005 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 124

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

48. köide23. mai 2005

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Teave |
| | Kontrollikoda |
| 2005/C 124/2 | Arvamus nr 3/2005 komisjoni määruse eelnõu kohta, millega muudetakse 23. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega sätestatakse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, üksikasjalikud rakenduseeskirjad | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Teave

Kontrollikoda

2005/C 124/2

Arvamus nr 3/2005 komisjoni määruse eelnõu kohta, millega muudetakse 23. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega sätestatakse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, üksikasjalikud rakenduseeskirjad

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Teave

Kontrollikoda

| 23.5.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 124/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 124/1

---

ARVAMUS nr 3/2005

komisjoni määruse eelnõu kohta, millega muudetakse 23. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega sätestatakse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, üksikasjalikud rakenduseeskirjad

(esitatud vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 279)

(2005/C 124/01)

EUROOPA ÜHENDUSTE KONTROLLIKODA,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 248 lõiget 4 ja artiklit 279,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 160c lõiget 4 ja artiklit 183,

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (1)

võttes arvesse komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2)

võttes arvesse komisjoni määruse eelnõu, millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, (3)

võttes arvesse komisjoni poolt kontrollikojale 6. jaanuaril 2005. aastal esitatud arvamuse taotlust

ning arvestades järgmist:

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiv 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (4) muutis ja konsolideeris senikehtinud direktiivide sätteid,

komisjoni ettepaneku eesmärgiks on uue direktiivi sätete ühildamine siseriiklike õigusaktidega ning lepingute ja toetuste haldamise lihtsustamine eelkõige nendel puhkudel, kui asjassepuutuvad väärtused või summad on väikesed,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

SISSEJUHATUS

| 1. | Uue konsolideeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta vastuvõtmise tulemusena, samuti võttes arvesse finantsmääruse 24. preambulit, on esitatud muutuse eelnõu eesmärgiks finantsmääruse rakenduseeskirjade kohandamine uute sätetega. |
| --- | --- |

1.

Uue konsolideeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta vastuvõtmise tulemusena, samuti võttes arvesse finantsmääruse 24. preambulit, on esitatud muutuse eelnõu eesmärgiks finantsmääruse rakenduseeskirjade kohandamine uute sätetega.

| 2. | Lisaks on rakenduseeskirjade 25. preambulis sätestatud: “Hangetega seoses tuleks käesolevasse määrusesse lisada nõukogu direktiivide sätted, mis käsitlevad vastavalt riiklike teenuslepingute, riiklike tarnelepingute ja riiklike ehitustöölepingute sõlmimise korda.” Seetõttu on vajalik muuta kehtivaid rakenduseeskirju nii, et neis võetaks arvesse ülalmainitud direktiivis sisalduvaid muudatusi. |
| --- | --- |

2.

Lisaks on rakenduseeskirjade 25. preambulis sätestatud: “Hangetega seoses tuleks käesolevasse määrusesse lisada nõukogu direktiivide sätted, mis käsitlevad vastavalt riiklike teenuslepingute, riiklike tarnelepingute ja riiklike ehitustöölepingute sõlmimise korda.” Seetõttu on vajalik muuta kehtivaid rakenduseeskirju nii, et neis võetaks arvesse ülalmainitud direktiivis sisalduvaid muudatusi.

| 3. | Väljapakutud rakenduseeskirjade muutmise eesmärgiks on ka lepingute ja toetuste haldamise lihtsustamine, eelkõige nendel puhkudel, kui asjassepuutuvad väärtused või summad on väikesed. |
| --- | --- |

3.

Väljapakutud rakenduseeskirjade muutmise eesmärgiks on ka lepingute ja toetuste haldamise lihtsustamine, eelkõige nendel puhkudel, kui asjassepuutuvad väärtused või summad on väikesed.

| 4. | Kontrollikoda vaatas komisjoni ettepaneku eelnõu läbi, võttes arvesse finantsmäärust ja uut direktiivi ning taotletavaid lihtsustamiseesmärke. Kontrollikoda teostas analüüsi alljärgnevate põhimõtete alusel: |
| --- | --- |

4.

Kontrollikoda vaatas komisjoni ettepaneku eelnõu läbi, võttes arvesse finantsmäärust ja uut direktiivi ning taotletavaid lihtsustamiseesmärke. Kontrollikoda teostas analüüsi alljärgnevate põhimõtete alusel:

| a) | väljapakutud muutmine on kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega; |
| --- | --- |

a)

väljapakutud muutmine on kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega;

| b) | soovitud lihtsustamine järgib aluspõhimõtteid, on õigustatud, tõhus, ja väljapakutud muudatusi on lihtne rakendada; |
| --- | --- |

b)

soovitud lihtsustamine järgib aluspõhimõtteid, on õigustatud, tõhus, ja väljapakutud muudatusi on lihtne rakendada;

| c) | väljapakutud muutmise abil tagatakse uue direktiivi riigihankeid puudutavate normide piisav ühildamine siseriiklike õigusaktidega, võttes arvesse ühenduse konteksti eripärasid; selles osas ei tohiks väljapakutud muutmine võimaldada erandite tegemist antud direktiivi põhimõtetest; |
| --- | --- |

c)

väljapakutud muutmise abil tagatakse uue direktiivi riigihankeid puudutavate normide piisav ühildamine siseriiklike õigusaktidega, võttes arvesse ühenduse konteksti eripärasid; selles osas ei tohiks väljapakutud muutmine võimaldada erandite tegemist antud direktiivi põhimõtetest;

| d) | väljapakutud rakenduseeskirjade muutmine ei tohiks võimaldada erandite tegemist finantsmääruse põhimõtetest ja normidest, välja arvatud ulatuses, millega finantsmäärus ise selliste erandite tegemist võimaldab. |
| --- | --- |

d)

väljapakutud rakenduseeskirjade muutmine ei tohiks võimaldada erandite tegemist finantsmääruse põhimõtetest ja normidest, välja arvatud ulatuses, millega finantsmäärus ise selliste erandite tegemist võimaldab.

| 5. | Kontrollikoda leiab, et määruse eelnõu teatud aspekte tuleks muuta, võimaldamaks täita punktis 4 toodud kriteeriume. Täiendavad selgitused on esitatud allpool. Konkreetsed tähelepanekud on esitatud käesoleva arvamuse lisas toodud tabelis, mis sisaldab ka ettepanekuid teksti muutmiseks. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoda leiab, et määruse eelnõu teatud aspekte tuleks muuta, võimaldamaks täita punktis 4 toodud kriteeriume. Täiendavad selgitused on esitatud allpool. Konkreetsed tähelepanekud on esitatud käesoleva arvamuse lisas toodud tabelis, mis sisaldab ka ettepanekuid teksti muutmiseks.

USALDUSVÄÄRSE FINANTSJUHTIMISE PÕHIMÕTETE JÄRGIMINE

| 6. | Kontrollikoda tervitab komisjoni poolt määruse ettepanekus esitatud uuendamise ja lihtsustamise korda ning leiab, et üldiselt on väljapakutud uus kord kooskõlas direktiiviga ja järgib finantsmäärusega kehtestatud usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoda tervitab komisjoni poolt määruse ettepanekus esitatud uuendamise ja lihtsustamise korda ning leiab, et üldiselt on väljapakutud uus kord kooskõlas direktiiviga ja järgib finantsmäärusega kehtestatud usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid.

MENETLUSTE JA RAKENDAMISE LIHTSUSTAMINE

| 7. | Komisjoni poolt esitatud ettepaneku eelnõu eesmärgiks on lihtsustada kehtivates rakenduseeskirjades sisalduvaid menetlusi ja kohustusi, eelkõige madala maksumusega ja õigusabi osutamisega seotud lepingute puhul, samuti toetuste puhul välisauditi läbiviimise kohustust (artikkel 180) ja neid rahastamissüsteeme, mille abil makstakse abikõlblike kulude (või kulutuste) hüvitisi, mis põhinevad ühekordsetel väljamaksetel, ühikukulude astmestikul ja kindla suurusega summadel (artikkel 181). |
| --- | --- |

7.

Komisjoni poolt esitatud ettepaneku eelnõu eesmärgiks on lihtsustada kehtivates rakenduseeskirjades sisalduvaid menetlusi ja kohustusi, eelkõige madala maksumusega ja õigusabi osutamisega seotud lepingute puhul, samuti toetuste puhul välisauditi läbiviimise kohustust (artikkel 180) ja neid rahastamissüsteeme, mille abil makstakse abikõlblike kulude (või kulutuste) hüvitisi, mis põhinevad ühekordsetel väljamaksetel, ühikukulude astmestikul ja kindla suurusega summadel (artikkel 181).

| 8. | Siiski tuleks seoses lihtsustamisega alati tagada finantsmäärusega kehtestatud põhimõtete järgimine ja direktiivi nõuetekohane arvessevõtmine. Lisaks sellele ei tohiks lihtsustamine sisaldada põhjendamatu kaalutlusõiguse tekkimise võimalust ning tagada tuleks selguse ja õiguskindluse põhimõtte järgimine. |
| --- | --- |

8.

Siiski tuleks seoses lihtsustamisega alati tagada finantsmäärusega kehtestatud põhimõtete järgimine ja direktiivi nõuetekohane arvessevõtmine. Lisaks sellele ei tohiks lihtsustamine sisaldada põhjendamatu kaalutlusõiguse tekkimise võimalust ning tagada tuleks selguse ja õiguskindluse põhimõtte järgimine.

| 9. | Rakenduseeskirjade lihtsustamine peaks võimaldama ka rakendamise hõlbustamist, eelkõige väljapakutud uute menetluste ja direktiivis sisalduvate uute võimaluste osas. |
| --- | --- |

9.

Rakenduseeskirjade lihtsustamine peaks võimaldama ka rakendamise hõlbustamist, eelkõige väljapakutud uute menetluste ja direktiivis sisalduvate uute võimaluste osas.

| 10. | Mõnede väljapakutud muudatuste terminid ei ole direktiiviga kooskõlas või erinevad selles kasutatud terminitest ning on seetõttu vastuolus juriidilise selguse nõuetega. |
| --- | --- |

10.

Mõnede väljapakutud muudatuste terminid ei ole direktiiviga kooskõlas või erinevad selles kasutatud terminitest ning on seetõttu vastuolus juriidilise selguse nõuetega.

| 11. | Komisjoni ettepanekus ei võeta arvesse vajadust lihtsustada tõendite esitamisega seotud menetluste rakendamist (artikkel 134, välistusjuhtumid). Eelkõige tuleks koostada täielik nimekiri siseriiklike asutuste poolt esitatavatest dokumentidest ja tõenditest, mida oleks võimalik vastu võtta riigihankemenetluse raames. Selliseid nimekirju oleks võimalik koostada koostöös iga liikmesriigi siseriiklike asutustega (vt direktiivi artikli 45 lõige 4). Peale selle tuleks menetluste rakendamise lihtsustamiseks täpsustada ka teatud aspekte elektrooniliselt saadetud pakkumiskutsete avamise kohta. |
| --- | --- |

11.

Komisjoni ettepanekus ei võeta arvesse vajadust lihtsustada tõendite esitamisega seotud menetluste rakendamist (artikkel 134, välistusjuhtumid). Eelkõige tuleks koostada täielik nimekiri siseriiklike asutuste poolt esitatavatest dokumentidest ja tõenditest, mida oleks võimalik vastu võtta riigihankemenetluse raames. Selliseid nimekirju oleks võimalik koostada koostöös iga liikmesriigi siseriiklike asutustega (vt direktiivi artikli 45 lõige 4). Peale selle tuleks menetluste rakendamise lihtsustamiseks täpsustada ka teatud aspekte elektrooniliselt saadetud pakkumiskutsete avamise kohta.

| 12. | Lisaks sellele tuleks rakenduseeskirjades nõuetekohaselt arvesse võtta ühenduste kohtu pretsedendiõigust “ALCATELi” kohtuotsuses, (5) et tagada piisav ajavaru hankekonkursi võitja väljakuulutamise ja lepingu allkirjastamise vahel, võimaldamaks tagasilükatud pakkumiste esitajatel vaidlustada hankekonkursi tulemused. |
| --- | --- |

12.

Lisaks sellele tuleks rakenduseeskirjades nõuetekohaselt arvesse võtta ühenduste kohtu pretsedendiõigust “ALCATELi” kohtuotsuses, (5) et tagada piisav ajavaru hankekonkursi võitja väljakuulutamise ja lepingu allkirjastamise vahel, võimaldamaks tagasilükatud pakkumiste esitajatel vaidlustada hankekonkursi tulemused.

| 13. | Komisjoni ettepanek annab toetuste ja abikõlblike kulude (või kulutuste) hüvitiste maksmise lihtsustatud rahastamissüsteemi kasutuselevõtu osas võimaluse põhjendamatu kaalutlusõiguse kasutamiseks. Abisaajatele on võimalik maksta mitmeid ühekordseid väljamakseid, ühikukulusid ja leppehüvitisi üksnes komisjoni otsuse põhjal, ilma rahastamist põhjendavate asjaolude eelneva analüüsita ja põhiõigusakti põhjal antava eelneva heakskiiduta. Kuigi kontrollikoda ei ole iseenesest vastu komisjoni muudatuse eelnõus kaudselt väljapakutud ühekordsete väljamaksete künnise suurendamisele, tuleks rakenduseeskirjades selgelt määratleda üldine ülemmäär. |
| --- | --- |

13.

Komisjoni ettepanek annab toetuste ja abikõlblike kulude (või kulutuste) hüvitiste maksmise lihtsustatud rahastamissüsteemi kasutuselevõtu osas võimaluse põhjendamatu kaalutlusõiguse kasutamiseks. Abisaajatele on võimalik maksta mitmeid ühekordseid väljamakseid, ühikukulusid ja leppehüvitisi üksnes komisjoni otsuse põhjal, ilma rahastamist põhjendavate asjaolude eelneva analüüsita ja põhiõigusakti põhjal antava eelneva heakskiiduta. Kuigi kontrollikoda ei ole iseenesest vastu komisjoni muudatuse eelnõus kaudselt väljapakutud ühekordsete väljamaksete künnise suurendamisele, tuleks rakenduseeskirjades selgelt määratleda üldine ülemmäär.

| 14. | Väljapakutud muudatus teatud maksumust ületavate toetuste sõltumatu auditi läbiviimise kohustuse osas eeldab seevastu eraldi auditi teostamist kõikide samalaadsete toetusmaksete kohta (välja arvatud eelfinantseerimismaksed) sõltumata maksete suurusest ja nende väljamaksmise ajast – selle tulemuseks oleks aga põhjendamatult suur koorem abisaajatele. |
| --- | --- |

14.

Väljapakutud muudatus teatud maksumust ületavate toetuste sõltumatu auditi läbiviimise kohustuse osas eeldab seevastu eraldi auditi teostamist kõikide samalaadsete toetusmaksete kohta (välja arvatud eelfinantseerimismaksed) sõltumata maksete suurusest ja nende väljamaksmise ajast – selle tulemuseks oleks aga põhjendamatult suur koorem abisaajatele.

RIIGIHANGETE DIREKTIIVI KORREKTNE ÜHILDAMINE SISERIIKLIKE ÕIGUSAKTIDEGA

| 15. | Üks komisjoni väljapakutud muudatustest näeb ette finantsmääruse rakenduseeskirjade kohandamist vastavalt direktiivi 2004/18/EÜ muudatustele. (6) |
| --- | --- |

15.

Üks komisjoni väljapakutud muudatustest näeb ette finantsmääruse rakenduseeskirjade kohandamist vastavalt direktiivi 2004/18/EÜ muudatustele. (6)

| 16. | Selguse ja õiguskindluse tagamiseks peaks kohandamine põhinema direktiivi normide korrektsel ühildamisel siseriiklike õigusaktidega, võttes arvesse ka ühenduse konteksti, kus antud norme kohaldatakse. |
| --- | --- |

16.

Selguse ja õiguskindluse tagamiseks peaks kohandamine põhinema direktiivi normide korrektsel ühildamisel siseriiklike õigusaktidega, võttes arvesse ka ühenduse konteksti, kus antud norme kohaldatakse.

| 17. | Kuigi see eesmärk on enamuse väljapakutud muudatuste osas edukalt täide viidud, juhib kontrollikoda tähelepanu sellele, et direktiivi ühildamine siseriiklike õigusaktidega on mitmes osas ebatäielik. Seda põhjustavad muuhulgas järgmised asjaolud:






  — | direktiivist erinevate terminite ja definitsioonide kasutamine ilma põhjenduseta (artikkel 116, artikli 125a, artiklid 126, 130, 139 ja 156), |
| --- | --- | --- |

17.

Kuigi see eesmärk on enamuse väljapakutud muudatuste osas edukalt täide viidud, juhib kontrollikoda tähelepanu sellele, et direktiivi ühildamine siseriiklike õigusaktidega on mitmes osas ebatäielik. Seda põhjustavad muuhulgas järgmised asjaolud:

—

direktiivist erinevate terminite ja definitsioonide kasutamine ilma põhjenduseta (artikkel 116, artikli 125a, artiklid 126, 130, 139 ja 156),

| — | teatud sätete puudulik ühildamine siseriiklike õigusaktidega (artiklid 136, 137 ja 143), |
| --- | --- |

—

teatud sätete puudulik ühildamine siseriiklike õigusaktidega (artiklid 136, 137 ja 143),

| — | vead direktiivi ühildamises siseriiklike õigusaktidega, |
| --- | --- |

—

vead direktiivi ühildamises siseriiklike õigusaktidega,

| — | direktiivis sätestamata terminite või mõistete kasutamine (artikli 118 lõige 2 ja artikli 131 lõige 2), |
| --- | --- |

—

direktiivis sätestamata terminite või mõistete kasutamine (artikli 118 lõige 2 ja artikli 131 lõige 2),

| — | ühenduse kontekstiga mittearvestamine siseriiklike õigusaktidega ühildamisel (artikkel 117), |
| --- | --- |

—

ühenduse kontekstiga mittearvestamine siseriiklike õigusaktidega ühildamisel (artikkel 117),

| — | direktiivis sisalduvad vastuolud (artikli 125 lõige 3). |
| --- | --- |

—

direktiivis sisalduvad vastuolud (artikli 125 lõige 3).

| 18. | Direktiivi täpne tekst tuleks võimalusel kanda otse rakenduseeskirjadesse. Erandite tegemist sellest reeglist tuleks alati põhjendada, et tagada korrektne normide kasutus ühenduse kontekstis. Erandeid on võimalik põhjendada näiteks raamlepingutega seotud terminite (artikkel 117) ja haldussätete defineerimisel ühenduse kontekstis (artikkel 126). |
| --- | --- |

18.

Direktiivi täpne tekst tuleks võimalusel kanda otse rakenduseeskirjadesse. Erandite tegemist sellest reeglist tuleks alati põhjendada, et tagada korrektne normide kasutus ühenduse kontekstis. Erandeid on võimalik põhjendada näiteks raamlepingutega seotud terminite (artikkel 117) ja haldussätete defineerimisel ühenduse kontekstis (artikkel 126).

ESITATUD MUUDATUSTE KOHANDAMINE FINANTSMÄÄRUSE PÕHIMÕTETE JA NORMIDEGA

| 19. | Komisjoni poolt esitatud muudatuse ettepanek käsitleb finantsmääruse rakenduseeskirjade muutmist finantsmääruse artikli 183 põhjal: “Komisjon võtab vastu käesoleva määruse rakenduseeskirjad”. Ettepanekud ei tohi kõrvale kalduda finantsmääruses sisalduvatest põhimõtetest ja normidest ega neid ületada, välja arvatud finantsmäärusega sätestatud erijuhtudel, kuna vastasel juhul puuduks rakenduseeskirjade muudatustel asjakohane õiguslik alus. |
| --- | --- |

19.

Komisjoni poolt esitatud muudatuse ettepanek käsitleb finantsmääruse rakenduseeskirjade muutmist finantsmääruse artikli 183 põhjal: “Komisjon võtab vastu käesoleva määruse rakenduseeskirjad”. Ettepanekud ei tohi kõrvale kalduda finantsmääruses sisalduvatest põhimõtetest ja normidest ega neid ületada, välja arvatud finantsmäärusega sätestatud erijuhtudel, kuna vastasel juhul puuduks rakenduseeskirjade muudatustel asjakohane õiguslik alus.

Hankemenetlused

| 20. | Kontrollikoda leiab, et “konkurentsidialoog” on samm õiges suunas direktiiviga võimaldatavas uuendamisprotsessis. Kuna finantsmääruses ei ole sellist protsessi sätestatud, (7) peaks komisjon selle sisseviimist kaaluma praegu käimasoleva määruse muutmise raames. |
| --- | --- |

20.

Kontrollikoda leiab, et “konkurentsidialoog” on samm õiges suunas direktiiviga võimaldatavas uuendamisprotsessis. Kuna finantsmääruses ei ole sellist protsessi sätestatud, (7) peaks komisjon selle sisseviimist kaaluma praegu käimasoleva määruse muutmise raames.

Valikukriteeriumid kandidaatide/pakkujate osas

| 21. | Finantsmääruse artikli 89 kohaselt on kõik riigihankelepingud, mida rahastatakse täielikult või osaliselt eelarvest, kooskõlas läbipaistvuse, proportsionaalsuse ja võrdse kohtlemise põhimõtetega. Finantsmääruse artiklis 97 sätestatakse, et valikukriteeriumid taotlejate ja pakkujate suutlikkuse hindamiseks määratletakse eelnevalt ja esitatakse pakkumiskutses. |
| --- | --- |

21.

Finantsmääruse artikli 89 kohaselt on kõik riigihankelepingud, mida rahastatakse täielikult või osaliselt eelarvest, kooskõlas läbipaistvuse, proportsionaalsuse ja võrdse kohtlemise põhimõtetega. Finantsmääruse artiklis 97 sätestatakse, et valikukriteeriumid taotlejate ja pakkujate suutlikkuse hindamiseks määratletakse eelnevalt ja esitatakse pakkumiskutses.

| 22. | Kontrollikoda leiab, et esitatud artikli 135 lõiget 6 tuleks muuta nii, et valikumenetlusele alla 50 000 euro suuruste lepingute sõlmimisel oleks võimalik kehtestada esitatavate dokumentide miinimumtase, kuid tellija peaks alati olema võimeline põhjendama pakkumise valikut. |
| --- | --- |

22.

Kontrollikoda leiab, et esitatud artikli 135 lõiget 6 tuleks muuta nii, et valikumenetlusele alla 50 000 euro suuruste lepingute sõlmimisel oleks võimalik kehtestada esitatavate dokumentide miinimumtase, kuid tellija peaks alati olema võimeline põhjendama pakkumise valikut.

Kontrollikoda võttis käesoleva arvamuse vastu 17. märtsi 2005. aasta istungil Luxembourg'is.

Kontrollikoja nimel

president

Hubert WEBER

---

(1)  EÜT L 248, 16.9.2002, nagu seda on muudetud EÜT L 25, 30.1.2003, lk 43.

1

(2)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1.

2

(3)  Komisjoni dokument SEK(2004) 1310.

3

(4)  ELT L 134, 30.4.2004, lk 114.

4

(5)  Kohtuasi C-81/98, Alcatel Austria AG ja teised vs Bundesministerium für Wissenchaft und Verkehr, (1999) EKL I-7671.

5

vs

(6)  Määruse eelnõu preambul 1.

6

(7)  Vastavalt finantsmääruse artiklile 91 võib hankemenetluse vorm olla üks järgmistest: a) avatud menetlus; b) piiratud menetlus; c) konkurss; d) läbirääkimistega menetlus.

7

---