# Europeiska unionens L 121/11 m

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 121 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 50 årgången11 maj 2007 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 121

Svensk utgåva

Lagstiftning

50 årgången11 maj 2007

---

| Innehållsförteckning | | | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Meddelande till läsarna | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

*

Meddelande till läsarna

1

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till föreskrifter nr 17 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser beträffande typgodkännande av fordon med avseende på säten, dessas fästanordningar och eventuella nackstöd (EUT L 373, 27.12.2006) | 3 |
| | * | Rättelse till föreskrifter nr 55 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser för typgodkännande av mekaniska kopplingsanordningar för fordonskombinationer (EUT L 373, 27.12.2006) | 42 |
| | * | Rättelse till föreskrifter nr 107 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga föreskrifter för typgodkännande av fordon i kategori M2 eller M3 avseende deras allmänna konstruktion (EUT L 373, 27.12.2006) | 100 |
| | * | Rättelse till föreskrifter nr 114 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser avseende typgodkännande av I. en krockkuddeenhet i ett utbytessystem för krockkuddar, II. en utbytesratt utrustad med en krockkuddeenhet av godkänd typ, III. ett utbytessystem för krockkuddar som inte är monterade i ratten (EUT L 373, 27.12.2006) | 203 |

Rättelser

*

Rättelse till föreskrifter nr 17 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser beträffande typgodkännande av fordon med avseende på säten, dessas fästanordningar och eventuella nackstöd (EUT L 373, 27.12.2006)

(EUT L 373, 27.12.2006)

3

*

Rättelse till föreskrifter nr 55 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser för typgodkännande av mekaniska kopplingsanordningar för fordonskombinationer (EUT L 373, 27.12.2006)

(EUT L 373, 27.12.2006)

42

*

Rättelse till föreskrifter nr 107 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga föreskrifter för typgodkännande av fordon i kategori M2 eller M3 avseende deras allmänna konstruktion (EUT L 373, 27.12.2006)

2

3

(EUT L 373, 27.12.2006)

100

*

Rättelse till föreskrifter nr 114 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser avseende typgodkännande av I. en krockkuddeenhet i ett utbytessystem för krockkuddar, II. en utbytesratt utrustad med en krockkuddeenhet av godkänd typ, III. ett utbytessystem för krockkuddar som inte är monterade i ratten (EUT L 373, 27.12.2006)

(EUT L 373, 27.12.2006)

203

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

11.5.2007

| 11.5.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 121/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 121/1

---

MEDDELANDE TILL LÄSARNA

BG:

| BG: | Настоящият брой на Официален вестник е публикуван на испански, чешки, датски, немски, естонски, гръцки, английски, френски, италиански, латвийски, литовски, унгарски, малтийски, нидерландски, полски, португалски, словашки, словенски, фински и шведски език.
  Поправката, включена в него, се отнася до актове, публикувани преди разширяването на Европейския съюз от 1 януари 2007 г. |
| --- | --- |

Настоящият брой на Официален вестник е публикуван на испански, чешки, датски, немски, естонски, гръцки, английски, френски, италиански, латвийски, литовски, унгарски, малтийски, нидерландски, полски, португалски, словашки, словенски, фински и шведски език.

Поправката, включена в него, се отнася до актове, публикувани преди разширяването на Европейския съюз от 1 януари 2007 г.

| CS: | Tento Úřední věstník se vydává ve španělštině, češtině, dánštině, němčině, estonštině, řečtině, angličtině, francouzštině, italštině, lotyštině, litevštině, maďarštině, maltštině, nizozemštině, polštině, portugalštině, slovenštině, slovinštině, finštině a švédštině.
  Oprava zde uvedená se vztahuje na akty uveřejněné před rozšířením Evropské unie dne 1. ledna 2007. |
| --- | --- |

CS:

Tento Úřední věstník se vydává ve španělštině, češtině, dánštině, němčině, estonštině, řečtině, angličtině, francouzštině, italštině, lotyštině, litevštině, maďarštině, maltštině, nizozemštině, polštině, portugalštině, slovenštině, slovinštině, finštině a švédštině.

Oprava zde uvedená se vztahuje na akty uveřejněné před rozšířením Evropské unie dne 1. ledna 2007.

| DA: | Denne EU-Tidende offentliggøres på dansk, engelsk, estisk, finsk, fransk, græsk, italiensk, lettisk, litauisk, maltesisk, nederlandsk, polsk, portugisisk, slovakisk, slovensk, spansk, svensk, tjekkisk, tysk og ungarsk.
  Berigtigelserne heri henviser til retsakter, som blev offentliggjort før udvidelsen af Den Europæiske Union den 1. januar 2007. |
| --- | --- |

DA:

Denne EU-Tidende offentliggøres på dansk, engelsk, estisk, finsk, fransk, græsk, italiensk, lettisk, litauisk, maltesisk, nederlandsk, polsk, portugisisk, slovakisk, slovensk, spansk, svensk, tjekkisk, tysk og ungarsk.

Berigtigelserne heri henviser til retsakter, som blev offentliggjort før udvidelsen af Den Europæiske Union den 1. januar 2007.

| DE: | Dieses Amtsblatt wird in Spanisch, Tschechisch, Dänisch, Deutsch, Estnisch, Griechisch, Englisch, Französisch, Italienisch, Lettisch, Litauisch, Ungarisch, Maltesisch, Niederländisch, Polnisch, Portugiesisch, Slowakisch, Slowenisch, Finnisch und Schwedisch veröffentlicht.
  Die darin enthaltenen Berichtigungen beziehen sich auf Rechtsakte, die vor der Erweiterung der Europäischen Union am 1. Januar 2007 veröffentlicht wurden. |
| --- | --- |

DE:

Dieses Amtsblatt wird in Spanisch, Tschechisch, Dänisch, Deutsch, Estnisch, Griechisch, Englisch, Französisch, Italienisch, Lettisch, Litauisch, Ungarisch, Maltesisch, Niederländisch, Polnisch, Portugiesisch, Slowakisch, Slowenisch, Finnisch und Schwedisch veröffentlicht.

Die darin enthaltenen Berichtigungen beziehen sich auf Rechtsakte, die vor der Erweiterung der Europäischen Union am 1. Januar 2007 veröffentlicht wurden.

| EL: | Η παρούσα Επίσημη Εφημερίδα δημοσιεύεται στην ισπανική, τσεχική, δανική, γερμανική, εσθονική, ελληνική, αγγλική, γαλλική, ιταλική, λεττονική, λιθουανική, ουγγρική, μαλτέζικη, ολλανδική, πολωνική, πορτογαλική, σλοβακική, σλοβενική, φινλανδική και σουηδική γλώσσα.
  Τα διορθωτικά που περιλαμβάνει αναφέρονται σε πράξεις που δημοσιεύθηκαν πριν από τη διεύρυνση της Ευρωπαϊκής Ένωσης την 1η Ιανουαρίου 2007. |
| --- | --- |

EL:

Η παρούσα Επίσημη Εφημερίδα δημοσιεύεται στην ισπανική, τσεχική, δανική, γερμανική, εσθονική, ελληνική, αγγλική, γαλλική, ιταλική, λεττονική, λιθουανική, ουγγρική, μαλτέζικη, ολλανδική, πολωνική, πορτογαλική, σλοβακική, σλοβενική, φινλανδική και σουηδική γλώσσα.

Τα διορθωτικά που περιλαμβάνει αναφέρονται σε πράξεις που δημοσιεύθηκαν πριν από τη διεύρυνση της Ευρωπαϊκής Ένωσης την 1η Ιανουαρίου 2007.

| EN: | This Official Journal is published in Spanish, Czech, Danish, German, Estonian, Greek, English, French, Italian, Latvian, Lithuanian, Hungarian, Maltese, Dutch, Polish, Portuguese, Slovak, Slovenian, Finnish and Swedish.
  The corrigenda contained herein refer to acts published prior to enlargement of the European Union on 1 January 2007. |
| --- | --- |

EN:

This Official Journal is published in Spanish, Czech, Danish, German, Estonian, Greek, English, French, Italian, Latvian, Lithuanian, Hungarian, Maltese, Dutch, Polish, Portuguese, Slovak, Slovenian, Finnish and Swedish.

The corrigenda contained herein refer to acts published prior to enlargement of the European Union on 1 January 2007.

| ES: | El presente Diario Oficial se publica en español, checo, danés, alemán, estonio, griego, inglés, francés, italiano, letón, lituano, húngaro, maltés, neerlandés, polaco, portugués, eslovaco, esloveno, finés y sueco.
  Las correcciones de errores que contiene se refieren a los actos publicados con anterioridad a la ampliación de la Unión Europea del 1 de enero de 2007. |
| --- | --- |

ES:

El presente Diario Oficial se publica en español, checo, danés, alemán, estonio, griego, inglés, francés, italiano, letón, lituano, húngaro, maltés, neerlandés, polaco, portugués, eslovaco, esloveno, finés y sueco.

Las correcciones de errores que contiene se refieren a los actos publicados con anterioridad a la ampliación de la Unión Europea del 1 de enero de 2007.

| ET: | Käesolev Euroopa Liidu Teataja ilmub hispaania, tšehhi, taani, saksa, eesti, kreeka, inglise, prantsuse, itaalia, läti, leedu, ungari, malta, hollandi, poola, portugali, slovaki, sloveeni, soome ja rootsi keeles.
  Selle parandustega viidatakse aktidele, mis on avaldatud enne Euroopa Liidu laienemist 1. jaanuaril 2007. |
| --- | --- |

ET:

Käesolev Euroopa Liidu Teataja ilmub hispaania, tšehhi, taani, saksa, eesti, kreeka, inglise, prantsuse, itaalia, läti, leedu, ungari, malta, hollandi, poola, portugali, slovaki, sloveeni, soome ja rootsi keeles.

Selle parandustega viidatakse aktidele, mis on avaldatud enne Euroopa Liidu laienemist 1. jaanuaril 2007.

| FI: | Tämä virallinen lehti on julkaistu espanjan, tšekin, tanskan, saksan, viron, kreikan, englannin, ranskan, italian, latvian, liettuan, unkarin, maltan, hollannin, puolan, portugalin, slovakin, sloveenin, suomen ja ruotsin kielellä.
  Lehden sisältämät oikaisut liittyvät ennen Euroopan unionin laajentumista 1. tammikuuta 2007 julkaistuihin säädöksiin. |
| --- | --- |

FI:

Tämä virallinen lehti on julkaistu espanjan, tšekin, tanskan, saksan, viron, kreikan, englannin, ranskan, italian, latvian, liettuan, unkarin, maltan, hollannin, puolan, portugalin, slovakin, sloveenin, suomen ja ruotsin kielellä.

Lehden sisältämät oikaisut liittyvät ennen Euroopan unionin laajentumista 1. tammikuuta 2007 julkaistuihin säädöksiin.

| FR: | Le présent Journal officiel est publié dans les langues espagnole, tchèque, danoise, allemande, estonienne, grecque, anglaise, française, italienne, lettone, lituanienne, hongroise, maltaise, néerlandaise, polonaise, portugaise, slovaque, slovène, finnoise et suédoise.
  Les rectificatifs qu'il contient se rapportent à des actes publiés antérieurement à l'élargissement de l'Union européenne du 1er janvier 2007. |
| --- | --- |

FR:

Le présent Journal officiel est publié dans les langues espagnole, tchèque, danoise, allemande, estonienne, grecque, anglaise, française, italienne, lettone, lituanienne, hongroise, maltaise, néerlandaise, polonaise, portugaise, slovaque, slovène, finnoise et suédoise.

Les rectificatifs qu'il contient se rapportent à des actes publiés antérieurement à l'élargissement de l'Union européenne du 1er janvier 2007.

| HU: | Ez a Hivatalos Lap spanyol, cseh, dán, német, észt, görög, angol, francia, olasz, lett, litván, magyar, máltai, holland, lengyel, portugál, szlovák, szlovén, finn és svéd nyelven jelenik meg.
  Az itt megjelent helyesbítések elsősorban a 2007. január 1-jei európai uniós bővítéssel kapcsolatos jogszabályokra vonatkoznak. |
| --- | --- |

HU:

Ez a Hivatalos Lap spanyol, cseh, dán, német, észt, görög, angol, francia, olasz, lett, litván, magyar, máltai, holland, lengyel, portugál, szlovák, szlovén, finn és svéd nyelven jelenik meg.

Az itt megjelent helyesbítések elsősorban a 2007. január 1-jei európai uniós bővítéssel kapcsolatos jogszabályokra vonatkoznak.

| IT: | La presente Gazzetta ufficiale è pubblicata nelle lingue spagnola, ceca, danese, tedesca, estone, greca, inglese, francese, italiana, lettone, lituana, ungherese, maltese, olandese, polacca, portoghese, slovacca, slovena, finlandese e svedese.
  Le rettifiche che essa contiene si riferiscono ad atti pubblicati anteriormente all'allargamento dell'Unione europea del 1o gennaio 2007. |
| --- | --- |

IT:

La presente Gazzetta ufficiale è pubblicata nelle lingue spagnola, ceca, danese, tedesca, estone, greca, inglese, francese, italiana, lettone, lituana, ungherese, maltese, olandese, polacca, portoghese, slovacca, slovena, finlandese e svedese.

Le rettifiche che essa contiene si riferiscono ad atti pubblicati anteriormente all'allargamento dell'Unione europea del 1o gennaio 2007.

| LT: | Šis Oficialusis leidinys išleistas ispanų, čekų, danų, vokiečių, estų, graikų, anglų, prancūzų, italų, latvių, lietuvių, vengrų, maltiečių, olandų, lenkų, portugalų, slovakų, slovėnų, suomių ir švedų kalbomis.
  Čia išspausdintas teisės aktų, paskelbtų iki Europos Sąjungos plėtros 2007 m. sausio 1 d., klaidų ištaisymas. |
| --- | --- |

LT:

Šis Oficialusis leidinys išleistas ispanų, čekų, danų, vokiečių, estų, graikų, anglų, prancūzų, italų, latvių, lietuvių, vengrų, maltiečių, olandų, lenkų, portugalų, slovakų, slovėnų, suomių ir švedų kalbomis.

Čia išspausdintas teisės aktų, paskelbtų iki Europos Sąjungos plėtros 2007 m. sausio 1 d., klaidų ištaisymas.

| LV: | Šis Oficiālais Vēstnesis publicēts spāņu, čehu, dāņu, vācu, igauņu, grieķu, angļu, franču, itāļu, latviešu, lietuviešu, ungāru, maltiešu, holandiešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, somu un zviedru valodā.
  Šeit minētie labojumi attiecas uz tiesību aktiem, kas publicēti pirms Eiropas Savienības paplašināšanās 2007. gada 1. janvārī. |
| --- | --- |

LV:

Šis Oficiālais Vēstnesis publicēts spāņu, čehu, dāņu, vācu, igauņu, grieķu, angļu, franču, itāļu, latviešu, lietuviešu, ungāru, maltiešu, holandiešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, somu un zviedru valodā.

Šeit minētie labojumi attiecas uz tiesību aktiem, kas publicēti pirms Eiropas Savienības paplašināšanās 2007. gada 1. janvārī.

| MT: | Dan il-Ġurnal Uffiċjali hu ppubblikat fil-ligwa Spanjola, Ċeka, Daniża, Ġermaniża, Estonjana, Griega, Ingliża, Franċiża, Taljana, Latvjana, Litwana, Ungeriża, Maltija, Olandiża, Pollakka, Portugiża, Slovakka, Slovena, Finlandiża u Żvediża.
  Il-corrigenda li tinstab hawnhekk tirreferi għal atti ppubblikati qabel it-tkabbir ta' l-Unjoni Ewropea fl-1 ta' Jannar 2007. |
| --- | --- |

MT:

Dan il-Ġurnal Uffiċjali hu ppubblikat fil-ligwa Spanjola, Ċeka, Daniża, Ġermaniża, Estonjana, Griega, Ingliża, Franċiża, Taljana, Latvjana, Litwana, Ungeriża, Maltija, Olandiża, Pollakka, Portugiża, Slovakka, Slovena, Finlandiża u Żvediża.

Il-corrigenda li tinstab hawnhekk tirreferi għal atti ppubblikati qabel it-tkabbir ta' l-Unjoni Ewropea fl-1 ta' Jannar 2007.

| NL: | Dit Publicatieblad wordt uitgegeven in de Spaanse, de Tsjechische, de Deense, de Duitse, de Estse, de Griekse, de Engelse, de Franse, de Italiaanse, de Letse, de Litouwse, de Hongaarse, de Maltese, de Nederlandse, de Poolse, de Portugese, de Slowaakse, de Sloveense, de Finse en de Zweedse taal.
  De rectificaties in dit Publicatieblad hebben betrekking op besluiten die vóór de uitbreiding van de Europese Unie op 1 januari 2007 zijn gepubliceerd. |
| --- | --- |

NL:

Dit Publicatieblad wordt uitgegeven in de Spaanse, de Tsjechische, de Deense, de Duitse, de Estse, de Griekse, de Engelse, de Franse, de Italiaanse, de Letse, de Litouwse, de Hongaarse, de Maltese, de Nederlandse, de Poolse, de Portugese, de Slowaakse, de Sloveense, de Finse en de Zweedse taal.

De rectificaties in dit Publicatieblad hebben betrekking op besluiten die vóór de uitbreiding van de Europese Unie op 1 januari 2007 zijn gepubliceerd.

| PL: | Niniejszy Dziennik Urzędowy jest wydawany w językach: hiszpańskim, czeskim, duńskim, niemieckim, estońskim, greckim, angielskim, francuskim, włoskim, łotewskim, litewskim, węgierskim, maltańskim, niderlandzkim, polskim, portugalskim, słowackim, słoweńskim, fińskim i szwedzkim.
  Sprostowania zawierają odniesienia do aktów opublikowanych przed rozszerzeniem Unii Europejskiej dnia 1 stycznia 2007 r. |
| --- | --- |

PL:

Niniejszy Dziennik Urzędowy jest wydawany w językach: hiszpańskim, czeskim, duńskim, niemieckim, estońskim, greckim, angielskim, francuskim, włoskim, łotewskim, litewskim, węgierskim, maltańskim, niderlandzkim, polskim, portugalskim, słowackim, słoweńskim, fińskim i szwedzkim.

Sprostowania zawierają odniesienia do aktów opublikowanych przed rozszerzeniem Unii Europejskiej dnia 1 stycznia 2007 r.

| PT: | O presente Jornal Oficial é publicado nas línguas espanhola, checa, dinamarquesa, alemã, estónia, grega, inglesa, francesa, italiana, letã, lituana, húngara, maltesa, neerlandesa, polaca, portuguesa, eslovaca, eslovena, finlandesa e sueca.
  As rectificações publicadas neste Jornal Oficial referem-se a actos publicados antes do alargamento da União Europeia de 1 de Janeiro de 2007. |
| --- | --- |

PT:

O presente Jornal Oficial é publicado nas línguas espanhola, checa, dinamarquesa, alemã, estónia, grega, inglesa, francesa, italiana, letã, lituana, húngara, maltesa, neerlandesa, polaca, portuguesa, eslovaca, eslovena, finlandesa e sueca.

As rectificações publicadas neste Jornal Oficial referem-se a actos publicados antes do alargamento da União Europeia de 1 de Janeiro de 2007.

| RO: | Prezentul Jurnal Oficial este publicat în limbile spaniolă, cehă, daneză, germană, estonă, greacă, engleză, franceză, italiană, letonă, lituaniană, maghiară, malteză, olandeză, polonă, portugheză, slovacă, slovenă, finlandeză şi suedeză.
  Rectificările conţinute în acest Jurnal Oficial se referă la acte publicate anterior extinderii Uniunii Europene din 1 ianuarie 2007. |
| --- | --- |

RO:

Prezentul Jurnal Oficial este publicat în limbile spaniolă, cehă, daneză, germană, estonă, greacă, engleză, franceză, italiană, letonă, lituaniană, maghiară, malteză, olandeză, polonă, portugheză, slovacă, slovenă, finlandeză şi suedeză.

Rectificările conţinute în acest Jurnal Oficial se referă la acte publicate anterior extinderii Uniunii Europene din 1 ianuarie 2007.

| SK: | Tento úradný vestník vychádza v španielskom, českom, dánskom, nemeckom, estónskom, gréckom, anglickom, francúzskom, talianskom, lotyšskom, litovskom, maďarskom, maltskom, holandskom, poľskom, portugalskom, slovenskom, slovinskom, fínskom a švédskom jazyku.
  Korigendá, ktoré obsahuje, odkazujú na akty uverejnené pred rozšírením Európskej únie 1. januára 2007. |
| --- | --- |

SK:

Tento úradný vestník vychádza v španielskom, českom, dánskom, nemeckom, estónskom, gréckom, anglickom, francúzskom, talianskom, lotyšskom, litovskom, maďarskom, maltskom, holandskom, poľskom, portugalskom, slovenskom, slovinskom, fínskom a švédskom jazyku.

Korigendá, ktoré obsahuje, odkazujú na akty uverejnené pred rozšírením Európskej únie 1. januára 2007.

| SL: | Ta Uradni list je objavljen v španskem, češkem, danskem, nemškem, estonskem, grškem, angleškem, francoskem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, slovaškem, slovenskem, finskem in švedskem jeziku.
  Vsebovani popravki se nanašajo na akte, objavljene pred širitvijo Evropske unije 1. januarja 2007. |
| --- | --- |

SL:

Ta Uradni list je objavljen v španskem, češkem, danskem, nemškem, estonskem, grškem, angleškem, francoskem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, slovaškem, slovenskem, finskem in švedskem jeziku.

Vsebovani popravki se nanašajo na akte, objavljene pred širitvijo Evropske unije 1. januarja 2007.

| SV: | Denna utgåva av Europeiska unionens officiella tidning publiceras på spanska, tjeckiska, danska, tyska, estniska, grekiska, engelska, franska, italienska, lettiska, litauiska, ungerska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, slovakiska, slovenska, finska och svenska.
  Rättelserna som den innehåller avser rättsakter som publicerades före utvidgningen av Europeiska unionen den 1 januari 2007. |
| --- | --- |

SV:

Denna utgåva av Europeiska unionens officiella tidning publiceras på spanska, tjeckiska, danska, tyska, estniska, grekiska, engelska, franska, italienska, lettiska, litauiska, ungerska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, slovakiska, slovenska, finska och svenska.

Rättelserna som den innehåller avser rättsakter som publicerades före utvidgningen av Europeiska unionen den 1 januari 2007.

---

Rättelser

| 11.5.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 121/3 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 121/3

---

Rättelse till föreskrifter nr 17 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – enhetliga bestämmelser beträffande typgodkännande av fordon med avseende på säten, dessas fästanordningar och eventuella nackstöd

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 373 av den 27 december 2006
  )

Föreskrifter nr 17 skall vara som följer:

Föreskrifter nr 17 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – enhetliga bestämmelser beträffande typgodkännande av fordon med avseende på säten, dessas fästanordningar och eventuella nackstöd

Ändring 4

Inbegripet all giltig text fram till och med

Ändringsserie 07 – datum för ikraftträdande: 6 augusti 1998

Supplement till ändringsserie 07 – datum för ikraftträdande: 17 november 1999

Supplement 2 till ändringsserie 07 – datum för ikraftträdande: 13 januari 2000

Korrigendum 1 till ändringsserie 06 gällande Depositary Notification C.N.655.1999.TREATIES 1 – daterat den 19 juli 1999

Korrigendum 1 till ändringsserie 07 gällande Depositary Notification C.N.425.2000.TREATIES 1 – daterat 27 juni 2000

Korrigendum 1 till supplement 1 till ändringsserie 07 gällande Depositary Notification C.N. 814.2001.TREATIES 1 – daterat 23 augusti 2001

Korrigendum 1 till ändring 4 av föreskrifterna gällande Depository Notification C.N.165.2004.TREATIES 1 – daterat 4 mars 2004

Korrigendum 2 till ändring 4 av föreskrifterna gällande Depository Notification C.N.1035.2004. TREATIES 1 – daterat 4 oktober 2004

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Dessa föreskrifter avser hållfastheten hos säten, dessas fästanordningar och nackstöd i fordon tillhörande kategorierna M1 och N liksom hållfastheten hos säten, dessas fästanordningar och nackstöd i fordon tillhörande kategorierna M2 och M3 som inte omfattas av föreskrifter nr 80, ändringsserie 01 (1)
   (2).

Den avser också utformningen av ryggstödens baksida (2) och utrustning som skall skydda passagerarna från risken att träffas av rörelser i bagaget vid en frontalkollision där fordon av kategori M1 är inblandade.

Den gäller inte fällbara, sidoställda eller bakåtvända säten, inte heller nackstöd monterade på dessa.

2.   DEFINITIONER

I dessa föreskrifter avses med

| 2.1 | godkännande av ett fordon: godkännande av en fordonstyp vad avser hållfastheten hos sätena och dessas fästanordningar, utformningen av ryggstödens baksida och nackstödens egenskaper, |
| --- | --- |

2.1

godkännande av ett fordon: godkännande av en fordonstyp vad avser hållfastheten hos sätena och dessas fästanordningar, utformningen av ryggstödens baksida och nackstödens egenskaper,

| 2.2 | fordonstyp: motorfordonskategori som inte skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som |
| --- | --- |

2.2

fordonstyp: motorfordonskategori som inte skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som

| 2.2.1 | sätenas konstruktion, form, mått, material och vikt, även om de får variera i fråga om klädsel och färg; avvikelser på högst 5 % från den godkända sätestypens vikt skall inte anses ha betydelse, |
| --- | --- |

2.2.1

sätenas konstruktion, form, mått, material och vikt, även om de får variera i fråga om klädsel och färg; avvikelser på högst 5 % från den godkända sätestypens vikt skall inte anses ha betydelse,

| 2.2.2 | typ och mått på justerings- och förskjutningsanordningar samt spärrmekanism för ryggstöden, sätena och delar av dessa, |
| --- | --- |

2.2.2

typ och mått på justerings- och förskjutningsanordningar samt spärrmekanism för ryggstöden, sätena och delar av dessa,

| 2.2.3 | typ och mått på sätenas fästanordningar, |
| --- | --- |

2.2.3

typ och mått på sätenas fästanordningar,

| 2.2.4 | nackstödens mått, ram, material och stoppning, även om de får variera i färg och klädsel, |
| --- | --- |

2.2.4

nackstödens mått, ram, material och stoppning, även om de får variera i färg och klädsel,

| 2.2.5 | typ och mått på nackstödets fästanordningar och egenskaperna hos den del av fordonet vid vilken nackstödet är fastsatt, när det gäller separata nackstöd, |
| --- | --- |

2.2.5

typ och mått på nackstödets fästanordningar och egenskaperna hos den del av fordonet vid vilken nackstödet är fastsatt, när det gäller separata nackstöd,

| 2.3 | säte: en anordning, komplett med klädsel, oavsett om den ingår som en del i fordonets konstruktion eller inte, avsedd som sittplats för en vuxen person. Begreppet säte täcker såväl ett enkelt säte som den del av ett odelat säte som är avsedd som sittplats för en person, |
| --- | --- |

2.3

säte: en anordning, komplett med klädsel, oavsett om den ingår som en del i fordonets konstruktion eller inte, avsedd som sittplats för en vuxen person. Begreppet säte täcker såväl ett enkelt säte som den del av ett odelat säte som är avsedd som sittplats för en person,

| 2.4 | odelat säte: en komplett anordning, med klädsel, avsedd som sittplats för minst två vuxna personer, |
| --- | --- |

2.4

odelat säte: en komplett anordning, med klädsel, avsedd som sittplats för minst två vuxna personer,

| 2.5 | fästanordning: den anordning genom vilken hela sätet är fastsatt i fordonets konstruktion, inklusive de delar av fordonets bärande del som påverkas, |
| --- | --- |

2.5

fästanordning: den anordning genom vilken hela sätet är fastsatt i fordonets konstruktion, inklusive de delar av fordonets bärande del som påverkas,

| 2.6 | justeringsanordning: den anordning med vilken sätet eller dess delar kan ställas in i ett läge som passar för förarens eller passagerarens kroppsbyggnad. Denna anordning kan möjliggöra |
| --- | --- |

2.6

justeringsanordning: den anordning med vilken sätet eller dess delar kan ställas in i ett läge som passar för förarens eller passagerarens kroppsbyggnad. Denna anordning kan möjliggöra

| 2.6.1 | förflyttning i sidled, |
| --- | --- |

2.6.1

förflyttning i sidled,

| 2.6.2 | justering i höjdled, |
| --- | --- |

2.6.2

justering i höjdled,

| 2.6.3 | vinkeljustering. |
| --- | --- |

2.6.3

vinkeljustering.

| 2.7 | förskjutningsanordning: en anordning som medger att sätet eller en av dess delar förskjuts i längdled eller vrids, utan något fast mellanläge, för att underlätta passagerarnas tillträde till fordonet, |
| --- | --- |

2.7

förskjutningsanordning: en anordning som medger att sätet eller en av dess delar förskjuts i längdled eller vrids, utan något fast mellanläge, för att underlätta passagerarnas tillträde till fordonet,

| 2.8 | spärrmekanism: en anordning som säkerställer att sätet eller delar av detta hålls kvar i bruksläge, |
| --- | --- |

2.8

spärrmekanism: en anordning som säkerställer att sätet eller delar av detta hålls kvar i bruksläge,

| 2.9 | fällbart säte: ett säte som är avsett för tillfällig användning och som normalt är infällt, |
| --- | --- |

2.9

fällbart säte: ett säte som är avsett för tillfällig användning och som normalt är infällt,

| 2.10 | tvärgående plan: ett vertikalt plan vinkelrätt mot fordonets längsgående mittplan, |
| --- | --- |

2.10

tvärgående plan: ett vertikalt plan vinkelrätt mot fordonets längsgående mittplan,

| 2.11 | längsgående plan: ett plan som är parallellt med fordonets längsgående mittplan, |
| --- | --- |

2.11

längsgående plan: ett plan som är parallellt med fordonets längsgående mittplan,

| 2.12 | nackstöd: en anordning vars uppgift är att begränsa rörelsen bakåt av förarens eller passagerarens huvud i förhållande till kroppen för att minska risken för skador på halskotan i händelse av en olycka, |
| --- | --- |

2.12

nackstöd: en anordning vars uppgift är att begränsa rörelsen bakåt av förarens eller passagerarens huvud i förhållande till kroppen för att minska risken för skador på halskotan i händelse av en olycka,

| 2.12.1 | inbyggt nackstöd: ett stöd för huvudet som utgörs av ryggstödets övre del. Nackstöd som motsvarar definitionerna i punkterna 2.12.2 och 2.12.3 nedan, men som endast kan avlägsnas från sätet eller fordonets konstruktion med hjälp av verktyg eller genom att sätets klädsel helt eller delvis avlägsnas, motsvarar den här definitionen, |
| --- | --- |

2.12.1

inbyggt nackstöd: ett stöd för huvudet som utgörs av ryggstödets övre del. Nackstöd som motsvarar definitionerna i punkterna 2.12.2 och 2.12.3 nedan, men som endast kan avlägsnas från sätet eller fordonets konstruktion med hjälp av verktyg eller genom att sätets klädsel helt eller delvis avlägsnas, motsvarar den här definitionen,

| 2.12.2 | löstagbart nackstöd: ett nackstöd som är en komponent som kan avskiljas från sätet och som är utformat för att fastsättas i och säkert hållas fast av ryggstödets konstruktion, |
| --- | --- |

2.12.2

löstagbart nackstöd: ett nackstöd som är en komponent som kan avskiljas från sätet och som är utformat för att fastsättas i och säkert hållas fast av ryggstödets konstruktion,

| 2.12.3 | separat nackstöd: ett nackstöd som består av en komponent som är skild från sätet och som är utformat för att fastsättas i och säkert hållas fast av ryggstödets konstruktion, |
| --- | --- |

2.12.3

separat nackstöd: ett nackstöd som består av en komponent som är skild från sätet och som är utformat för att fastsättas i och säkert hållas fast av ryggstödets konstruktion,

| 2.13 | R-punkt: sittplatsens referenspunkt enligt definitionen i bilaga 3 till dessa föreskrifter, |
| --- | --- |

2.13

R-punkt: sittplatsens referenspunkt enligt definitionen i bilaga 3 till dessa föreskrifter,

| 2.14 | referenslinje: den linje på provningdockan som återges i figur 1, tillägg 1 till bilaga 3 till dessa föreskrifter, |
| --- | --- |

2.14

referenslinje: den linje på provningdockan som återges i figur 1, tillägg 1 till bilaga 3 till dessa föreskrifter,

| 2.15 | avskiljningsanordning: utrustning som tillsammans med sätenas ryggstöd skall skydda passagerarna mot rörelser i bagaget. Avskiljningsanordningen kan t.ex. bestå av ett nät ovanför ryggstöden i upprätt eller nedfällt läge. Nackstöd som standardutrustning i fordon där sådan utrustning finns skall anses höra till avskiljningsanordningen. Ett säte med nackstöd skall emellertid inte ensamt anses vara en avskiljningsanordning. |
| --- | --- |

2.15

avskiljningsanordning: utrustning som tillsammans med sätenas ryggstöd skall skydda passagerarna mot rörelser i bagaget. Avskiljningsanordningen kan t.ex. bestå av ett nät ovanför ryggstöden i upprätt eller nedfällt läge. Nackstöd som standardutrustning i fordon där sådan utrustning finns skall anses höra till avskiljningsanordningen. Ett säte med nackstöd skall emellertid inte ensamt anses vara en avskiljningsanordning.

3.   ANSÖKAN OM TYPGODKÄNNANDE

| 3.1 | Ansökan om typgodkännande av ett typfordon skall inlämnas av fordonstillverkaren eller av dennes auktoriserade representant. |
| --- | --- |

3.1

Ansökan om typgodkännande av ett typfordon skall inlämnas av fordonstillverkaren eller av dennes auktoriserade representant.

| 3.2 | Ansökan skall åtföljas av följande handlingar i tre exemplar som skall innehålla följande uppgifter: |
| --- | --- |

3.2

Ansökan skall åtföljas av följande handlingar i tre exemplar som skall innehålla följande uppgifter:

| 3.2.1 | En detaljerad beskrivning av fordonstypen med avseende på sätenas utformning, fästandordning, justerings- och förskjutningsanordningar samt spärrmekanism. |
| --- | --- |

3.2.1

En detaljerad beskrivning av fordonstypen med avseende på sätenas utformning, fästandordning, justerings- och förskjutningsanordningar samt spärrmekanism.

| 3.2.1.1 | En detaljerad beskrivning eller en ritning över avskiljningsanordningen, i tillämpliga fall. |
| --- | --- |

3.2.1.1

En detaljerad beskrivning eller en ritning över avskiljningsanordningen, i tillämpliga fall.

| 3.2.2 | Tillräckligt detaljerade ritningar i lämplig skala av sätena, deras fastsättning i fordonet liksom justerings- och förskjutningsanordningar samt spärrmekanism. |
| --- | --- |

3.2.2

Tillräckligt detaljerade ritningar i lämplig skala av sätena, deras fastsättning i fordonet liksom justerings- och förskjutningsanordningar samt spärrmekanism.

| 3.2.3 | Då det gäller ett löstagbart nackstöd: |
| --- | --- |

3.2.3

Då det gäller ett löstagbart nackstöd:

| 3.2.3.1 | En detaljerad beskrivning av nackstödet, med uppgift om stoppningsmaterialet. |
| --- | --- |

3.2.3.1

En detaljerad beskrivning av nackstödet, med uppgift om stoppningsmaterialet.

| 3.2.3.2 | En detaljerad beskrivning av placering, typ av stöd och fästanordning för montering av nackstödet på sätet. |
| --- | --- |

3.2.3.2

En detaljerad beskrivning av placering, typ av stöd och fästanordning för montering av nackstödet på sätet.

| 3.2.4 | För separata nackstöd: |
| --- | --- |

3.2.4

För separata nackstöd:

| 3.2.4.1 | En detaljerad beskrivning av nackstödet, med uppgift om stoppningsmaterialet. |
| --- | --- |

3.2.4.1

En detaljerad beskrivning av nackstödet, med uppgift om stoppningsmaterialet.

| 3.2.4.2 | En detaljerad beskrivning av placering och fästanordningarna för montering av nackstödet i fordonets konstruktion. |
| --- | --- |

3.2.4.2

En detaljerad beskrivning av placering och fästanordningarna för montering av nackstödet i fordonets konstruktion.

| 3.3 | Följande måste tillhandahållas det provningsorgan som är ansvarigt för genomförandet av godkännandeprovningarna: |
| --- | --- |

3.3

Följande måste tillhandahållas det provningsorgan som är ansvarigt för genomförandet av godkännandeprovningarna:

| 3.3.1 | Ett fordon som är typiskt för den fordonstyp som skall godkännas eller de delar som den tekniska tjänsten anser nödvändiga för godkännandeprovningarna. |
| --- | --- |

3.3.1

Ett fordon som är typiskt för den fordonstyp som skall godkännas eller de delar som den tekniska tjänsten anser nödvändiga för godkännandeprovningarna.

| 3.3.2 | Extra säten som fordonet är utrustat med tillsammans med deras fästanordningar. |
| --- | --- |

3.3.2

Extra säten som fordonet är utrustat med tillsammans med deras fästanordningar.

| 3.3.3 | För fordon med säten som utrustats eller kan utrustas med nackstöd, förutom kraven i 3.3.1 och 3.3.2: |
| --- | --- |

3.3.3

För fordon med säten som utrustats eller kan utrustas med nackstöd, förutom kraven i 3.3.1 och 3.3.2:

| 3.3.3.1 | Om nackstöden är löstagbara: en extra uppsättning av de säten, med nackstöd, som fordonet är utrustat med, tillsammans med fästanordningar för dessa. |
| --- | --- |

3.3.3.1

Om nackstöden är löstagbara: en extra uppsättning av de säten, med nackstöd, som fordonet är utrustat med, tillsammans med fästanordningar för dessa.

| 3.3.3.2 | Om nackstöden är separata: en extra uppsättning av de säten som fordonet är utrustat med, inkl. fästanordningar för dessa, en extra uppsättning av motsvarande nackstöd och den del av fordonskonstruktionen vid vilken nackstödet är fäst eller hela konstruktionen. |
| --- | --- |

3.3.3.2

Om nackstöden är separata: en extra uppsättning av de säten som fordonet är utrustat med, inkl. fästanordningar för dessa, en extra uppsättning av motsvarande nackstöd och den del av fordonskonstruktionen vid vilken nackstödet är fäst eller hela konstruktionen.

4.   TYPGODKÄNNANDE

| 4.1 | Om det fordon som skall typgodkännas enligt dessa föreskrifter uppfyller kraven (säten som utrustats eller kan utrustas med nackstöd) skall fordonstypen godkännas. |
| --- | --- |

4.1

Om det fordon som skall typgodkännas enligt dessa föreskrifter uppfyller kraven (säten som utrustats eller kan utrustas med nackstöd) skall fordonstypen godkännas.

| 4.2 | Ett typgodkännandenummer skall tilldelas varje godkänd typ. De första två siffrorna i numret (för närvarande 07 vilket motsvarar ändringsserie 07) anger den ändringsserie i vilken ingår de senaste större tekniska ändringarna av föreskrifterna vid den tidpunkt då typgodkännandet utfärdades. Samma avtalsslutande part får inte tilldela samma nummer till samma fordonstyp med andra slags säten eller nackstöd vilka fästs på ett annat sätt i fordonet (gäller säten både med och utan nackstöd) eller till en annan fordonstyp. |
| --- | --- |

4.2

Ett typgodkännandenummer skall tilldelas varje godkänd typ. De första två siffrorna i numret (för närvarande 07 vilket motsvarar ändringsserie 07) anger den ändringsserie i vilken ingår de senaste större tekniska ändringarna av föreskrifterna vid den tidpunkt då typgodkännandet utfärdades. Samma avtalsslutande part får inte tilldela samma nummer till samma fordonstyp med andra slags säten eller nackstöd vilka fästs på ett annat sätt i fordonet (gäller säten både med och utan nackstöd) eller till en annan fordonstyp.

| 4.3 | Typgodkännande eller avslag på ansökan eller utvidgning av typgodkännande för en fordonstyp enligt dessa föreskrifter skall meddelas de parter överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av en blankett enligt förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

4.3

Typgodkännande eller avslag på ansökan eller utvidgning av typgodkännande för en fordonstyp enligt dessa föreskrifter skall meddelas de parter överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av en blankett enligt förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

| 4.4 | På varje fordon som överensstämmer med en fordonstyp som godkänts enligt dessa föreskrifter, skall det finnas ett internationellt typgodkännandemärke placerat på ett väl synligt och lättåtkomligt ställe som anges på typgodkännandeintyget. Märket skall innehålla |
| --- | --- |

4.4

På varje fordon som överensstämmer med en fordonstyp som godkänts enligt dessa föreskrifter, skall det finnas ett internationellt typgodkännandemärke placerat på ett väl synligt och lättåtkomligt ställe som anges på typgodkännandeintyget. Märket skall innehålla

| 4.4.1 | en cirkel som omger bokstaven ”E” följt av det särskilda landsnumret för det land som beviljat godkännande (3), |
| --- | --- |

4.4.1

en cirkel som omger bokstaven ”E” följt av det särskilda landsnumret för det land som beviljat godkännande (3),

| 4.4.2 | numret på dessa föreskrifter, följt av bokstaven ”R”, ett bindestreck och typgodkännandenumret till höger om den cirkel som avses i punkt 4.4.1. |
| --- | --- |

4.4.2

numret på dessa föreskrifter, följt av bokstaven ”R”, ett bindestreck och typgodkännandenumret till höger om den cirkel som avses i punkt 4.4.1.

| 4.4.3 | Om fordonet emellertid har ett eller flera säten som utrustats med eller kan utrustas med nackstöd som godkänts i enlighet med punkterna 5.1 och 5.2, skall numret på dessa föreskrifter följas av bokstäverna ”RA”. Av blanketten enligt förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter skall det framgå vilket/vilka säte/n i fordonet som är utrustat/de eller kan utrustas med nackstöd. Av märkningen skall det också framgå att eventuella övriga säten i fordonet som inte utrustats eller inte kan utrustas med nackstöd uppfyller kraven i 5.1 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

4.4.3

Om fordonet emellertid har ett eller flera säten som utrustats med eller kan utrustas med nackstöd som godkänts i enlighet med punkterna 5.1 och 5.2, skall numret på dessa föreskrifter följas av bokstäverna ”RA”. Av blanketten enligt förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter skall det framgå vilket/vilka säte/n i fordonet som är utrustat/de eller kan utrustas med nackstöd. Av märkningen skall det också framgå att eventuella övriga säten i fordonet som inte utrustats eller inte kan utrustas med nackstöd uppfyller kraven i 5.1 i dessa föreskrifter.

| 4.5 | Om fordonet stämmer överens med en fordonstyp som godkänts enligt en eller flera andra föreskrifter som bifogas överenskommelsen i det land som har utfärdat typgodkännandet enligt dessa föreskrifter, behöver den symbol som avses i punkt 4.4.1 inte upprepas. I sådant fall skall föreskrifternas nummer, typgodkännandenummer och tilläggssymboler för alla de föreskrifter enligt vilka typgodkännande har beviljats i det land som beviljat typgodkännande enligt dessa föreskrifter placeras i lodräta kolumner till höger om den symbol som avses i punkt 4.4.1. |
| --- | --- |

4.5

Om fordonet stämmer överens med en fordonstyp som godkänts enligt en eller flera andra föreskrifter som bifogas överenskommelsen i det land som har utfärdat typgodkännandet enligt dessa föreskrifter, behöver den symbol som avses i punkt 4.4.1 inte upprepas. I sådant fall skall föreskrifternas nummer, typgodkännandenummer och tilläggssymboler för alla de föreskrifter enligt vilka typgodkännande har beviljats i det land som beviljat typgodkännande enligt dessa föreskrifter placeras i lodräta kolumner till höger om den symbol som avses i punkt 4.4.1.

| 4.6 | Godkännandemärket skall vara lättläst och outplånligt. |
| --- | --- |

4.6

Godkännandemärket skall vara lättläst och outplånligt.

| 4.7 | Typgodkännandemärket skall placeras nära eller på tillverkarens typskylt. |
| --- | --- |

4.7

Typgodkännandemärket skall placeras nära eller på tillverkarens typskylt.

| 4.8 | Exempel på typgodkännandemärkets utseende och placering framgår av bilaga 2 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

4.8

Exempel på typgodkännandemärkets utseende och placering framgår av bilaga 2 till dessa föreskrifter.

5.   KRAV

5.1   Allmänna krav på alla säten i fordonskategorin M1 (4)

| 5.1.1 | Alla ingående justerings- och förskjutningsanordningar skall ha en automatisk spärrmekanism. Armstöd eller annan komfortutrustning behöver inte ha någon spärrmekanism, om de inte innebär någon ytterligare risk för att fordonets förare eller passagerare skadas i händelse av en kollision. |
| --- | --- |

5.1.1

Alla ingående justerings- och förskjutningsanordningar skall ha en automatisk spärrmekanism. Armstöd eller annan komfortutrustning behöver inte ha någon spärrmekanism, om de inte innebär någon ytterligare risk för att fordonets förare eller passagerare skadas i händelse av en kollision.

| 5.1.2 | Manöverorganet till en sådan spärrmekanism som avses i punkt 2.7 skall vara placerat på sätets utsida nära dörren. Det skall vara lätt att nå även för en person som sitter på sätet omedelbart bakom det aktuella sätet. |
| --- | --- |

5.1.2

Manöverorganet till en sådan spärrmekanism som avses i punkt 2.7 skall vara placerat på sätets utsida nära dörren. Det skall vara lätt att nå även för en person som sitter på sätet omedelbart bakom det aktuella sätet.

| 5.1.3 | Sätenas baksidor, belägna i område 1 enligt definitionen i punkt 6.8.1.1, skall energiupptagningsprovas enligt bilaga 6 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

5.1.3

Sätenas baksidor, belägna i område 1 enligt definitionen i punkt 6.8.1.1, skall energiupptagningsprovas enligt bilaga 6 till dessa föreskrifter.

| 5.1.3.1 | Detta krav skall anses uppfyllt om huvudformens retardation vid de provningar som genomförs enligt förfarandet i bilaga 6 kontinuerligt inte överstiger 80 g under längre tid än 3 ms. Det får inte heller uppstå några farliga kanter under provningen eller finnas kvar sådana efter denna. |
| --- | --- |

5.1.3.1

Detta krav skall anses uppfyllt om huvudformens retardation vid de provningar som genomförs enligt förfarandet i bilaga 6 kontinuerligt inte överstiger 80 g under längre tid än 3 ms. Det får inte heller uppstå några farliga kanter under provningen eller finnas kvar sådana efter denna.

| 5.1.3.2 | Kraven i punkt 5.1.3 gäller inte sätena längst bak eller säten som är vända rygg mot rygg. |
| --- | --- |

5.1.3.2

Kraven i punkt 5.1.3 gäller inte sätena längst bak eller säten som är vända rygg mot rygg.

| 5.1.4 | Ytan på sätenas baksida får inte ha några farliga ojämnheter eller skarpa kanter som kan öka risken för eller förvärra skador på föraren eller passagerarna. Detta krav skall anses vara uppfyllt om ytan på sätenas baksida efter att ha provats under de förhållanden som anges i 6.1 uppvisar krökningsradier som inte understiger | 2,5 mm i område 1, |
| --- | --- | --- |

5.1.4

Ytan på sätenas baksida får inte ha några farliga ojämnheter eller skarpa kanter som kan öka risken för eller förvärra skador på föraren eller passagerarna. Detta krav skall anses vara uppfyllt om ytan på sätenas baksida efter att ha provats under de förhållanden som anges i 6.1 uppvisar krökningsradier som inte understiger

2,5 mm i område 1,

| | 5,0 mm i område 2, |
| --- | --- |

5,0 mm i område 2,

| | 3,2 mm i område 3. |
| --- | --- |

3,2 mm i område 3.

Dessa områden definieras i punkt 6.8.1.

| 5.1.4.1 | Dessa krav gäller inte |
| --- | --- |

5.1.4.1

Dessa krav gäller inte

| 5.1.4.1.1 | de delar av de olika områdena som skjuter ut mindre än 3,2 mm från den omgivande ytan, som måste ha avrundade kanter, om den utskjutande delens höjd är högst hälften av dess bredd, |
| --- | --- |

5.1.4.1.1

de delar av de olika områdena som skjuter ut mindre än 3,2 mm från den omgivande ytan, som måste ha avrundade kanter, om den utskjutande delens höjd är högst hälften av dess bredd,

| 5.1.4.1.2 | sätena längst bak och säten som är vända rygg mot rygg, |
| --- | --- |

5.1.4.1.2

sätena längst bak och säten som är vända rygg mot rygg,

| 5.1.4.1.3 | sätenas baksida under ett horisontalplan som går genom den lägsta R-punkten i varje rad med säten. (Om raderna med säten har olika höjd, skall planet – med början bakifrån – flyttas uppåt eller nedåt så att det bildar ett vertikalt steg som går genom R-punkten för raden med säten omedelbart framför), |
| --- | --- |

5.1.4.1.3

sätenas baksida under ett horisontalplan som går genom den lägsta R-punkten i varje rad med säten. (Om raderna med säten har olika höjd, skall planet – med början bakifrån – flyttas uppåt eller nedåt så att det bildar ett vertikalt steg som går genom R-punkten för raden med säten omedelbart framför),

| 5.1.4.1.4 | delar såsom trådvävskonstruktioner. |
| --- | --- |

5.1.4.1.4

delar såsom trådvävskonstruktioner.

| 5.1.4.2 | I område 2, som definieras i punkt 6.8.1.2, får ytorna ha en radie på mindre än 5 mm, dock minst 2,5 mm, om de energiupptagningsprovas enligt bilaga 6 till dessa föreskrifter. Ytorna skall dessutom vara försedda med stoppning som förhindrar att huvudet kommer i kontakt med sätesramen. |
| --- | --- |

5.1.4.2

I område 2, som definieras i punkt 6.8.1.2, får ytorna ha en radie på mindre än 5 mm, dock minst 2,5 mm, om de energiupptagningsprovas enligt bilaga 6 till dessa föreskrifter. Ytorna skall dessutom vara försedda med stoppning som förhindrar att huvudet kommer i kontakt med sätesramen.

| 5.1.4.3 | Om det i de ovannämnda områdena finns delar som är täckta med ett material som är mjukare än 50 Shore A, skall ovanstående krav, med undantag för dem som gäller energiupptagningsprovningen i bilaga 6, endast gälla de hårda delarna. |
| --- | --- |

5.1.4.3

Om det i de ovannämnda områdena finns delar som är täckta med ett material som är mjukare än 50 Shore A, skall ovanstående krav, med undantag för dem som gäller energiupptagningsprovningen i bilaga 6, endast gälla de hårda delarna.

| 5.1.5 | Ingen defekt får synas på sätets ram eller dess fästanordningar, justerings- och förskjutningsanordningarna eller spärrmekanismen under eller efter den provning som föreskrivs i punkterna 6.2 och 6.3. Bestående deformationer, inbegripet sprickor, kan godtas om de inte ökar risken för skada i händelse av en kollision och att den föreskrivna belastningen bibehålls. |
| --- | --- |

5.1.5

Ingen defekt får synas på sätets ram eller dess fästanordningar, justerings- och förskjutningsanordningarna eller spärrmekanismen under eller efter den provning som föreskrivs i punkterna 6.2 och 6.3. Bestående deformationer, inbegripet sprickor, kan godtas om de inte ökar risken för skada i händelse av en kollision och att den föreskrivna belastningen bibehålls.

| 5.1.6 | Spärrmekanismen får inte frigöras under de provningar som beskrivs i 6.3. och i bilaga 9, punkt 2.1. |
| --- | --- |

5.1.6

Spärrmekanismen får inte frigöras under de provningar som beskrivs i 6.3. och i bilaga 9, punkt 2.1.

| 5.1.7 | Efter provningen skall de förskjutningsanordningar som skall möjliggöra eller underlätta passagerarnas tillträde till fordonet vara funktionsdugliga. De skall kunna frigöras åtminstone en gång och tillåta den förskjutning av sätet eller den del av detta för vilken de är avsedda.
  Eventuella andra förskjutnings- och justeringsanordningar liksom deras spärrmekanism behöver inte vara funktionsdugliga.
  Då det gäller nackstöd anses hållfastheten i sätesryggen och dess spärrmekanism uppfylla kraven i punkt 6.2 när sätet eller ryggstödet inte bryts vid provningar enligt punkt 6.4.3.6. Annars måste det påvisas att sätet uppfyller kraven i punkt 6.2.
  När det gäller odelade säten med fler sittplatser än nackstöd skall provningen i punkt 6.2 utföras. |
| --- | --- |

5.1.7

Efter provningen skall de förskjutningsanordningar som skall möjliggöra eller underlätta passagerarnas tillträde till fordonet vara funktionsdugliga. De skall kunna frigöras åtminstone en gång och tillåta den förskjutning av sätet eller den del av detta för vilken de är avsedda.

Eventuella andra förskjutnings- och justeringsanordningar liksom deras spärrmekanism behöver inte vara funktionsdugliga.

Då det gäller nackstöd anses hållfastheten i sätesryggen och dess spärrmekanism uppfylla kraven i punkt 6.2 när sätet eller ryggstödet inte bryts vid provningar enligt punkt 6.4.3.6. Annars måste det påvisas att sätet uppfyller kraven i punkt 6.2.

När det gäller odelade säten med fler sittplatser än nackstöd skall provningen i punkt 6.2 utföras.

5.2   Allmänna specifikationer för säten i fordon av kategorierna N1, N2 och N3 och för säten i fordon av kategorierna M2 och M3 som inte omfattas av föreskrifter nr 80

| 5.2.1 | Säten och odelade säten skall vara stadigt fastgjorda i fordonet. |
| --- | --- |

5.2.1

Säten och odelade säten skall vara stadigt fastgjorda i fordonet.

| 5.2.2 | Skjutbara och odelade säten skall kunna spärras automatiskt i alla lägen som är möjliga. |
| --- | --- |

5.2.2

Skjutbara och odelade säten skall kunna spärras automatiskt i alla lägen som är möjliga.

| 5.2.3 | Ställbara ryggstöd skall kunna spärras i alla lägen som är möjliga. |
| --- | --- |

5.2.3

Ställbara ryggstöd skall kunna spärras i alla lägen som är möjliga.

| 5.2.4 | Alla säten som kan fällas framåt eller som har fällbara ryggstöd skall spärras automatiskt i normalläget. |
| --- | --- |

5.2.4

Alla säten som kan fällas framåt eller som har fällbara ryggstöd skall spärras automatiskt i normalläget.

5.3   Nackstödens montering

| 5.3.1 | Ett nackstöd skall monteras på varje främre yttre säte i alla fordon i kategori M1. Säten som är utrustade med nackstöd och avsedda att monteras på andra sittplatser och i andra fordonskategorier får också godkännas enligt dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

5.3.1

Ett nackstöd skall monteras på varje främre yttre säte i alla fordon i kategori M1. Säten som är utrustade med nackstöd och avsedda att monteras på andra sittplatser och i andra fordonskategorier får också godkännas enligt dessa föreskrifter.

| 5.3.2 | Ett nackstöd skall monteras på varje yttersäte fram i alla fordon av kategori M2 med en högsta vikt på 3 500 kg och av kategori N1. Nackstöd som monteras i sådana fordon skall uppfylla kraven i föreskrifter nr 25, ändrade genom ändringsserie 03. |
| --- | --- |

5.3.2

Ett nackstöd skall monteras på varje yttersäte fram i alla fordon av kategori M2 med en högsta vikt på 3 500 kg och av kategori N1. Nackstöd som monteras i sådana fordon skall uppfylla kraven i föreskrifter nr 25, ändrade genom ändringsserie 03.

5.4   Särskilda krav för säten som är utrustade eller kan utrustas med nackstöd

| 5.4.1 | Ett nackstöd i ett fordon får inte utgöra en fara för föraren eller passagerarna. Särskilt får det inte i något bruksläge ha några farliga ojämnheter eller vassa kanter som kan öka risken för eller förvärra skador på föraren eller passagerarna. |
| --- | --- |

5.4.1

Ett nackstöd i ett fordon får inte utgöra en fara för föraren eller passagerarna. Särskilt får det inte i något bruksläge ha några farliga ojämnheter eller vassa kanter som kan öka risken för eller förvärra skador på föraren eller passagerarna.

| 5.4.2 | De delar av nackstödets fram- och baksida som befinner sig i område 1, enligt definitionen i punkt 6.8.1.1.3, skall energiupptagningsprovas. |
| --- | --- |

5.4.2

De delar av nackstödets fram- och baksida som befinner sig i område 1, enligt definitionen i punkt 6.8.1.1.3, skall energiupptagningsprovas.

| 5.4.2.1 | Detta krav skall anses uppfyllt om huvudformens retardation vid de provningar som genomförs enligt förfarandet i bilaga 6 inte kontinuerligt överstiger 80 g under längre tid än 3 ms. Det får inte uppstå några farliga kanter under provningen och inte heller finnas kvar några efter denna. |
| --- | --- |

5.4.2.1

Detta krav skall anses uppfyllt om huvudformens retardation vid de provningar som genomförs enligt förfarandet i bilaga 6 inte kontinuerligt överstiger 80 g under längre tid än 3 ms. Det får inte uppstå några farliga kanter under provningen och inte heller finnas kvar några efter denna.

| 5.4.3 | De delar av nackstödets fram- och baksida som befinner sig i område 2, enligt definitionen i punkt 6.8.1.2.2, skall vara fyllda med stoppning som förhindrar att huvudet kommer i kontakt med bärande delar. De skall också uppfylla de krav i punkt 5.1.4 som är tillämpliga på de delar av sätenas baksidor som befinner sig i område 2. |
| --- | --- |

5.4.3

De delar av nackstödets fram- och baksida som befinner sig i område 2, enligt definitionen i punkt 6.8.1.2.2, skall vara fyllda med stoppning som förhindrar att huvudet kommer i kontakt med bärande delar. De skall också uppfylla de krav i punkt 5.1.4 som är tillämpliga på de delar av sätenas baksidor som befinner sig i område 2.

| 5.4.4 | Kraven i punkterna 5.4.2 och 5.4.3 gäller inte delar av baksidan på nackstöd som är avsedda att monteras på säten bakom vilka det inte finns några andra säten. |
| --- | --- |

5.4.4

Kraven i punkterna 5.4.2 och 5.4.3 gäller inte delar av baksidan på nackstöd som är avsedda att monteras på säten bakom vilka det inte finns några andra säten.

| 5.4.5 | Nackstödet skall fästas i sätet eller fordonets konstruktion på ett sådant sätt att inga hårda eller farliga delar skjuter ut från nackstödets stoppning eller från fastsättningen i ryggstödet då huvudformen pressas mot dessa. |
| --- | --- |

5.4.5

Nackstödet skall fästas i sätet eller fordonets konstruktion på ett sådant sätt att inga hårda eller farliga delar skjuter ut från nackstödets stoppning eller från fastsättningen i ryggstödet då huvudformen pressas mot dessa.

| 5.4.6 | Om sätet är utrustat med nackstöd får efter överenskommelse med den tekniska tjänsten kraven i punkt 5.1.3 anses vara uppfyllda, om sätet utrustat med sitt nackstöd uppfyller kraven i punkt 5.4.2. |
| --- | --- |

5.4.6

Om sätet är utrustat med nackstöd får efter överenskommelse med den tekniska tjänsten kraven i punkt 5.1.3 anses vara uppfyllda, om sätet utrustat med sitt nackstöd uppfyller kraven i punkt 5.4.2.

5.5   Nackstödets höjd

| 5.5.1 | Nackstödets höjd skall mätas enligt beskrivningen i punkt 6.5. |
| --- | --- |

5.5.1

Nackstödets höjd skall mätas enligt beskrivningen i punkt 6.5.

| 5.5.2 | För nackstöd som inte är ställbara i höjdled skall höjden vara minst 800 mm för framsäten och 750 mm för andra säten. |
| --- | --- |

5.5.2

För nackstöd som inte är ställbara i höjdled skall höjden vara minst 800 mm för framsäten och 750 mm för andra säten.

| 5.5.3 | Om nackstödet är ställbart i höjdled gäller följande: |
| --- | --- |

5.5.3

Om nackstödet är ställbart i höjdled gäller följande:

| 5.5.3.1 | Höjden skall vara minst 800 mm för framsäten och 750 mm för andra säten. Detta mått skall bestämmas i ett läge mellan det högsta och det lägsta ställbara höjdläget. |
| --- | --- |

5.5.3.1

Höjden skall vara minst 800 mm för framsäten och 750 mm för andra säten. Detta mått skall bestämmas i ett läge mellan det högsta och det lägsta ställbara höjdläget.

| 5.5.3.2 | Det får inte finnas något bruksläge med lägre höjd än 750 mm. |
| --- | --- |

5.5.3.2

Det får inte finnas något bruksläge med lägre höjd än 750 mm.

| 5.5.3.3 | När det gäller andra säten än framsätena, får nackstöden vara förskjutningsbara till ett läge med lägre höjd än 750 mm, om det tydligt framgår för användaren att detta inte är nackstödets avsedda bruksläge. |
| --- | --- |

5.5.3.3

När det gäller andra säten än framsätena, får nackstöden vara förskjutningsbara till ett läge med lägre höjd än 750 mm, om det tydligt framgår för användaren att detta inte är nackstödets avsedda bruksläge.

| 5.5.3.4 | När det gäller framsäten får nackstöden vara sådana att de automatiskt förskjuts till ett läge med lägre höjd än 750 mm när sätet inte används, om det automatiskt återgår till bruksläget när sätet används. |
| --- | --- |

5.5.3.4

När det gäller framsäten får nackstöden vara sådana att de automatiskt förskjuts till ett läge med lägre höjd än 750 mm när sätet inte används, om det automatiskt återgår till bruksläget när sätet används.

| 5.5.4 | De mått som anges i punkterna 5.5.2 och 5.5.3.1 får vara lägre än 800 mm för framsäten och 750 mm för andra säten för att ge tillräckligt fritt utrymme mellan nackstödet och innertaket, fönstren eller någon annan del av fordonets bärande delar. Det fria utrymmet får dock vara högst 25 mm. Om sätet är försett med förskjutnings- eller justeringsanordningar gäller detta för sätets samtliga sittställningar. Genom undantag från punkt 5.5.3.2 får det inte heller finnas något bruksläge med lägre höjd än 700 mm. |
| --- | --- |

5.5.4

De mått som anges i punkterna 5.5.2 och 5.5.3.1 får vara lägre än 800 mm för framsäten och 750 mm för andra säten för att ge tillräckligt fritt utrymme mellan nackstödet och innertaket, fönstren eller någon annan del av fordonets bärande delar. Det fria utrymmet får dock vara högst 25 mm. Om sätet är försett med förskjutnings- eller justeringsanordningar gäller detta för sätets samtliga sittställningar. Genom undantag från punkt 5.5.3.2 får det inte heller finnas något bruksläge med lägre höjd än 700 mm.

| 5.5.5 | Med undantag för höjdkraven i punkterna 5.5.2 och 5.5.3.1 skall höjden på alla nackstöd som är avsedda för de bakre mittersta sätena eller sittplatserna vara minst 700 mm. |
| --- | --- |

5.5.5

Med undantag för höjdkraven i punkterna 5.5.2 och 5.5.3.1 skall höjden på alla nackstöd som är avsedda för de bakre mittersta sätena eller sittplatserna vara minst 700 mm.

| 5.6 | Om sätet kan utrustas med ett nackstöd skall kraven i punkterna 5.1.3 och 5.4.2 kontrolleras. |
| --- | --- |

5.6

Om sätet kan utrustas med ett nackstöd skall kraven i punkterna 5.1.3 och 5.4.2 kontrolleras.

| 5.6.1 | Höjden på den del av anordningen mot vilket huvudet vilar, mätt enligt beskrivningen i punkt 6.5, skall för ett nackstöd som är ställbart i höjdled vara minst 100 mm. |
| --- | --- |

5.6.1

Höjden på den del av anordningen mot vilket huvudet vilar, mätt enligt beskrivningen i punkt 6.5, skall för ett nackstöd som är ställbart i höjdled vara minst 100 mm.

| 5.7 | När det gäller en anordning som inte kan ställas in i höjdled får avståndet mellan ryggstödet och nackstödet vara högst 60 mm. Om nackstödet är ställbart i höjdled, skall det i sitt nedersta läge befinna sig högst 25 mm från ryggstödets övre kant. När det gäller säten och odelade säten som kan ställas in i höjdled och som är försedda med separata nackstöd, skall detta krav kontrolleras i alla de lägen i vilka sätet eller det odelade sätet kan ställas. |
| --- | --- |

5.7

När det gäller en anordning som inte kan ställas in i höjdled får avståndet mellan ryggstödet och nackstödet vara högst 60 mm. Om nackstödet är ställbart i höjdled, skall det i sitt nedersta läge befinna sig högst 25 mm från ryggstödets övre kant. När det gäller säten och odelade säten som kan ställas in i höjdled och som är försedda med separata nackstöd, skall detta krav kontrolleras i alla de lägen i vilka sätet eller det odelade sätet kan ställas.

| 5.8 | Om nackstödet är inbyggt i ryggstödet skall följande område beaktas:
  Ovanför ett plan som är vinkelrätt mot referenslinjen, 540 mm från R-punkten.
  Mellan två vertikala längsgående plan på vardera sidan av referenslinjen på ett avstånd av 85 mm från denna. I detta område tillåts en eller flera öppningar som, oberoende av form, har ett mått ”a” på mer än 60 mm, mätt enligt beskrivningen i punkt 6.7, om de krav som ställs i punkt 5.11 fortfarande uppfylls efter tilläggsprovningen enligt punkt 6.4.3.3.2. |
| --- | --- |

5.8

Om nackstödet är inbyggt i ryggstödet skall följande område beaktas:

Ovanför ett plan som är vinkelrätt mot referenslinjen, 540 mm från R-punkten.

Mellan två vertikala längsgående plan på vardera sidan av referenslinjen på ett avstånd av 85 mm från denna. I detta område tillåts en eller flera öppningar som, oberoende av form, har ett mått ”a” på mer än 60 mm, mätt enligt beskrivningen i punkt 6.7, om de krav som ställs i punkt 5.11 fortfarande uppfylls efter tilläggsprovningen enligt punkt 6.4.3.3.2.

| 5.9 | Om nackstödet kan ställas in i höjdled godtas en eller flera öppningar som, oberoende av form, har ett mått ”a” på mer än 60 mm enligt punkt 6.7, på den del av anordningen som fungerar som nackstöd, om kraven i punkt 5.11 fortfarande uppfylls efter tilläggsprovningen enligt punkt 6.4.3.3.2. |
| --- | --- |

5.9

Om nackstödet kan ställas in i höjdled godtas en eller flera öppningar som, oberoende av form, har ett mått ”a” på mer än 60 mm enligt punkt 6.7, på den del av anordningen som fungerar som nackstöd, om kraven i punkt 5.11 fortfarande uppfylls efter tilläggsprovningen enligt punkt 6.4.3.3.2.

| 5.10 | Nackstödet skall vara så brett att det ger ett lämpligt stöd för huvudet hos en person som sitter i normal sittställning. Nackstödet skall täcka ett område på minst 85 mm på vardera sidan av det vertikala mittplanet på den sittplats som nackstödet är avsett för, vilket skall bestämmas enligt det förfarande som beskrivs i punkt 6.6. |
| --- | --- |

5.10

Nackstödet skall vara så brett att det ger ett lämpligt stöd för huvudet hos en person som sitter i normal sittställning. Nackstödet skall täcka ett område på minst 85 mm på vardera sidan av det vertikala mittplanet på den sittplats som nackstödet är avsett för, vilket skall bestämmas enligt det förfarande som beskrivs i punkt 6.6.

| 5.11 | Nackstödet och dess fästanordningar skall vara sådana att den största rörelse bakåt (”X”) av huvudet som nackstödet medger är mindre än 102 mm, mätt enligt det statiska förfarandet i punkt 6.4.3. |
| --- | --- |

5.11

Nackstödet och dess fästanordningar skall vara sådana att den största rörelse bakåt (”X”) av huvudet som nackstödet medger är mindre än 102 mm, mätt enligt det statiska förfarandet i punkt 6.4.3.

| 5.12 | Nackstödet och dess fästanordningar skall vara tillräckligt hållfasta för att stå emot den belastning som anges i punkt 6.4.3.6 utan att brista. Om nackstödet är inbyggt i ryggstödet gäller kraven i denna punkt de delar av ryggstödets konstruktion som är belägna ovanför ett plan vinkelrätt mot referenslinjen på ett avstånd av 540 mm från R-punkten. |
| --- | --- |

5.12

Nackstödet och dess fästanordningar skall vara tillräckligt hållfasta för att stå emot den belastning som anges i punkt 6.4.3.6 utan att brista. Om nackstödet är inbyggt i ryggstödet gäller kraven i denna punkt de delar av ryggstödets konstruktion som är belägna ovanför ett plan vinkelrätt mot referenslinjen på ett avstånd av 540 mm från R-punkten.

| 5.13 | Om nackstödet är ställbart, skall det inte kunna höjas ovanför en högsta brukshöjd på annat sätt än genom ett avsiktligt handgrepp som skiljer sig från de vanliga handgreppen för att justera nackstödet. |
| --- | --- |

5.13

Om nackstödet är ställbart, skall det inte kunna höjas ovanför en högsta brukshöjd på annat sätt än genom ett avsiktligt handgrepp som skiljer sig från de vanliga handgreppen för att justera nackstödet.

| 5.14 | Hållfastheten hos ryggstödet och dess spärrmekanism anses uppfylla kraven i punkt 6.2 om ingen spricka i sätet eller ryggstödet har uppstått efter provningen i enlighet med punkt 6.4.3.6. I annat fall skall det visas att sätet uppfyller provningsvillkoren i punkt 6.2. |
| --- | --- |

5.14

Hållfastheten hos ryggstödet och dess spärrmekanism anses uppfylla kraven i punkt 6.2 om ingen spricka i sätet eller ryggstödet har uppstått efter provningen i enlighet med punkt 6.4.3.6. I annat fall skall det visas att sätet uppfyller provningsvillkoren i punkt 6.2.

5.15   Särskilda krav för att skydda passagerarna mot rörelser i bagaget

| 5.15.1 | Ryggstöd
  Ryggstöd och nackstöd som avgränsar bagageutrymmet framtill då alla säten är på plats och i normalt bruksläge enligt tillverkarens anvisningar skall vara tillräckligt starka för att skydda chaufför och passagerare mot rörelser i bagaget vid en frontalkollision. Kravet anses uppfyllt om ryggstöden förblir i sitt läge och spärrmekanismen inte utlöses under och efter provningen enligt bilaga 9. Deformering av ryggstöden och deras fästen kan emellertid godtas om framsidan på det testade ryggstödet eller nackstödet, som är hårdare än 50 Shore A, inte rör sig förbi ett tvärgående vertikalt plan som går genom






  a) | en punkt 150 mm framför R-punkten för det aktuella sätet då det gäller delar till nackstödet, |
| --- | --- | --- |

5.15.1

Ryggstöd

Ryggstöd och nackstöd som avgränsar bagageutrymmet framtill då alla säten är på plats och i normalt bruksläge enligt tillverkarens anvisningar skall vara tillräckligt starka för att skydda chaufför och passagerare mot rörelser i bagaget vid en frontalkollision. Kravet anses uppfyllt om ryggstöden förblir i sitt läge och spärrmekanismen inte utlöses under och efter provningen enligt bilaga 9. Deformering av ryggstöden och deras fästen kan emellertid godtas om framsidan på det testade ryggstödet eller nackstödet, som är hårdare än 50 Shore A, inte rör sig förbi ett tvärgående vertikalt plan som går genom

a)

en punkt 150 mm framför R-punkten för det aktuella sätet då det gäller delar till nackstödet,

| b) | en punkt 100 mm framför R-punkten för det aktuella sätet då det gäller delar till ryggstödet, |
| --- | --- |

b)

en punkt 100 mm framför R-punkten för det aktuella sätet då det gäller delar till ryggstödet,

med undantag för provningsblockens studsrörelse.

Då det gäller inbyggda nackstöd definieras gränsen mellan nackstödet och ryggstödet av planet lodrätt mot referenslinjen 540 mm från R-punkten.

Alla mätningar skall göras på det längsgående mittplanet på motsvarande säte eller sittplats för varje sittläge som bildar bagageutrymmets främre gräns.

Under provningen i bilaga 9 skall provningsblocken förbli kvar bakom de aktuella ryggstöden.

| 5.15.2 | Avskiljningsanordningar
  På tillverkarens begäran får provningen i bilaga 9 utföras med monterad avskiljningsanordning om denna är standardutrustning på fordonstypen.
  Avskiljningsanordningar såsom nätkonstruktioner ovanför ryggstöden i sitt normala bruksläge skall provas enligt punkt 2.2 i bilaga 9.
  Kravet anses uppfyllt om avskiljningsanordningen förblir på sin plats under provningen. Deformering av ryggstöden och deras fästen kan emellertid godtas om framsidan på avskiljningsanordningen inkl. delar på det provade ryggstödet eller nackstödet som är hårdare än 50 Shore A inte rör sig förbi ett tvärgående vertikalt plan som går genom






  a) | en punkt 150 mm framför R-punkten för det aktuella sätet då det gäller delar till nackstödet, |
| --- | --- | --- |

5.15.2

Avskiljningsanordningar

På tillverkarens begäran får provningen i bilaga 9 utföras med monterad avskiljningsanordning om denna är standardutrustning på fordonstypen.

Avskiljningsanordningar såsom nätkonstruktioner ovanför ryggstöden i sitt normala bruksläge skall provas enligt punkt 2.2 i bilaga 9.

Kravet anses uppfyllt om avskiljningsanordningen förblir på sin plats under provningen. Deformering av ryggstöden och deras fästen kan emellertid godtas om framsidan på avskiljningsanordningen inkl. delar på det provade ryggstödet eller nackstödet som är hårdare än 50 Shore A inte rör sig förbi ett tvärgående vertikalt plan som går genom

a)

en punkt 150 mm framför R-punkten för det aktuella sätet då det gäller delar till nackstödet,

| b) | en punkt 100 mm framför R-punkten för det aktuella sätet då det gäller delar till ryggstödet och andra delar av avskiljningsanordningen än nackstödet. |
| --- | --- |

b)

en punkt 100 mm framför R-punkten för det aktuella sätet då det gäller delar till ryggstödet och andra delar av avskiljningsanordningen än nackstödet.

Då det gäller inbyggda nackstöd definieras gränsen mellan nackstödet och ryggstödet i punkt 5.15.1.

Alla mätningar skall göras på det längsgående mittplan på motsvarande säte eller sätesposition för varje sittläge som bildar bagageutrymmets främre gräns.

Efter provningen får det inte finnas några vassa eller ojämna kanter som kan öka skaderisken för chaufför och passagerare.

| 5.15.3 | Kraven i punkterna 5.13.1 och 5.13.2 gäller inte bagagehållare som automatiskt belastas i händelse av en kollision. Det är tillverkarens uppgift att övertyga den tekniska tjänsten om att det skydd som sådana system ger motsvarar vad som beskrivs i punkterna 5.15.1 och 5.15.2. |
| --- | --- |

5.15.3

Kraven i punkterna 5.13.1 och 5.13.2 gäller inte bagagehållare som automatiskt belastas i händelse av en kollision. Det är tillverkarens uppgift att övertyga den tekniska tjänsten om att det skydd som sådana system ger motsvarar vad som beskrivs i punkterna 5.15.1 och 5.15.2.

6.   PROVNINGAR

6.1   Allmänna regler för alla provningar

| 6.1.1 | Om ryggstödet är ställbart skall det spärras i ett läge som motsvarar en bakåtlutning så nära 25 grader som möjligt från den vertikala referenslinjen genom dockans kropp som visas i bilaga 3, såvida tillverkaren inte har angett något annat. |
| --- | --- |

6.1.1

Om ryggstödet är ställbart skall det spärras i ett läge som motsvarar en bakåtlutning så nära 25 grader som möjligt från den vertikala referenslinjen genom dockans kropp som visas i bilaga 3, såvida tillverkaren inte har angett något annat.

| 6.1.2 | Om ett säte, dess spärrmekanism och montering är identisk med eller symmetrisk i förhållande till ett annat av fordonets säten, behöver den tekniska tjänsten prova endast ett av dessa säten. |
| --- | --- |

6.1.2

Om ett säte, dess spärrmekanism och montering är identisk med eller symmetrisk i förhållande till ett annat av fordonets säten, behöver den tekniska tjänsten prova endast ett av dessa säten.

| 6.1.3 | Om sätet har ställbart nackstöd skall provningarna genomföras med nackstödet placerat i det mest ogynnsamma läge (i allmänhet det högsta läget) som justeringsanordningen tillåter. |
| --- | --- |

6.1.3

Om sätet har ställbart nackstöd skall provningarna genomföras med nackstödet placerat i det mest ogynnsamma läge (i allmänhet det högsta läget) som justeringsanordningen tillåter.

6.2   Provning av hållfastheten hos ryggstöden och dess justeringsanordningar

| 6.2.1 | En kraft som ger ett moment om 53 daNm i förhållande till R-punkten skall ansättas i längdled och bakåt mot den övre delen av ryggstödets ram genom den del som motsvarar dockans rygg enligt bilaga 3 till dessa föreskrifter. När det gäller odelade säten, där en del av eller hela stödramen (inbegripet den som hör till nackstöden) är gemensam för mer än en sittplats, skall provningen genomföras samtidigt för alla dessa sittplatser. |
| --- | --- |

6.2.1

En kraft som ger ett moment om 53 daNm i förhållande till R-punkten skall ansättas i längdled och bakåt mot den övre delen av ryggstödets ram genom den del som motsvarar dockans rygg enligt bilaga 3 till dessa föreskrifter. När det gäller odelade säten, där en del av eller hela stödramen (inbegripet den som hör till nackstöden) är gemensam för mer än en sittplats, skall provningen genomföras samtidigt för alla dessa sittplatser.

6.3   Provning av hållfastheten hos sätets fästanordningar samt dess justerings-, spärr- och förskjutningsanordningar

| 6.3.1 | En längsgående horisontell retardation på minst 20 g skall ansättas under 30 ms i framåtgående riktning på fordonets hela kaross i enlighet med kraven i bilaga 7, punkt 1. På tillverkarens begäran kan alternativt provpulsen i bilaga 9, tillägget, användas. |
| --- | --- |

6.3.1

En längsgående horisontell retardation på minst 20 g skall ansättas under 30 ms i framåtgående riktning på fordonets hela kaross i enlighet med kraven i bilaga 7, punkt 1. På tillverkarens begäran kan alternativt provpulsen i bilaga 9, tillägget, användas.

| 6.3.2 | En längsgående retardation i enlighet med kraven i punkt 6.3.1 skall ansättas i bakåtgående riktning. |
| --- | --- |

6.3.2

En längsgående retardation i enlighet med kraven i punkt 6.3.1 skall ansättas i bakåtgående riktning.

| 6.3.3 | Kraven i punkterna 6.3.1 och 6.3.2 skall kontrolleras för alla sittplatser. Om sätena är försedda med ställbara nackstöd, skall provningen genomföras med nackstödet i det mest ogynnsamma läge (i allmänhet det högsta läget) som justeringsanordningen tillåter. Under provningen skall sätet vara justerat så, att inte någon yttre faktor hindrar att spärrmekanismen frigörs.
  Dessa villkor skall anses uppfyllda om sätet provas sedan det har ställts in i följande lägen: | Den längsgående justeringen skall säkras ett steg eller 10 mm bakom den mest framskjutna normala körinställning eller bruksläge som tillverkaren har angett (för säten med separat vertikal justering skall dynan ställas in i sitt översta läge). |
| --- | --- | --- |

6.3.3

Kraven i punkterna 6.3.1 och 6.3.2 skall kontrolleras för alla sittplatser. Om sätena är försedda med ställbara nackstöd, skall provningen genomföras med nackstödet i det mest ogynnsamma läge (i allmänhet det högsta läget) som justeringsanordningen tillåter. Under provningen skall sätet vara justerat så, att inte någon yttre faktor hindrar att spärrmekanismen frigörs.

Dessa villkor skall anses uppfyllda om sätet provas sedan det har ställts in i följande lägen:

Den längsgående justeringen skall säkras ett steg eller 10 mm bakom den mest framskjutna normala körinställning eller bruksläge som tillverkaren har angett (för säten med separat vertikal justering skall dynan ställas in i sitt översta läge).

| | Den längsgående justeringen skall fixeras ett steg eller 10 mm framför den mest bakåtskjutna normala körjustering eller bruksläge som tillverkaren har angett (för säten med oberoende vertikal justering skall dynan ställas in i sitt nedersta läge) och, i tillämpliga fall, i enlighet med kraven i punkt 6.3.4. |
| --- | --- |

Den längsgående justeringen skall fixeras ett steg eller 10 mm framför den mest bakåtskjutna normala körjustering eller bruksläge som tillverkaren har angett (för säten med oberoende vertikal justering skall dynan ställas in i sitt nedersta läge) och, i tillämpliga fall, i enlighet med kraven i punkt 6.3.4.

| 6.3.4 | Om spärrmekanismen är utformad så att i en annan sittställning än den som anges i punkt 6.3.3, fördelningen av kraften på spärrmekanismen och sätets fästanordningar blir mindre gynnsam än vad som är fallet vid något av de lägen som anges i punkt 6.3.3, skall provningarna genomföras för denna mindre gynnsamma sittställning. |
| --- | --- |

6.3.4

Om spärrmekanismen är utformad så att i en annan sittställning än den som anges i punkt 6.3.3, fördelningen av kraften på spärrmekanismen och sätets fästanordningar blir mindre gynnsam än vad som är fallet vid något av de lägen som anges i punkt 6.3.3, skall provningarna genomföras för denna mindre gynnsamma sittställning.

| 6.3.5 | Provningsvillkoren i punkt 6.3.1 skall anses uppfyllda om de på tillverkarens begäran ersätts med ett kollisionsprov av hela fordonet i körklart skick mot en stel barriär i enlighet med föreskrifterna i punkt 2 i bilaga 7 till dessa föreskrifter. I så fall skall sätet ställas in enligt de minst gynnsamma villkoren för spridningen av belastningen på fastsättningsanordningen enligt föreskrifterna i punkterna 6.1.1, 6.3.3 och 6.3.4. |
| --- | --- |

6.3.5

Provningsvillkoren i punkt 6.3.1 skall anses uppfyllda om de på tillverkarens begäran ersätts med ett kollisionsprov av hela fordonet i körklart skick mot en stel barriär i enlighet med föreskrifterna i punkt 2 i bilaga 7 till dessa föreskrifter. I så fall skall sätet ställas in enligt de minst gynnsamma villkoren för spridningen av belastningen på fastsättningsanordningen enligt föreskrifterna i punkterna 6.1.1, 6.3.3 och 6.3.4.

6.4   Provning av nackstödets prestanda

| 6.4.1 | Om nackstödet är ställbart skall det placeras i det mest ogynnsamma läge (i allmänhet det översta läget) som justeringsanordningen tillåter. |
| --- | --- |

6.4.1

Om nackstödet är ställbart skall det placeras i det mest ogynnsamma läge (i allmänhet det översta läget) som justeringsanordningen tillåter.

| 6.4.2 | När det gäller odelade säten, där stödramen helt eller delvis (inbegripet den som hör till nackstöden) är gemensam för mer än en sittplats, skall provningen genomföras samtidigt för alla dessa sittplatser. |
| --- | --- |

6.4.2

När det gäller odelade säten, där stödramen helt eller delvis (inbegripet den som hör till nackstöden) är gemensam för mer än en sittplats, skall provningen genomföras samtidigt för alla dessa sittplatser.

6.4.3   Provning

| 6.4.3.1 | Alla linjer, inbegripet projektionen av referenslinjen, skall dras i det vertikala mittplanet på det aktuella sätet eller den aktuella sittplatsen (se bilaga 5 till dessa föreskrifter). |
| --- | --- |

6.4.3.1

Alla linjer, inbegripet projektionen av referenslinjen, skall dras i det vertikala mittplanet på det aktuella sätet eller den aktuella sittplatsen (se bilaga 5 till dessa föreskrifter).

| 6.4.3.2 | Den förskjutna referenslinjen bestäms genom att den del som representerar dockans rygg, och som anges i bilaga 3 till dessa föreskrifter, utsätts för en kraft som åstadkommer ett bakåtriktat moment på 37,3 daNm runt R-punkten. |
| --- | --- |

6.4.3.2

Den förskjutna referenslinjen bestäms genom att den del som representerar dockans rygg, och som anges i bilaga 3 till dessa föreskrifter, utsätts för en kraft som åstadkommer ett bakåtriktat moment på 37,3 daNm runt R-punkten.

| 6.4.3.3 | Med hjälp av en sfärisk huvudform med en diameter på 165 mm ansätts initialt en kraft som ger upphov till ett moment på 37,3 daNm omkring R-punkten vinkelrätt mot den förskjutna referenslinjen och 65 mm under nackstödets överkant. Referenslinjen skall hållas kvar i det förskjutna läge som bestämts i enlighet med kraven i punkt 6.4.3.2. |
| --- | --- |

6.4.3.3

Med hjälp av en sfärisk huvudform med en diameter på 165 mm ansätts initialt en kraft som ger upphov till ett moment på 37,3 daNm omkring R-punkten vinkelrätt mot den förskjutna referenslinjen och 65 mm under nackstödets överkant. Referenslinjen skall hållas kvar i det förskjutna läge som bestämts i enlighet med kraven i punkt 6.4.3.2.

| 6.4.3.3.1 | Om öppningar hindrar att den kraft som föreskrivs i punkt 6.4.3.3 ansätts 65 mm från nackstödets överkant, skall avståndet minskas så att kraftens axel går genom mittlinjen av den del av ramen som är närmast öppningen. |
| --- | --- |

6.4.3.3.1

Om öppningar hindrar att den kraft som föreskrivs i punkt 6.4.3.3 ansätts 65 mm från nackstödets överkant, skall avståndet minskas så att kraftens axel går genom mittlinjen av den del av ramen som är närmast öppningen.

| 6.4.3.3.2 | I de fall som beskrivs i punkterna 5.8 och 5.9 skall provningen upprepas för varje öppning genom att med hjälp av en sfärisk kula med en diameter på 165 mm ansätta en kraft, | som går genom tyngdpunkten på den smalaste delen av öppningen utefter de tvärgående planen som är parallella med referenslinjen, och |
| --- | --- | --- |

6.4.3.3.2

I de fall som beskrivs i punkterna 5.8 och 5.9 skall provningen upprepas för varje öppning genom att med hjälp av en sfärisk kula med en diameter på 165 mm ansätta en kraft,

som går genom tyngdpunkten på den smalaste delen av öppningen utefter de tvärgående planen som är parallella med referenslinjen, och

| | som åstadkommer ett moment på 37,3 daNm runt R-punkten. |
| --- | --- |

som åstadkommer ett moment på 37,3 daNm runt R-punkten.

| 6.4.3.4 | Tangenten Y till den sfäriska huvudformen, parallell med den förskjutna referenslinjen, skall bestämmas. |
| --- | --- |

6.4.3.4

Tangenten Y till den sfäriska huvudformen, parallell med den förskjutna referenslinjen, skall bestämmas.

| 6.4.3.5 | Avståndet X enligt punkt 5.11 mellan tangenten Y och den förskjutna referenslinjen skall uppmätas. |
| --- | --- |

6.4.3.5

Avståndet X enligt punkt 5.11 mellan tangenten Y och den förskjutna referenslinjen skall uppmätas.

| 6.4.3.6 | För att kontrollera nackstödets effektivitet ökas den initiala belastningen enligt punkterna 6.4.3.3 och 6.4.3.3.2 till 89 daN, såvida inte sätet eller ryggstödet bryts av tidigare. |
| --- | --- |

6.4.3.6

För att kontrollera nackstödets effektivitet ökas den initiala belastningen enligt punkterna 6.4.3.3 och 6.4.3.3.2 till 89 daN, såvida inte sätet eller ryggstödet bryts av tidigare.

6.5   Bestämning av nackstödets höjd

| 6.5.1 | Alla linjer, inbegripet projektionen av referenslinjen, skall dras i det aktuella sätets eller den aktuella sittplatsens vertikala mittplan, vars skärning med sätet bestämmer konturen av nackstödet och ryggstödet (se figur 1 i bilaga 4 till dessa föreskrifter). |
| --- | --- |

6.5.1

Alla linjer, inbegripet projektionen av referenslinjen, skall dras i det aktuella sätets eller den aktuella sittplatsens vertikala mittplan, vars skärning med sätet bestämmer konturen av nackstödet och ryggstödet (se figur 1 i bilaga 4 till dessa föreskrifter).

| 6.5.2 | Den docka som beskrivs i bilaga 3 till dessa föreskrifter skall placeras i normal sittställning på sätet. |
| --- | --- |

6.5.2

Den docka som beskrivs i bilaga 3 till dessa föreskrifter skall placeras i normal sittställning på sätet.

| 6.5.3 | Referenslinjens projektion för dockan i bilaga 3 till dessa föreskrifter skall sedan för det aktuella sätet dras i det plan som anges i punkt 6.4.3.1.
  Tangenten S till nackstödets överkant dras vinkelrätt mot referenslinjen. |
| --- | --- |

6.5.3

Referenslinjens projektion för dockan i bilaga 3 till dessa föreskrifter skall sedan för det aktuella sätet dras i det plan som anges i punkt 6.4.3.1.

Tangenten S till nackstödets överkant dras vinkelrätt mot referenslinjen.

| 6.5.4 | Avståndet ”h” från R-punkten till tangenten S är den höjd som skall beaktas vid tillämpningen av punkt 5.5. |
| --- | --- |

6.5.4

Avståndet ”h” från R-punkten till tangenten S är den höjd som skall beaktas vid tillämpningen av punkt 5.5.

6.6   Bestämning av nackstödets bredd (se figur 2 i bilaga 4 till dessa föreskrifter)

| 6.6.1 | Planet S1, som är vinkelrätt mot referenslinjen och beläget 65 mm under tangenten S definierad i punkt 6.5.3, bestämmer ett tvärsnitt av nackstödet som begränsas av konturen C. |
| --- | --- |

6.6.1

Planet S1, som är vinkelrätt mot referenslinjen och beläget 65 mm under tangenten S definierad i punkt 6.5.3, bestämmer ett tvärsnitt av nackstödet som begränsas av konturen C.

| 6.6.2 | Den bredd på nackstödet som skall beaktas vid tillämpning av kraven i punkt 5.10 är avståndet ”L” mätt i planet S1 mellan de vertikala längsgående planen P och P'. |
| --- | --- |

6.6.2

Den bredd på nackstödet som skall beaktas vid tillämpning av kraven i punkt 5.10 är avståndet ”L” mätt i planet S1 mellan de vertikala längsgående planen P och P'.

| 6.6.3 | Nackstödets bredd skall om nödvändigt också bestämmas på ett plan vinkelrätt mot referenslinjen 635 mm ovanför sätets R-punkt. Avståndet skall mätas längs referenslinjen. |
| --- | --- |

6.6.3

Nackstödets bredd skall om nödvändigt också bestämmas på ett plan vinkelrätt mot referenslinjen 635 mm ovanför sätets R-punkt. Avståndet skall mätas längs referenslinjen.

6.7   Bestämning av avståndet ”a” för nackstödets öppningar (se bilaga 8 till dessa föreskrifter)

| 6.7.1 | Avståndet ”a” skall bestämmas för varje öppning i förhållande till nackstödets framsida med hjälp av en kula med diametern 165 mm. |
| --- | --- |

6.7.1

Avståndet ”a” skall bestämmas för varje öppning i förhållande till nackstödets framsida med hjälp av en kula med diametern 165 mm.

| 6.7.2 | Kulan skall placeras i öppningen på det ställe där kulan kan föras in maximalt utan att utöva belastning. |
| --- | --- |

6.7.2

Kulan skall placeras i öppningen på det ställe där kulan kan föras in maximalt utan att utöva belastning.

| 6.7.3 | Avståndet mellan de båda punkter där kulan kommer i kontakt med öppningens kanter är det avstånd ”a” som skall beaktas vid bedömningen av kraven i punkterna 5.8 och 5.9. |
| --- | --- |

6.7.3

Avståndet mellan de båda punkter där kulan kommer i kontakt med öppningens kanter är det avstånd ”a” som skall beaktas vid bedömningen av kraven i punkterna 5.8 och 5.9.

6.8   Provningar för kontroll av energiupptagning hos ryggstödet och nackstödet

| 6.8.1 | De ytor på sätets baksida som skall kontrolleras är de som är belägna i de nedan angivna områdena vilka kan beröras av en sfärisk kula med diametern 165 mm när sätet är monterat i fordonet. |
| --- | --- |

6.8.1

De ytor på sätets baksida som skall kontrolleras är de som är belägna i de nedan angivna områdena vilka kan beröras av en sfärisk kula med diametern 165 mm när sätet är monterat i fordonet.

| 6.8.1.1 | Område 1 |
| --- | --- |

6.8.1.1

Område 1

| 6.8.1.1.1 | När det gäller separata säten utan nackstöd skall detta område omfatta ryggstödets baksida mellan de längsgående vertikala plan som befinner sig 100 mm på vardera sidan av det längsgående mittplan på sätets centrumlinje och ovanför ett plan som är vinkelrätt mot referenslinjen 100 mm under ryggstödets överkant. |
| --- | --- |

6.8.1.1.1

När det gäller separata säten utan nackstöd skall detta område omfatta ryggstödets baksida mellan de längsgående vertikala plan som befinner sig 100 mm på vardera sidan av det längsgående mittplan på sätets centrumlinje och ovanför ett plan som är vinkelrätt mot referenslinjen 100 mm under ryggstödets överkant.

| 6.8.1.1.2 | När det gäller odelade säten utan nackstöd, skall detta område sträcka sig mellan de längsgående vertikala plan som befinner sig 100 mm på vardera sidan om ett längsgående mittplan på varje avsedd yttre sittplats som tillverkaren anger och ovanför ett plan som är vinkelrätt mot referenslinjen 100 mm ovanför ryggstödets överkant. |
| --- | --- |

6.8.1.1.2

När det gäller odelade säten utan nackstöd, skall detta område sträcka sig mellan de längsgående vertikala plan som befinner sig 100 mm på vardera sidan om ett längsgående mittplan på varje avsedd yttre sittplats som tillverkaren anger och ovanför ett plan som är vinkelrätt mot referenslinjen 100 mm ovanför ryggstödets överkant.

| 6.8.1.1.3 | När det gäller separata eller odelade säten med nackstöd skall detta område sträcka sig mellan de längsgående vertikala planen på vardera sidan om, och 70 mm från, det längsgående mittplanet på sätet eller sittplatserna i fråga och beläget ovanför det plan som är vinkelrätt mot referenslinjen 635 mm från R-punkten. Om nackstödet är ställbart, skall det före provningen ställas in i det mest ogynnsamma läge (i allmänhet det översta) som justeringsanordningen tillåter. |
| --- | --- |

6.8.1.1.3

När det gäller separata eller odelade säten med nackstöd skall detta område sträcka sig mellan de längsgående vertikala planen på vardera sidan om, och 70 mm från, det längsgående mittplanet på sätet eller sittplatserna i fråga och beläget ovanför det plan som är vinkelrätt mot referenslinjen 635 mm från R-punkten. Om nackstödet är ställbart, skall det före provningen ställas in i det mest ogynnsamma läge (i allmänhet det översta) som justeringsanordningen tillåter.

| 6.8.1.2 | Område 2 |
| --- | --- |

6.8.1.2

Område 2

| 6.8.1.2.1 | När det gäller separata eller odelade säten utan nackstöd och säten eller odelade säten med löstagbara eller separata nackstöd, skall område 2 sträcka sig ovanför ett plan som är vinkelrätt mot referenslinjen 100 mm från ryggstödets överkant, utom de delar som ingår i område 1. |
| --- | --- |

6.8.1.2.1

När det gäller separata eller odelade säten utan nackstöd och säten eller odelade säten med löstagbara eller separata nackstöd, skall område 2 sträcka sig ovanför ett plan som är vinkelrätt mot referenslinjen 100 mm från ryggstödets överkant, utom de delar som ingår i område 1.

| 6.8.1.2.2 | När det gäller separata eller odelade säten med inbyggda nackstöd, skall område 2 sträcka sig ovanför ett plan som är vinkelrätt mot referenslinjen 440 mm från det aktuella sätets eller den aktuella sittplatsens R-punkt, utom de delar som ingår i område 1. |
| --- | --- |

6.8.1.2.2

När det gäller separata eller odelade säten med inbyggda nackstöd, skall område 2 sträcka sig ovanför ett plan som är vinkelrätt mot referenslinjen 440 mm från det aktuella sätets eller den aktuella sittplatsens R-punkt, utom de delar som ingår i område 1.

| 6.8.1.3 | Område 3 |
| --- | --- |

6.8.1.3

Område 3

| 6.8.1.3.1 | Område 3 definieras som den del av det separata eller det odelade sättets ryggstöd som är belägen ovanför det horisontalplan som anges i punkt 5.1.4.1.3 utom de delar som är belägna i område 1 och 2. |
| --- | --- |

6.8.1.3.1

Område 3 definieras som den del av det separata eller det odelade sättets ryggstöd som är belägen ovanför det horisontalplan som anges i punkt 5.1.4.1.3 utom de delar som är belägna i område 1 och 2.

6.9   Likvärdiga provningsmetoder

Om en annan provningsmetod än de som anges i punkterna 6.2, 6.3 och 6.4 ovan och i bilaga 6 används, skall det styrkas att de är likvärdiga.

7.   PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

Produktionsförfarandenas överensstämmelse skall säkerställas enligt avtalet, tillägg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), med följande krav:

| 7.1 | Alla fordon som typgodkänns enligt dessa föreskrifter skall tillverkas så att de överensstämmer med den godkända typen genom att de uppfyller kraven i punkt 5. Då det emellertid gäller nackstöd såsom de definieras i punkterna 2.12.2 och 2.12.3 skall ingenting hindra fordonet från överensstämmelse med typfordonet, även om det saluförs med säten utan nackstöd. |
| --- | --- |

7.1

Alla fordon som typgodkänns enligt dessa föreskrifter skall tillverkas så att de överensstämmer med den godkända typen genom att de uppfyller kraven i punkt 5. Då det emellertid gäller nackstöd såsom de definieras i punkterna 2.12.2 och 2.12.3 skall ingenting hindra fordonet från överensstämmelse med typfordonet, även om det saluförs med säten utan nackstöd.

| 7.2 | Den behöriga myndighet som beviljade typgodkännandet får när som helst granska de metoder för kontroll av överensstämmelse med godkänd typ som tillämpas vid varje produktionsenhet. Myndigheten får också utföra slumpmässiga kontroller på serietillverkade fordon med avseende på kraven i punkt 5. |
| --- | --- |

7.2

Den behöriga myndighet som beviljade typgodkännandet får när som helst granska de metoder för kontroll av överensstämmelse med godkänd typ som tillämpas vid varje produktionsenhet. Myndigheten får också utföra slumpmässiga kontroller på serietillverkade fordon med avseende på kraven i punkt 5.

8.   PÅFÖLJD FÖR PRODUKTIONENS BRISTANDE ÖVERENSSTÄMMELSE MED GODKÄND TYP

| 8.1 | Det typgodkännande som utfärdats för ett typfordon enligt dessa föreskrifter kan återkallas om kraven i punkt 7.1 inte uppfylls eller om fordonen inte blir godkända i kontrollerna enligt punkt 7. |
| --- | --- |

8.1

Det typgodkännande som utfärdats för ett typfordon enligt dessa föreskrifter kan återkallas om kraven i punkt 7.1 inte uppfylls eller om fordonen inte blir godkända i kontrollerna enligt punkt 7.

| 8.2 | Om en avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett tidigare utfärdat typgodkännande, skall denne genast underrätta övriga avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av meddelandet enligt förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

8.2

Om en avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett tidigare utfärdat typgodkännande, skall denne genast underrätta övriga avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av meddelandet enligt förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

9.   MODIFIERING AV FORDONSTYP OCH UTÖKAT TYPGODKÄNNANDE VAD GÄLLER SÄTEN, DESSAS FÄSTANDORDNINGAR ELLER NACKSTÖD

| 9.1 | Alla modifieringar av fordonstypen gällande säten, dessas fästanordningar eller nackstöd skall meddelas den myndighet som utfärdade typgodkännandet. Myndigheten kan därefter antingen |
| --- | --- |

9.1

Alla modifieringar av fordonstypen gällande säten, dessas fästanordningar eller nackstöd skall meddelas den myndighet som utfärdade typgodkännandet. Myndigheten kan därefter antingen

| 9.1.1 | bedöma att ändringarna troligen inte har någon märkbar negativ effekt och att fordonet ändå uppfyller bestämmelserna, eller |
| --- | --- |

9.1.1

bedöma att ändringarna troligen inte har någon märkbar negativ effekt och att fordonet ändå uppfyller bestämmelserna, eller

| 9.1.2 | bedöma att modifieringarna är av föga betydelse för resultaten i punkterna 6.2, 6.3 och 6.4, vilket skall bestyrkas med beräkningar som baseras på provningsresultaten från typgodkännandet, eller |
| --- | --- |

9.1.2

bedöma att modifieringarna är av föga betydelse för resultaten i punkterna 6.2, 6.3 och 6.4, vilket skall bestyrkas med beräkningar som baseras på provningsresultaten från typgodkännandet, eller

| 9.1.3 | kräva ytterligare en rapport från den tekniska tjänst som utför provningarna. |
| --- | --- |

9.1.3

kräva ytterligare en rapport från den tekniska tjänst som utför provningarna.

| 9.2 | Beviljande eller avslag på ansökan om godkännande skall med angivande av ändringarna meddelas de övriga parterna i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter enligt förfarandet i punkt 4.3. |
| --- | --- |

9.2

Beviljande eller avslag på ansökan om godkännande skall med angivande av ändringarna meddelas de övriga parterna i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter enligt förfarandet i punkt 4.3.

| 9.3 | Den behöriga myndighet som utfärdar utökat typgodkännande skall tilldela typgodkännandet ett serienummer och med hjälp av ett meddelande enligt förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter underrätta övriga parter i 1958 års avtal som tillämpar dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

9.3

Den behöriga myndighet som utfärdar utökat typgodkännande skall tilldela typgodkännandet ett serienummer och med hjälp av ett meddelande enligt förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter underrätta övriga parter i 1958 års avtal som tillämpar dessa föreskrifter.

10.   PRODUKTION SOM UPPHÖRT HELT

| 10.1 | Om innehavaren av ett typgodkännande helt upphör med tillverkningen av en komponent som godkänts enligt dessa föreskrifter, skall han underrätta den myndighet som beviljat typgodkännandet. Därefter skall myndigheten underrätta de övriga parter i 1958 års avtal som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av ett meddelande enligt förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

10.1

Om innehavaren av ett typgodkännande helt upphör med tillverkningen av en komponent som godkänts enligt dessa föreskrifter, skall han underrätta den myndighet som beviljat typgodkännandet. Därefter skall myndigheten underrätta de övriga parter i 1958 års avtal som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av ett meddelande enligt förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

11.   BRUKSANVISNING

| 11.1 | För säten som är utrustade med ställbara nackstöd skall tillverkarna tillhandahålla anvisningar om hur nackstöden skall användas, ställas in, spärras och i förekommande fall avlägsnas. |
| --- | --- |

11.1

För säten som är utrustade med ställbara nackstöd skall tillverkarna tillhandahålla anvisningar om hur nackstöden skall användas, ställas in, spärras och i förekommande fall avlägsnas.

12.   NAMN- OCH ADRESSUPPGIFTER GÄLLANDE DE TEKNISKA TJÄNSTER SOM ANSVARAR FÖR TYGGODKÄNNANDEPROVNINGARNA OCH DE BEHÖRIGA MYNDIGHETERNA

De avtalsslutande parterna som tillämpar dessa föreskrifter skall till FN:s sekretariat rapportera namn och adress gällande de tekniska tjänster som ansvarar för godkännandeprovningen, liksom de myndigheter som utfärdar typgodkännande, till vilka skall skickas intyg om typgodkännande, utökat typgodkännande, avslag på ansökan eller återkallande av typgodkännande, som utfärdats i annat land.

13.   ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

| 13.1 | Från det datum då ändringsserie 06 träder i kraft får ingen avtalspart som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja typgodkännande enligt dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 06. |
| --- | --- |

13.1

Från det datum då ändringsserie 06 träder i kraft får ingen avtalspart som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja typgodkännande enligt dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 06.

| 13.2 | Fr.o.m. den 1 oktober 1999 skall de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter bevilja ECE-godkännanden bara om kraven i dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 06, uppfylls. |
| --- | --- |

13.2

Fr.o.m. den 1 oktober 1999 skall de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter bevilja ECE-godkännanden bara om kraven i dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 06, uppfylls.

| 13.3 | Fr.o.m. den 1 oktober 2001 får de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter vägra att erkänna typgodkännanden som inte utfärdats enligt ändringsserie 06 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

13.3

Fr.o.m. den 1 oktober 2001 får de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter vägra att erkänna typgodkännanden som inte utfärdats enligt ändringsserie 06 till dessa föreskrifter.

| 13.4 | Från det datum då ändringsserie 07 träder i kraft får ingen avtalspart som tillämpar dessa föreskrifter vägra att utfärda typgodkännande enligt dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 07. |
| --- | --- |

13.4

Från det datum då ändringsserie 07 träder i kraft får ingen avtalspart som tillämpar dessa föreskrifter vägra att utfärda typgodkännande enligt dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 07.

| 13.5 | Fr.o.m. 24 månader efter det att ändringsserie 07 trätt i kraft skall de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter utfärda ECE-typgodkännande bara om den fordonstyp som skall godkännas stämmer överens med kraven i dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 07. |
| --- | --- |

13.5

Fr.o.m. 24 månader efter det att ändringsserie 07 trätt i kraft skall de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter utfärda ECE-typgodkännande bara om den fordonstyp som skall godkännas stämmer överens med kraven i dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 07.

| 13.6 | Fr.o.m. 48 månader efter det att ändringsserie 07 trätt i kraft skall gällande typgodkännanden enligt dessa föreskrifter upphöra att gälla med undantag för fordonstyper som stämmer överens med dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 07. |
| --- | --- |

13.6

Fr.o.m. 48 månader efter det att ändringsserie 07 trätt i kraft skall gällande typgodkännanden enligt dessa föreskrifter upphöra att gälla med undantag för fordonstyper som stämmer överens med dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 07.

BILAGA 1

MEDDELANDE

(maximiformat: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

BILAGA 2

TYPGODKÄNNANDEMÄRKNING

Modell A

(se punkterna 4.4, 4.4.1– 4.4.3 i dessa föreskrifter)

Fordon med minst ett säte som är utrustat eller kan utrustas med nackstöd

Image

Ovanstående typgodkännandemärke anbringat på ett fordon visar att den berörda fordonstypen vad gäller hållfastheten hos de säten som utrustats med eller kan utrustas med nackstöd och vad gäller nackstödens egenskaper, har godkänts i Nederländerna (E4) enligt föreskrifter nr 17 med godkännandenummer 072439. De första två siffrorna i godkännandenumret anger att föreskrifterna redan innehöll ändringsserie 07 då fordonet godkändes. Typgodkännandemärket visar också att fordonstypen typgodkändes enligt föreskrifter nr 17 vad gäller hållfastheten hos de säten som inte utrustats eller kan utrustas med nackstöd.

Modell B

(se punkterna 4.4, 4.4.1 och 4.4.2. i dessa föreskrifter)

Fordon med säten som inte utrustats eller inte kan utrustas med nackstöd

Image

Ovanstående typgodkännandemärke anbringat på ett fordon visar att den berörda fordonstypen har säten som inte utrustats med eller kan utrustas med nackstöd och vad gäller hållfastheten i sätena och deras fästanordningar har godkänts i Nederländerna (E4) enligt föreskrifter nr 17 med godkännandenummer 072439. De första två siffrorna i godkännandenumret anger att föreskrifterna redan innehöll ändringsserie 07 då fordonet godkändes.

Modell C

(se punkt 4.5 i dessa föreskrifter)

Fordon med minst ett säte som är utrustat eller kan utrustas med nackstöd

Image

Ovanstående typgodkännandemärke anbringat på ett fordon visar att fordonstypen har minst ett säte som är utrustat eller kan utrustas med nackstöd och har godkänts i Nederländerna (E4) enligt föreskrifter nr 17 och 33 (5).

Typgodkännandenumren visar att föreskrifter nr 17 vid tidpunkten för godkännandet omfattade ändringarna med löpnummer 07, men föreskrifter nr 33 var fortfarande i sin ursprungliga form. Typgodkännandemärket visar också att fordonstypen godkändes enligt föreskrifter nr 17 vad gäller hållfastheten hos de säten som inte utrustats eller kan utrustas med nackstöd.

Modell D

(se punkt 4.5 i dessa föreskrifter)

Fordon med säten som inte utrustats eller inte kan utrustas med nackstöd

Image

Ovanstående typgodkännandemärke anbringat på ett fordon visar att fordonet har säten som inte utrustats eller kan utrustas med nackstöd och har godkänts i Nederländerna (E4) enligt föreskrifter nr 17 och 33 (5). Typgodkännandenumren visar att föreskrifter nr 17 vid tidpunkten för godkännandet omfattade ändringsserie 07, men föreskrifter nr 33 var fortfarande i sin ursprungliga form.

BILAGA 3

FÖRFARANDE FÖR ATT BESTÄMMA H-PUNKTEN OCH DEN FAKTISKA KROPPSVINKELN FÖR SITTLÄGEN I MOTORFORDON

1.   MÅL

Förfarandet i denna bilaga används för att fastställa H-punktens placering och den faktiska kroppsvinkeln för en eller flera sittplatser i ett motorfordon och dessutom för att kontrollera förhållandet mellan uppmätta data och tillverkarens specifikationer (6).

2.   DEFINITIONER

I denna bilaga används följande beteckningar:

| 2.1 | referensdata: en eller flera av följande egenskaper hos en sittplats: |
| --- | --- |

2.1

referensdata: en eller flera av följande egenskaper hos en sittplats:

| 2.1.1 | H-punkten och R-punkten och deras inbördes förhållande. |
| --- | --- |

2.1.1

H-punkten och R-punkten och deras inbördes förhållande.

| 2.1.2 | Den faktiska kroppsvinkeln och den konstruktionsmässigt bestämda kroppsvinkeln och deras inbördes förhållande. |
| --- | --- |

2.1.2

Den faktiska kroppsvinkeln och den konstruktionsmässigt bestämda kroppsvinkeln och deras inbördes förhållande.

| 2.2 | tredimensionell H-punktsmaskin (3-D H-maskin): den anordning som används för att bestämma H-punkter och faktiska kroppsvinklar. Denna beskrivs i tillägg 1 till denna bilaga. |
| --- | --- |

2.2

tredimensionell H-punktsmaskin (3-D H-maskin): den anordning som används för att bestämma H-punkter och faktiska kroppsvinklar. Denna beskrivs i tillägg 1 till denna bilaga.

| 2.3 | H-punkt: centrum för ledpunkten mellan kroppen och låret med 3-D H-maskinen installerad i fordonets säte enligt punkt 4. H-punkten ligger mitt på maskinens centrumlinje, vilken ligger mellan syftningsknapparna för H-punkten på båda sidor om 3-D H-maskinen. H-punkten motsvarar teoretiskt R-punkten (toleranser, se punkt 3.2.2). När den bestämts enligt förfarandet i punkt 4 betraktas H-punkten som fast i förhållande till sittdynans stomme och rör sig med denna när sätet flyttas. |
| --- | --- |

2.3

H-punkt: centrum för ledpunkten mellan kroppen och låret med 3-D H-maskinen installerad i fordonets säte enligt punkt 4. H-punkten ligger mitt på maskinens centrumlinje, vilken ligger mellan syftningsknapparna för H-punkten på båda sidor om 3-D H-maskinen. H-punkten motsvarar teoretiskt R-punkten (toleranser, se punkt 3.2.2). När den bestämts enligt förfarandet i punkt 4 betraktas H-punkten som fast i förhållande till sittdynans stomme och rör sig med denna när sätet flyttas.

| 2.4 | R-punkt eller sittreferenspunkt: en för varje sittplats enligt konstruktionen bestämd punkt som av fordonstillverkaren fastställs inom det tredimensionella referenssystemet. |
| --- | --- |

2.4

R-punkt eller sittreferenspunkt: en för varje sittplats enligt konstruktionen bestämd punkt som av fordonstillverkaren fastställs inom det tredimensionella referenssystemet.

| 2.5 | kroppslinje: centrumlinjen för 3-D H-maskinens känselkropp med känselkroppen i sitt bakersta läge. |
| --- | --- |

2.5

kroppslinje: centrumlinjen för 3-D H-maskinens känselkropp med känselkroppen i sitt bakersta läge.

| 2.6 | faktisk kroppsvinkel: vinkeln mellan en vertikal linje genom H-punkten och kroppslinjen uppmätt med hjälp av ryggvinkelkvadranten på 3-D H-maskinen. Den faktiska kroppsvinkeln motsvarar teoretiskt den konstruktionsmässigt bestämda kroppsvinkeln (toleranser, se punkt 3.2.2). |
| --- | --- |

2.6

faktisk kroppsvinkel: vinkeln mellan en vertikal linje genom H-punkten och kroppslinjen uppmätt med hjälp av ryggvinkelkvadranten på 3-D H-maskinen. Den faktiska kroppsvinkeln motsvarar teoretiskt den konstruktionsmässigt bestämda kroppsvinkeln (toleranser, se punkt 3.2.2).

| 2.7 | den konstruktionsmässigt bestämda kroppsvinkeln: den uppmätta vinkeln mellan en vertikal linje genom R-punkten och kroppslinjen i ett läge som motsvarar det av fordonstillverkaren i konstruktionen avsedda läget för sätets ryggstöd. |
| --- | --- |

2.7

den konstruktionsmässigt bestämda kroppsvinkeln: den uppmätta vinkeln mellan en vertikal linje genom R-punkten och kroppslinjen i ett läge som motsvarar det av fordonstillverkaren i konstruktionen avsedda läget för sätets ryggstöd.

| 2.8 | den sittandes centrumplan (C/LO): 3-D H-maskinens mittplan placerad på varje avsedd sittplats. Det representeras av koordinaten för H-punkten på Y-axeln. För separata säten sammanfaller sätets centrumplan med passagerarens. För andra säten anges passagerarens centrumplan av tillverkaren. |
| --- | --- |

2.8

den sittandes centrumplan (C/LO): 3-D H-maskinens mittplan placerad på varje avsedd sittplats. Det representeras av koordinaten för H-punkten på Y-axeln. För separata säten sammanfaller sätets centrumplan med passagerarens. För andra säten anges passagerarens centrumplan av tillverkaren.

| 2.9 | tredimensionellt referenssystem: ett system som beskrivs i tillägg 2 till denna bilaga. |
| --- | --- |

2.9

tredimensionellt referenssystem: ett system som beskrivs i tillägg 2 till denna bilaga.

| 2.10 | referensmärken: fysiska punkter (hål, ytor, märken eller fördjupningar) i fordonets kaross enligt tillverkarens uppgifter. |
| --- | --- |

2.10

referensmärken: fysiska punkter (hål, ytor, märken eller fördjupningar) i fordonets kaross enligt tillverkarens uppgifter.

| 2.11 | fordonets mätläge: fordonets läge enligt koordinaterna för referensmärkena i det tredimensionella referenssystemet. |
| --- | --- |

2.11

fordonets mätläge: fordonets läge enligt koordinaterna för referensmärkena i det tredimensionella referenssystemet.

3.   KRAV

3.1   Data

För varje sittplats där det krävs referensdata för att visa överensstämmelse med bestämmelserna i dessa föreskrifter skall samtliga eller ett urval av följande uppgifter lämnas i den form som anges i tillägg 3 till denna bilaga:

| 3.1.1 | Koordinaterna för R-punkten i förhållande till det tredimensionella referenssystemet. |
| --- | --- |

3.1.1

Koordinaterna för R-punkten i förhållande till det tredimensionella referenssystemet.

| 3.1.2 | Den konstruktionsmässigt bestämda kroppsvinkeln. |
| --- | --- |

3.1.2

Den konstruktionsmässigt bestämda kroppsvinkeln.

| 3.1.3 | Alla uppgifter som behövs för att ställa in sätet (om det är ställbart) i mätläget i punkt 4.3. |
| --- | --- |

3.1.3

Alla uppgifter som behövs för att ställa in sätet (om det är ställbart) i mätläget i punkt 4.3.

3.2   Förhållandet mellan uppmätta data och konstruktionsuppgifterna

| 3.2.1 | Koordinaterna för H-punkten och det värde för den faktiska kroppsvinkeln som erhålls genom förfarandet i punkt 4 skall jämföras med koordinaterna för R-punkten respektive den konstruktionsmässigt bestämda kroppsvinkeln som anges av fordonstillverkaren. |
| --- | --- |

3.2.1

Koordinaterna för H-punkten och det värde för den faktiska kroppsvinkeln som erhålls genom förfarandet i punkt 4 skall jämföras med koordinaterna för R-punkten respektive den konstruktionsmässigt bestämda kroppsvinkeln som anges av fordonstillverkaren.

| 3.2.2 | De relativa lägena för R-punkten och H-punkten och förhållandet mellan den konstruktionsmässigt bestämda kroppsvinkeln och den faktiska kroppsvinkeln skall anses tillfredsställande för aktuell sittplats om H-punkten, såsom den definieras av sina koordinater, ligger inom en fyrkant med 50 mm sida med horisontella och vertikala sidor, vars diagonaler skär varandra i R-punkten, samt om den faktiska kroppsvinkeln ligger inom 5o från den konstruktionsmässigt bestämda kroppsvinkeln. |
| --- | --- |

3.2.2

De relativa lägena för R-punkten och H-punkten och förhållandet mellan den konstruktionsmässigt bestämda kroppsvinkeln och den faktiska kroppsvinkeln skall anses tillfredsställande för aktuell sittplats om H-punkten, såsom den definieras av sina koordinater, ligger inom en fyrkant med 50 mm sida med horisontella och vertikala sidor, vars diagonaler skär varandra i R-punkten, samt om den faktiska kroppsvinkeln ligger inom 5o från den konstruktionsmässigt bestämda kroppsvinkeln.

| 3.2.3 | Om dessa villkor tillgodoses skall R-punkten och den konstruktionsmässigt bestämda kroppsvinkeln användas för att visa att bestämmelserna i dessa föreskrifter uppfylls. |
| --- | --- |

3.2.3

Om dessa villkor tillgodoses skall R-punkten och den konstruktionsmässigt bestämda kroppsvinkeln användas för att visa att bestämmelserna i dessa föreskrifter uppfylls.

| 3.2.4 | Om H-punkten eller den faktiska kroppsvinkeln inte uppfyller kraven i punkt 3.2.2, skall H-punkten och den faktiska kroppsvinkeln bestämmas ytterligare två gånger (sammanlagt tre gånger). Om resultaten av två av dessa tre mätningar uppfyller bestämmelserna skall villkoren enligt punkt 3.2.3 gälla. |
| --- | --- |

3.2.4

Om H-punkten eller den faktiska kroppsvinkeln inte uppfyller kraven i punkt 3.2.2, skall H-punkten och den faktiska kroppsvinkeln bestämmas ytterligare två gånger (sammanlagt tre gånger). Om resultaten av två av dessa tre mätningar uppfyller bestämmelserna skall villkoren enligt punkt 3.2.3 gälla.

| 3.2.5 | Om resultaten av minst två av de tre mätningarna i punkt 3.2.4 ovan inte uppfyller kraven enligt punkt 3.2.2 eller om kontrollen inte kan genomföras på grund av att fordonstillverkaren inte lämnat uppgifter om läget för R-punkten eller den konstruktionsmässigt bestämda kroppsvinkeln, skall mittpunkten för de tre uppmätta punkterna eller medelvärdet för de tre uppmätta vinklarna användas och betraktas som tillämpbara i alla de fall där R-punkten eller den konstruktionsmässigt bestämda kroppsvinkeln avses i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

3.2.5

Om resultaten av minst två av de tre mätningarna i punkt 3.2.4 ovan inte uppfyller kraven enligt punkt 3.2.2 eller om kontrollen inte kan genomföras på grund av att fordonstillverkaren inte lämnat uppgifter om läget för R-punkten eller den konstruktionsmässigt bestämda kroppsvinkeln, skall mittpunkten för de tre uppmätta punkterna eller medelvärdet för de tre uppmätta vinklarna användas och betraktas som tillämpbara i alla de fall där R-punkten eller den konstruktionsmässigt bestämda kroppsvinkeln avses i dessa föreskrifter.

4.   FÖRFARANDE VID BESTÄMNING AV H-PUNKTEN OCH DEN FAKTISKA KROPPSVINKELN

| 4.1 | Om tillverkaren så begär skall fordonet konditioneras vid en temperatur av 20 ± 10 oC för att säkerställa att sätesmaterialet uppnått rumstemperatur. Om ingen suttit i det säte som skall kontrolleras skall en person eller en anordning på 70 till 80 kg placeras i sätet två gånger under en minut för att pressa samman dyna och ryggstöd. På tillverkarens begäran skall samtliga säten förbli obelastade under minst 30 minuter innan 3-D H-maskinen installeras. |
| --- | --- |

4.1

Om tillverkaren så begär skall fordonet konditioneras vid en temperatur av 20 ± 10 oC för att säkerställa att sätesmaterialet uppnått rumstemperatur. Om ingen suttit i det säte som skall kontrolleras skall en person eller en anordning på 70 till 80 kg placeras i sätet två gånger under en minut för att pressa samman dyna och ryggstöd. På tillverkarens begäran skall samtliga säten förbli obelastade under minst 30 minuter innan 3-D H-maskinen installeras.

| 4.2 | Fordonet skall befinna sig i det mätläge som definieras i punkt 2.11. |
| --- | --- |

4.2

Fordonet skall befinna sig i det mätläge som definieras i punkt 2.11.

| 4.3 | Sätet skall, om det är ställbart, placeras i sitt bakersta normala körläge enligt tillverkarens anvisningar endast med beaktande av sätets längdjustering, bortsett från den justeringsmån som används för andra ändamål än normal körning. Om andra sätesjusteringar förekommer (säteshöjd, sätesvinkel, ryggstödsvinkel osv.) skall dessa därefter ställas in i de lägen som tillverkaren anger. För fjädrande säten skall höjden spärras i fast läge som motsvarar en normal körställning enligt tillverkarens instruktioner. |
| --- | --- |

4.3

Sätet skall, om det är ställbart, placeras i sitt bakersta normala körläge enligt tillverkarens anvisningar endast med beaktande av sätets längdjustering, bortsett från den justeringsmån som används för andra ändamål än normal körning. Om andra sätesjusteringar förekommer (säteshöjd, sätesvinkel, ryggstödsvinkel osv.) skall dessa därefter ställas in i de lägen som tillverkaren anger. För fjädrande säten skall höjden spärras i fast läge som motsvarar en normal körställning enligt tillverkarens instruktioner.

| 4.4 | Den yta på sätet som upptas av 3-D H-maskinen skall täckas av bomullstyg av tillräcklig storlek och lämplig struktur, närmare bestämt en slät bomullsväv bestående av 18,9 trådar per cm2 och med en vikt av 0,228 kg/m2 eller stickat tyg eller fibertyg med liknande egenskaper. Om provet görs på ett säte utanför fordonet skall golvet som sätet placeras på ha samma väsentliga egenskaper (7) som golvet i det fordon där sätet skall användas. |
| --- | --- |

4.4

Den yta på sätet som upptas av 3-D H-maskinen skall täckas av bomullstyg av tillräcklig storlek och lämplig struktur, närmare bestämt en slät bomullsväv bestående av 18,9 trådar per cm2 och med en vikt av 0,228 kg/m2 eller stickat tyg eller fibertyg med liknande egenskaper. Om provet görs på ett säte utanför fordonet skall golvet som sätet placeras på ha samma väsentliga egenskaper (7) som golvet i det fordon där sätet skall användas.

| 4.5 | Placera sitt- och ryggplattorna på 3-D H-maskinen så att den sittandes centrumplan (C/LO) överensstämmer med 3-D H-maskinens centrumplan. På tillverkarens begäran kan 3-D H-maskinen flyttas inåt med avseende på C/LO om 3-D H-maskinen är placerad så långt utåt att säteskanten inte medger att 3-D H-maskinen riktas in. |
| --- | --- |

4.5

Placera sitt- och ryggplattorna på 3-D H-maskinen så att den sittandes centrumplan (C/LO) överensstämmer med 3-D H-maskinens centrumplan. På tillverkarens begäran kan 3-D H-maskinen flyttas inåt med avseende på C/LO om 3-D H-maskinen är placerad så långt utåt att säteskanten inte medger att 3-D H-maskinen riktas in.

| 4.6 | Fäst fot- och underbensenheterna vid sittplattan, antingen var för sig eller med användning av T-stången och underbensenheten. En linje som passerar genom H-punktens syftningsknappar skall hållas parallell med marken och vinkelrät mot sätets längsgående centrumplan. |
| --- | --- |

4.6

Fäst fot- och underbensenheterna vid sittplattan, antingen var för sig eller med användning av T-stången och underbensenheten. En linje som passerar genom H-punktens syftningsknappar skall hållas parallell med marken och vinkelrät mot sätets längsgående centrumplan.

| 4.7 | Ställ in fötternas och benens läge på 3-D H-maskinen enligt följande: |
| --- | --- |

4.7

Ställ in fötternas och benens läge på 3-D H-maskinen enligt följande:

| 4.7.1 | Fastställd sittplats: förarplats och yttre passagerare fram |
| --- | --- |

4.7.1

Fastställd sittplats: förarplats och yttre passagerare fram

| 4.7.1.1 | Både fot- och underbensenheterna skall flyttas framåt så att fötterna intar ett naturligt läge på golvet, mellan pedalerna om så erfordras. Om möjligt skall vänster fot placeras ungefär lika långt till vänster om 3-D H-maskinens centrumplan som höger fot är till höger om detsamma. Vattenpasset som visar 3-D H-maskinens tvärgående placering ställs in horisontellt genom att sittplattan vid behov justeras eller genom att fot- och underbensenheterna flyttas bakåt. Den linje som passerar genom H-punktens syftningsknappar skall hållas vinkelrät mot sätets längsgående centrumplan. |
| --- | --- |

4.7.1.1

Både fot- och underbensenheterna skall flyttas framåt så att fötterna intar ett naturligt läge på golvet, mellan pedalerna om så erfordras. Om möjligt skall vänster fot placeras ungefär lika långt till vänster om 3-D H-maskinens centrumplan som höger fot är till höger om detsamma. Vattenpasset som visar 3-D H-maskinens tvärgående placering ställs in horisontellt genom att sittplattan vid behov justeras eller genom att fot- och underbensenheterna flyttas bakåt. Den linje som passerar genom H-punktens syftningsknappar skall hållas vinkelrät mot sätets längsgående centrumplan.

| 4.7.1.2 | Om vänster ben inte kan hållas parallellt med det högra och den vänstra foten inte får stöd mot underlaget kan den vänstra foten flyttas tills den får stöd. Justeringen på syftningsknapparna skall bibehållas. |
| --- | --- |

4.7.1.2

Om vänster ben inte kan hållas parallellt med det högra och den vänstra foten inte får stöd mot underlaget kan den vänstra foten flyttas tills den får stöd. Justeringen på syftningsknapparna skall bibehållas.

| 4.7.2 | Fastställd sittplats: ytterplats bak
  För baksäten eller extrasäten skall benen placeras enligt tillverkarens anvisningar. Om fötterna då vilar på delar av golvet på olika nivå, skall den fot som först kommer i kontakt med framsätet tjäna som referens och den andra foten riktas in så att vattenpasset som visar sätets tvärgående riktning ligger i våg. |
| --- | --- |

4.7.2

Fastställd sittplats: ytterplats bak

För baksäten eller extrasäten skall benen placeras enligt tillverkarens anvisningar. Om fötterna då vilar på delar av golvet på olika nivå, skall den fot som först kommer i kontakt med framsätet tjäna som referens och den andra foten riktas in så att vattenpasset som visar sätets tvärgående riktning ligger i våg.

| 4.7.3 | Andra fastställda sittplatser:
  Det allmänna förfarandet i punkt 4.7.1 skall följas, bortsett från att fötterna placeras enligt fordonstillverkarens anvisningar. |
| --- | --- |

4.7.3

Andra fastställda sittplatser:

Det allmänna förfarandet i punkt 4.7.1 skall följas, bortsett från att fötterna placeras enligt fordonstillverkarens anvisningar.

| 4.8 | Anbringa underbens- och lårvikter och rikta in 3-D H-maskinen. |
| --- | --- |

4.8

Anbringa underbens- och lårvikter och rikta in 3-D H-maskinen.

| 4.9 | Vik fram ryggplattan till främre ändläget och dra bort 3-D H-maskinen från ryggstödet med hjälp av T-stången. Flytta 3-D H-maskinen på sätet på något av följande sätt: |
| --- | --- |

4.9

Vik fram ryggplattan till främre ändläget och dra bort 3-D H-maskinen från ryggstödet med hjälp av T-stången. Flytta 3-D H-maskinen på sätet på något av följande sätt:

| 4.9.1 | Använd följande förfarande om 3-D H-maskinen tenderar att glida bakåt. Låt 3-D H-maskinen glida bakåt tills det inte längre erfordras någon hållkraft i horisontell riktning framåt på T-stången, dvs. tills sittplattan kommer i kontakt med ryggstödet. Vid behov placeras underbenet i nytt läge. |
| --- | --- |

4.9.1

Använd följande förfarande om 3-D H-maskinen tenderar att glida bakåt. Låt 3-D H-maskinen glida bakåt tills det inte längre erfordras någon hållkraft i horisontell riktning framåt på T-stången, dvs. tills sittplattan kommer i kontakt med ryggstödet. Vid behov placeras underbenet i nytt läge.

| 4.9.2 | Använd följande förfarande om 3-D H-maskinen inte tenderar att glida bakåt. Skjut 3-D H-maskinen bakåt genom att belasta T-stången bakåt i horisontell riktning tills sittplattan kommer i kontakt med ryggstödet (se figur 2 i tillägg 1 till denna bilaga). |
| --- | --- |

4.9.2

Använd följande förfarande om 3-D H-maskinen inte tenderar att glida bakåt. Skjut 3-D H-maskinen bakåt genom att belasta T-stången bakåt i horisontell riktning tills sittplattan kommer i kontakt med ryggstödet (se figur 2 i tillägg 1 till denna bilaga).

| 4.10 | Belasta de hopmonterade sitt- och ryggplattorna på 3-D H-maskinen med 100 ± 10 N vid skärningspunkten mellan höftvinkelkvadranten och T-stångshuset. Belastningens riktning skall hållas längs en linje som passerar ovan angivna skärningspunkt till en punkt just ovanför lårstångshuset (se figur 2 i tillägg 1 till denna bilaga). För sedan försiktigt tillbaka ryggplattan mot ryggstödet. Försiktighet måste iakttas under återstoden av förfarandet för att hindra 3-D H-maskinen från att glida framåt. |
| --- | --- |

4.10

Belasta de hopmonterade sitt- och ryggplattorna på 3-D H-maskinen med 100 ± 10 N vid skärningspunkten mellan höftvinkelkvadranten och T-stångshuset. Belastningens riktning skall hållas längs en linje som passerar ovan angivna skärningspunkt till en punkt just ovanför lårstångshuset (se figur 2 i tillägg 1 till denna bilaga). För sedan försiktigt tillbaka ryggplattan mot ryggstödet. Försiktighet måste iakttas under återstoden av förfarandet för att hindra 3-D H-maskinen från att glida framåt.

| 4.11 | Anbringa höger och vänster sätesdelsvikter och sedan växelvis de åtta kroppsvikterna. Håll 3-D H-maskinen i nivå. |
| --- | --- |

4.11

Anbringa höger och vänster sätesdelsvikter och sedan växelvis de åtta kroppsvikterna. Håll 3-D H-maskinen i nivå.

| 4.12 | Fäll ryggplattan framåt för att frigöra spänningen mot ryggstödet. Vicka 3-D H-maskinen från sida till sida under tre kompletta cykler inom en 10o cirkelbåge (5o på vardera sidan av det vertikala centrumplanet) för att frigöra eventuell kvarvarande friktion mellan 3-D H-maskinen och sätet.
  Under vickningsrörelsen kan 3-D H-maskinens T-stång tendera att förskjutas från angivet horisontellt och vertikalt läge. T-stången skall därför kvarhållas genom att den belastas i sidled under denna rörelse. Försiktighet skall iakttas när T-stången hålls kvar och 3-D H-maskinen vickas för att säkerställa att ingen oavsiktlig yttre belastning verkar vertikalt, framåt eller bakåt.
  Fötterna på 3-D H-maskinen skall inte hållas kvar under detta steg. Om fötternas läge ändras skall de tills vidare lämnas i detta läge.
  Fäll försiktigt tillbaka ryggplattan mot ryggstödet och kontrollera att de två vattenpassen intar nolläge. Om fötterna rört sig under vickningsrörelsen av 3-D H-maskinen skall de återställas i läge på följande sätt:
  Lyft växelvis varje fot så lite som möjligt från golvet tills fötterna inte rör sig ytterligare. Därvid skall fötterna tillåtas vrida sig, men ingen framåt- eller bakåtriktad belastning får anbringas. När varje fot åter sänks skall hälen komma i kontakt med därför avsedd yta.
  Kontrollera att det tvärgående vattenpasset står i våg. Vid behov belastas överdelen av ryggplattan i sidled tills 3-D H-maskinens sittplatta är i våg på sätet. |
| --- | --- |

4.12

Fäll ryggplattan framåt för att frigöra spänningen mot ryggstödet. Vicka 3-D H-maskinen från sida till sida under tre kompletta cykler inom en 10o cirkelbåge (5o på vardera sidan av det vertikala centrumplanet) för att frigöra eventuell kvarvarande friktion mellan 3-D H-maskinen och sätet.

Under vickningsrörelsen kan 3-D H-maskinens T-stång tendera att förskjutas från angivet horisontellt och vertikalt läge. T-stången skall därför kvarhållas genom att den belastas i sidled under denna rörelse. Försiktighet skall iakttas när T-stången hålls kvar och 3-D H-maskinen vickas för att säkerställa att ingen oavsiktlig yttre belastning verkar vertikalt, framåt eller bakåt.

Fötterna på 3-D H-maskinen skall inte hållas kvar under detta steg. Om fötternas läge ändras skall de tills vidare lämnas i detta läge.

Fäll försiktigt tillbaka ryggplattan mot ryggstödet och kontrollera att de två vattenpassen intar nolläge. Om fötterna rört sig under vickningsrörelsen av 3-D H-maskinen skall de återställas i läge på följande sätt:

Lyft växelvis varje fot så lite som möjligt från golvet tills fötterna inte rör sig ytterligare. Därvid skall fötterna tillåtas vrida sig, men ingen framåt- eller bakåtriktad belastning får anbringas. När varje fot åter sänks skall hälen komma i kontakt med därför avsedd yta.

Kontrollera att det tvärgående vattenpasset står i våg. Vid behov belastas överdelen av ryggplattan i sidled tills 3-D H-maskinens sittplatta är i våg på sätet.

| 4.13 | Fortsätt med följande steg, medan T-stången hålls kvar så att inte 3-D H-maskinen glider framåt på sittdynan:






  a) | För tillbaka ryggplattan mot ryggstödet. |
| --- | --- | --- |

4.13

Fortsätt med följande steg, medan T-stången hålls kvar så att inte 3-D H-maskinen glider framåt på sittdynan:

a)

För tillbaka ryggplattan mot ryggstödet.

| b) | Anbringa och frigör växelvis en belastning som inte får överstiga 25 N på ryggvinkelsstången ungefär i höjd med kroppsvikterna, tills höftvinkelskvadranten visar att ett stabilt läge uppnås varje gång belastningen frigörs. Försiktighet skall iakttas för att säkerställa att ingen yttre belastning nedåt eller i sidled anbringas på 3-D H-maskinen. Om den åter behöver riktas in, skall ryggplattan åter fällas framåt, ställas in på nytt och förfarandet upprepas från punkt 4.12. |
| --- | --- |

b)

Anbringa och frigör växelvis en belastning som inte får överstiga 25 N på ryggvinkelsstången ungefär i höjd med kroppsvikterna, tills höftvinkelskvadranten visar att ett stabilt läge uppnås varje gång belastningen frigörs. Försiktighet skall iakttas för att säkerställa att ingen yttre belastning nedåt eller i sidled anbringas på 3-D H-maskinen. Om den åter behöver riktas in, skall ryggplattan åter fällas framåt, ställas in på nytt och förfarandet upprepas från punkt 4.12.

| 4.14 | Gör alla mätningar. |
| --- | --- |

4.14

Gör alla mätningar.

| 4.14.1 | Koordinaterna för H-punkten mäts i förhållande till det tredimensionella referenssystemet. |
| --- | --- |

4.14.1

Koordinaterna för H-punkten mäts i förhållande till det tredimensionella referenssystemet.

| 4.14.2 | Den faktiska kroppsvinkeln avläses i 3-D H-maskinens ryggvinkelkvadrant med känselkroppen i sitt bakersta läge. |
| --- | --- |

4.14.2

Den faktiska kroppsvinkeln avläses i 3-D H-maskinens ryggvinkelkvadrant med känselkroppen i sitt bakersta läge.

| 4.15 | Om 3-D H-maskinen behöver återinstalleras skall först sätet förbli obelastat under minst 30 minuter. 3-D H-maskinen skall inte lämnas belastad på sätet under längre tid än vad som krävs för att utföra provet. |
| --- | --- |

4.15

Om 3-D H-maskinen behöver återinstalleras skall först sätet förbli obelastat under minst 30 minuter. 3-D H-maskinen skall inte lämnas belastad på sätet under längre tid än vad som krävs för att utföra provet.

| 4.16 | Om sittplatserna i samma sätesrad kan betraktas som likvärdiga (odelat säte, identiska säten osv.) skall endast en H-punkt och en faktisk kroppsvinkel bestämmas för varje sätesrad, under förutsättning att den 3-D H-maskin som beskrivs i tillägg 1 till denna bilaga placeras på en sittplats som kan anses representativ för sätesraden. Denna plats skall vara |
| --- | --- |

4.16

Om sittplatserna i samma sätesrad kan betraktas som likvärdiga (odelat säte, identiska säten osv.) skall endast en H-punkt och en faktisk kroppsvinkel bestämmas för varje sätesrad, under förutsättning att den 3-D H-maskin som beskrivs i tillägg 1 till denna bilaga placeras på en sittplats som kan anses representativ för sätesraden. Denna plats skall vara

| 4.16.1 | förarplatsen när det gäller framsäten, |
| --- | --- |

4.16.1

förarplatsen när det gäller framsäten,

| 4.16.2 | en ytterplats när det gäller den eller de bakre raderna. |
| --- | --- |

4.16.2

en ytterplats när det gäller den eller de bakre raderna.

BILAGA 3

Tillägg 1

BESKRIVNING AV DEN TREDIMENSIONELLA H-PUNKTSMASKINEN (8)

(3-D H-maskin)

1.   Rygg- och sittplattor

Rygg- och sittplattorna består av förstärkt plast och metall. De simulerar en människas kropp och lår och är mekaniskt ledade i H-punkten. En kvadrant fästes vid känselkroppen som är ledad vid H-punkten för att mäta den faktiska kroppsvinkeln. En justerbar lårstång fäst vid sittplattan fastställer lårets centrumlinje och tjänar som baslinje för höftvinkelskvadranten.

2.   Kroppens och benens beståndsdelar

Underbensenheterna är fästa vid sittplattan vid den T-stång som förbinder knäna och som utgör en förlängning i sidled av den justerbara lårstången. Kvadranter är inbyggda i underbensenheterna för att mäta knävinklar. Sko- och fotenheterna är kalibrerade för att fotvinkeln skall kunna mätas. Två vattenpass riktar in anordningen i rummet. Vikter placeras i motsvarande kroppsdelars tyngdpunkter för att belastningen på sätet skall motsvara en manlig person med en vikt på 76 kg. Kontrollera att alla ledpunkter på 3-D H-maskinen rör sig fritt utan märkbar friktion.

Image

Image

BILAGA 3

Tillägg 2

TREDIMENSIONELLT REFERENSSYSTEM

| 1. | Det tredimensionella referenssystemet definieras av tre rätvinkliga plan som fastställts av fordonstillverkaren (se figur) (9). |
| --- | --- |

1.

Det tredimensionella referenssystemet definieras av tre rätvinkliga plan som fastställts av fordonstillverkaren (se figur) (9).

| 2. | Fordonets mätläge fastställs genom att fordonet placeras på stödytan så att referensmärkenas koordinater motsvarar de värden som tillverkaren uppgett. |
| --- | --- |

2.

Fordonets mätläge fastställs genom att fordonet placeras på stödytan så att referensmärkenas koordinater motsvarar de värden som tillverkaren uppgett.

| 3. | Koordinaterna för R-punkten och H-punkten fastställs i förhållande till referensmärken som anges av fordonstillverkaren. |
| --- | --- |

3.

Koordinaterna för R-punkten och H-punkten fastställs i förhållande till referensmärken som anges av fordonstillverkaren.

Image

BILAGA 3

Tillägg 3

REFERENSDATA FÖR SITTPLATSER

1.   Kodning av referensdata

Referensdata anges i en följd för varje sittplats. Sittplatserna anges med en tvåställig kod. Det första tecknet är en arabisk siffra och anger sätesraden räknat framifrån i fordonet. Det andra tecknet är en versal som anger sittplatsens läge i en rad sett i fordonets färdriktning framåt. Följande bokstäver skall användas:

| | L = vänster |
| --- | --- |

L = vänster

| | C = mitten |
| --- | --- |

C = mitten

| | R = höger |
| --- | --- |

R = höger

2.   Beskrivning av fordonets mätläge

| 2.1 | Koordinater för referensmärken
  X ..............................
  Y ..............................
  Z .............................. |
| --- | --- |

2.1

Koordinater för referensmärken

X ..............................

Y ..............................

Z ..............................

3.   Förteckning över referensdata

| 3.1 | Sittplats: |
| --- | --- |

3.1

Sittplats:

| 3.1.1 | Koordinater för R-punkten
  X ..............................
  Y ..............................
  Z .............................. |
| --- | --- |

3.1.1

Koordinater för R-punkten

X ..............................

Y ..............................

Z ..............................

| 3.1.2 | Konstruktionsmässigt bestämd kroppsvinkel: |
| --- | --- |

3.1.2

Konstruktionsmässigt bestämd kroppsvinkel:

| 3.1.3 | Specifikationer för sätesinställning (10)

  vertikalt:
  vinkeljustering:
  kroppsvinkel: |
| --- | --- |

3.1.3

Specifikationer för sätesinställning (10)

vertikalt:

vinkeljustering:

kroppsvinkel:

Observera att referensdata för ytterligare sittplatser under 3.2, 3.3 osv. skall uppges.

BILAGA 4

BESTÄMNING AV NACKSTÖDETS HÖJD OCH BREDD

Image

Image

BILAGA 5

LINJER OCH MÅTT I SAMBAND MED PROVNINGARNA

Image

| 1. | Ursprungligt obelastat läge. |
| --- | --- |

1.

Ursprungligt obelastat läge.

| 2a. | Läge som förskjutits genom att provdockans rygg tillförs ett moment av 373 Nm runt R-punkten, varigenom läget för den förskjutna referenslinjen r1 definieras. |
| --- | --- |

2a.

Läge som förskjutits genom att provdockans rygg tillförs ett moment av 373 Nm runt R-punkten, varigenom läget för den förskjutna referenslinjen r1 definieras.

| 2b. | Läge som förskjutits genom att kulan om 165 mm tillförs en kraft F som genererar ett moment av 373 Nm runt R-punkten, varigenom den förskjutna referenslinjen r1 hålls på plats. |
| --- | --- |

2b.

Läge som förskjutits genom att kulan om 165 mm tillförs en kraft F som genererar ett moment av 373 Nm runt R-punkten, varigenom den förskjutna referenslinjen r1 hålls på plats.

| 3. | Läge efter förskjutningen genom kraften F ökad till 890 N. |
| --- | --- |

3.

Läge efter förskjutningen genom kraften F ökad till 890 N.

Image

BILAGA 6

PROVNINGSFÖRFARANDE FÖR KONTROLL AV ENERGIUPPTAGNING

1.   Iordningställande, provningsutrustning, registreringsinstrument och förfarande

1.1   Iordningställande

Sätet skall på samma sätt som det monteras i fordonet fastgöras säkert i provbänken med de fastsättningsdelar som tillverkaren tillhandahåller, så att sätet förblir orörligt under islaget.

Om ryggstödet är ställbart skall det spärras i det läge som anges i punkt 6.1.1 i dessa föreskrifter.

Om sätet är utrustat med nackstöd skall detta monteras på ryggstödet på samma sätt som i fordonet. Om nackstödet är separat, skall det fastgöras säkert vid den del av fordonet som det normalt är fastsatt vid.

Om nackstödet är ställbart skall det placeras i det mest ogynnsamma läge som justeringsanordningen tillåter.

1.2   Provningsutrustning

| 1.2.1 | Denna utrustning består av en pendel, vars vridaxel avlastas av ett kullager och vars reducerade massa (11) i islagscentrum är 6,8 kg. Den nedre delen av pendeln består av en stel huvudform med en diameter på 165 mm, vars mittpunkt sammanfaller med pendelns islagscentrum. |
| --- | --- |

1.2.1

Denna utrustning består av en pendel, vars vridaxel avlastas av ett kullager och vars reducerade massa (11) i islagscentrum är 6,8 kg. Den nedre delen av pendeln består av en stel huvudform med en diameter på 165 mm, vars mittpunkt sammanfaller med pendelns islagscentrum.

| 1.2.2 | Huvudformen skall förses med två accelerometrar och en hastighetsgivare som alla kan mäta värden i slagets riktning. |
| --- | --- |

1.2.2

Huvudformen skall förses med två accelerometrar och en hastighetsgivare som alla kan mäta värden i slagets riktning.

1.3   Registreringsinstrument

De registreringsinstrument som används skall kunna utföra mätningar med följande noggrannhet:

| 1.3.1 | Acceleration
  Noggrannhet: ± 5 % av det verkliga värdet.
  Datakanalfrekvensklass: klass 600 motsvarande ISO-standard 6487 (1980).
  Känslighet: 5 % av skalans lägsta punkt. |
| --- | --- |

1.3.1

Acceleration

Noggrannhet: ± 5 % av det verkliga värdet.

Datakanalfrekvensklass: klass 600 motsvarande ISO-standard 6487 (1980).

Känslighet: 5 % av skalans lägsta punkt.

| 1.3.2 | Hastighet
  Noggrannhet: ±2,5 % av det verkliga värdet.
  Känslighet: 0,5 km/tim. |
| --- | --- |

1.3.2

Hastighet

Noggrannhet: ±2,5 % av det verkliga värdet.

Känslighet: 0,5 km/tim.

| 1.3.3 | Tidsregistrering
  Utrustningen skall kunna registrera hela förloppet med en noggrannhet på 1/1 000 sekund.
  Islagets början, då huvudformen kommer i kontakt med provkomponenten, skall markeras på de registreringar som används vid analys av provningen. |
| --- | --- |

1.3.3

Tidsregistrering

Utrustningen skall kunna registrera hela förloppet med en noggrannhet på 1/1 000 sekund.

Islagets början, då huvudformen kommer i kontakt med provkomponenten, skall markeras på de registreringar som används vid analys av provningen.

1.4   Provningsförfarande

| 1.4.1 | Provningar av ryggstödet
  Med sätet installerat i enlighet med punkt 1.1 i denna bilaga skall islagets riktning bakifrån framåt gå i ett längsgående plan i 45 graders vinkel från vertikalplanet.
  Provningslaboratoriet skall välja islagspunkterna inom område 1, enligt definitionen i punkt 6.8.1.1 i dessa föreskrifter eller, om så krävs i område 2, enligt definitionen i punkt 6.8.1.2 i dessa föreskrifter, på ytor som har en krökningsradie på mindre än 5 mm. |
| --- | --- |

1.4.1

Provningar av ryggstödet

Med sätet installerat i enlighet med punkt 1.1 i denna bilaga skall islagets riktning bakifrån framåt gå i ett längsgående plan i 45 graders vinkel från vertikalplanet.

Provningslaboratoriet skall välja islagspunkterna inom område 1, enligt definitionen i punkt 6.8.1.1 i dessa föreskrifter eller, om så krävs i område 2, enligt definitionen i punkt 6.8.1.2 i dessa föreskrifter, på ytor som har en krökningsradie på mindre än 5 mm.

| 1.4.2 | Provning av nackstödet
  Nackstödet skall sättas fast och justeras enligt anvisningarna i punkt 1.1 i denna bilaga. Provningslaboratoriet skall välja islagspunkterna inom område 1, enligt definitionen i punkt 6.8.1.1 i dessa föreskrifter eller, om så krävs i område 2, enligt definitionen i punkt 6.8.1.2 i dessa föreskrifter, på ytor som har en krökningsradie på mindre än 5 mm. |
| --- | --- |

1.4.2

Provning av nackstödet

Nackstödet skall sättas fast och justeras enligt anvisningarna i punkt 1.1 i denna bilaga. Provningslaboratoriet skall välja islagspunkterna inom område 1, enligt definitionen i punkt 6.8.1.1 i dessa föreskrifter eller, om så krävs i område 2, enligt definitionen i punkt 6.8.1.2 i dessa föreskrifter, på ytor som har en krökningsradie på mindre än 5 mm.

| 1.4.2.1 | På baksidan skall islagets riktning bakifrån och framåt befinna sig i ett längsgående plan i 45 graders vinkel från vertikalplanet. |
| --- | --- |

1.4.2.1

På baksidan skall islagets riktning bakifrån och framåt befinna sig i ett längsgående plan i 45 graders vinkel från vertikalplanet.

| 1.4.2.2 | På framsidan skall islagets riktning framifrån och bakåt vara horisontellt i ett längsgående plan. |
| --- | --- |

1.4.2.2

På framsidan skall islagets riktning framifrån och bakåt vara horisontellt i ett längsgående plan.

| 1.4.2.3 | De främre och bakre områdena begränsas av det horisontalplan som är tangenten till nackstödets överkant, bestämt enligt punkt 6.5 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

1.4.2.3

De främre och bakre områdena begränsas av det horisontalplan som är tangenten till nackstödets överkant, bestämt enligt punkt 6.5 i dessa föreskrifter.

| 1.4.3 | Huvudformen skall träffa provningsföremålet med en hastighet av 24,1 km/tim. Denna hastighet skall uppnås antingen genom själva framdrivningsenergin eller med en extra framdrivningsenhet. |
| --- | --- |

1.4.3

Huvudformen skall träffa provningsföremålet med en hastighet av 24,1 km/tim. Denna hastighet skall uppnås antingen genom själva framdrivningsenergin eller med en extra framdrivningsenhet.

2.   Resultat

Retardationshastigheten skall anses vara lika med medelvärdet av värdena från de två accelerometrarna.

| 3. | Likvärdiga provningsmetoder (se punkt 6.9. i dessa föreskrifter) |
| --- | --- |

3.

Likvärdiga provningsmetoder (se punkt 6.9. i dessa föreskrifter)

BILAGA 7

METOD FÖR PROVNING AV HÅLLFASTHETEN HOS SÄTETS FÄSTANORDNINGAR OCH SÄTENAS JUSTERINGS-, SPÄRR- OCH FÖRSKJUTNINGSANORDNINGAR

1.   Provning av motståndskraften mot tröghetseffekter

| 1.1 | De säten som skall provas skall monteras i det fordonskarosseri för vilket de är avsedda. Fordonskarosseriet skall förankras säkert på en provvagn enligt föreskrifterna i följande punkter. |
| --- | --- |

1.1

De säten som skall provas skall monteras i det fordonskarosseri för vilket de är avsedda. Fordonskarosseriet skall förankras säkert på en provvagn enligt föreskrifterna i följande punkter.

| 1.2 | Den metod som används för att förankra fordonets karosseri på provvagnen får inte leda till att sätets fästanordningar förstärks. |
| --- | --- |

1.2

Den metod som används för att förankra fordonets karosseri på provvagnen får inte leda till att sätets fästanordningar förstärks.

| 1.3 | Sätena och deras delar skall ställas in och spärras enligt föreskrifterna i punkt 6.1.1 och i ett av de lägen som beskrivs i punkt 6.3.3 eller 6.3.4 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

1.3

Sätena och deras delar skall ställas in och spärras enligt föreskrifterna i punkt 6.1.1 och i ett av de lägen som beskrivs i punkt 6.3.3 eller 6.3.4 i dessa föreskrifter.

| 1.4 | Om sittplatserna i ett sammanhängande säte inte uppvisar några väsentliga skillnader från vad som sägs i punkt 2.2 i dessa föreskrifter, får de provningar som föreskrivs i punkterna 6.3.1 och 6.3.2 i dessa föreskrifter genomföras med ett säte inställt i det främsta läget och det andra sätet i läget längst bak. |
| --- | --- |

1.4

Om sittplatserna i ett sammanhängande säte inte uppvisar några väsentliga skillnader från vad som sägs i punkt 2.2 i dessa föreskrifter, får de provningar som föreskrivs i punkterna 6.3.1 och 6.3.2 i dessa föreskrifter genomföras med ett säte inställt i det främsta läget och det andra sätet i läget längst bak.

| 1.5 | Provvagnens retardation mäts med datakanalfrekvensklassen (CFC) 60, som motsvarar egenskaperna hos ISO-standarden 6487 (1980). |
| --- | --- |

1.5

Provvagnens retardation mäts med datakanalfrekvensklassen (CFC) 60, som motsvarar egenskaperna hos ISO-standarden 6487 (1980).

2.   Kollisionsprovning med ett komplett fordon mot en stel barriär

| 2.1 | Barriären skall bestå av ett armerat betongblock som är minst 3 m brett framtill, minst 1,5 m högt och minst 0,6 m tjockt. Framsidan skall vara vinkelrät mot den avslutande delen av framkörningsbanan och täckt med 19 ± 1 mm tjocka plywoodskivor. Minst 90 ton jord skall pressas samman bakom det armerade betongblocket. Barriären av armerad betong och jord får ersättas av hinder med samma framsida, under förutsättning att de ger likvärdiga resultat. |
| --- | --- |

2.1

Barriären skall bestå av ett armerat betongblock som är minst 3 m brett framtill, minst 1,5 m högt och minst 0,6 m tjockt. Framsidan skall vara vinkelrät mot den avslutande delen av framkörningsbanan och täckt med 19 ± 1 mm tjocka plywoodskivor. Minst 90 ton jord skall pressas samman bakom det armerade betongblocket. Barriären av armerad betong och jord får ersättas av hinder med samma framsida, under förutsättning att de ger likvärdiga resultat.

| 2.2 | I islagsögonblicket skall fordonet gå på tomgång. Det skall träffa hindret i en bana som är vinkelrät mot kollisionsväggen. Den största tillåtna sidoavvikelsen mellan den vertikala mittlinjen för fordonets framsida och kollisionsväggens vertikala mittlinje är ± 30 cm. Fordonet skall i islagsögonblicket inte längre påverkas av någon yttre styrnings- och framdrivningsanordning. Hastigheten i islagsögonblicket skall ligga mellan 48,3 km/tim och 53,1 km/tim. |
| --- | --- |

2.2

I islagsögonblicket skall fordonet gå på tomgång. Det skall träffa hindret i en bana som är vinkelrät mot kollisionsväggen. Den största tillåtna sidoavvikelsen mellan den vertikala mittlinjen för fordonets framsida och kollisionsväggens vertikala mittlinje är ± 30 cm. Fordonet skall i islagsögonblicket inte längre påverkas av någon yttre styrnings- och framdrivningsanordning. Hastigheten i islagsögonblicket skall ligga mellan 48,3 km/tim och 53,1 km/tim.

| 2.3 | Βränslesystemet skall till minst 90 % av sin kapacitet fyllas med bränsle eller motsvarande vätska. |
| --- | --- |

2.3

Βränslesystemet skall till minst 90 % av sin kapacitet fyllas med bränsle eller motsvarande vätska.

BILAGA 8

BESTÄMNING AV MÅTTET ”a” FÖR NACKSTÖDETS ÖPPNINGAR

Image

Observera att snittet A-A skall göras på ett ställe i öppningsområdet där kulan kan föras in maximalt utan att utöva belastning.

Image

Observera att snittet A-A skall göras på ett ställe i öppningsområdet där kulan kan föras in maximalt utan att utöva belastning.

BILAGA 9

PROVNINGSFÖRFARANDE FÖR UTRUSTNING SOM SKALL SKYDDA PASSAGERARNA MOT RÖRELSER I BAGAGET

1.   Provningsblock

Stela block med tröghetscentrum i det geometriska centrumet.

Typ 1

| Mått: | 300 mm × 300 mm × 300 mm
  alla kanter och hörn rundade till 20 mm |
| --- | --- |
| Massa: | 18 kg |

Mått:

300 mm × 300 mm × 300 mm

alla kanter och hörn rundade till 20 mm

Massa:

18 kg

Typ 2

| Mått: | 500 mm × 350 mm × 125 mm
  alla kanter och hörn rundade till 20 mm |
| --- | --- |
| Massa: | 10 kg |

Mått:

500 mm × 350 mm × 125 mm

alla kanter och hörn rundade till 20 mm

Massa:

10 kg

2.   Provningsförberedelser

2.1   Provning av ryggstöden (se figur 1)

2.1.1   Allmänna krav

| 2.1.1.1 | Om tillverkaren så begär kan delar med lägre hårdhet än 50 Shore A avlägsnas från ryggstöd och nackstöd under provningarna. |
| --- | --- |

2.1.1.1

Om tillverkaren så begär kan delar med lägre hårdhet än 50 Shore A avlägsnas från ryggstöd och nackstöd under provningarna.

| 2.1.1.2 | Två provningsblock av typ 1 skall placeras på golvet i bagageutrymmet. För att bestämma provningsblockens läge i längdriktningen skall de först placeras så att deras framsida är i kontakt med den del av fordonet som bildar bagageutrymmets främre gräns och deras lägre sida vilar på golvet i bagageutrymmet. De skall sedan föras bakåt och parallellt med fordonets längsgående mittplan tills deras geometriska centrum har förts 200 mm horisontellt. Om bagageutrymmets mått inte tillåter ett avstånd på 200 mm och om baksätena är horisontellt ställbara, skall dessa säten föras framåt så långt som är möjligt för normalt passagerarbruk eller till ett läge motsvarande 200 mm, beroende på vilket som är kortast. I övriga fall skall provningsblocken placeras så långt som möjligt bakom baksätena. Avståndet mellan fordonets längsgående mittplan och insidan på varje provningsblock skall vara 25 mm för att uppnå ett avstånd på 50 mm mellan båda blocken. |
| --- | --- |

2.1.1.2

Två provningsblock av typ 1 skall placeras på golvet i bagageutrymmet. För att bestämma provningsblockens läge i längdriktningen skall de först placeras så att deras framsida är i kontakt med den del av fordonet som bildar bagageutrymmets främre gräns och deras lägre sida vilar på golvet i bagageutrymmet. De skall sedan föras bakåt och parallellt med fordonets längsgående mittplan tills deras geometriska centrum har förts 200 mm horisontellt. Om bagageutrymmets mått inte tillåter ett avstånd på 200 mm och om baksätena är horisontellt ställbara, skall dessa säten föras framåt så långt som är möjligt för normalt passagerarbruk eller till ett läge motsvarande 200 mm, beroende på vilket som är kortast. I övriga fall skall provningsblocken placeras så långt som möjligt bakom baksätena. Avståndet mellan fordonets längsgående mittplan och insidan på varje provningsblock skall vara 25 mm för att uppnå ett avstånd på 50 mm mellan båda blocken.

| 2.1.1.3 | Under provningen måste sätena justeras för att garantera att spärrmekanismen inte kan lossas genom yttre faktorer. Vid behov skall sätena justeras enligt följande:
  Justeringen i längdriktningen skall säkras ett steg eller 10 mm framför det bakersta läge som kan användas enligt tillverkarens specifikationer (för säten som kan justeras i höjdläget var för sig, skall kudden placeras i lägsta möjliga läge). Provningen skall utföras med baksätena i normalt läge. |
| --- | --- |

2.1.1.3

Under provningen måste sätena justeras för att garantera att spärrmekanismen inte kan lossas genom yttre faktorer. Vid behov skall sätena justeras enligt följande:

Justeringen i längdriktningen skall säkras ett steg eller 10 mm framför det bakersta läge som kan användas enligt tillverkarens specifikationer (för säten som kan justeras i höjdläget var för sig, skall kudden placeras i lägsta möjliga läge). Provningen skall utföras med baksätena i normalt läge.

| 2.1.1.4 | Om baksätet är utrustat med nackstöd måste provningen utföras med nackstödet i sitt översta läge om det är ställbart. |
| --- | --- |

2.1.1.4

Om baksätet är utrustat med nackstöd måste provningen utföras med nackstödet i sitt översta läge om det är ställbart.

| 2.1.1.5 | Om ryggen på baksätena är fällbara, skall de säkras i upprätt normalläge genom en standardlåsmekanism. |
| --- | --- |

2.1.1.5

Om ryggen på baksätena är fällbara, skall de säkras i upprätt normalläge genom en standardlåsmekanism.

| 2.1.1.6 | Säten bakom vilka typ 1-blocken inte kan placeras provas inte i detta avseende. |
| --- | --- |

2.1.1.6

Säten bakom vilka typ 1-blocken inte kan placeras provas inte i detta avseende.

Image

2.1.2   Fordon med mer än två rader av säten

| 2.1.2.1 | Om den bakersta sätesraden kan avlägsnas eller fällas fram enligt tillverkarens anvisningar för att öka bagageutrymmet, skall sätesraden omedelbart framför också provas. |
| --- | --- |

2.1.2.1

Om den bakersta sätesraden kan avlägsnas eller fällas fram enligt tillverkarens anvisningar för att öka bagageutrymmet, skall sätesraden omedelbart framför också provas.

| 2.1.2.2 | I det här fallet kan dock den tekniska tjänsten efter samråd med tillverkaren bestämma att en av de båda bakersta raderna inte skall provas, om sätena och deras fästen har liknande konstruktion och om kravet på 200 mm respekteras. |
| --- | --- |

2.1.2.2

I det här fallet kan dock den tekniska tjänsten efter samråd med tillverkaren bestämma att en av de båda bakersta raderna inte skall provas, om sätena och deras fästen har liknande konstruktion och om kravet på 200 mm respekteras.

| 2.1.3 | Om det finns en öppning så att ett block av typ 1 kan passera mellan sätena, skall provbelastningarna (två block av typ 1) placeras bakom sätena efter överenskommelse mellan den tekniska tjänsten och tillverkaren. |
| --- | --- |

2.1.3

Om det finns en öppning så att ett block av typ 1 kan passera mellan sätena, skall provbelastningarna (två block av typ 1) placeras bakom sätena efter överenskommelse mellan den tekniska tjänsten och tillverkaren.

| 2.1.4 | Den exakta provjusteringen skall anges i provningsrapporten. |
| --- | --- |

2.1.4

Den exakta provjusteringen skall anges i provningsrapporten.

| 2.2 | Provning av avskiljningsanordningen
  För provning av avskiljningsanordningen ovanför sätesryggarna skall fordonet förses med en fast upphöjd provningsyta med en belastningsyta som placerar provningsblockets tyngdpunkt i centrum mellan det angränsande ryggstödets övre kant (utan hänsyn till nackstöden) och takets lägre kant. Ett block av typ 2 placeras på den upphöjda provningstytan med en största yta på 500 x 350 mm i centrum i förhållande till fordonets längsgående axel och ytan på 500 x 125 mm vänds framåt. På avskiljningsanordningar bakom vilka block av typ 2 inte kan placeras utförs inte denna provning. Provningsblocken skall placeras i direkt kontakt med avskiljningsanordningen. Två block av typ 1 skall placeras i enlighet med punkt 2.1 för samtidig provning av sätesryggarna (se figur 2). |
| --- | --- |

2.2

Provning av avskiljningsanordningen

För provning av avskiljningsanordningen ovanför sätesryggarna skall fordonet förses med en fast upphöjd provningsyta med en belastningsyta som placerar provningsblockets tyngdpunkt i centrum mellan det angränsande ryggstödets övre kant (utan hänsyn till nackstöden) och takets lägre kant. Ett block av typ 2 placeras på den upphöjda provningstytan med en största yta på 500 x 350 mm i centrum i förhållande till fordonets längsgående axel och ytan på 500 x 125 mm vänds framåt. På avskiljningsanordningar bakom vilka block av typ 2 inte kan placeras utförs inte denna provning. Provningsblocken skall placeras i direkt kontakt med avskiljningsanordningen. Två block av typ 1 skall placeras i enlighet med punkt 2.1 för samtidig provning av sätesryggarna (se figur 2).

Image

| 2.2.1 | Om baksätet är utrustat med nackstöd måste provningen utföras med nackstödet i sitt högsta läge om det kan justeras. |
| --- | --- |

2.2.1

Om baksätet är utrustat med nackstöd måste provningen utföras med nackstödet i sitt högsta läge om det kan justeras.

3.   Dynamisk provning av sätesryggar och avskiljningsanordningar som används för att fånga upp föremål

| 3.1 | Fordonets kaross skall förankras säkert på en provningssläde och denna fästanordning får inte fungera som förstärkning av sätesryggar eller avskiljningsanordning. Efter montering av provningsblocken enligt punkt 2.1 eller 2.2 skall karossens hastighet ökas enligt tillägget till bilaga 9, så att dess hastighet i islagsögonblicket är 50+0/-2 km/tim. Efter överenskommelse med tillverkaren kan testpulsytan alternativt användas till att prova sätets hållfasthet enligt punkt 6.3.1. |
| --- | --- |

3.1

Fordonets kaross skall förankras säkert på en provningssläde och denna fästanordning får inte fungera som förstärkning av sätesryggar eller avskiljningsanordning. Efter montering av provningsblocken enligt punkt 2.1 eller 2.2 skall karossens hastighet ökas enligt tillägget till bilaga 9, så att dess hastighet i islagsögonblicket är 50+0/-2 km/tim. Efter överenskommelse med tillverkaren kan testpulsytan alternativt användas till att prova sätets hållfasthet enligt punkt 6.3.1.

BILAGA 9

Tillägg

SLÄDENS RETARDATIONSYTA SOM EN TIDSFUNKTION

Frontalkollision

Image

---

(1)  Enligt definition i den konsoliderade resolutionen om fordonstillverkning (R.E.3), bilaga 7 (dokument TRANS/WP.29/78/Vers.1/Ändr. 2)

1

(2)  Ryggstödens baksidor på fordon av kategori M1 anses uppfylla bestämmelserna i punkterna 5.1.3 och 5.1.4 om de uppfyller bestämmelserna i föreskrifter nr 21 ”Enhetliga föreskrifter om typgodkännande av motorfordon med avseende på deras inredningsdetaljer” (E/ECE/324 E/ECE/TRANS/505/Rev.1/Add.20/Rev.2).

2

(3)  1 för Tyskland, 2 för Frankrike, 3 för Italien, 4 för Nederländerna, 5 för Sverige, 6 för Belgien, 7 för Ungern, 8 för Tjeckiska republiken, 9 för Spanien, 10 för Jugoslavien, 11 för Förenade kungariket, 12 för Österrike, 13 för Luxemburg, 14 för Schweiz, 15 (ledig), 16 för Norge, 17 för Finland, 18 för Danmark, 19 för Rumänien, 20 för Polen, 21 för Portugal och 22 för Ryska federationen, 23 för Grekland, 24 (ledig), 25 för Kroatien, 26 för Slovenien, 27 för Slovakien, 28 för Vitryssland, 29 för Estland, 30 (ledig), 31 Bosnien och Hercegovina, 32 för Lettland, 33 (ledig), 34 för Bulgarien, 35 (ledig), 36 för Litauen, 37 för Turkiet, 38 (ledig), 39 för Azerbajdzjan, 40 för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, 41 (ledig), 42 för Europeiska gemenskapen (typgodkännanden utfärdas av dess medlemsstater som använder sin egen ECE-symbol), 43 för Japan, 44 (ledig), 45 för Australien, 46 för Ukraina, 47 för Sydafrika och 48 för Nya Zeeland. Ytterligare nummer kommer att tilldelas övriga länder i den ordning de ratificerar eller ansluter sig till överenskommelsen om antagandet av enhetliga bestämmelser för typgodkännande och ömsesidigt erkännande av godkännande av utrustning och delar till motorfordon. Förenta nationernas generalsekreterare skall meddela de avtalsslutande parterna vilka nummer som tilldelats.

3

(4)  De fordon tillhörande kategori M2 som typgodkänts enligt dessa föreskrifter som ett alternativ till föreskrifter nr 80 (i enlighet med 1.2 i dessa föreskrifter) skall också uppfylla kraven i denna punkt.

4

(5)  Det andra numret ges bara som exempel.

5

(6)  På alla sittplatser utom framsätena, där H-punkten inte kan bestämmas med hjälp av den tredimensionella H-punktsmaskinen eller därtill hörande förfaranden, kan den behöriga myndigheten använda den av tillverkaren uppgivna R-punkten efter eget gottfinnande.

6

(7)  Höjdvinkel, höjdskillnad med ett sätesbeslag, ytstruktur osv.

7

(8)  För uppgifter om konstruktionen av 3-D H-maskinen hänvisas till Society of Automotive Engeneers (SAE), 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, United States of America.

8

Den motsvarar den maskin som beskrivs i ISO-standard 6549:1980.

(9)  Referenssystemet motsvarar ISO-standard 4130:1978.

9

(10)  Stryk det som inte är tillämpligt.

10

(11)  Sambandet mellan pendelns reducerade massa ”mr” och pendelns totala massa ”m” på avståndet ”a” mellan islagscentrum och rotationsaxeln och på avståndet ”l” mellan tyngdpunkten och rotationsaxeln erhålls med hjälp av följande formel:

11

r

Formula

---

| 11.5.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 121/42 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 121/42

---

Rättelse till föreskrifter nr 55 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser för typgodkännande av mekaniska kopplingsanordningar för fordonskombinationer

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 373 av den 27 december 2006
  )

Föreskrifter nr 55 skall vara som följer:

Föreskrifter nr 55 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser för typgodkännande av mekaniska kopplingsanordningar för fordonskombinationer

Ändring 1

Inbegripet all giltig text fram till och med:

Ändringsserie 01 – dag för ikraftträdande: 16 september 2001

Korrigendum 1 till ändringsserie 01 gällande Depositary Notification

C.N.602.2002.TREATIES-1 daterat den 13 juni 2002

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

| 1.1 | I dessa föreskrifter anges de bestämmelser som mekaniska kopplingsanordningar och -komponenter skall uppfylla för att internationellt anses vara individuellt utbytbara. |
| --- | --- |

1.1

I dessa föreskrifter anges de bestämmelser som mekaniska kopplingsanordningar och -komponenter skall uppfylla för att internationellt anses vara individuellt utbytbara.

| 1.2 | Dessa föreskrifter gäller för anordningar och komponenter som är avsedda för |
| --- | --- |

1.2

Dessa föreskrifter gäller för anordningar och komponenter som är avsedda för

| 1.2.1 | motorfordon och släpvagnar avsedda att bilda en fordonskombination (1), |
| --- | --- |

1.2.1

motorfordon och släpvagnar avsedda att bilda en fordonskombination (1),

| 1.2.2 | motorfordon och släpvagnar (påhängsvagnar) avsedda att bilda ledfordon (1), där den vertikala belastningen på motorfordonet från släpvagnen inte överstiger 200 kN. |
| --- | --- |

1.2.2

motorfordon och släpvagnar (påhängsvagnar) avsedda att bilda ledfordon (1), där den vertikala belastningen på motorfordonet från släpvagnen inte överstiger 200 kN.

| 1.3 | Dessa föreskrifter gäller |
| --- | --- |

1.3

Dessa föreskrifter gäller

| 1.3.1 | standardiserade anordningar och komponenter enligt definition i punkt 2.3, |
| --- | --- |

1.3.1

standardiserade anordningar och komponenter enligt definition i punkt 2.3,

| 1.3.2 | icke standardiserade anordningar och komponenter enligt definition i punkt 2.4, |
| --- | --- |

1.3.2

icke standardiserade anordningar och komponenter enligt definition i punkt 2.4,

| 1.3.3 | diverse icke standardiserade anordningar och komponenter enligt definition i punkt 2.5. |
| --- | --- |

1.3.3

diverse icke standardiserade anordningar och komponenter enligt definition i punkt 2.5.

2.   DEFINITIONER

I dessa föreskrifter gäller följande definitioner:

| 2.1 | mekaniska kopplingsanordningar och -komponenter: alla delar och anordningar på fordonets ram, bärande karosseridelar och chassi genom vilka dragfordonet och släpvagnen eller påhängsvagnen kopplas ihop för att bilda en fordonskombination eller ett ledfordon. Detta omfattar också fasta eller löstagbara delar som används för fastsättning eller användning av den mekaniska kopplingsanordningen eller -komponenten. |
| --- | --- |

2.1

mekaniska kopplingsanordningar och -komponenter: alla delar och anordningar på fordonets ram, bärande karosseridelar och chassi genom vilka dragfordonet och släpvagnen eller påhängsvagnen kopplas ihop för att bilda en fordonskombination eller ett ledfordon. Detta omfattar också fasta eller löstagbara delar som används för fastsättning eller användning av den mekaniska kopplingsanordningen eller -komponenten.

| 2.2 | Kraven för automatisk koppling är uppfyllda om backning av dragfordonet mot släpvagnen är tillräckligt för att kopplingen helt skall komma i läge, låsas automatiskt och att låsningsanordningarnas låsning indikeras utan yttre ingripande.
  Vad gäller krokkopplingar uppfylls kraven för automatisk koppling om öppning och låsning av kopplingens låsningsanordning sker utan något yttre ingripande vid införande av dragstångsöglan i kopplingen. |
| --- | --- |

2.2

Kraven för automatisk koppling är uppfyllda om backning av dragfordonet mot släpvagnen är tillräckligt för att kopplingen helt skall komma i läge, låsas automatiskt och att låsningsanordningarnas låsning indikeras utan yttre ingripande.

Vad gäller krokkopplingar uppfylls kraven för automatisk koppling om öppning och låsning av kopplingens låsningsanordning sker utan något yttre ingripande vid införande av dragstångsöglan i kopplingen.

| 2.3 | Standardiserade mekaniska kopplingsanordningar och -komponenter överensstämmer med de standardmått och värden som anges i dessa föreskrifter. De är utbytbara inom sin klass, oberoende av tillverkare. |
| --- | --- |

2.3

Standardiserade mekaniska kopplingsanordningar och -komponenter överensstämmer med de standardmått och värden som anges i dessa föreskrifter. De är utbytbara inom sin klass, oberoende av tillverkare.

| 2.4 | Icke standardiserade mekaniska kopplingsanordningar och -komponenter överensstämmer inte i alla avseenden med de standardmått och karakteristiska värden som anges i dessa föreskrifter, men kan kopplas till standardiserade kopplingsanordningar och -komponenter av motsvarande klass. |
| --- | --- |

2.4

Icke standardiserade mekaniska kopplingsanordningar och -komponenter överensstämmer inte i alla avseenden med de standardmått och karakteristiska värden som anges i dessa föreskrifter, men kan kopplas till standardiserade kopplingsanordningar och -komponenter av motsvarande klass.

| 2.5 | Diverse icke standardiserade mekaniska kopplingsanordningar och -komponenter överensstämmer inte med de standardmått och karakteristiska värden som anges i dessa föreskrifter och kan inte anslutas till standardiserade kopplingsanordningar och -komponenter. De omfattar t.ex. anordningar vilka inte överensstämmer med någon av klasserna A till L eller T som är förtecknade i punkt 2.6 såsom de som är avsedda för särskild användning för tunga transporter och diverse anordningar som överensstämmer med befintliga nationella standarder. |
| --- | --- |

2.5

Diverse icke standardiserade mekaniska kopplingsanordningar och -komponenter överensstämmer inte med de standardmått och karakteristiska värden som anges i dessa föreskrifter och kan inte anslutas till standardiserade kopplingsanordningar och -komponenter. De omfattar t.ex. anordningar vilka inte överensstämmer med någon av klasserna A till L eller T som är förtecknade i punkt 2.6 såsom de som är avsedda för särskild användning för tunga transporter och diverse anordningar som överensstämmer med befintliga nationella standarder.

| 2.6 | Mekaniska kopplingsanordningar och -komponenter klassificeras efter typ enligt följande: |
| --- | --- |

2.6

Mekaniska kopplingsanordningar och -komponenter klassificeras efter typ enligt följande:

| 2.6.1 | Klass A: Kopplingskulor och dragbeslag omfattande en rund anordning med 50 mm diameter och beslag på dragfordonet för tillkoppling av släpvagnen medelst ett kopplingshuvud – se bilaga 5, punkt 1. |
| --- | --- |

2.6.1

Klass A: Kopplingskulor och dragbeslag omfattande en rund anordning med 50 mm diameter och beslag på dragfordonet för tillkoppling av släpvagnen medelst ett kopplingshuvud – se bilaga 5, punkt 1.

| 2.6.1.1 | Klass A50-1 till 50-5: Standardiserade 50 mm kopplingskulor med bultade dragbeslag av flänstyp. |
| --- | --- |

2.6.1.1

Klass A50-1 till 50-5: Standardiserade 50 mm kopplingskulor med bultade dragbeslag av flänstyp.

| 2.6.1.2 | Klass A50-X: Icke standardiserade 50 mm kopplingskulor och dragbeslag. |
| --- | --- |

2.6.1.2

Klass A50-X: Icke standardiserade 50 mm kopplingskulor och dragbeslag.

| 2.6.2 | Klass B: Kopplingshuvuden monterade på släpvagnars dragstång för koppling till dragfordonets 50 mm kopplingskula – se bilaga 5, punkt 2. |
| --- | --- |

2.6.2

Klass B: Kopplingshuvuden monterade på släpvagnars dragstång för koppling till dragfordonets 50 mm kopplingskula – se bilaga 5, punkt 2.

| 2.6.2.1 | Klass B50-X: Icke standardiserade 50 mm kopplingshuvuden. |
| --- | --- |

2.6.2.1

Klass B50-X: Icke standardiserade 50 mm kopplingshuvuden.

| 2.6.3 | Klass C: Dragstångskopplingar med 50 mm kopplingstapp och med en bygel med automatisk stängning och låstapp på dragfordonet för koppling till släpvagn medelst en dragstångsögla – se bilaga 5, punkt 3. |
| --- | --- |

2.6.3

Klass C: Dragstångskopplingar med 50 mm kopplingstapp och med en bygel med automatisk stängning och låstapp på dragfordonet för koppling till släpvagn medelst en dragstångsögla – se bilaga 5, punkt 3.

| 2.6.3.1 | Klass C50-1 till 50-7: Standardiserade 50 mm dragstångskopplingar. |
| --- | --- |

2.6.3.1

Klass C50-1 till 50-7: Standardiserade 50 mm dragstångskopplingar.

| 2.6.3.2 | Klass C50-X: Icke standardiserade 50 mm dragstångskopplingar. |
| --- | --- |

2.6.3.2

Klass C50-X: Icke standardiserade 50 mm dragstångskopplingar.

| 2.6.4 | Klass D: Dragstångsöglor med ett parallellt hål lämpat för 50 mm kopplingstapp och monterat på släpvagnars dragstång för koppling till automatiska dragstångskopplingar – se bilaga 5, punkt 4. |
| --- | --- |

2.6.4

Klass D: Dragstångsöglor med ett parallellt hål lämpat för 50 mm kopplingstapp och monterat på släpvagnars dragstång för koppling till automatiska dragstångskopplingar – se bilaga 5, punkt 4.

| 2.6.4.1 | Klass D50-A: Standardiserade 50 mm dragstångsöglor för fastsvetsning. |
| --- | --- |

2.6.4.1

Klass D50-A: Standardiserade 50 mm dragstångsöglor för fastsvetsning.

| 2.6.4.2 | Klass D50-B: Standardiserade 50 mm dragstångsöglor för fastskruvning. |
| --- | --- |

2.6.4.2

Klass D50-B: Standardiserade 50 mm dragstångsöglor för fastskruvning.

| 2.6.4.3 | Klass D50-C och 50-D: Standardiserade 50 mm dragstångsöglor för fastbultning. |
| --- | --- |

2.6.4.3

Klass D50-C och 50-D: Standardiserade 50 mm dragstångsöglor för fastbultning.

| 2.6.4.4 | Klass D50-X: Icke standardiserade 50 mm dragstångsöglor. |
| --- | --- |

2.6.4.4

Klass D50-X: Icke standardiserade 50 mm dragstångsöglor.

| 2.6.5 | Klass E: Icke standardiserade dragstänger omfattande hopkörningsanordningar och liknande utrustningsdelar som är monterade framtill på det dragna fordonet eller på fordonets chassi, vilka är lämpliga för koppling till dragfordonet medelst dragstångsöglor, kopplingshuvuden eller liknande kopplingsanordningar – se bilaga 5, punkt 5.
  Dragstänger kan vara ledade för att kunna röra sig fritt i det vertikala planet och inte klara lodräta belastningar eller vara fixerade i vertikala planet och således klara lodräta belastningar (styva dragstänger). Styva dragstänger kan vara helt styva eller ha en fjädrande montering.
  Dragstänger kan omfatta fler än en komponent och kan vara justerbara eller böjda.
  Dessa förskrifter gäller för dragstänger som utgör separata enheter och inte utgör en integrerad del av det dragna fordonets chassi. |
| --- | --- |

2.6.5

Klass E: Icke standardiserade dragstänger omfattande hopkörningsanordningar och liknande utrustningsdelar som är monterade framtill på det dragna fordonet eller på fordonets chassi, vilka är lämpliga för koppling till dragfordonet medelst dragstångsöglor, kopplingshuvuden eller liknande kopplingsanordningar – se bilaga 5, punkt 5.

Dragstänger kan vara ledade för att kunna röra sig fritt i det vertikala planet och inte klara lodräta belastningar eller vara fixerade i vertikala planet och således klara lodräta belastningar (styva dragstänger). Styva dragstänger kan vara helt styva eller ha en fjädrande montering.

Dragstänger kan omfatta fler än en komponent och kan vara justerbara eller böjda.

Dessa förskrifter gäller för dragstänger som utgör separata enheter och inte utgör en integrerad del av det dragna fordonets chassi.

| 2.6.6 | Klass F: Icke standardiserade dragbalkar omfattar alla komponenter och anordningar mellan kopplingsanordningarna, såsom kopplingskulor och dragstångskopplingar, och ramen (t.ex. bakre tvärbalk), det lastbärande karosseriet eller chassit på dragfordonet – se bilaga 5, punkt 6. |
| --- | --- |

2.6.6

Klass F: Icke standardiserade dragbalkar omfattar alla komponenter och anordningar mellan kopplingsanordningarna, såsom kopplingskulor och dragstångskopplingar, och ramen (t.ex. bakre tvärbalk), det lastbärande karosseriet eller chassit på dragfordonet – se bilaga 5, punkt 6.

| 2.6.7 | Klass G: Vändskivekopplingar är kopplingar av plattyp som har ett automatiskt kopplingslås och är monterade på dragfordonet för koppling till en 50 mm kopplingstapp för vändskiva monterad på en påhängsvagn – se bilaga 5, punkt 7. |
| --- | --- |

2.6.7

Klass G: Vändskivekopplingar är kopplingar av plattyp som har ett automatiskt kopplingslås och är monterade på dragfordonet för koppling till en 50 mm kopplingstapp för vändskiva monterad på en påhängsvagn – se bilaga 5, punkt 7.

| 2.6.7.1 | Klass G50: Standardiserade vändskivekopplingar med 50 mm kopplingstapp. |
| --- | --- |

2.6.7.1

Klass G50: Standardiserade vändskivekopplingar med 50 mm kopplingstapp.

| 2.6.7.2 | Klass G50-X: Icke standardiserade vändskivekopplingar med 50 mm kopplingstapp. |
| --- | --- |

2.6.7.2

Klass G50-X: Icke standardiserade vändskivekopplingar med 50 mm kopplingstapp.

| 2.6.8 | Klass H: Kopplingstappar med diameter 50 mm, för vändskivekopplingar är anordningar monterade på påhängsvagnar för koppling till vändskivekopplingen på ett dragfordon – se bilaga 5, punkt 8. |
| --- | --- |

2.6.8

Klass H: Kopplingstappar med diameter 50 mm, för vändskivekopplingar är anordningar monterade på påhängsvagnar för koppling till vändskivekopplingen på ett dragfordon – se bilaga 5, punkt 8.

| 2.6.8.1 | Klass H50-X: Icke standardiserade 50 mm kopplingstappar för vändskivekopplingar. |
| --- | --- |

2.6.8.1

Klass H50-X: Icke standardiserade 50 mm kopplingstappar för vändskivekopplingar.

| 2.6.9 | Klass J: Icke standardiserade monteringsplattor omfattande alla komponenter och anordningar för montering av vändskivekopplingar på dragfordonets ram eller chassi. Monteringsplattan kan medge rörlighet i det horisontella planet för att bilda en rörlig vändskiva – se bilaga 5, punkt 9. |
| --- | --- |

2.6.9

Klass J: Icke standardiserade monteringsplattor omfattande alla komponenter och anordningar för montering av vändskivekopplingar på dragfordonets ram eller chassi. Monteringsplattan kan medge rörlighet i det horisontella planet för att bilda en rörlig vändskiva – se bilaga 5, punkt 9.

| 2.6.10 | Klass K: Standardiserade krokkopplingar avsedda att användas tillsammans med lämpliga ringformade dragstångsöglor av klass L – se bilaga 5, punkt 10. |
| --- | --- |

2.6.10

Klass K: Standardiserade krokkopplingar avsedda att användas tillsammans med lämpliga ringformade dragstångsöglor av klass L – se bilaga 5, punkt 10.

| 2.6.11 | Klass K: Standardiserade ringformiga dragstångsöglor avsedda att användas tillsammans med lämpliga krokkopplingar av klass K – se bilaga 5, punkt 4. |
| --- | --- |

2.6.11

Klass K: Standardiserade ringformiga dragstångsöglor avsedda att användas tillsammans med lämpliga krokkopplingar av klass K – se bilaga 5, punkt 4.

| 2.6.12 | Klass S: Anordningar och komponenter som inte överensstämmer med någon av klasserna A till L eller T ovan och vilka används, till exempel, för särskilda tunga transporter eller är anordningar som är speciella för vissa länder och omfattas av befintliga nationella standarder. |
| --- | --- |

2.6.12

Klass S: Anordningar och komponenter som inte överensstämmer med någon av klasserna A till L eller T ovan och vilka används, till exempel, för särskilda tunga transporter eller är anordningar som är speciella för vissa länder och omfattas av befintliga nationella standarder.

| 2.6.13 | Klass T: Icke standardiserade, icke automatiska särskilda dragstångskopplingar vilka endast kan tas isär med användning av verktyg och som normalt används för släpvagnar för transporter av bilar. De skall endast godkännas som ett hoppassat par. |
| --- | --- |

2.6.13

Klass T: Icke standardiserade, icke automatiska särskilda dragstångskopplingar vilka endast kan tas isär med användning av verktyg och som normalt används för släpvagnar för transporter av bilar. De skall endast godkännas som ett hoppassat par.

| 2.7 | Med styrkilar avses anordningar eller komponenter som monteras på påhängsvagnar vilka kontrollerar påhängsvagnens medstyrning med hjälp av vändskivan. |
| --- | --- |

2.7

Med styrkilar avses anordningar eller komponenter som monteras på påhängsvagnar vilka kontrollerar påhängsvagnens medstyrning med hjälp av vändskivan.

| 2.8 | Med fjärrmanövreringsanordningar avses anordningar och komponenter som gör det möjligt att manövrera kopplingsanordningen från sidan av fordonet eller från förarhytten. |
| --- | --- |

2.8

Med fjärrmanövreringsanordningar avses anordningar och komponenter som gör det möjligt att manövrera kopplingsanordningen från sidan av fordonet eller från förarhytten.

| 2.9 | Med fjärrindikatorer avses indikatorer inne i förarhytten som visar att kopplingen är genomförd och att säkerhetsanordningarna är låsta. |
| --- | --- |

2.9

Med fjärrindikatorer avses indikatorer inne i förarhytten som visar att kopplingen är genomförd och att säkerhetsanordningarna är låsta.

| 2.10 | typ av mekanisk kopplingsanordning: anordningar som inte skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som |
| --- | --- |

2.10

typ av mekanisk kopplingsanordning: anordningar som inte skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som

| 2.10.1 | tillverkarens eller leverantörens handelsnamn eller varumärke, |
| --- | --- |

2.10.1

tillverkarens eller leverantörens handelsnamn eller varumärke,

| 2.10.2 | kopplingsklassen enligt definition i punkt 2.6, |
| --- | --- |

2.10.2

kopplingsklassen enligt definition i punkt 2.6,

| 2.10.3 | yttre form, huvudmått eller andra grundläggande skillnader i fråga om utformning, inklusive använda material, eller |
| --- | --- |

2.10.3

yttre form, huvudmått eller andra grundläggande skillnader i fråga om utformning, inklusive använda material, eller

| 2.10.4 | de karakteristiska värdena D, Dc, S, V eller U enligt definition i punkt 2.11. |
| --- | --- |

2.10.4

de karakteristiska värdena D, Dc, S, V eller U enligt definition i punkt 2.11.

| 2.11 | De karakteristiska värdena D, Dc, S, V eller U definieras eller fastställs enligt följande: |
| --- | --- |

2.11

De karakteristiska värdena D, Dc, S, V eller U definieras eller fastställs enligt följande:

| 2.11.1 | D- eller Dc-värdet är det teoretiska referensvärdet för de horisontella krafterna mellan dragfordonet och släpvagnen och används som utgångspunkt för dynamisk provning av horisontella belastningar.
  För mekaniska kopplingsanordningar och komponenter som inte är avsedda att tåla vertikala belastningar beräknas värdet:





  För mekaniska kopplingsanordningar och komponenter för släpvagnar med centralaxel enligt definition i punkt 2.13 beräknas värdet:





  För vändskivekopplingar av klass G, vändskivekopplingstapp av klass H och monteringsplattor av klass J enligt definition i punkt 2.6 beräknas värdet:





  där
  T är dragfordonets tekniskt tillåtna största massa i ton, inklusive den vertikala belastningen från en släpvagn med centralaxel, om det är tillämpligt.
  R är den tekniskt tillåtna största massan i ton för släpvagnar med dragstång som är rörlig i det vertikala planet samt för påhängsvagnar (2).
  C är summan av axelbelastningarna för släpvagnar med centralaxlar som bär högsta tekniskt tillåtna belastning i ton (2), enligt punkt 2.13, när den är kopplad till dragfordonet. För släpvagnar med centralaxel (3) av kategori O1 och O2 är den tekniskt tillåtna största massan den som anges av dragfordonets tillverkare.
  g är tyngdacceleration (antas vara 9,81 m/s2).
  U definieras i punkt 2.11.2.
  S definieras i punkt 2.11.3. |
| --- | --- |

2.11.1

D- eller Dc-värdet är det teoretiska referensvärdet för de horisontella krafterna mellan dragfordonet och släpvagnen och används som utgångspunkt för dynamisk provning av horisontella belastningar.

För mekaniska kopplingsanordningar och komponenter som inte är avsedda att tåla vertikala belastningar beräknas värdet:

Formula

För mekaniska kopplingsanordningar och komponenter för släpvagnar med centralaxel enligt definition i punkt 2.13 beräknas värdet:

Formula

För vändskivekopplingar av klass G, vändskivekopplingstapp av klass H och monteringsplattor av klass J enligt definition i punkt 2.6 beräknas värdet:

Formula

där

T är dragfordonets tekniskt tillåtna största massa i ton, inklusive den vertikala belastningen från en släpvagn med centralaxel, om det är tillämpligt.

R är den tekniskt tillåtna största massan i ton för släpvagnar med dragstång som är rörlig i det vertikala planet samt för påhängsvagnar (2).

C är summan av axelbelastningarna för släpvagnar med centralaxlar som bär högsta tekniskt tillåtna belastning i ton (2), enligt punkt 2.13, när den är kopplad till dragfordonet. För släpvagnar med centralaxel (3) av kategori O1 och O2 är den tekniskt tillåtna största massan den som anges av dragfordonets tillverkare.

g är tyngdacceleration (antas vara 9,81 m/s2).

U definieras i punkt 2.11.2.

S definieras i punkt 2.11.3.

| 2.11.2 | U är påförd vertikal vändskivebelastning i ton från en påhängsvagn med tekniskt tillåtna största massa (2). |
| --- | --- |

2.11.2

U är påförd vertikal vändskivebelastning i ton från en påhängsvagn med tekniskt tillåtna största massa (2).

| 2.11.3 | S är den vertikala belastningen i kilogram, vilken motsvarar den del av massan hos en släpvagn med centralaxel med tekniskt tillåten största massa (2), såsom definieras i punkt 2.13, som under statiska förhållanden överförs till kopplingspunkten. |
| --- | --- |

2.11.3

S är den vertikala belastningen i kilogram, vilken motsvarar den del av massan hos en släpvagn med centralaxel med tekniskt tillåten största massa (2), såsom definieras i punkt 2.13, som under statiska förhållanden överförs till kopplingspunkten.

| 2.11.4 | V är det teoretiska referensvärdet för amplituden på den vertikala kraften mellan dragfordon och släpvagn med centralaxel med en tekniskt tillåten största massa på mer än 3,5 ton. V-värdet är utgångspunkt för vertikala provningsbelastningar vid dynamisk provning.


  (se anm. nedan)

  där:
  a är den ekvivalenta vertikala accelerationen vid kopplingspunkten beroende på den typ av fjädring som används för dragfordonets bakaxlar.
  För luftfjädrade fordon (eller fjädringssystem med motsvarande dämpningsegenskaper):
  a = 1,8 m/s2

  För fordon med annan typ av fjädring:
  a = 2,4 m/s2

  X är längden på släpvagnens lastutrymme, räknad i meter (se figur 1).
  L är längden i meter mellan centrum av dragöglan och centrum av axeln eller axlarna (se figur 1).

  Anm.: (Om mindre än 1,0 skall värdet 1,0 användas) |
| --- | --- |

2.11.4

V är det teoretiska referensvärdet för amplituden på den vertikala kraften mellan dragfordon och släpvagn med centralaxel med en tekniskt tillåten största massa på mer än 3,5 ton. V-värdet är utgångspunkt för vertikala provningsbelastningar vid dynamisk provning.

Formula (se anm. nedan)

där:

a är den ekvivalenta vertikala accelerationen vid kopplingspunkten beroende på den typ av fjädring som används för dragfordonets bakaxlar.

För luftfjädrade fordon (eller fjädringssystem med motsvarande dämpningsegenskaper):

a = 1,8 m/s2

För fordon med annan typ av fjädring:

a = 2,4 m/s2

X är längden på släpvagnens lastutrymme, räknad i meter (se figur 1).

L är längden i meter mellan centrum av dragöglan och centrum av axeln eller axlarna (se figur 1).

Anm.: (Om mindre än 1,0 skall värdet 1,0 användas)

Formula

Image

| 2.12 | Symboler och definitioner som används i bilaga 6 till dessa föreskrifter.






  Av = | tillåten största axelbelastning för den styrda axeln i ton. |
| --- | --- | --- |
| C = | belastningen på släpvagn med centralaxel i ton – se punkt 2.11.1 i dessa föreskrifter. |
| D = | D-värdet i kN – se punkt 2.11.1 i dessa föreskrifter. |
| Dc = | Dc-värdet i kN för släpvagnar med centralaxel – se punkt 2.11.1 i dessa föreskrifter. |
| R = | det dragna fordonets massa i ton – se punkt 2.11.1 i dessa föreskrifter. |
| T = | dragfordonets massa i ton – se punkt 2.11.1 i dessa föreskrifter. |
| Fa = | statisk lyftkraft uttryckt i kN. |
| Fh = | horisontell provningskraftkomponent i fordonets längsgående axel, uttryckt i kN. |
| Fs = | vertikal provningskraftkomponent uttryckt i kN. |
| S = | statisk vertikal belastning i kg. |
| U = | påförd vertikal vändskivebelastning i ton. |
| V = | V-värde i kN – se punkt 2.11.4 i dessa föreskrifter. |
| a = | ekvivalent vertikal accelerationsfaktor i kopplingspunkten på släpvagnar med centralaxel, beroende på de bakre axlarnas fjädring på dragfordonet – se punkt 2.11.4 i dessa föreskrifter. |
| e = | avstånd i längsgående riktning mellan kopplingspunkten för avtagbara kopplingskulor och fästpunkternas vertikala plan (se figurerna 20c till 20f), uttryckt i mm. |
| f = | avstånd i vertikal riktning mellan kopplingspunkten för avtagbara kopplingskulor och fästpunkternas horisontella plan (se figurerna 20c till 20f), uttryckt i mm. |
| g = | tyngdacceleration, som antas vara 9,81 m/s2. |
| L = | dragstångens teoretiska längd från dragstångsöglans mitt till centrum av axelupphängningen uttryckt i meter. |
| X = | längden på lastutrymmet för släpvagn med centralaxel, uttryckt i meter. |

2.12

Symboler och definitioner som används i bilaga 6 till dessa föreskrifter.

Av =

tillåten största axelbelastning för den styrda axeln i ton.

C =

belastningen på släpvagn med centralaxel i ton – se punkt 2.11.1 i dessa föreskrifter.

D =

D-värdet i kN – se punkt 2.11.1 i dessa föreskrifter.

Dc =

Dc-värdet i kN för släpvagnar med centralaxel – se punkt 2.11.1 i dessa föreskrifter.

R =

det dragna fordonets massa i ton – se punkt 2.11.1 i dessa föreskrifter.

T =

dragfordonets massa i ton – se punkt 2.11.1 i dessa föreskrifter.

Fa =

statisk lyftkraft uttryckt i kN.

Fh =

horisontell provningskraftkomponent i fordonets längsgående axel, uttryckt i kN.

Fs =

vertikal provningskraftkomponent uttryckt i kN.

S =

statisk vertikal belastning i kg.

U =

påförd vertikal vändskivebelastning i ton.

V =

V-värde i kN – se punkt 2.11.4 i dessa föreskrifter.

a =

ekvivalent vertikal accelerationsfaktor i kopplingspunkten på släpvagnar med centralaxel, beroende på de bakre axlarnas fjädring på dragfordonet – se punkt 2.11.4 i dessa föreskrifter.

e =

avstånd i längsgående riktning mellan kopplingspunkten för avtagbara kopplingskulor och fästpunkternas vertikala plan (se figurerna 20c till 20f), uttryckt i mm.

f =

avstånd i vertikal riktning mellan kopplingspunkten för avtagbara kopplingskulor och fästpunkternas horisontella plan (se figurerna 20c till 20f), uttryckt i mm.

g =

tyngdacceleration, som antas vara 9,81 m/s2.

L =

dragstångens teoretiska längd från dragstångsöglans mitt till centrum av axelupphängningen uttryckt i meter.

X =

längden på lastutrymmet för släpvagn med centralaxel, uttryckt i meter.

Index:

| O = | största provningskraft |
| --- | --- |
| U = | minsta provningskraft |
| a = | statisk kraft |
| h = | horisontell |
| p = | pulserande |
| res = | resultant |
| s = | vertikal |
| w = | växlande kraft |

O =

största provningskraft

U =

minsta provningskraft

a =

statisk kraft

h =

horisontell

p =

pulserande

res =

resultant

s =

vertikal

w =

växlande kraft

| 2.13 | släpvagn med centralaxel: en släpvagn vars dragstång inte är rörlig i det vertikala planet oberoende av släpvagnen och där axeln eller axlarna är placerade nära vagnens gravitationscentrum, när den är jämnt lastad. Den vertikala belastningen på dragfordonets koppling skall inte överstiga 10 % av släpvagnens största massa eller 1 000 kg, vilkendera som är minst.
  Den största massan för en släpvagn med centralaxel innebär den totala massa som överförs till marken genom axeln eller axlarna på släpvagnen när den är kopplad till dragfordonet och lastad med största tekniskt tillåtna massa (4). |
| --- | --- |

2.13

släpvagn med centralaxel: en släpvagn vars dragstång inte är rörlig i det vertikala planet oberoende av släpvagnen och där axeln eller axlarna är placerade nära vagnens gravitationscentrum, när den är jämnt lastad. Den vertikala belastningen på dragfordonets koppling skall inte överstiga 10 % av släpvagnens största massa eller 1 000 kg, vilkendera som är minst.

Den största massan för en släpvagn med centralaxel innebär den totala massa som överförs till marken genom axeln eller axlarna på släpvagnen när den är kopplad till dragfordonet och lastad med största tekniskt tillåtna massa (4).

| 2.14. | positivt mekaniskt grepp: att en anordning och dess beståndsdelars utformning och geometri skall vara sådana att den inte öppnas eller låses upp under påverkan av någon kraft eller kraftkomponenter för vilka den utsätts vid normal användning eller provning. |
| --- | --- |

2.14.

positivt mekaniskt grepp: att en anordning och dess beståndsdelars utformning och geometri skall vara sådana att den inte öppnas eller låses upp under påverkan av någon kraft eller kraftkomponenter för vilka den utsätts vid normal användning eller provning.

| 2.15 | fordonstyp: fordon som inte skiljer sig åt vad gäller följande grundläggande egenskaper: konstruktion, mått, utformning eller material inom områden där den mekaniska kopplingsanordningen eller -komponenten är fastsatt. Detta gäller både dragfordon och släpvagn. |
| --- | --- |

2.15

fordonstyp: fordon som inte skiljer sig åt vad gäller följande grundläggande egenskaper: konstruktion, mått, utformning eller material inom områden där den mekaniska kopplingsanordningen eller -komponenten är fastsatt. Detta gäller både dragfordon och släpvagn.

3.   ANSÖKAN OM TYPGODKÄNNANDE

| 3.1 | Ansökan om typgodkännande skall lämnas in av innehavaren av handelsnamnet eller varumärket eller av hans vederbörligen godkända representant. |
| --- | --- |

3.1

Ansökan om typgodkännande skall lämnas in av innehavaren av handelsnamnet eller varumärket eller av hans vederbörligen godkända representant.

| 3.2 | Ansökan skall för varje typ av mekanisk kopplingsanordning eller -komponent åtföljas av följande information, exempelvis enligt den rapportmall som ges i bilaga 1: |
| --- | --- |

3.2

Ansökan skall för varje typ av mekanisk kopplingsanordning eller -komponent åtföljas av följande information, exempelvis enligt den rapportmall som ges i bilaga 1:

| 3.2.1 | Detaljer om tillverkarens eller leverantörens handelsnamn eller varumärke som anbringas på kopplingsanordningen eller -komponenten. |
| --- | --- |

3.2.1

Detaljer om tillverkarens eller leverantörens handelsnamn eller varumärke som anbringas på kopplingsanordningen eller -komponenten.

| 3.2.2 | Ritningar i tre exemplar, som är tillräckligt detaljerade för att man skall kunna identifiera anordningen eller komponenten och som anger hur den skall monteras på fordonet. Ritningarna skall utvisa platsen och det utrymme som är avsett för typgodkännandemärket och andra märkningar som anges i punkt 7. |
| --- | --- |

3.2.2

Ritningar i tre exemplar, som är tillräckligt detaljerade för att man skall kunna identifiera anordningen eller komponenten och som anger hur den skall monteras på fordonet. Ritningarna skall utvisa platsen och det utrymme som är avsett för typgodkännandemärket och andra märkningar som anges i punkt 7.

| 3.2.3 | En uppgift om de av värdena på D, Dc, S, V och U som är tillämpliga såsom de definieras i punkt 2.11.
  För dragbeslag av klass A en uppgift om största tillåtna massa för dragfordon och släpvagn och den största tillåtna statiska vertikala belastning för kopplingskulan enligt dragfordonets tillverkares anvisning. |
| --- | --- |

3.2.3

En uppgift om de av värdena på D, Dc, S, V och U som är tillämpliga såsom de definieras i punkt 2.11.

För dragbeslag av klass A en uppgift om största tillåtna massa för dragfordon och släpvagn och den största tillåtna statiska vertikala belastning för kopplingskulan enligt dragfordonets tillverkares anvisning.

| 3.2.3.1 | De karakteristiska värdena skall vara minst lika stora som de som gäller för största tillåtna massor för dragfordon, släpvagn och fordonskombination. |
| --- | --- |

3.2.3.1

De karakteristiska värdena skall vara minst lika stora som de som gäller för största tillåtna massor för dragfordon, släpvagn och fordonskombination.

| 3.2.4 | En detaljerad teknisk beskrivning av anordningen eller komponenten, där särskilt anges typen och använda material. |
| --- | --- |

3.2.4

En detaljerad teknisk beskrivning av anordningen eller komponenten, där särskilt anges typen och använda material.

| 3.2.5 | Begränsningar för de fordon på vilka kopplingen kan monteras – se bilaga 1, punkt 12 och bilaga 5, punkt 3.4. |
| --- | --- |

3.2.5

Begränsningar för de fordon på vilka kopplingen kan monteras – se bilaga 1, punkt 12 och bilaga 5, punkt 3.4.

| 3.2.6 | Ett provexemplar, plus ytterligare provexemplar då så begärs av godkännande myndigheten eller teknisk tjänst. |
| --- | --- |

3.2.6

Ett provexemplar, plus ytterligare provexemplar då så begärs av godkännande myndigheten eller teknisk tjänst.

| 3.2.7 | Alla provexemplar skall vara helt färdigbehandlade med den slutliga ytbehandlingen pålagd. Om emellertid den slutliga behandlingen utförs med målning eller epoxypulverbeläggning, skall denna utelämnas. |
| --- | --- |

3.2.7

Alla provexemplar skall vara helt färdigbehandlade med den slutliga ytbehandlingen pålagd. Om emellertid den slutliga behandlingen utförs med målning eller epoxypulverbeläggning, skall denna utelämnas.

| 3.2.8 | I de fall då den mekaniska kopplingsanordningen eller -komponenten är konstruerad för en särskild fordonstyp skall tillverkaren av anordningen eller komponenten även inlämna de installationsuppgifter som tillhandahålls av fordonstillverkaren. Den godkännande myndigheten kan också begära att ett fordon som är representativt för typen inlämnas. |
| --- | --- |

3.2.8

I de fall då den mekaniska kopplingsanordningen eller -komponenten är konstruerad för en särskild fordonstyp skall tillverkaren av anordningen eller komponenten även inlämna de installationsuppgifter som tillhandahålls av fordonstillverkaren. Den godkännande myndigheten kan också begära att ett fordon som är representativt för typen inlämnas.

4.   ALLMÄNNA KRAV FÖR MEKANISKA KOPPLINGSANORDNINGAR ELLER -KOMPONENTER

| 4.1 | Varje provexemplar skall uppfylla de krav för mått och hållfasthet som anges i bilagorna 5 och 6. Efter de provningar som anges i bilaga 6 skall det inte finnas några sprickor, brott eller någon bestående orimligt stor deformation som kan vara till förfång för anordningens eller komponentens tillfredsställande funktion. |
| --- | --- |

4.1

Varje provexemplar skall uppfylla de krav för mått och hållfasthet som anges i bilagorna 5 och 6. Efter de provningar som anges i bilaga 6 skall det inte finnas några sprickor, brott eller någon bestående orimligt stor deformation som kan vara till förfång för anordningens eller komponentens tillfredsställande funktion.

| 4.2 | Alla delar av den mekaniska kopplingsanordningen eller -komponenten vars felfunktion kan orsaka att dragfordonet och släpvagnen kopplas isär skall vara gjorda av stål. Andra material kan användas under förutsättning att deras likvärdighet har bevisats av tillverkaren på ett tillfredsställande sätt för den typgodkännande myndigheten eller tekniska tjänsten som hör till avtalsparten som tillämpar dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

4.2

Alla delar av den mekaniska kopplingsanordningen eller -komponenten vars felfunktion kan orsaka att dragfordonet och släpvagnen kopplas isär skall vara gjorda av stål. Andra material kan användas under förutsättning att deras likvärdighet har bevisats av tillverkaren på ett tillfredsställande sätt för den typgodkännande myndigheten eller tekniska tjänsten som hör till avtalsparten som tillämpar dessa föreskrifter.

| 4.3 | De mekaniska kopplingsanordningarna eller -komponenterna skall vara säkra att använda och till- och frånkoppling skall vara möjlig för en person utan användning av verktyg. Med undantag för kopplingar av klass T skall endast anordningar som möjliggör automatisk tillkoppling tillåtas för släpvagnar med en tekniskt tillåten största massa större än 3,5 ton. |
| --- | --- |

4.3

De mekaniska kopplingsanordningarna eller -komponenterna skall vara säkra att använda och till- och frånkoppling skall vara möjlig för en person utan användning av verktyg. Med undantag för kopplingar av klass T skall endast anordningar som möjliggör automatisk tillkoppling tillåtas för släpvagnar med en tekniskt tillåten största massa större än 3,5 ton.

| 4.4 | De mekaniska kopplingsanordningarna eller -komponenterna skall vara så utformade och tillverkade att de vid normal användning och korrekt underhåll och utbyte av slitdelar fortsätter att fungera tillfredsställande och bibehåller de egenskaper som anges i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

4.4

De mekaniska kopplingsanordningarna eller -komponenterna skall vara så utformade och tillverkade att de vid normal användning och korrekt underhåll och utbyte av slitdelar fortsätter att fungera tillfredsställande och bibehåller de egenskaper som anges i dessa föreskrifter.

| 4.5 | Alla mekaniska kopplingsanordningar eller -komponenter skall konstrueras så att de har positivt mekaniskt grepp och det stängda läget skall låsas minst en gång av ytterligare ett positivt mekaniskt grepp om inte ytterligare krav anges i bilaga 5. Alternativt kan det finnas två eller fler separata anordningar som säkerställer anordningens integritet, men varje anordning skall utformas så att den har positivt mekaniskt grepp och skall provas individuellt enligt de krav som anges bilaga 6. Den positiva mekaniska inkopplingen skall ske såsom definieras i punkt 2.14.
  Fjäderkrafter får användas endast för att stänga anordningen och för att förhindra vibrationer från att orsaka att anordningens delar rör sig till lägen där kopplingen kan öppnas eller frånkopplas.
  Felfunktion eller avsaknad av en enskild fjäder skall inte medföra att hela anordningen öppnas eller frånkopplas. |
| --- | --- |

4.5

Alla mekaniska kopplingsanordningar eller -komponenter skall konstrueras så att de har positivt mekaniskt grepp och det stängda läget skall låsas minst en gång av ytterligare ett positivt mekaniskt grepp om inte ytterligare krav anges i bilaga 5. Alternativt kan det finnas två eller fler separata anordningar som säkerställer anordningens integritet, men varje anordning skall utformas så att den har positivt mekaniskt grepp och skall provas individuellt enligt de krav som anges bilaga 6. Den positiva mekaniska inkopplingen skall ske såsom definieras i punkt 2.14.

Fjäderkrafter får användas endast för att stänga anordningen och för att förhindra vibrationer från att orsaka att anordningens delar rör sig till lägen där kopplingen kan öppnas eller frånkopplas.

Felfunktion eller avsaknad av en enskild fjäder skall inte medföra att hela anordningen öppnas eller frånkopplas.

| 4.6 | Instruktioner för montering och användning som är tillräckliga för att en kompetent person skall kunna montera och använda anordningen på riktigt sätt skall följa med varje kopplingsanordning – se även bilaga 7. Instruktionerna skall finnas på åtminstone det språk som används i det land där den säljs. Vad gäller anordningar och komponenter som tillhandahålls för originalmontering av en fordonstillverkare eller påbyggare, kan installationsanvisningarna avvaras, men fordonstillverkaren eller påbyggaren hålls ansvarig för att fordonsanvändaren tillhandahålls nödvändiga anvisningar för korrekt användning av kopplingsanordningen eller -komponenten. |
| --- | --- |

4.6

Instruktioner för montering och användning som är tillräckliga för att en kompetent person skall kunna montera och använda anordningen på riktigt sätt skall följa med varje kopplingsanordning – se även bilaga 7. Instruktionerna skall finnas på åtminstone det språk som används i det land där den säljs. Vad gäller anordningar och komponenter som tillhandahålls för originalmontering av en fordonstillverkare eller påbyggare, kan installationsanvisningarna avvaras, men fordonstillverkaren eller påbyggaren hålls ansvarig för att fordonsanvändaren tillhandahålls nödvändiga anvisningar för korrekt användning av kopplingsanordningen eller -komponenten.

| 4.7 | För anordningar eller komponenter av klass A, eller i förekommande fall klass S, för användning på släpvagnar med en största tillåten massa som är mindre än 3,5 ton, och som produceras av tillverkare som är fristående från fordonstillverkaren och där anordningarna eller komponenterna är avsedda för reservdelsmarknaden, skall kopplingens höjd och andra installationsegenskaper i samtliga fall verifieras av den typgodkännande myndigheten eller den tekniska tjänsten enligt bilaga 7, punkt 1. |
| --- | --- |

4.7

För anordningar eller komponenter av klass A, eller i förekommande fall klass S, för användning på släpvagnar med en största tillåten massa som är mindre än 3,5 ton, och som produceras av tillverkare som är fristående från fordonstillverkaren och där anordningarna eller komponenterna är avsedda för reservdelsmarknaden, skall kopplingens höjd och andra installationsegenskaper i samtliga fall verifieras av den typgodkännande myndigheten eller den tekniska tjänsten enligt bilaga 7, punkt 1.

| 4.8 | För extra förstärkta eller övriga ej standardiserade kopplingsanordningar eller -komponenter, klass S och klass T, skall de relevanta bestämmelserna i bilagorna 5, 6 och 7 för den närmaste standardiserade eller ej standardiserade anordningen eller komponenten användas. |
| --- | --- |

4.8

För extra förstärkta eller övriga ej standardiserade kopplingsanordningar eller -komponenter, klass S och klass T, skall de relevanta bestämmelserna i bilagorna 5, 6 och 7 för den närmaste standardiserade eller ej standardiserade anordningen eller komponenten användas.

5.   ANSÖKAN OM TYPGODKÄNNANDE FÖR ETT FORDON UTRUSTAT MED EN MEKANISK KOPPLINGSANORDNING ELLER -KOMPONENT

| 5.1 | Då en fordonstillverkare ansöker om godkännande för ett fordon utrustat med en mekanisk kopplingsanordning eller -komponent eller godkänner fordonet som dragfordon för något slag av släpvagn skall fordonstillverkaren, på anmodan av en officiellt erkänd sökande av typgodkännande för en mekanisk kopplingsanordning eller -komponent eller från en avtalsparts typgodkännande myndighet eller tekniska tjänst, villigt tillhandahålla den frågande eller myndigheten eller tekniska tjänsten sådan information som krävs enligt punkt 5.3 nedan, för att göra det möjligt för tillverkaren av en mekanisk kopplingsanordning eller -komponent att på ett riktigt sätt utforma och tillverka en mekanisk kopplingsanordning eller -komponent för detta fordon. Vid förfrågan från en officiellt erkänd sökande av typgodkännande av en mekanisk kopplingsanordning eller -komponent skall all information som anges i punkt 5.3 nedan, som finns hos den typgodkännande myndigheten ges till denna sökande. |
| --- | --- |

5.1

Då en fordonstillverkare ansöker om godkännande för ett fordon utrustat med en mekanisk kopplingsanordning eller -komponent eller godkänner fordonet som dragfordon för något slag av släpvagn skall fordonstillverkaren, på anmodan av en officiellt erkänd sökande av typgodkännande för en mekanisk kopplingsanordning eller -komponent eller från en avtalsparts typgodkännande myndighet eller tekniska tjänst, villigt tillhandahålla den frågande eller myndigheten eller tekniska tjänsten sådan information som krävs enligt punkt 5.3 nedan, för att göra det möjligt för tillverkaren av en mekanisk kopplingsanordning eller -komponent att på ett riktigt sätt utforma och tillverka en mekanisk kopplingsanordning eller -komponent för detta fordon. Vid förfrågan från en officiellt erkänd sökande av typgodkännande av en mekanisk kopplingsanordning eller -komponent skall all information som anges i punkt 5.3 nedan, som finns hos den typgodkännande myndigheten ges till denna sökande.

| 5.2 | Ansökan om typgodkännande för en fordonstyp vad gäller montering av en mekanisk kopplingsanordning eller -komponent skall inlämnas av fordonstillverkaren eller av hans vederbörligen godkända representant. |
| --- | --- |

5.2

Ansökan om typgodkännande för en fordonstyp vad gäller montering av en mekanisk kopplingsanordning eller -komponent skall inlämnas av fordonstillverkaren eller av hans vederbörligen godkända representant.

| 5.3 | Den skall åtföljas av följande information för att göra det möjligt för den typgodkännande myndigheten att fullborda den rapportmall som anges i bilaga 2. |
| --- | --- |

5.3

Den skall åtföljas av följande information för att göra det möjligt för den typgodkännande myndigheten att fullborda den rapportmall som anges i bilaga 2.

| 5.3.1 | En detaljerad beskrivning av fordonstypen och av den mekaniska kopplingsanordningen eller -komponenten och, vid anmodan av den typgodkännande myndigheten eller tekniska tjänsten, en kopia av typgodkännanderapporten för anordningen eller komponenten. |
| --- | --- |

5.3.1

En detaljerad beskrivning av fordonstypen och av den mekaniska kopplingsanordningen eller -komponenten och, vid anmodan av den typgodkännande myndigheten eller tekniska tjänsten, en kopia av typgodkännanderapporten för anordningen eller komponenten.

| 5.3.2 | Informationen skall även omfatta största tillåtna massa för dragfordonet och släpfordonet, fördelningen av dragfordonets största tillåtna massa mellan axlarna, de största tillåtna axelbelastningarna, den största tillåtna vertikala belastningen bak på dragfordonet och uppgifter om och/eller ritningar över monteringspunkter för installationen av anordningen eller komponenten och på alla extra förstärkningsplåtar, stödbalkar och så vidare, som krävs för säker montering av den mekaniska kopplingsanordningen eller -komponenten på dragfordonet. |
| --- | --- |

5.3.2

Informationen skall även omfatta största tillåtna massa för dragfordonet och släpfordonet, fördelningen av dragfordonets största tillåtna massa mellan axlarna, de största tillåtna axelbelastningarna, den största tillåtna vertikala belastningen bak på dragfordonet och uppgifter om och/eller ritningar över monteringspunkter för installationen av anordningen eller komponenten och på alla extra förstärkningsplåtar, stödbalkar och så vidare, som krävs för säker montering av den mekaniska kopplingsanordningen eller -komponenten på dragfordonet.

| 5.3.2.1 | Lastförhållandet vid vilket kopplingskulans höjd för fordon av kategori M1 skall mätas – se punkt 2 i bilaga 7, tillägg 1. |
| --- | --- |

5.3.2.1

Lastförhållandet vid vilket kopplingskulans höjd för fordon av kategori M1 skall mätas – se punkt 2 i bilaga 7, tillägg 1.

| 5.3.3 | Ritningar i tre exemplar, som är tillräckligt detaljerade för att man skall kunna identifiera anordningen eller komponenten och som anger hur den skall monteras på fordonet. Ritningarna skall utvisa platsen och det utrymme som är avsett för typgodkännandemärket och andra märkningar som anges i punkt 7. |
| --- | --- |

5.3.3

Ritningar i tre exemplar, som är tillräckligt detaljerade för att man skall kunna identifiera anordningen eller komponenten och som anger hur den skall monteras på fordonet. Ritningarna skall utvisa platsen och det utrymme som är avsett för typgodkännandemärket och andra märkningar som anges i punkt 7.

| 5.3.4 | En detaljerad teknisk beskrivning av anordningen eller komponenten, där typen och använda material särskilt anges. |
| --- | --- |

5.3.4

En detaljerad teknisk beskrivning av anordningen eller komponenten, där typen och använda material särskilt anges.

| 5.3.5 | En uppgift om de av värdena på D, Dc, S, V och U, som är tillämpliga, såsom de definieras i punkt 2.11. |
| --- | --- |

5.3.5

En uppgift om de av värdena på D, Dc, S, V och U, som är tillämpliga, såsom de definieras i punkt 2.11.

| 5.3.5.1 | De karakteristiska värdena skall vara minst lika stora som de som gäller för största tillåtna massor för dragfordon, släpvagn och fordonskombination. |
| --- | --- |

5.3.5.1

De karakteristiska värdena skall vara minst lika stora som de som gäller för största tillåtna massor för dragfordon, släpvagn och fordonskombination.

| 5.3.6 | Ett fordon, representativt för den typ som skall typgodkännas och utrustat med en mekanisk kopplingsanordning, skall inlämnas till den typgodkännande myndighet eller tekniska tjänst som även kan begära fler provexemplar av anordningen eller komponenten. |
| --- | --- |

5.3.6

Ett fordon, representativt för den typ som skall typgodkännas och utrustat med en mekanisk kopplingsanordning, skall inlämnas till den typgodkännande myndighet eller tekniska tjänst som även kan begära fler provexemplar av anordningen eller komponenten.

| 5.3.7 | Ett fordon som inte har alla för typen lämpliga komponenter kan accepteras om den sökande kan visa, på ett sätt som tillfredsställer den typgodkännande myndigheten eller tekniska tjänsten, att avsaknaden av komponenterna inte påverkar kontrollens resultat vad gäller bestämmelserna i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

5.3.7

Ett fordon som inte har alla för typen lämpliga komponenter kan accepteras om den sökande kan visa, på ett sätt som tillfredsställer den typgodkännande myndigheten eller tekniska tjänsten, att avsaknaden av komponenterna inte påverkar kontrollens resultat vad gäller bestämmelserna i dessa föreskrifter.

6.   ALLMÄNNA KRAV FÖR ETT FORDON UTRUSTAT MED EN MEKANISK KOPPLINGSANORDNING ELLER -KOMPONENT

| 6.1 | Den mekaniska kopplingsanordningen eller -komponenten som är monterad på ett fordon skall vara typgodkänd enligt bestämmelserna i punkterna 3 och 4 och bilagorna 5 och 6 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

6.1

Den mekaniska kopplingsanordningen eller -komponenten som är monterad på ett fordon skall vara typgodkänd enligt bestämmelserna i punkterna 3 och 4 och bilagorna 5 och 6 till dessa föreskrifter.

| 6.2 | Den mekaniska kopplingsanordningens eller komponentens installation skall uppfylla bestämmelserna i bilaga 7 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

6.2

Den mekaniska kopplingsanordningens eller komponentens installation skall uppfylla bestämmelserna i bilaga 7 till dessa föreskrifter.

| 6.3 | Bruksanvisningar skall tillhandahållas för användningen av kopplingsanordningen eller -komponenten, vilka skall innehålla alla särskilda driftsanvisningar som avviker från de som normalt hör till typen av kopplingsanordning eller -komponent och anvisningar för till- och frånkoppling vid olika användningssätt, till exempel, vid olika vinklar mellan dragfordonet och släpvagnen. Varje fordon skall åtföljas av dessa bruksanvisningar, vilka åtminstone skall finnas på det språk som används i det land där den försäljs. |
| --- | --- |

6.3

Bruksanvisningar skall tillhandahållas för användningen av kopplingsanordningen eller -komponenten, vilka skall innehålla alla särskilda driftsanvisningar som avviker från de som normalt hör till typen av kopplingsanordning eller -komponent och anvisningar för till- och frånkoppling vid olika användningssätt, till exempel, vid olika vinklar mellan dragfordonet och släpvagnen. Varje fordon skall åtföljas av dessa bruksanvisningar, vilka åtminstone skall finnas på det språk som används i det land där den försäljs.

7.   MÄRKNINGAR

| 7.1 | Typer av mekaniska kopplingsanordningar och -komponenter som inlämnats för typgodkännande skall vara märkta med tillverkarens, leverantörens eller den sökandes handelsnamn eller varumärke. |
| --- | --- |

7.1

Typer av mekaniska kopplingsanordningar och -komponenter som inlämnats för typgodkännande skall vara märkta med tillverkarens, leverantörens eller den sökandes handelsnamn eller varumärke.

| 7.2 | Det skall finnas ett tillräckligt stort utrymme för anbringande av det typgodkännandemärke som anges i punkt 8.5 och visas i bilaga 3. Utrymmet skall anges på ritningarna som nämns i punkt 3.2.2. |
| --- | --- |

7.2

Det skall finnas ett tillräckligt stort utrymme för anbringande av det typgodkännandemärke som anges i punkt 8.5 och visas i bilaga 3. Utrymmet skall anges på ritningarna som nämns i punkt 3.2.2.

| 7.3 | I anslutning till typgodkännandemärket som nämns i punkterna 7.2 och 8.5, skall den mekaniska kopplingsanordningen eller -komponenten märkas med kopplingsklass såsom anges i punkt 2.6 och de relevanta karakteristiska värdena såsom anges i punkt 2.11 och visas i bilaga 4. Platsen för dessa märkningar skall anges på ritningarna som nämns i punkt 3.2.2.
  De karakteristiska värdena behöver inte utmärkas om dessa värden anges av den klassificering som ges i dessa föreskrifter, t.ex. klasserna A50-1 till A50-5. |
| --- | --- |

7.3

I anslutning till typgodkännandemärket som nämns i punkterna 7.2 och 8.5, skall den mekaniska kopplingsanordningen eller -komponenten märkas med kopplingsklass såsom anges i punkt 2.6 och de relevanta karakteristiska värdena såsom anges i punkt 2.11 och visas i bilaga 4. Platsen för dessa märkningar skall anges på ritningarna som nämns i punkt 3.2.2.

De karakteristiska värdena behöver inte utmärkas om dessa värden anges av den klassificering som ges i dessa föreskrifter, t.ex. klasserna A50-1 till A50-5.

| 7.4 | Då den mekaniska kopplingsanordningen eller -komponenten är godkänd för alternativa karakteristiska värden för samma klass av koppling eller anordning, skall det högsta av de två alternativen utmärkas på anordningen eller komponenten. |
| --- | --- |

7.4

Då den mekaniska kopplingsanordningen eller -komponenten är godkänd för alternativa karakteristiska värden för samma klass av koppling eller anordning, skall det högsta av de två alternativen utmärkas på anordningen eller komponenten.

| 7.5 | Om användning av en mekanisk kopplingsanordning eller -komponent på något sätt är begränsad, exempelvis om den inte får användas tillsammans med styrkilar, skall den begränsningen utmärkas på anordningen eller komponenten. |
| --- | --- |

7.5

Om användning av en mekanisk kopplingsanordning eller -komponent på något sätt är begränsad, exempelvis om den inte får användas tillsammans med styrkilar, skall den begränsningen utmärkas på anordningen eller komponenten.

| 7.6 | Alla märkningar skall vara permanenta och lätt läsbara när anordningen eller komponenten är monterad på fordonet. |
| --- | --- |

7.6

Alla märkningar skall vara permanenta och lätt läsbara när anordningen eller komponenten är monterad på fordonet.

8.   TYPGODKÄNNANDE

| 8.1 | Om provexemplar av en typ av mekanisk kopplingsanordning eller -komponent uppfyller bestämmelserna i dessa föreskrifter, skall typgodkännande beviljas, förutsatt att bestämmelserna i punkt 10 har uppfyllts på ett tillfredsställande sätt. |
| --- | --- |

8.1

Om provexemplar av en typ av mekanisk kopplingsanordning eller -komponent uppfyller bestämmelserna i dessa föreskrifter, skall typgodkännande beviljas, förutsatt att bestämmelserna i punkt 10 har uppfyllts på ett tillfredsställande sätt.

| 8.2 | Ett typgodkännandenummer skall tilldelas varje godkänd typ. Dess första två siffror skall ange löpnumret på den senaste större tekniska ändringen av föreskriften vid utfärdandet av typgodkännandet. Samma avtalspart skall inte tilldela samma nummer för en annan typ av anordning eller komponent som nämns i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

8.2

Ett typgodkännandenummer skall tilldelas varje godkänd typ. Dess första två siffror skall ange löpnumret på den senaste större tekniska ändringen av föreskriften vid utfärdandet av typgodkännandet. Samma avtalspart skall inte tilldela samma nummer för en annan typ av anordning eller komponent som nämns i dessa föreskrifter.

| 8.3 | Rapporter om typgodkännande eller av utökning, avslag eller återkallande av typgodkännande eller upphörande produktion avseende en typ av mekanisk kopplingsanordning eller -komponent som är godkänd enligt dessa föreskrifter skall rapporteras till de avtalsslutande parterna i 1958 års avtal, som tillämpar dessa föreskrifter, med ett rapportformulär som överensstämmer med mallen i antingen bilaga 1 eller bilaga 2 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

8.3

Rapporter om typgodkännande eller av utökning, avslag eller återkallande av typgodkännande eller upphörande produktion avseende en typ av mekanisk kopplingsanordning eller -komponent som är godkänd enligt dessa föreskrifter skall rapporteras till de avtalsslutande parterna i 1958 års avtal, som tillämpar dessa föreskrifter, med ett rapportformulär som överensstämmer med mallen i antingen bilaga 1 eller bilaga 2 till dessa föreskrifter.

| 8.4 | Som tillägg till den märkning som föreskrivs i punkt 7.1 skall ett typgodkännandemärke, som beskrivs i punkt 8.5, placeras på det utrymme som nämns i punkt 7.2, på varje mekanisk kopplingsanordning eller -komponent som godkänts enligt dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

8.4

Som tillägg till den märkning som föreskrivs i punkt 7.1 skall ett typgodkännandemärke, som beskrivs i punkt 8.5, placeras på det utrymme som nämns i punkt 7.2, på varje mekanisk kopplingsanordning eller -komponent som godkänts enligt dessa föreskrifter.

| 8.5 | Typgodkännandemärket skall vara ett internationellt märke bestående av |
| --- | --- |

8.5

Typgodkännandemärket skall vara ett internationellt märke bestående av

| 8.5.1 | en cirkel som omger bokstaven ”E” följt av det särskilda landsnumret för landet som beviljat typgodkännande (5), |
| --- | --- |

8.5.1

en cirkel som omger bokstaven ”E” följt av det särskilda landsnumret för landet som beviljat typgodkännande (5),

| 8.5.2 | typgodkännandenumret som föreskrivs i punkt 8.2, |
| --- | --- |

8.5.2

typgodkännandenumret som föreskrivs i punkt 8.2,

| 8.5.3 | typgodkännandemärket och typgodkännandenumret skall utformas såsom visas i exemplet i bilaga 3. |
| --- | --- |

8.5.3

typgodkännandemärket och typgodkännandenumret skall utformas såsom visas i exemplet i bilaga 3.

9.   MODIFIERING AV DEN MEKANISKA KOPPLINGSANORDNINGEN ELLER -KOMPONENTEN ELLER AV FORDONET OCH UTÖKNING AV GODKÄNNANDE

| 9.1 | Varje ändring av typen av mekanisk kopplingsanordning eller -komponent, eller av fordonet såsom anges i punkt 2.10, skall rapporteras till den myndighet eller tekniska tjänst som beviljat godkännandet. Den typgodkännande myndigheten eller tekniska tjänsten kan då antingen |
| --- | --- |

9.1

Varje ändring av typen av mekanisk kopplingsanordning eller -komponent, eller av fordonet såsom anges i punkt 2.10, skall rapporteras till den myndighet eller tekniska tjänst som beviljat godkännandet. Den typgodkännande myndigheten eller tekniska tjänsten kan då antingen

| 9.1.1 | anse att ändringarna troligen inte har någon märkbar negativ inverkan och att anordningen, komponenten eller fordonet ändå uppfyller bestämmelserna, eller |
| --- | --- |

9.1.1

anse att ändringarna troligen inte har någon märkbar negativ inverkan och att anordningen, komponenten eller fordonet ändå uppfyller bestämmelserna, eller

| 9.1.2 | kräva ytterligare en provningsrapport. |
| --- | --- |

9.1.2

kräva ytterligare en provningsrapport.

| 9.2 | Bekräftelse eller avslag på ansökan, med angivande av ändringen, skall rapporteras på det sätt som anges i punkt 8.3 till de avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

9.2

Bekräftelse eller avslag på ansökan, med angivande av ändringen, skall rapporteras på det sätt som anges i punkt 8.3 till de avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter.

| 9.3 | Den typgodkännande myndighet eller tekniska tjänst som utfärdar utökningen av typgodkännande skall tilldela varje sådan utökning ett serienummer, och informera övriga avtalsparter, som tillämpar dessa föreskrifter, enligt det förfarande som anges i punkt 8.3. |
| --- | --- |

9.3

Den typgodkännande myndighet eller tekniska tjänst som utfärdar utökningen av typgodkännande skall tilldela varje sådan utökning ett serienummer, och informera övriga avtalsparter, som tillämpar dessa föreskrifter, enligt det förfarande som anges i punkt 8.3.

10.   FÖRFARANDEN FÖR PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

| 10.1 | Tillståndshavaren skall säkerställa att resultaten från provningarna avseende produktionsöverensstämmelse dokumenteras och att de bilagda dokumenten finns tillgängliga under en tid som fastställs genom överenskommelse med den godkännande myndigheten eller tekniska tjänsten. Denna tid skall inte vara längre än tio år räknat från den tidpunkt då produktionen definitivt avslutades. |
| --- | --- |

10.1

Tillståndshavaren skall säkerställa att resultaten från provningarna avseende produktionsöverensstämmelse dokumenteras och att de bilagda dokumenten finns tillgängliga under en tid som fastställs genom överenskommelse med den godkännande myndigheten eller tekniska tjänsten. Denna tid skall inte vara längre än tio år räknat från den tidpunkt då produktionen definitivt avslutades.

| 10.2 | Den typgodkännande myndighet eller tekniska tjänst som utfärdat typgodkännandet kan när som helst kontrollera de kontrollmetoder för överensstämmelse som används vid varje tillverkningsenhet. Normalt intervall för dessa kontroller skall vara två år. |
| --- | --- |

10.2

Den typgodkännande myndighet eller tekniska tjänst som utfärdat typgodkännandet kan när som helst kontrollera de kontrollmetoder för överensstämmelse som används vid varje tillverkningsenhet. Normalt intervall för dessa kontroller skall vara två år.

11.   PÅFÖLJD FÖR ICKE ÖVERENSSTÄMMANDE PRODUKTION

| 11.1 | Godkännande som beviljats med avseende på en typ av mekanisk kopplingsanordning eller -komponent enligt dessa föreskrifter kan återkallas om bestämmelserna inte uppfylls, eller om en anordning eller komponent med typgodkännandemärke inte överensstämmer med den godkända typen. |
| --- | --- |

11.1

Godkännande som beviljats med avseende på en typ av mekanisk kopplingsanordning eller -komponent enligt dessa föreskrifter kan återkallas om bestämmelserna inte uppfylls, eller om en anordning eller komponent med typgodkännandemärke inte överensstämmer med den godkända typen.

| 11.2 | Om en avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett typgodkännande som tidigare beviljats, skall avtalsparten genast rapportera detta till övriga avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av ett rapportformulär som överensstämmer med mallen antingen i bilaga 1 eller bilaga 2 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

11.2

Om en avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett typgodkännande som tidigare beviljats, skall avtalsparten genast rapportera detta till övriga avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av ett rapportformulär som överensstämmer med mallen antingen i bilaga 1 eller bilaga 2 till dessa föreskrifter.

12.   PRODUKTIONENS DEFINITIVA UPPHÖRANDE

| 12.1 | Om innehavaren av typgodkännandet helt upphör med tillverkningen av en typ av mekanisk kopplingsanordning eller -komponent som godkänts enligt dessa föreskrifter, skall denne underrätta den myndighet eller tekniska tjänst som beviljat typgodkännandet. Då myndigheten fått ett sådant meddelande skall myndigheten eller den tekniska tjänsten informera övriga parter till 1958 års avtal som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av ett rapportformulär som överensstämmer med mallen antingen i bilaga 1 eller bilaga 2 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

12.1

Om innehavaren av typgodkännandet helt upphör med tillverkningen av en typ av mekanisk kopplingsanordning eller -komponent som godkänts enligt dessa föreskrifter, skall denne underrätta den myndighet eller tekniska tjänst som beviljat typgodkännandet. Då myndigheten fått ett sådant meddelande skall myndigheten eller den tekniska tjänsten informera övriga parter till 1958 års avtal som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av ett rapportformulär som överensstämmer med mallen antingen i bilaga 1 eller bilaga 2 till dessa föreskrifter.

13.   ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

Tills Förenta nationerna generalsekreterare har meddelats annat, förklarar avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter och är medlemmar av europeiska gemenskapen (vid tiden för antagande av ändringar med löpnummer 01, Italien, Nederländerna, Belgien, Storbritannien, Luxemburg, Finland och Grekland) att, vad gäller mekaniska kopplingsanordningar och -komponenter de endast är bundna av skyldigheter gentemot avtalet, till vilket dessa föreskrifter är bifogade, med avseende på sådana anordningar och komponenter som är avsedda för fordon av andra kategorier än M1.

14.   NAMN OCH ADRESSER TILL DE TEKNISKA TJÄNSTER SOM ANSVARAR FÖR GODKÄNNANDEPROVNINGAR OCH TILL MYNDIGHETERNA

| 14.1 | De avtalsparter till 1958 års avtal som tillämpar dessa föreskrifter skall till FN:s sekretariat rapportera namn och adresser till de tekniska tjänster som ansvarar för typgodkännandeprovningar, liksom till de myndigheter som beviljar typgodkännande, till vilka intyg om typgodkännande, utökning, avslag, återkallande av typgodkännande eller produktionens definitiva upphörande, som utfärdas i annat land, skall skickas. |
| --- | --- |

14.1

De avtalsparter till 1958 års avtal som tillämpar dessa föreskrifter skall till FN:s sekretariat rapportera namn och adresser till de tekniska tjänster som ansvarar för typgodkännandeprovningar, liksom till de myndigheter som beviljar typgodkännande, till vilka intyg om typgodkännande, utökning, avslag, återkallande av typgodkännande eller produktionens definitiva upphörande, som utfärdas i annat land, skall skickas.

BILAGA 1

RAPPORT

(största format: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

BILAGA 2

RAPPORT

(största format: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

BILAGA 3

EXEMPEL PÅ TYPGODKÄNNANDEMÄRKETS UTSEENDE OCH PLACERING

Image

a ≥ 8 mm

Den mekaniska kopplingsanordning eller -komponent eller fordon som har ovanstående typgodkännandemärke är en anordning eller komponent som godkänts i Nederländerna med typgodkännandenummer 2439 och som uppfyller kraven i dessa föreskrifter med ändringar med löpnummer 01.

Anm.: Typgodkännandenumret och tilläggssymbolerna skall placeras nära cirkeln och antingen över eller under bokstaven ”E” eller till höger eller vänster om den. Siffrorna i typgodkännandenumret skall sitta på samma sida om bokstaven ”E” och vara vända åt samma håll. Användande av romerska siffror som typgodkännandenummer skall undvikas för att förhindra förväxling med andra symboler.

BILAGA 4

EXEMPEL PÅ UTFORMNINGEN AV MÄRKNINGEN AV DE KARAKTERISTISKA VÄRDENA

| 1. | Alla mekaniska kopplingsanordningar eller -komponenter skall märkas med anordningens eller komponentens klass. Dessutom skall det finnas en märkning som anger kapaciteten i form av karakteristiska värden enligt punkt 2.11 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

1.

Alla mekaniska kopplingsanordningar eller -komponenter skall märkas med anordningens eller komponentens klass. Dessutom skall det finnas en märkning som anger kapaciteten i form av karakteristiska värden enligt punkt 2.11 i dessa föreskrifter.

| 1.1 | Höjden på alla bokstäver och siffror skall vara minst lika stora som de i typgodkännandenumret, dvs. a/3 där a är 8 mm. |
| --- | --- |

1.1

Höjden på alla bokstäver och siffror skall vara minst lika stora som de i typgodkännandenumret, dvs. a/3 där a är 8 mm.

| 1.2 | De karakteristiska värdena som är tillämpliga för varje anordning eller komponent som skall märkas visas i tabellen nedan – se även punkt 7.3 i dessa föreskrifter.TABELL 1 – Relevanta karakteristiska värden som skall anges genom märkning för kopplingsanordningar och -komponenter











  Beskrivning av mekanisk kopplingsanordning eller -komponent: | Relevant karakteristiskt värde som skall anges |
| --- | --- | --- |
| Klass | D | Dc | S | U | V |
| Kopplingskulor och dragbeslag – se bilaga 5, punkt 1 till dessa föreskrifter | * | * | | * | | |
| Kopplingshuvuden | * | * | | * | | |
| Dragstångskopplingar | * | * | * | * | | * |
| Dragstångsöglor | * | * | * | * | | * |
| Dragstänger | * | * | * | * | | * |
| Dragbalkar | * | * | * | * | | * |
| Vändskivekopplingar | * | * | | | * | |
| Kopplingstappar för vändskivor | * | * | | | | |
| Monteringsplattor för vändskivor | * | * | | | * | |
| Krokkopplingar | * | * | * | * | | * |

1.2

TABELL 1 – Relevanta karakteristiska värden som skall anges genom märkning för kopplingsanordningar och -komponenter

Beskrivning av mekanisk kopplingsanordning eller -komponent:

Relevant karakteristiskt värde som skall anges

Klass

D

Dc

S

U

V

Kopplingskulor och dragbeslag – se bilaga 5, punkt 1 till dessa föreskrifter

*

*

*

Kopplingshuvuden

*

*

*

Dragstångskopplingar

*

*

*

*

*

Dragstångsöglor

*

*

*

*

*

Dragstänger

*

*

*

*

*

Dragbalkar

*

*

*

*

*

Vändskivekopplingar

*

*

*

Kopplingstappar för vändskivor

*

*

Monteringsplattor för vändskivor

*

*

*

Krokkopplingar

*

*

*

*

*

Exempel: C50-X D130 Dc90 S1000 V35 identifierar en ej standardiserad dragstångskoppling av klass C50-X med ett minsta D-värde på 130 kN, ett största tillåtet Dc-värde på 90 kN, en största tillåten statisk vertikalt anbringad massa på 1 000 kg och ett största tillåtet V-värde på 35 kN.

A50-X D20 S120 identifierar ett standardiserat dragbeslag med kulkoppling av klass A50-X med ett största D-värde på 20 kN och en största tillåten statisk vertikalt anbringad massa på 120 kg.

BILAGA 5

KRAV FÖR MEKANISKA KOPPLINGSANORDNINGAR ELLER -KOMPONENTER

1.   KOPPLINGSKULOR OCH DRAGBESLAG

Kraven som anges i punkterna 1.1 till 1.5 i denna bilaga skall tillämpas på alla kopplingskulor och dragbeslag av klass A. I punkt 1.6 anges ytterligare krav som skall uppfyllas av standardiserade 50 mm kopplingskulor med bultad fastsättning av flänstyp.

| 1.1 | Kopplingskulor av klass A skall överensstämma med figur 2 vad gäller yttre form och mått. |
| --- | --- |

1.1

Kopplingskulor av klass A skall överensstämma med figur 2 vad gäller yttre form och mått.

Image

| 1.2 | Dragbeslagets form och mått skall uppfylla fordonstillverkarens krav avseende fästpunkter och extra monteringsanordningar eller komponenter om sådana behövs. |
| --- | --- |

1.2

Dragbeslagets form och mått skall uppfylla fordonstillverkarens krav avseende fästpunkter och extra monteringsanordningar eller komponenter om sådana behövs.

| 1.3 | Löstagbara kopplingskulor: |
| --- | --- |

1.3

Löstagbara kopplingskulor:

| 1.3.1 | För löstagbara kopplingskulor eller komponenter som inte är fastsatta med bultar, till exempel klass A50-X, skall fästpunkten och låsanordningen vara utformad för positivt mekaniskt grepp. |
| --- | --- |

1.3.1

För löstagbara kopplingskulor eller komponenter som inte är fastsatta med bultar, till exempel klass A50-X, skall fästpunkten och låsanordningen vara utformad för positivt mekaniskt grepp.

| 1.3.2 | För löstagbara kopplingskulor eller komponenter som kan vara separat godkända för användning tillsammans med olika dragbeslag för olika fordonstillämpningar, till exempel klass A50-X, skall toleransen när en sådan kopplingskula är monterad i dragbeslaget vara det som föreskrivs i bilaga 7, figur 25. |
| --- | --- |

1.3.2

För löstagbara kopplingskulor eller komponenter som kan vara separat godkända för användning tillsammans med olika dragbeslag för olika fordonstillämpningar, till exempel klass A50-X, skall toleransen när en sådan kopplingskula är monterad i dragbeslaget vara det som föreskrivs i bilaga 7, figur 25.

| 1.4 | Kopplingskulor och dragbeslag skall klara provningarna som anges i bilaga 6, punkt 3.1. |
| --- | --- |

1.4

Kopplingskulor och dragbeslag skall klara provningarna som anges i bilaga 6, punkt 3.1.

| 1.5 | Tillverkare av dragbeslag skall i konstruktionen inbegripa fästpunkter vid vilka antingen sekundära kopplingar eller anordningar, som är nödvändiga för att släpvagnen skall stoppas automatiskt i händelse av frånkoppling av huvudkopplingen, kan fästas. Detta krav är nödvändigt för att fordonet skall uppfylla kraven i punkt 5.2.2.9 i FN/ECEs föreskrifter nr 13 – enhetliga bestämmelser avseende godkännande av fordon av kategorierna M, N och O med avseende på bromsning. |
| --- | --- |

1.5

Tillverkare av dragbeslag skall i konstruktionen inbegripa fästpunkter vid vilka antingen sekundära kopplingar eller anordningar, som är nödvändiga för att släpvagnen skall stoppas automatiskt i händelse av frånkoppling av huvudkopplingen, kan fästas. Detta krav är nödvändigt för att fordonet skall uppfylla kraven i punkt 5.2.2.9 i FN/ECEs föreskrifter nr 13 – enhetliga bestämmelser avseende godkännande av fordon av kategorierna M, N och O med avseende på bromsning.

| 1.5.1 | Fästpunkterna för en sekundär koppling och/eller säkerhetsvajer skall placeras så att den sekundära kopplingen eller säkerhetsvajern vid användning inte begränsar kopplingens normala rörelse eller påverkar det normala tröghetsbromssystemet.
  En enskild fästpunkt skall vara placerad inom 100 mm från ett vertikalplan som går genom kopplingsledens centrum. Om detta ej är möjligt, skall två fästpunkter tillhandahållas, en på varje sida av den vertikala centrumlinjen och på samma avstånd (högst 250 mm) från centrumlinjen. Fästpunkterna skall sitta så långt bak och så högt som möjligt. |
| --- | --- |

1.5.1

Fästpunkterna för en sekundär koppling och/eller säkerhetsvajer skall placeras så att den sekundära kopplingen eller säkerhetsvajern vid användning inte begränsar kopplingens normala rörelse eller påverkar det normala tröghetsbromssystemet.

En enskild fästpunkt skall vara placerad inom 100 mm från ett vertikalplan som går genom kopplingsledens centrum. Om detta ej är möjligt, skall två fästpunkter tillhandahållas, en på varje sida av den vertikala centrumlinjen och på samma avstånd (högst 250 mm) från centrumlinjen. Fästpunkterna skall sitta så långt bak och så högt som möjligt.

| 1.6 | Särskilda krav för standardiserade kopplingskulor och dragbeslag av flänstyp av klasserna A50-1 till och med A50-5. |
| --- | --- |

1.6

Särskilda krav för standardiserade kopplingskulor och dragbeslag av flänstyp av klasserna A50-1 till och med A50-5.

| 1.6.1 | Måtten på kopplingskulor och dragbeslag av flänstyp av klass A50-1 skall vara såsom anges i figur 3 och tabell 2. |
| --- | --- |

1.6.1

Måtten på kopplingskulor och dragbeslag av flänstyp av klass A50-1 skall vara såsom anges i figur 3 och tabell 2.

| 1.6.2 | Måtten på kopplingskulor och dragbeslag av flänstyp av klasserna A50-2, A50-3, A50-4 och A50-5 skall vara såsom anges i figur 4 och tabell 2. |
| --- | --- |

1.6.2

Måtten på kopplingskulor och dragbeslag av flänstyp av klasserna A50-2, A50-3, A50-4 och A50-5 skall vara såsom anges i figur 4 och tabell 2.

| 1.6.3 | Kopplingskulor och dragbeslag av flänstyp av klasserna A50-1 till och med A50-5 skall vara lämpliga och provade med avseende på de karakteristiska värden som anges i tabell 3.






  TABELL 2 – Mått på standardiserade kulkopplingar av flänstyp (mm), se figurerna 3 och 4









  Klass | A50-1 | A50-2, A50-4 | A50-3, A50-5 | Kommentarer |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| e1 | 90 | 83 | 120 | ±0,5 |
| e2 | — | 56 | 55 | ±0,5 |
| d2 | 17 | 10,5 | 15 | H13 |
| f | 130 | 110 | 155 | +6,0 - 0 |
| g | 50 | 85 | 90 | +6,0 - 0 |
| c | 15 | 15 | 15 | maxmått |
| l | 55 | 110 | 120 | ±5,0 |
| h | 70 | 80 | 80 | ±5,0 |

1.6.3

Kopplingskulor och dragbeslag av flänstyp av klasserna A50-1 till och med A50-5 skall vara lämpliga och provade med avseende på de karakteristiska värden som anges i tabell 3.

Image

Image

TABELL 2 – Mått på standardiserade kulkopplingar av flänstyp (mm), se figurerna 3 och 4

Klass

A50-1

A50-2, A50-4

A50-3, A50-5

Kommentarer

e1

90

83

120

±0,5

e2

—

56

55

±0,5

d2

17

10,5

15

H13

f

130

110

155

+6,0 - 0

g

50

85

90

+6,0 - 0

c

15

15

15

maxmått

l

55

110

120

±5,0

h

70

80

80

±5,0

TABELL 3 – Karakteristiska värden för standardiserade kulkopplingar av flänstyp

| Klass | A50-1 | A50-2 | A50-3 | A50-4 | A50-5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D | 17 | 20 | 30 | 20 | 30 |
| S | 120 | 120 | 120 | 150 | 150 |

Klass

A50-1

A50-2

A50-3

A50-4

A50-5

D

17

20

30

20

30

S

120

120

120

150

150

| D = | högsta D-värde (kN) |
| --- | --- |
| S = | största statiska vertikalt anbringade massa (kg) |

D =

högsta D-värde (kN)

S =

största statiska vertikalt anbringade massa (kg)

| 1.7. | Tillverkare av kulkopplingar och dragbeslag avsedda för reservdelsmarknaden och som är oberoende av fordonstillverkare skall vara medvetna om bestämmelserna för kopplingens rörlighet som anges i punkt 2 i denna bilaga och skall uppfylla tillämpliga bestämmelser i bilaga 7 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

1.7.

Tillverkare av kulkopplingar och dragbeslag avsedda för reservdelsmarknaden och som är oberoende av fordonstillverkare skall vara medvetna om bestämmelserna för kopplingens rörlighet som anges i punkt 2 i denna bilaga och skall uppfylla tillämpliga bestämmelser i bilaga 7 till dessa föreskrifter.

2.   KOPPLINGSHUVUDEN

| 2.1 | Kopplingshuvuden av klass B50 skall vara utformade så att de kan användas på ett säkert sätt tillsammans med de kopplingskulor som beskrivs i punkt 1 i denna bilaga och därvid bibehålla de föreskrivna egenskaperna.
  Kopplingshuvuden skall vara utformade på ett sådant sätt att en säker koppling säkerställs, även med hänsyn tagen till kopplingsanordningarnas slitage. |
| --- | --- |

2.1

Kopplingshuvuden av klass B50 skall vara utformade så att de kan användas på ett säkert sätt tillsammans med de kopplingskulor som beskrivs i punkt 1 i denna bilaga och därvid bibehålla de föreskrivna egenskaperna.

Kopplingshuvuden skall vara utformade på ett sådant sätt att en säker koppling säkerställs, även med hänsyn tagen till kopplingsanordningarnas slitage.

| 2.2 | Kopplingshuvuden skall klara de provningar som anges i bilaga 6, punkt 3.2. |
| --- | --- |

2.2

Kopplingshuvuden skall klara de provningar som anges i bilaga 6, punkt 3.2.

| 2.3 | Alla tilläggsanordningar (t.ex. bromsar, stabilisatorer, etc.) får inte ha någon negativ inverkan på den mekaniska förbindelsen. |
| --- | --- |

2.3

Alla tilläggsanordningar (t.ex. bromsar, stabilisatorer, etc.) får inte ha någon negativ inverkan på den mekaniska förbindelsen.

| 2.4 | När kopplingshuvudet inte sitter fast på fordonet, skall en rotation på minst 90o i det horisontella planet åt båda hållen från kulans centrumlinje vara möjlig vid den montering som beskrivs i punkt 1 i denna bilaga. Samtidigt skall en fri vertikal rörlighet på 20o medges över och under den horisontella centrumlinjen. Förutom den horisontella rörligheten på 90o skall även en vridning på 25o i båda riktningarna runt den horisontella axeln vara möjlig. Följande kombinationer av rörelser skall medges för alla horisontella vridningsvinklar:






  i) | En ± 15o vertikal rörelse och en ±25o vridning runt axeln. |
| --- | --- | --- |

2.4

När kopplingshuvudet inte sitter fast på fordonet, skall en rotation på minst 90o i det horisontella planet åt båda hållen från kulans centrumlinje vara möjlig vid den montering som beskrivs i punkt 1 i denna bilaga. Samtidigt skall en fri vertikal rörlighet på 20o medges över och under den horisontella centrumlinjen. Förutom den horisontella rörligheten på 90o skall även en vridning på 25o i båda riktningarna runt den horisontella axeln vara möjlig. Följande kombinationer av rörelser skall medges för alla horisontella vridningsvinklar:

i)

En ± 15o vertikal rörelse och en ±25o vridning runt axeln.

| ii) | En ± 10o vridning runt axeln och en ±20o vertikal rörelse. |
| --- | --- |

ii)

En ± 10o vridning runt axeln och en ±20o vertikal rörelse.

3.   DRAGSTÅNGSKOPPLINGAR

Kraven i punkterna 3.1 till 3.6 i denna bilaga skall tillämpas på alla dragstångskopplingar av klass C50. I punkt 3.7 förtecknas de ytterligare krav som skall uppfyllas av standardiserade dragstångskopplingar av klass C 50-1 till C 50-6.

| 3.1 | Belastningskrav – Alla dragstångskopplingar skall klara de provningar som anges i bilaga 6, punkt 3.3. |
| --- | --- |

3.1

Belastningskrav – Alla dragstångskopplingar skall klara de provningar som anges i bilaga 6, punkt 3.3.

| 3.2 | Lämpliga dragstångsöglor – Dragstångskopplingar av klass C50 skall vara kompatibla med dragstångsöglor av klass D50 och med kopplingar med de föreskrivna specifikationerna. |
| --- | --- |

3.2

Lämpliga dragstångsöglor – Dragstångskopplingar av klass C50 skall vara kompatibla med dragstångsöglor av klass D50 och med kopplingar med de föreskrivna specifikationerna.

3.3   Bygel

Dragstångskopplingar av klass C50 skall ha en bygel som är utformad så att en dragstångsögla som är riktigt utformad leds in i kopplingen.

Om bygeln, eller den del som håller den, kan vridas runt en lodrät axel, skall den återställas i normalläge automatiskt och på ett säkert sätt bibehållas i detta läge med kopplingslåset öppet, så att öglan på ett tillfredsställande sätt kan ledas rätt i kopplingsskedet.

Om bygeln, eller den del som håller den, kan vridas runt en tvärgående axel, skall den fästanordning som medger vridningen vara fastlåst i sitt normalläge genom ett låsningsmoment. Detta låsningsmoment skall vara tillräckligt för att hindra en vertikal kraft av 200 N från att slå fästanordningen ur dess normalläge, oavsett om denna kraft är uppåtriktad vid toppen av bygeln eller nedåtriktad på dess undersida. Låsningsmomentet skall vara större än det som skapas genom användning av manöverspaken som beskriv i punkt 3.6 i denna bilaga. Bygeln skall kunna återställas i normalläge manuellt. En bygel som kan vridas runt en tvärgående axel kan bara godkännas för anbringade massor S upp till 50 kg och V-värden upp till 5 kN.

Om bygeln eller den del som håller den kan vridas runt en längsgående axel, skall denna vridning stoppas av ett låsningsmoment av minst 100 Nm.

Minsta tillåtna storlek på bygeln beror på kopplingens D-värde:

D-värde ≤ 18 kN – bredd 150 mm, höjd 100 mm

D-värde > 18 kN≤25 kN – bredd 280 mm, höjd 170 mm

D-värde > 25 kN – bredd 360 mm, höjd 200 mm

Bygelns yttre hörn kan vara rundade.

Vad gäller dragstångskopplingar av klass C50-X är mindre byglar tillåtna om deras användning är begränsad till släpvagnar med centralaxel med en största tillåten massa av 3,5 ton, eller om användning av en sådan bygel som anges i tabellen ovan är omöjlig av tekniska orsaker. Dessutom är de tillåtna under särskilda omständigheter, t.ex. där det finns visuella hjälpmedel som ger ett säkert, automatiskt kopplingsförfarande, och i fall där användningsområdet är begränsat i typgodkännandet i enlighet med den information som anges av kopplingstillverkaren i det rapportformulär som visas i bilaga 1.

3.4   Minsta tillåtna rörlighet för den kopplade dragstångens ögla.

En dragstångsögla skall, när den är kopplad till en dragstångskoppling, men inte monterad på ett fordon, ha den rörlighet som anges nedan. Om en särskild fästanordning möjliggör vridningen (gäller endast dragstångskopplingar av klass C50-X), skall användningsområdet, som anges i rapportformuläret i bilaga 1, begränsas till att gälla endast i de fall som anges i bilaga 7, punkt 1.3.8.

| 3.4.1 | ± 90o horisontellt runt den vertikala axeln från fordonets längsgående axel – se figur 5. |
| --- | --- |

3.4.1

± 90o horisontellt runt den vertikala axeln från fordonets längsgående axel – se figur 5.

Image

| 3.4.2 | ± 20o vertikalt runt den tvärgående axeln från fordonets horisontalplan – se figur 6. |
| --- | --- |

3.4.2

± 20o vertikalt runt den tvärgående axeln från fordonets horisontalplan – se figur 6.

Image

| 3.4.3 | ± 25o axiell vridning runt den längsgående axeln från fordonets horisontalplan – se figur 7. |
| --- | --- |

3.4.3

± 25o axiell vridning runt den längsgående axeln från fordonets horisontalplan – se figur 7.

Image

| 3.5 | Låsning som förhindrar oönskad frånkoppling:
  Kopplingstappen skall i stängt läge vara låst genom två positiva mekaniska grepp som skall vara inbördes oberoende.
  Det skall finnas en mekanisk indikator som gör det lätt att utifrån se om kopplingsanordningen är i stängt och låst läge. Det skall gå att avgöra denna indikators läge med känseln, t.ex. i mörker.
  Den mekaniska indikatorn skall ange båda låsningsanordningarnas inkoppling (ett AND-villkor).
  Det är dock tillräckligt om indikatorn anger en av låsningsanordningarnas lägen, om det är en given konsekvens av konstruktionen att den andra anordningen är låst om den första är det. |
| --- | --- |

3.5

Låsning som förhindrar oönskad frånkoppling:

Kopplingstappen skall i stängt läge vara låst genom två positiva mekaniska grepp som skall vara inbördes oberoende.

Det skall finnas en mekanisk indikator som gör det lätt att utifrån se om kopplingsanordningen är i stängt och låst läge. Det skall gå att avgöra denna indikators läge med känseln, t.ex. i mörker.

Den mekaniska indikatorn skall ange båda låsningsanordningarnas inkoppling (ett AND-villkor).

Det är dock tillräckligt om indikatorn anger en av låsningsanordningarnas lägen, om det är en given konsekvens av konstruktionen att den andra anordningen är låst om den första är det.

3.6   Spakar för manövrering

Manöverspakar skall vara konstruerade för ett enkelt handhavande och vara rundade längst ut. Kopplingsanordningen får inte ha några vassa kanter eller ställen där användaren kan klämma sig och skadas vid manövreringen. Den kraft som krävs för att öppna kopplingen skall inte överstiga 250 N vinkelrätt mot spaken i dennas arbetsriktning, uppmätt utan dragstångsöglan.

| 3.7 | Särskilda krav för standardiserade dragstångskopplingar av klass C50-1 till C50-6. |
| --- | --- |

3.7

Särskilda krav för standardiserade dragstångskopplingar av klass C50-1 till C50-6.

| 3.7.1 | Dragstångsöglans svängning kring den tvärgående axeln skall åstadkommas genom bygelns sfäriska form (och inte genom typen av fästanordning). |
| --- | --- |

3.7.1

Dragstångsöglans svängning kring den tvärgående axeln skall åstadkommas genom bygelns sfäriska form (och inte genom typen av fästanordning).

| 3.7.2 | Plötsliga drag- och tryckbelastningar längs den längsgående axeln till följd av spelrummet mellan öglan och kopplingstappen skall dämpas med hjälp av en fjäder eller annan dämpningsanordning (utom vad gäller klass C50-1). |
| --- | --- |

3.7.2

Plötsliga drag- och tryckbelastningar längs den längsgående axeln till följd av spelrummet mellan öglan och kopplingstappen skall dämpas med hjälp av en fjäder eller annan dämpningsanordning (utom vad gäller klass C50-1).

| 3.7.3 | Anordningarna skall ha de mått som anges i figur 8 och tabell 4. |
| --- | --- |

3.7.3

Anordningarna skall ha de mått som anges i figur 8 och tabell 4.

| 3.7.4 | Kopplingarna skall vara provade och lämpliga med avseende på de karakteristiska värden som anges i tabell 5. |
| --- | --- |

3.7.4

Kopplingarna skall vara provade och lämpliga med avseende på de karakteristiska värden som anges i tabell 5.

| 3.7.5 | Kopplingen skall öppnas med hjälp av en spak intill denna (inte genom fjärrkontroll)



  TABELL 4 – Mått på standardiserade dragstångskopplingar (mm), se figur 8












  Klass | C50-1 | C50-2 | C50-3 | C50-4 | C50-5 | C50-6
  C50-7 | Kommentarer |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| e1 | 83 | 83 | 120 | 140 | 160 | 160 | ±0,5 |
| e2 | 56 | 56 | 55 | 80 | 100 | 100 | ±0,5 |
| d1 | — | 54 | 74 | 84 | 94 | 94 | maxmått |
| d2 | 10,5 | 10,5 | 15 | 17 | 21 | 21 | H13 |
| F | 110 | 110 | 155 | 180 | 200 | 200 | +6,0 - 0 |
| G | 85 | 85 | 90 | 120 | 140 | 140 | ±3,0 |
| A | 100 | 170 | 200 | 200 | 200 | 200 | +20,0 - 0 |
| B | 150 | 280 | 360 | 360 | 360 | 360 | +20,0 - 0 |
| C | 20 | 20 | 24 | 30 | 30 | 30 | maxmått |
| H | 150 | 190 | 265 | 265 | 265 | 265 | maxmått |
| l1 | — | 150 | 250 | 300 | 300 | 300 | maxmått |
| l2 | 150 | 300 | 330 | 330 | 330 | 330 | maxmått |
| l3 | 100 | 160 | 180 | 180 | 180 | 180 | ±20,0 |
| T | — | 15 | 20 | 35 | 35 | 35 | maxmått |

3.7.5

Kopplingen skall öppnas med hjälp av en spak intill denna (inte genom fjärrkontroll)

Image

TABELL 4 – Mått på standardiserade dragstångskopplingar (mm), se figur 8

Klass

C50-1

C50-2

C50-3

C50-4

C50-5

C50-6

C50-7

Kommentarer

e1

83

83

120

140

160

160

±0,5

e2

56

56

55

80

100

100

±0,5

d1

—

54

74

84

94

94

maxmått

d2

10,5

10,5

15

17

21

21

H13

F

110

110

155

180

200

200

+6,0 - 0

G

85

85

90

120

140

140

±3,0

A

100

170

200

200

200

200

+20,0 - 0

B

150

280

360

360

360

360

+20,0 - 0

C

20

20

24

30

30

30

maxmått

H

150

190

265

265

265

265

maxmått

l1

—

150

250

300

300

300

maxmått

l2

150

300

330

330

330

330

maxmått

l3

100

160

180

180

180

180

±20,0

T

—

15

20

35

35

35

maxmått

TABELL 5 – Karakteristiska värden för standardiserade dragstångskopplingar

| Klass | C50-1 | C50-2 | C50-3 | C50-4 | C50-5 | C50-6 | C50-7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D | 18 | 25 | 70 | 100 | 130 | 190 | 190 |
| Dc | 18 | 25 | 50 | 70 | 90 | 120 | 130 |
| S | 200 | 250 | 650 | 900 | 1 000 | 1 000 | 1 000 |
| V | 12 | 10 | 18 | 25 | 35 | 50 | 75 |

Klass

C50-1

C50-2

C50-3

C50-4

C50-5

C50-6

C50-7

D

18

25

70

100

130

190

190

Dc

18

25

50

70

90

120

130

S

200

250

650

900

1 000

1 000

1 000

V

12

10

18

25

35

50

75

| D = | högsta D-värde (kN) |
| --- | --- |
| Dc = | högsta D-värde (kN) för släpvagnar med centralaxel |
| S = | största statiska vertikala belastning på koppling (kg) |
| V = | högsta V-värde (kN) |

D =

högsta D-värde (kN)

Dc =

högsta D-värde (kN) för släpvagnar med centralaxel

S =

största statiska vertikala belastning på koppling (kg)

V =

högsta V-värde (kN)

4.   DRAGSTÅNGSÖGLOR

| 4.1 | Allmänna krav på dragstångsöglor av klass D50:
  Alla dragstångsöglor av klass D50 skall klara den provning som anges i bilaga 6, punkt 3.4.
  Dragstångsöglor av klass D50 är avsedda att användas tillsammans med dragstångskopplingar av klass C50. Dragstångsöglorna får inte vara vridbara axialt (eftersom motsvarande koppling är vridbar).
  Om en dragstångsögla av klass D50 är försedd med ett fodral, skall detta ha de mått som visas i figur 9 (ej tillåten för klass D50-C) eller figur 10.
  Fodralen får inte vara fastsvetsade i dragstångsöglorna.
  Dragstångsöglor av klass D50 skall ha de mått som anges i punkt 4.2. Formen på skaftet till dragstångsöglor av klass D50-X är inte fastställd, men på avståndet 210 mm från öglans centrum skall dess höjd ”h” och bredd ”b” falla inom de gränser som anges i tabell 6.






  TABELL 6 – Mått på dragstångsöglor av klasserna D50-A och D50-X, se figur 11







  Klass | h (mm) | b (mm) |
| --- | --- | --- | --- |
| D50-A | 65 +2/-1 | 60 +2/-1 |
| D50-X | 80 maxmått | 62 maxmått |

4.1

Allmänna krav på dragstångsöglor av klass D50:

Alla dragstångsöglor av klass D50 skall klara den provning som anges i bilaga 6, punkt 3.4.

Dragstångsöglor av klass D50 är avsedda att användas tillsammans med dragstångskopplingar av klass C50. Dragstångsöglorna får inte vara vridbara axialt (eftersom motsvarande koppling är vridbar).

Om en dragstångsögla av klass D50 är försedd med ett fodral, skall detta ha de mått som visas i figur 9 (ej tillåten för klass D50-C) eller figur 10.

Fodralen får inte vara fastsvetsade i dragstångsöglorna.

Dragstångsöglor av klass D50 skall ha de mått som anges i punkt 4.2. Formen på skaftet till dragstångsöglor av klass D50-X är inte fastställd, men på avståndet 210 mm från öglans centrum skall dess höjd ”h” och bredd ”b” falla inom de gränser som anges i tabell 6.

Image

Image

TABELL 6 – Mått på dragstångsöglor av klasserna D50-A och D50-X, se figur 11

Klass

h (mm)

b (mm)

D50-A

65 +2/-1

60 +2/-1

D50-X

80 maxmått

62 maxmått

TABELL 7 – Karakteristiska värden för standardiserade dragstångsöglor

| Klass | D | Dc | S | V |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| D50-A | 130 | 90 | 1 000 | 30 |
| D50-B | 130 | 90 | 1 000 | 25 |
| D50-C | 190 | 120 | 1 000 | 50 |
| D50-D | 190 | 130 | 1 000 | 75 |

Klass

D

Dc

S

V

D50-A

130

90

1 000

30

D50-B

130

90

1 000

25

D50-C

190

120

1 000

50

D50-D

190

130

1 000

75

| 4.2 | Särskilda krav för dragstångsöglor av klass D50-A: |
| --- | --- |

4.2

Särskilda krav för dragstångsöglor av klass D50-A:

| 4.2.1 | Dragstångsöglor av klass D50-A och D50-X skall ha de mått som visas i figur 11. |
| --- | --- |

4.2.1

Dragstångsöglor av klass D50-A och D50-X skall ha de mått som visas i figur 11.

Image

| 4.2.2 | Dragstångsöglor av klass D50-B skall ha de mått som visas i figur 12. |
| --- | --- |

4.2.2

Dragstångsöglor av klass D50-B skall ha de mått som visas i figur 12.

Image

| 4.2.3 | Dragstångsöglor av klasserna D50-C och D50-D skall ha de mått som visas i figur 13. |
| --- | --- |

4.2.3

Dragstångsöglor av klasserna D50-C och D50-D skall ha de mått som visas i figur 13.

Image

| 4.2.4 | Dragstångsöglor av klasserna D50-C och D50-D skall vara försedda med fodral utan öppning såsom visas i figur 10. |
| --- | --- |

4.2.4

Dragstångsöglor av klasserna D50-C och D50-D skall vara försedda med fodral utan öppning såsom visas i figur 10.

| 4.3 | Belastningsvärden för standardiserade dragstångsöglor
  Standardiserade dragstångsöglor och deras fastsättning skall vara provade och lämpliga vad avser de belastningar som anges i tabell 7. |
| --- | --- |

4.3

Belastningsvärden för standardiserade dragstångsöglor

Standardiserade dragstångsöglor och deras fastsättning skall vara provade och lämpliga vad avser de belastningar som anges i tabell 7.

| 4.4 | Allmänna krav för ringformade dragstångsöglor av klass L: |
| --- | --- |

4.4

Allmänna krav för ringformade dragstångsöglor av klass L:

| 4.4.1 | Ringformade dragstångsöglor av klass L är avsedda att användas tillsammans med krokkopplingar av klass K. |
| --- | --- |

4.4.1

Ringformade dragstångsöglor av klass L är avsedda att användas tillsammans med krokkopplingar av klass K.

| 4.4.2 | När de används tillsammans med krokkopplingar av klass K skall de uppfylla de krav på rörlighet som anges i punkt 10.2 i denna bilaga. |
| --- | --- |

4.4.2

När de används tillsammans med krokkopplingar av klass K skall de uppfylla de krav på rörlighet som anges i punkt 10.2 i denna bilaga.

| 4.4.3 | Ringformade dragstångsöglor av klass L skall ha de mått som anges i figur 14 och tabell 8. |
| --- | --- |

4.4.3

Ringformade dragstångsöglor av klass L skall ha de mått som anges i figur 14 och tabell 8.

Image

| 4.4.4 | Ringformade dragstångsöglor av klass L skall klara de provningar som anges i bilaga 6, punkt 3.4 och skall vara lämpliga för de karakteristiska värden som anges i tabell 9.TABELL 8 – Mått på ringformade dragstångsöglor av klass L – se figur 14 (mått i mm)











  Klass | L1 | L2 | L3 | L4 | L5 | Anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a | 68+1,6/-0,0 | 76,2 ±0,8 | 76,2 ±0,8 | 76,2 ±0,8 | 68+1,6/-0,0 | |
| b | 41,2 ±0,8 | 41,2 ±0,8 | 41,2 ±0,8 | 41,2 ±0,8 | 41,2 ±0,8 | |
| c | 70 | 65 | 65 | 65 | 70 | Minmått |

4.4.4

TABELL 8 – Mått på ringformade dragstångsöglor av klass L – se figur 14 (mått i mm)

Klass

L1

L2

L3

L4

L5

Anmärkningar

a

68+1,6/-0,0

76,2 ±0,8

76,2 ±0,8

76,2 ±0,8

68+1,6/-0,0

b

41,2 ±0,8

41,2 ±0,8

41,2 ±0,8

41,2 ±0,8

41,2 ±0,8

c

70

65

65

65

70

Minmått

TABELL 9 – Karakteristiska värden för ringformade dragstångsöglor av klass L

| Klass | L1 | L2 | L3 | L4 | L5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D kN | 30 | 70 | 100 | 130 | 180 |
| Dc kN | 27 | 54 | 70 | 90 | 120 |
| S kg | 200 | 700 | 950 | 1 000 | 1 000 |
| V kN | 12 | 18 | 25 | 35 | 50 |

Klass

L1

L2

L3

L4

L5

D kN

30

70

100

130

180

Dc kN

27

54

70

90

120

S kg

200

700

950

1 000

1 000

V kN

12

18

25

35

50

5.   DRAGSTÄNGER

| 5.1 | Dragstänger av klass E skall klara de provningar som beskrivs i bilaga 6, punkt 3.3. |
| --- | --- |

5.1

Dragstänger av klass E skall klara de provningar som beskrivs i bilaga 6, punkt 3.3.

| 5.2 | För att dragstången skall kunna kopplas till dragfordonet kan den förses med antingen ett kopplingshuvud enligt punkt 2 eller en dragstångsögla enligt punkt 4 i denna bilaga. Kopplingshuvudena och dragstångsöglorna kan fästas med skruvar, bultar eller genom svetsning. |
| --- | --- |

5.2

För att dragstången skall kunna kopplas till dragfordonet kan den förses med antingen ett kopplingshuvud enligt punkt 2 eller en dragstångsögla enligt punkt 4 i denna bilaga. Kopplingshuvudena och dragstångsöglorna kan fästas med skruvar, bultar eller genom svetsning.

| 5.3 | Anordningar för höjdjustering av dragstänger |
| --- | --- |

5.3

Anordningar för höjdjustering av dragstänger

| 5.3.1 | Dragstänger med gångjärn skall vara utrustade med en anordning för att anpassa höjden till kopplingsanordningen eller bygeln. Denna anordning skall vara konstruerad så att en person kan manövrera den utan verktyg eller andra hjälpmedel. |
| --- | --- |

5.3.1

Dragstänger med gångjärn skall vara utrustade med en anordning för att anpassa höjden till kopplingsanordningen eller bygeln. Denna anordning skall vara konstruerad så att en person kan manövrera den utan verktyg eller andra hjälpmedel.

| 5.3.2 | Anordningen skall kunna justera dragstångsöglan eller kulkopplingen minst 300 mm i höjdled uppåt och nedåt från horisontell position. Inom detta område skall dragstången vara justerbar, antingen steglöst eller i steg som inte överstiger 50 mm vid öglan eller kulkopplingen. |
| --- | --- |

5.3.2

Anordningen skall kunna justera dragstångsöglan eller kulkopplingen minst 300 mm i höjdled uppåt och nedåt från horisontell position. Inom detta område skall dragstången vara justerbar, antingen steglöst eller i steg som inte överstiger 50 mm vid öglan eller kulkopplingen.

| 5.3.3 | Anordningen för höjdjustering får inte påverka dragstångens rörlighet efter tillkoppling. |
| --- | --- |

5.3.3

Anordningen för höjdjustering får inte påverka dragstångens rörlighet efter tillkoppling.

| 5.3.4 | Anordningen för höjdjustering får inte påverka effekten av eventuellt bromssystem mot hopkörning. |
| --- | --- |

5.3.4

Anordningen för höjdjustering får inte påverka effekten av eventuellt bromssystem mot hopkörning.

| 5.4 | När dragstänger används i kombination med bromssystem mot hopkörning får inte avståndet mellan centrum av dragstångsöglan och slutet av dess fria skaft vara mindre än 200 mm i bromssystemets bromsläge. När skaftet är helt indraget får avståndet inte understiga 150 mm. |
| --- | --- |

5.4

När dragstänger används i kombination med bromssystem mot hopkörning får inte avståndet mellan centrum av dragstångsöglan och slutet av dess fria skaft vara mindre än 200 mm i bromssystemets bromsläge. När skaftet är helt indraget får avståndet inte understiga 150 mm.

| 5.5 | Dragstänger som används på släpvagnar med centralaxel skall ha minst hälften så stort tröghetsmoment mot sidokrafter som mot vertikala krafter. |
| --- | --- |

5.5

Dragstänger som används på släpvagnar med centralaxel skall ha minst hälften så stort tröghetsmoment mot sidokrafter som mot vertikala krafter.

6.   DRAGBALKAR

| 6.1 | Dragbalkar av klass F skall klara de provningar som beskrivs i punkt bilaga 6, punkt 3.3. |
| --- | --- |

6.1

Dragbalkar av klass F skall klara de provningar som beskrivs i punkt bilaga 6, punkt 3.3.

| 6.2 | Borrmönstret för montering av standardiserade dragstångskopplingar av klass C skall vara i enlighet med figur 15 och tabell 10 nedan. |
| --- | --- |

6.2

Borrmönstret för montering av standardiserade dragstångskopplingar av klass C skall vara i enlighet med figur 15 och tabell 10 nedan.

| 6.3 | Dragbalkar får inte svetsas fast i chassit, karosseriet eller annan del av fordonet.



  TABELL 10 – Monteringsmått för standardiserade dragstångskopplingar (mm) – se figur 15












  Klass | C50-1 | C50-2 | C50-3 | C50-4 | C50-5 | C50-6
  C50-7 | Anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| e1 | 83 | 83 | 120 | 140 | 160 | 160 | ±0,5 |
| e2 | 56 | 56 | 55 | 80 | 100 | 100 | ±0,5 |
| d1 | — | 55 | 75 | 85 | 95 | 95 | +1,0/-0,5 |
| d2 | 10,5 | 10,5 | 15 | 17 | 21 | 21 | H13 |
| T | — | 15 | 20 | 35 | 35 | 35 | maxmått |
| F | 120 | 120 | 165 | 190 | 210 | 210 | minmått |
| G | 95 | 95 | 100 | 130 | 150 | 150 | minmått |
| L1 | — | 200 | 300 | 400 | 400 | 400 | minmått |

6.3

Dragbalkar får inte svetsas fast i chassit, karosseriet eller annan del av fordonet.

Image

TABELL 10 – Monteringsmått för standardiserade dragstångskopplingar (mm) – se figur 15

Klass

C50-1

C50-2

C50-3

C50-4

C50-5

C50-6

C50-7

Anmärkningar

e1

83

83

120

140

160

160

±0,5

e2

56

56

55

80

100

100

±0,5

d1

—

55

75

85

95

95

+1,0/-0,5

d2

10,5

10,5

15

17

21

21

H13

T

—

15

20

35

35

35

maxmått

F

120

120

165

190

210

210

minmått

G

95

95

100

130

150

150

minmått

L1

—

200

300

400

400

400

minmått

7.   VÄNDSKIVEKOPPLINGAR OCH STYRKILAR

De krav som anges i punkterna 7.1 till 7.7 skall tillämpas på alla vändskivekopplingar av klass G50.

I punkt 7.9 anges de ytterligare krav som skall uppfyllas av standardiserade kopplingsanordningar.

Styrkilar skall uppfylla kraven i punkt 7.8.

| 7.1 | Lämpliga vändskivekopplingstappar
  Vändskivekopplingar av klass G50 skall vara konstruerade för att användas tillsammans med kopplingstappar av klass H50 och uppfylla de specifikationer som anges för dem vid användning tillsammans med sådana kopplingstappar. |
| --- | --- |

7.1

Lämpliga vändskivekopplingstappar

Vändskivekopplingar av klass G50 skall vara konstruerade för att användas tillsammans med kopplingstappar av klass H50 och uppfylla de specifikationer som anges för dem vid användning tillsammans med sådana kopplingstappar.

| 7.2 | Styranordningar
  Vändskivekopplingar skall vara utrustade med en styranordning som gör att kopplingstappen kopplas i och låses på ett säkert sätt. Ingångsbredden på styranordningen skall vara minst 350 mm för standardiserade 50 mm vändskivekopplingar (se figur 16).
  Ingångsbredden på styranordningen skall vara minst 250 mm för små, ej standardiserade vändskivekopplingar av klass G50-X med ett högsta D-värde på 25 kN.






  TABELL 11 – Mått på standardiserade vändskivekopplingar (mm), se figur 16











  Klass | G50-1 | G50-2 | G50-3 | G50-4 | G50-5 | G50-6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| H | 140-159 | 160-179 | 180-199 | 200-219 | 220-239 | 240-260 |

7.2

Styranordningar

Vändskivekopplingar skall vara utrustade med en styranordning som gör att kopplingstappen kopplas i och låses på ett säkert sätt. Ingångsbredden på styranordningen skall vara minst 350 mm för standardiserade 50 mm vändskivekopplingar (se figur 16).

Ingångsbredden på styranordningen skall vara minst 250 mm för små, ej standardiserade vändskivekopplingar av klass G50-X med ett högsta D-värde på 25 kN.

Image

Image

TABELL 11 – Mått på standardiserade vändskivekopplingar (mm), se figur 16

Klass

G50-1

G50-2

G50-3

G50-4

G50-5

G50-6

H

140-159

160-179

180-199

200-219

220-239

240-260

7.3   Minsta rörlighet för vändskivekopplingen

Med kopplingstappen tillkopplad, utan att vändskivekopplingen är fastsatt på ett fordon eller en monteringsplatta, men med hänsyn tagen till monteringsbultars påverkan, skall vändskivekopplingen tillåta följande samtidiga minsta värden för vridning av kopplingstappen:

| 7.3.1 | ± 90o runt den vertikala axeln (gäller inte vändskivekopplingar med positiv styrning). |
| --- | --- |

7.3.1

± 90o runt den vertikala axeln (gäller inte vändskivekopplingar med positiv styrning).

| 7.3.2 | ± 12o runt en horisontell axel vinkelrätt mot körriktningen. Denna vinkel gäller inte nödvändigtvis vid körning i terräng. |
| --- | --- |

7.3.2

± 12o runt en horisontell axel vinkelrätt mot körriktningen. Denna vinkel gäller inte nödvändigtvis vid körning i terräng.

| 7.3.3 | En vridning på ± 3o runt den längsgående axeln är tillåten. För en fullt pendlande vändskivekoppling får dock denna vinkel överskridas förutsatt att det finns möjlighet att låsa den för variationer över ± 3o. |
| --- | --- |

7.3.3

En vridning på ± 3o runt den längsgående axeln är tillåten. För en fullt pendlande vändskivekoppling får dock denna vinkel överskridas förutsatt att det finns möjlighet att låsa den för variationer över ± 3o.

7.4   Låsanordningar som förhindrar frånkoppling av vändskivekopplingar

Kopplingstappen skall i tillkopplat läge vara låst genom två låsningsanordningar med positiva mekaniska grepp som skall vara sinsemellan oberoende.

Den första låsanordningen skall låsas automatiskt vid tillkoppling, men den andra låsanordningen kan antingen vara automatisk eller manövreras för hand. Den andra låsanordningen kan vara utformad för att arbeta tillsammans med den första anordningen och tillhandahålla ett extra positivt mekaniskt grepp för den första anordningen. Det skall endast vara möjligt att låsa den andra anordningen om den första anordningen är låst.

Det skall inte vara möjligt för låsningsanordningarna att oavsiktligt lossas. Lossning skall kräva avsiktligt handlande av fordonets förare eller användare.

Kopplingens stängda och låsta läge skall anges visuellt av de mekaniska anordningarna och det skall vara möjligt att med känseln avgöra indikatorns läge, exempelvis för att möjliggöra att läget kontrolleras i mörker. Indikeringsanordningen skall visa låsningen för både den första och den andra låsanordningen. Det är dock tillräckligt att endast den ena indikeras om i detta fall låsningen av den andra anordningen är en samtidig och inbyggd egenskap på grund av utformningen.

7.5   Manöveranordningar eller frigöringsmekanismer

I tillkopplat läge skall manöveranordningarna eller frigöringsmekanismerna vara låsta, så att alla oförutsedda förändringar av deras lägen förhindras. Låsningssystemet skall vara sådant att det kräver positiva medvetna åtgärder för att frigöra låsningsanordningen för att kunna manövrera kopplingens frigöringsmekanism.

7.6   Ytbehandling

Kopplingsplattans och låsanordningens ytor skall vara ändamålsenliga för funktionen och noggrant utfrästa, smidda, gjutna eller pressade.

7.7   Belastningskrav

Alla vändskivekopplingar skall klara de provningar som anges i bilaga 6, punkt 3.7.

7.8   Styrkilar

| 7.8.1 | Måtten på styrkilar för positiv styrning av påhängsvagnar skall vara de som visas i figur 17. |
| --- | --- |

7.8.1

Måtten på styrkilar för positiv styrning av påhängsvagnar skall vara de som visas i figur 17.

Image

| 7.8.2 | Styrkilar skall kunna kopplas till och låsas på tillförlitligt sätt och skall monteras fjädrande. Fjädringens styrka skall vara sådan att en olastad påhängsvagn kan kopplas till och så att styrkilen ligger säkert an mot kopplingens sidor när påhängsvagnen är fullastad. Vändskivan skall kunna kopplas ifrån både när påhängsvagnen är i olastat och fullastat tillstånd. |
| --- | --- |

7.8.2

Styrkilar skall kunna kopplas till och låsas på tillförlitligt sätt och skall monteras fjädrande. Fjädringens styrka skall vara sådan att en olastad påhängsvagn kan kopplas till och så att styrkilen ligger säkert an mot kopplingens sidor när påhängsvagnen är fullastad. Vändskivan skall kunna kopplas ifrån både när påhängsvagnen är i olastat och fullastat tillstånd.

| 7.9 | Särskilda krav för standardiserade vändskivekopplingar: |
| --- | --- |

7.9

Särskilda krav för standardiserade vändskivekopplingar:

| 7.9.1 | Måtten skall vara de som anges i figur 16 och tabell 11. |
| --- | --- |

7.9.1

Måtten skall vara de som anges i figur 16 och tabell 11.

| 7.9.2 | De skall vara både lämpliga och provade för ett D-värde av 150 kN och ett U-värde av 20 ton. |
| --- | --- |

7.9.2

De skall vara både lämpliga och provade för ett D-värde av 150 kN och ett U-värde av 20 ton.

| 7.9.3 | Frånkoppling skall kunna ske med en spak direkt vid kopplingen. |
| --- | --- |

7.9.3

Frånkoppling skall kunna ske med en spak direkt vid kopplingen.

| 7.9.4 | De skall vara lämpliga för medstyrning av påhängsvagnar med hjälp av styrkilar – se punkt 7.8. |
| --- | --- |

7.9.4

De skall vara lämpliga för medstyrning av påhängsvagnar med hjälp av styrkilar – se punkt 7.8.

8.   VÄNDSKIVEKOPPLINGSTAPPAR

| 8.1 | Vändskivekopplingstappar av klass H50 (ISO 337) skall ha de mått som visas i figur 18. |
| --- | --- |

8.1

Vändskivekopplingstappar av klass H50 (ISO 337) skall ha de mått som visas i figur 18.

Image

| 8.2 | Kopplingstapparna skall klara de provningar som beskrivs i bilaga 6, punkt 3.9. |
| --- | --- |

8.2

Kopplingstapparna skall klara de provningar som beskrivs i bilaga 6, punkt 3.9.

9.   MONTERINGSPLATTOR

| 9.1 | Monteringsplattor av klass J för vändskivekopplingar skall vara försedda med runda monteringshål som är placerade såsom visas i figur 16a om de är avsedda för standardiserade vändskivekopplingar. Monteringshålen skall emellertid ha en diameter av 17 mm + 2,0 mm/-0,0 mm. Hålen skall vara runda, INTE avlånga (se figur 16a). |
| --- | --- |

9.1

Monteringsplattor av klass J för vändskivekopplingar skall vara försedda med runda monteringshål som är placerade såsom visas i figur 16a om de är avsedda för standardiserade vändskivekopplingar. Monteringshålen skall emellertid ha en diameter av 17 mm + 2,0 mm/-0,0 mm. Hålen skall vara runda, INTE avlånga (se figur 16a).

| 9.2 | Monteringsplattor för standardiserade vändskivor skall vara lämpliga för medstyrning av påhängsvagnar (med styrkilar). Monteringsplattor för icke standardiserade vändskivekopplingar som inte är lämpliga för medstyrning skall märkas på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

9.2

Monteringsplattor för standardiserade vändskivor skall vara lämpliga för medstyrning av påhängsvagnar (med styrkilar). Monteringsplattor för icke standardiserade vändskivekopplingar som inte är lämpliga för medstyrning skall märkas på lämpligt sätt.

| 9.3 | Monteringsplattor för vändskivekopplingar skall klara de provningar som beskrivs i bilaga 6, punkt 3.8. |
| --- | --- |

9.3

Monteringsplattor för vändskivekopplingar skall klara de provningar som beskrivs i bilaga 6, punkt 3.8.

10.   KROKKOPPLINGAR

| 10.1 | Allmänna krav för krokkopplingar av klass K: |
| --- | --- |

10.1

Allmänna krav för krokkopplingar av klass K:

| 10.1.1 | Alla krokkopplingar av klass K skall klara de provningar som anges i bilaga 6, punkt 3.5, och skall vara lämpliga för de karakteristiska värden som anges i tabell 13. |
| --- | --- |

10.1.1

Alla krokkopplingar av klass K skall klara de provningar som anges i bilaga 6, punkt 3.5, och skall vara lämpliga för de karakteristiska värden som anges i tabell 13.

| 10.1.2 | Krokkopplingar av klass K skall ha de mått som anges i figur 19 och tabell 12. Klasserna K1 till K4 är ej automatiska kopplingar endast för användning tillsammans med släpvagnar med tillåten största massa mindre än 3,5 ton och klasserna KA1 till KA3 är automatiska kopplingar. |
| --- | --- |

10.1.2

Krokkopplingar av klass K skall ha de mått som anges i figur 19 och tabell 12. Klasserna K1 till K4 är ej automatiska kopplingar endast för användning tillsammans med släpvagnar med tillåten största massa mindre än 3,5 ton och klasserna KA1 till KA3 är automatiska kopplingar.

Image

| 10.1.3 | En krokkoppling skall endast användas tillsammans med en ringformad dragstångsögla och när den används tillsammans med ringformad dragstångsögla skall kopplingen av klass K ha den rörlighet som anges i punkt 10.2 i denna bilaga. |
| --- | --- |

10.1.3

En krokkoppling skall endast användas tillsammans med en ringformad dragstångsögla och när den används tillsammans med ringformad dragstångsögla skall kopplingen av klass K ha den rörlighet som anges i punkt 10.2 i denna bilaga.

| 10.1.4 | En krokkoppling av klass K skall användas tillsammans med en ringformad ögla med ett spel, eller fri rörelse, av minst 3 mm och ett största spel av 5 mm när den är ny. Lämpliga dragstångsöglor skall anges av tillverkaren i det rapportformulär som anges i bilaga 1. |
| --- | --- |

10.1.4

En krokkoppling av klass K skall användas tillsammans med en ringformad ögla med ett spel, eller fri rörelse, av minst 3 mm och ett största spel av 5 mm när den är ny. Lämpliga dragstångsöglor skall anges av tillverkaren i det rapportformulär som anges i bilaga 1.

| 10.2 | En koppling av klass K skall, när den används tillsammans med en ringformad ögla av klass L men inte är monterad på fordonet, ha följande ej samtidiga rörelsevinklar – se även figur 19: |
| --- | --- |

10.2

En koppling av klass K skall, när den används tillsammans med en ringformad ögla av klass L men inte är monterad på fordonet, ha följande ej samtidiga rörelsevinklar – se även figur 19:

| 10.2.1 | ± 90o horisontellt runt kopplingens vertikala axel. |
| --- | --- |

10.2.1

± 90o horisontellt runt kopplingens vertikala axel.

| 10.2.2 | ± 40o vertikalt runt kopplingens horisontella tvärgående axel. |
| --- | --- |

10.2.2

± 40o vertikalt runt kopplingens horisontella tvärgående axel.

| 10.2.3 | ± 25o axiell vridning runt kopplingens längsgående centrumlinje. |
| --- | --- |

10.2.3

± 25o axiell vridning runt kopplingens längsgående centrumlinje.

| 10.3 | Automatiska krokkopplingar av klass K skall ha en bygel som är utformad så att dragstångsöglan leds in i kopplingen. |
| --- | --- |

10.3

Automatiska krokkopplingar av klass K skall ha en bygel som är utformad så att dragstångsöglan leds in i kopplingen.

| 10.4 | Låsning som förhindrar oönskad frånkoppling:
  Kopplingen skall i stängt läge vara låst genom två låsanordningar med positiva mekaniska grepp som skall vara sinsemellan oberoende.
  Det skall finnas en mekanisk indikator som gör det lätt synligt utifrån att kopplingsanordningen är i stängt och låst läge. Det skall gå att avgöra denna indikators läge med känseln, t.ex. i mörker.
  Den mekaniska indikatorn skall ange båda låsningsanordningarnas inkoppling (ett AND-villkor).
  Det är dock tillräckligt om indikatorn anger en av låsningsanordningarnas läge, om det är en given konsekvens av konstruktionen att den andra anordningen är låst om den första är det. |
| --- | --- |

10.4

Låsning som förhindrar oönskad frånkoppling:

Kopplingen skall i stängt läge vara låst genom två låsanordningar med positiva mekaniska grepp som skall vara sinsemellan oberoende.

Det skall finnas en mekanisk indikator som gör det lätt synligt utifrån att kopplingsanordningen är i stängt och låst läge. Det skall gå att avgöra denna indikators läge med känseln, t.ex. i mörker.

Den mekaniska indikatorn skall ange båda låsningsanordningarnas inkoppling (ett AND-villkor).

Det är dock tillräckligt om indikatorn anger en av låsningsanordningarnas läge, om det är en given konsekvens av konstruktionen att den andra anordningen är låst om den första är det.

10.5   Spakar för manövrering

Manöverspakar skall vara konstruerade för ett enkelt handhavande och vara rundade längst ut. Kopplingsanordningen får inte ha några vassa kanter eller ställen där användaren kan klämma sig och skadas vid manövreringen. Den kraft som krävs för att öppna kopplingen skall inte överstiga 250 N vinkelrätt mot spaken i dennas arbetsriktning, uppmätt utan dragstångsöglan.

TABELL 12 – Mått på krokkopplingar av klass K – se figur 19

| Klass | K1 | K2 | K3 | K4 | KA1 | KA2 | KA3 | Anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| e1 | — | 83 | 83 | 120 | 120 | 140 | 160 | ±0,5 |
| e2 | — | 56 | 56 | 55 | 55 | 80 | 100 | ±0,5 |
| e3 | 90 | — | — | — | — | — | — | ±0,5 |
| d2 | 17 | 10,5 | 10,5 | 15 | 15 | 17 | 21 | H13 |
| c | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | Minmått |
| f | 130 | 175 | 175 | 180 | 180 | 200 | 200 | Maxmått |
| g | 100 | 100 | 100 | 120 | 120 | 140 | 200 | Maxmått |
| a | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | +1,6/-0,0 |
| L1 | 120 | 120 | 120 | 120 | 250 | 300 | 300 | Maxmått |
| L2 | 74 | 74 | 63 | 74 | 90 | 90 | 90 | Maxmått |
| L3 | 110 | 130 | 130 | 150 | 150 | 200 | 200 | Maxmått |

Klass

K1

K2

K3

K4

KA1

KA2

KA3

Anmärkningar

e1

—

83

83

120

120

140

160

±0,5

e2

—

56

56

55

55

80

100

±0,5

e3

90

—

—

—

—

—

—

±0,5

d2

17

10,5

10,5

15

15

17

21

H13

c

3

3

3

3

3

3

3

Minmått

f

130

175

175

180

180

200

200

Maxmått

g

100

100

100

120

120

140

200

Maxmått

a

45

45

45

45

45

45

45

+1,6/-0,0

L1

120

120

120

120

250

300

300

Maxmått

L2

74

74

63

74

90

90

90

Maxmått

L3

110

130

130

150

150

200

200

Maxmått

TABELL 13 – Karakteristiska värden för krokkopplingar av klass K

| Klass | K1 | K2 | K3 | K4 | KA1 | KA2 | KA3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D kN | 17 | 20 | 20 | 25 | 70 | 100 | 130 |
| Dc kN | — | — | 17 | 20 | 54 | 70 | 90 |
| S kg | 120 | 120 | 200 | 250 | 700 | 900 | 1 000 |
| V kN | — | — | 10 | 10 | 18 | 25 | 35 |

Klass

K1

K2

K3

K4

KA1

KA2

KA3

D kN

17

20

20

25

70

100

130

Dc kN

—

—

17

20

54

70

90

S kg

120

120

200

250

700

900

1 000

V kN

—

—

10

10

18

25

35

11.   SÄRSKILDA KOPPLINGAR AV DRAGSTÅNGSTYP – KLASS T

| 11.1 | Särskilda kopplingar av dragstångstyp av klass T är avsedda att användas för särskilda fordonskombinationer, exempelvis biltransportfordon. Dessa fordon har en särskild uppbyggnad och kan kräva en särskild och ovanlig placering av kopplingen. |
| --- | --- |

11.1

Särskilda kopplingar av dragstångstyp av klass T är avsedda att användas för särskilda fordonskombinationer, exempelvis biltransportfordon. Dessa fordon har en särskild uppbyggnad och kan kräva en särskild och ovanlig placering av kopplingen.

| 11.2 | Kopplingar av klass T skall endast användas för släpvagnar med centralaxlar och denna begränsning skall anges på det rapportformulär som visas i bilaga 1. |
| --- | --- |

11.2

Kopplingar av klass T skall endast användas för släpvagnar med centralaxlar och denna begränsning skall anges på det rapportformulär som visas i bilaga 1.

| 11.3 | Kopplingar av klass T skall godkännas som hoppassade par och det skall inte vara möjligt att ta isär kopplingen, utom i en verkstad med hjälp av verktyg som normalt inte följer med fordonet. |
| --- | --- |

11.3

Kopplingar av klass T skall godkännas som hoppassade par och det skall inte vara möjligt att ta isär kopplingen, utom i en verkstad med hjälp av verktyg som normalt inte följer med fordonet.

| 11.4 | Kopplingar av klass T skall inte ha automatisk funktion. |
| --- | --- |

11.4

Kopplingar av klass T skall inte ha automatisk funktion.

| 11.5 | Kopplingar av klass T skall uppfylla de relevanta provningskraven som anges i bilaga 6, punkt 3.3, utom punkt 3.3.4. |
| --- | --- |

11.5

Kopplingar av klass T skall uppfylla de relevanta provningskraven som anges i bilaga 6, punkt 3.3, utom punkt 3.3.4.

| 11.6 | Följande minsta och samtidiga rörelsevinklar skall vara möjliga för kopplingen, när den inte är monterad på ett fordon, men är ihopsatt och i samma normala läge som den har när den är monterad på fordonet: |
| --- | --- |

11.6

Följande minsta och samtidiga rörelsevinklar skall vara möjliga för kopplingen, när den inte är monterad på ett fordon, men är ihopsatt och i samma normala läge som den har när den är monterad på fordonet:

| 11.6.1 | ± 90o horisontellt runt den vertikala axeln. |
| --- | --- |

11.6.1

± 90o horisontellt runt den vertikala axeln.

| 11.6.2 | ± 8o vertikalt runt den horisontella tvärgående axeln. |
| --- | --- |

11.6.2

± 8o vertikalt runt den horisontella tvärgående axeln.

| 11.6.3 | ± 3o axiell vridning runt den horisontella längsgående axeln. |
| --- | --- |

11.6.3

± 3o axiell vridning runt den horisontella längsgående axeln.

12.   ANORDNINGAR FÖR FJÄRRINDIKATION OCH FJÄRRKONTROLL

12.1   Allmänna krav

Anordningar för fjärrindikation och fjärrkontroll får användas endast tillsammans med automatiska kopplingsanordningar av klass C50-X och G50-X.

Anordningar för fjärrindikation och fjärrkontroll får inte störa den minsta tillåtna rörligheten för tillkopplade dragstångsöglor eller tillkopplade påhängsvagnar. De skall vara permanent anslutna till fordonet.

Alla anordningar för fjärrindikation och -manövrering skall provas och godkännas tillsammans med kopplings-, manövrerings- och överföringsanordningarna.

12.2   Fjärrindikation

| 12.2.1 | Vid automatiska kopplingsförfaranden skall en anordning för fjärrindikation visa att kopplingen är stängd och dubbelt låst på ett optiskt sätt enligt punkt 12.2.2.. Dessutom kan det öppna läget indikeras enligt punkt 12.2.3.
  Fjärrindikationsanordningen skall aktiveras och återställas automatiskt vid varje öppning och stängning av kopplingen. |
| --- | --- |

12.2.1

Vid automatiska kopplingsförfaranden skall en anordning för fjärrindikation visa att kopplingen är stängd och dubbelt låst på ett optiskt sätt enligt punkt 12.2.2.. Dessutom kan det öppna läget indikeras enligt punkt 12.2.3.

Fjärrindikationsanordningen skall aktiveras och återställas automatiskt vid varje öppning och stängning av kopplingen.

| 12.2.2 | Förändringen från öppet till stängt och dubbelt låst läge skall visas genom en grön signal. |
| --- | --- |

12.2.2

Förändringen från öppet till stängt och dubbelt låst läge skall visas genom en grön signal.

| 12.2.3 | Om öppet eller olåst läge visas, skall detta ske genom en röd signal. |
| --- | --- |

12.2.3

Om öppet eller olåst läge visas, skall detta ske genom en röd signal.

| 12.2.4 | Vid fullbordad automatisk låsning skall fjärrindikatorn signalera att kopplingstappen nått slutläget och är dubbelt låst. |
| --- | --- |

12.2.4

Vid fullbordad automatisk låsning skall fjärrindikatorn signalera att kopplingstappen nått slutläget och är dubbelt låst.

| 12.2.5 | Inget fel i systemet för fjärrindikation får medföra att signalen för stängt och låst läge visas trots att kopplingstappen i verkligheten inte nått slutläget. |
| --- | --- |

12.2.5

Inget fel i systemet för fjärrindikation får medföra att signalen för stängt och låst läge visas trots att kopplingstappen i verkligheten inte nått slutläget.

| 12.2.6 | Om någon av de två låsanordningarna kopplas ur skall den gröna signalen slockna och den röda (om sådan finns) tändas. |
| --- | --- |

12.2.6

Om någon av de två låsanordningarna kopplas ur skall den gröna signalen slockna och den röda (om sådan finns) tändas.

| 12.2.7 | Det skall även finnas mekaniska indikatorer vid kopplingsanordningen. |
| --- | --- |

12.2.7

Det skall även finnas mekaniska indikatorer vid kopplingsanordningen.

| 12.2.8 | Det skall vara möjligt att stänga av indikatorn under normal körning, så att inte föraren distraheras i onödan, men denna skall automatiskt återaktiveras nästa gång kopplingen öppnas eller stängs – se punkt 12.2.1. |
| --- | --- |

12.2.8

Det skall vara möjligt att stänga av indikatorn under normal körning, så att inte föraren distraheras i onödan, men denna skall automatiskt återaktiveras nästa gång kopplingen öppnas eller stängs – se punkt 12.2.1.

| 12.2.9 | Indikatorns visning och reglage skall placeras så att de är tydligt och permanent urskiljbara inom förarens synfält. |
| --- | --- |

12.2.9

Indikatorns visning och reglage skall placeras så att de är tydligt och permanent urskiljbara inom förarens synfält.

12.3   Fjärrkontroll

| 12.3.1 | Om en fjärrkontroll, enligt punkt 2.8 i dessa föreskrifter, finns skall det också finnas en anordning för fjärrindikation enligt punkt 12.2 som åtminstone anger om kopplingen är öppen. |
| --- | --- |

12.3.1

Om en fjärrkontroll, enligt punkt 2.8 i dessa föreskrifter, finns skall det också finnas en anordning för fjärrindikation enligt punkt 12.2 som åtminstone anger om kopplingen är öppen.

| 12.3.2 | Det skall finnas ett särskilt reglage (huvudreglage, spak eller ventil) som öppnar eller stänger kopplingsanordningen genom fjärrmanövrering. Om huvudreglaget inte sitter inne i förarhytten skall det vara låsbart eller placerat så att obehöriga personer inte har tillgång till det. Manövrering av kopplingen från förarhytten får bara ske om oavsiktlig manövrering förebyggts, t.ex. genom tvåhandsgrepp.
  Det skall gå att avgöra om öppning av kopplingsanordningen genom fjärrmanövrering fullgjorts eller ej. |
| --- | --- |

12.3.2

Det skall finnas ett särskilt reglage (huvudreglage, spak eller ventil) som öppnar eller stänger kopplingsanordningen genom fjärrmanövrering. Om huvudreglaget inte sitter inne i förarhytten skall det vara låsbart eller placerat så att obehöriga personer inte har tillgång till det. Manövrering av kopplingen från förarhytten får bara ske om oavsiktlig manövrering förebyggts, t.ex. genom tvåhandsgrepp.

Det skall gå att avgöra om öppning av kopplingsanordningen genom fjärrmanövrering fullgjorts eller ej.

| 12.3.3 | Om fjärrmanövrering innebär att kopplingen öppnas genom påverkan utifrån, skall föraren kunna se under vilka förutsättningar yttre påverkan kan öppna kopplingen. Detta är dock inte nödvändigt om möjligheten till påverkan utifrån endast finns medan fjärrmanövrering pågår. |
| --- | --- |

12.3.3

Om fjärrmanövrering innebär att kopplingen öppnas genom påverkan utifrån, skall föraren kunna se under vilka förutsättningar yttre påverkan kan öppna kopplingen. Detta är dock inte nödvändigt om möjligheten till påverkan utifrån endast finns medan fjärrmanövrering pågår.

| 12.3.4 | Om manövreringsanordningen för öppning av kopplingen genom fjärrkontroll är monterad utanpå fordonet skall det vara fritt synfält genom utrymmet mellan de två fordonen, men det skall inte vara nödvändigt att gå in i detta utrymme för att manövrera anordningen. |
| --- | --- |

12.3.4

Om manövreringsanordningen för öppning av kopplingen genom fjärrkontroll är monterad utanpå fordonet skall det vara fritt synfält genom utrymmet mellan de två fordonen, men det skall inte vara nödvändigt att gå in i detta utrymme för att manövrera anordningen.

| 12.3.5 | Ett enskilt misstag i manövreringen eller ett enskilt fel på systemet får inte kunna leda till att kopplingen öppnas under färd. Alla fel i systemet skall indikeras omedelbart, eller visa sig vid nästa försök till manövrering, t.ex. genom funktionsoduglighet. |
| --- | --- |

12.3.5

Ett enskilt misstag i manövreringen eller ett enskilt fel på systemet får inte kunna leda till att kopplingen öppnas under färd. Alla fel i systemet skall indikeras omedelbart, eller visa sig vid nästa försök till manövrering, t.ex. genom funktionsoduglighet.

| 12.3.6 | Vid fel på fjärrkontrollen skall det finnas möjlighet att öppna kopplingen på ytterligare minst ett annat sätt i nödfall. Om detta kräver att ett verktyg används skall detta verktyg ingå i fordonets verktygslåda. De krav som anges i punkt 3.6 i denna bilaga är inte tillämpliga på spakar som bara är avsedda att användas för att öppna kopplingen i nödfall. |
| --- | --- |

12.3.6

Vid fel på fjärrkontrollen skall det finnas möjlighet att öppna kopplingen på ytterligare minst ett annat sätt i nödfall. Om detta kräver att ett verktyg används skall detta verktyg ingå i fordonets verktygslåda. De krav som anges i punkt 3.6 i denna bilaga är inte tillämpliga på spakar som bara är avsedda att användas för att öppna kopplingen i nödfall.

| 12.3.7 | Reglagen och indikatorerna för fjärrkontrollanordningarna skall vara varaktigt och tydligt märkta. |
| --- | --- |

12.3.7

Reglagen och indikatorerna för fjärrkontrollanordningarna skall vara varaktigt och tydligt märkta.

BILAGA 6

PROVNING AV MEKANISKA KOPPLINGSANORDNINGAR ELLER -KOMPONENTER

1.   ALLMÄNNA KRAV FÖR PROVNING

| 1.1. | Provexemplar av kopplingsanordningar skall genomgå hållfasthets- och funktionsprovningar. Den typgodkännande myndigheten eller tekniska tjänsten får dock göra avkall på hållfasthetprovningen om en produkt är så pass enkelt konstruerad att kontroll kan göras på teoretisk väg. Teoretiska kontroller kan utföras för att fastställa förhållandena för sämsta fall. Under alla omständigheter skall teoretiska kontroller ge lika tillförlitliga resultat som dynamiska eller statiska provningar. I tveksamma fall skall resultaten från fysiska provningar gälla.
  Se även punkt 4.8 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

1.1.

Provexemplar av kopplingsanordningar skall genomgå hållfasthets- och funktionsprovningar. Den typgodkännande myndigheten eller tekniska tjänsten får dock göra avkall på hållfasthetprovningen om en produkt är så pass enkelt konstruerad att kontroll kan göras på teoretisk väg. Teoretiska kontroller kan utföras för att fastställa förhållandena för sämsta fall. Under alla omständigheter skall teoretiska kontroller ge lika tillförlitliga resultat som dynamiska eller statiska provningar. I tveksamma fall skall resultaten från fysiska provningar gälla.

Se även punkt 4.8 i dessa föreskrifter.

| 1.2. | För kopplingsanordningar skall hållfastheten verifieras med dynamiska provningar (utmattningsprovning). I vissa fall kan ytterligare statiska provningar vara nödvändiga (se punkt 3 i denna bilaga). |
| --- | --- |

1.2.

För kopplingsanordningar skall hållfastheten verifieras med dynamiska provningar (utmattningsprovning). I vissa fall kan ytterligare statiska provningar vara nödvändiga (se punkt 3 i denna bilaga).

| 1.3. | Den dynamiska provningen skall genomföras med ungefär sinusformad belastning (växlande och/eller pulserande) med ett antal belastningscykler som avpassas efter materialet. Inga sprickor eller brott får då uppstå. |
| --- | --- |

1.3.

Den dynamiska provningen skall genomföras med ungefär sinusformad belastning (växlande och/eller pulserande) med ett antal belastningscykler som avpassas efter materialet. Inga sprickor eller brott får då uppstå.

| 1.4. | De föreskrivna statiska provningarna får bara ge upphov till lättare varaktig formförändring. Om inte annat anges får den kvarstående, plastiska formförändringen när belastningen upphört inte överstiga 10 % av den under provningen uppmätta maximala formförändringen. Om deformationsmätningarna vid provningen utsätter provaren för risker behöver denna del av den statiska provningen inte utföras, under förutsättning att samma parameter kontrolleras vid andra provningar, såsom vid de dynamiska provningarna. |
| --- | --- |

1.4.

De föreskrivna statiska provningarna får bara ge upphov till lättare varaktig formförändring. Om inte annat anges får den kvarstående, plastiska formförändringen när belastningen upphört inte överstiga 10 % av den under provningen uppmätta maximala formförändringen. Om deformationsmätningarna vid provningen utsätter provaren för risker behöver denna del av den statiska provningen inte utföras, under förutsättning att samma parameter kontrolleras vid andra provningar, såsom vid de dynamiska provningarna.

| 1.5. | De antagna belastningarna vid de dynamiska provningarna baseras på den horisontella kraften i fordonets längsgående axel och den vertikala kraftkomponenten. Moment och horisontella kraftkomponenter som är vinkelräta mot fordonets längsgående axel beaktas inte, förutsatt att de är av mindre betydelse.
  Om extra krafter eller moment orsakas av kopplingsanordningens konstruktion, eller av det sätt kopplingsanordning eller kompletterande utrustning (stabilisatorer, länkkopplingssystem, etc.) sätts fast på fordonet, har den typgodkännande myndigheten eller den tekniska tjänsten rätt att kräva ytterligare provning.
  Den horisontella kraftkomponenten i fordonets längsgående axel motsvaras av en teoretiskt bestämd referenskraft, nämligen D- eller Dc-värdet. Den vertikala kraftkomponenten motsvaras, där så är tillämpligt, av den statiska vertikala belastningen S i kopplingspunkten och den antagna vertikala belastningen V, eller av den statiska vertikala belastningen U vad avser vändskivekopplingar. |
| --- | --- |

1.5.

De antagna belastningarna vid de dynamiska provningarna baseras på den horisontella kraften i fordonets längsgående axel och den vertikala kraftkomponenten. Moment och horisontella kraftkomponenter som är vinkelräta mot fordonets längsgående axel beaktas inte, förutsatt att de är av mindre betydelse.

Om extra krafter eller moment orsakas av kopplingsanordningens konstruktion, eller av det sätt kopplingsanordning eller kompletterande utrustning (stabilisatorer, länkkopplingssystem, etc.) sätts fast på fordonet, har den typgodkännande myndigheten eller den tekniska tjänsten rätt att kräva ytterligare provning.

Den horisontella kraftkomponenten i fordonets längsgående axel motsvaras av en teoretiskt bestämd referenskraft, nämligen D- eller Dc-värdet. Den vertikala kraftkomponenten motsvaras, där så är tillämpligt, av den statiska vertikala belastningen S i kopplingspunkten och den antagna vertikala belastningen V, eller av den statiska vertikala belastningen U vad avser vändskivekopplingar.

| 1.6 | De karakteristiska värdena D, S, V och U, på vilka provningen grundas och som definieras i punkt 2.11 i dessa föreskrifter, skall hämtas från tillverkarens information som anges i ansökan om typgodkännande – se rapportformulären som visas i bilagorna 1 och 2. |
| --- | --- |

1.6

De karakteristiska värdena D, S, V och U, på vilka provningen grundas och som definieras i punkt 2.11 i dessa föreskrifter, skall hämtas från tillverkarens information som anges i ansökan om typgodkännande – se rapportformulären som visas i bilagorna 1 och 2.

| 1.7 | Alla positiva låsanordningar, som hålls på plats av fjäderkraft, skall bibehålla sitt låsta läge när de utsätts för en kraft i den minst fördelaktiga riktningen, som är tre gånger större än låsmekanismens massa. |
| --- | --- |

1.7

Alla positiva låsanordningar, som hålls på plats av fjäderkraft, skall bibehålla sitt låsta läge när de utsätts för en kraft i den minst fördelaktiga riktningen, som är tre gånger större än låsmekanismens massa.

2.   PROVNINGSFÖRFARANDEN

| 2.1 | Vid dynamisk och statisk provning skall provexemplaret placeras i en lämplig provningsbänk och tillföras belastningen med lämpliga medel, så att inga ytterligare krafter eller moment tillförs utöver den angivna provningskraften. Vid alternerande provningar får kraftens riktning inte avvika från den angivna med mer än högst ± 1o. Vid pulserande eller statiska provningar skall vinkeln ställas in efter den maximala provningskraften. Detta kräver normalt en led vid den punkt där kraften anbringas (d.v.s. i kopplingspunkten) och ännu en led på lämpligt avstånd från den punkten. |
| --- | --- |

2.1

Vid dynamisk och statisk provning skall provexemplaret placeras i en lämplig provningsbänk och tillföras belastningen med lämpliga medel, så att inga ytterligare krafter eller moment tillförs utöver den angivna provningskraften. Vid alternerande provningar får kraftens riktning inte avvika från den angivna med mer än högst ± 1o. Vid pulserande eller statiska provningar skall vinkeln ställas in efter den maximala provningskraften. Detta kräver normalt en led vid den punkt där kraften anbringas (d.v.s. i kopplingspunkten) och ännu en led på lämpligt avstånd från den punkten.

| 2.2 | Provningsfrekvensen får inte överstiga 35 Hz. Den valda frekvensen skall vara väl avskild från resonansfrekvenser som orsakas av provningsuppställningen eller provningsutrustningen. Vid asynkron provning skall frekvenserna för de två kraftkomponenterna ligga mellan cirka 1 % och högst 3 % från varandra. För kopplingsanordningar i stål skall antalet belastningscykler vara 2 × 106. För anordningar i andra material kan fler belastningscykler vara nödvändiga. Vid provning av benägenhet till sprickbildning skall färgpenetrationsmetoden eller likvärdig metod användas. |
| --- | --- |

2.2

Provningsfrekvensen får inte överstiga 35 Hz. Den valda frekvensen skall vara väl avskild från resonansfrekvenser som orsakas av provningsuppställningen eller provningsutrustningen. Vid asynkron provning skall frekvenserna för de två kraftkomponenterna ligga mellan cirka 1 % och högst 3 % från varandra. För kopplingsanordningar i stål skall antalet belastningscykler vara 2 × 106. För anordningar i andra material kan fler belastningscykler vara nödvändiga. Vid provning av benägenhet till sprickbildning skall färgpenetrationsmetoden eller likvärdig metod användas.

| 2.3 | Vid pulserande provning skall provningskraften variera mellan den maximala provningskraften och en lägre minsta provningskraft, som inte behöver vara större än 5 % av den maximala provningskraften om inget annat anges i de särskilda kraven för provningen. |
| --- | --- |

2.3

Vid pulserande provning skall provningskraften variera mellan den maximala provningskraften och en lägre minsta provningskraft, som inte behöver vara större än 5 % av den maximala provningskraften om inget annat anges i de särskilda kraven för provningen.

| 2.4 | Vid statisk provning av annat slag än som anges för särskilda provningar i punkt 3.2.3 i denna bilaga, skall provningskraften anbringas jämnt och hastigt och bibehållas under minst 60 sekunder. |
| --- | --- |

2.4

Vid statisk provning av annat slag än som anges för särskilda provningar i punkt 3.2.3 i denna bilaga, skall provningskraften anbringas jämnt och hastigt och bibehållas under minst 60 sekunder.

| 2.5 | Den kopplingsanordning eller -komponent som skall provas bör normalt fästas i en provningsbänk så stabilt som möjligt och i samma vinkel som den senare kommer att användas på fordonet. Fästanordningarna skall vara de som tillverkaren eller den sökande anger och vara identiska med eller ha samma mekaniska egenskaper som de som skall användas på fordonet. |
| --- | --- |

2.5

Den kopplingsanordning eller -komponent som skall provas bör normalt fästas i en provningsbänk så stabilt som möjligt och i samma vinkel som den senare kommer att användas på fordonet. Fästanordningarna skall vara de som tillverkaren eller den sökande anger och vara identiska med eller ha samma mekaniska egenskaper som de som skall användas på fordonet.

| 2.6 | Kopplingsanordningar eller -komponenter skall provas under omständigheter som är identiska med de som råder när de används på väg. Efter tillverkarens önskemål och överenskommelse med den tekniska tjänsten kan flexibla komponenter neutraliseras om det är nödvändigt ur provningssynpunkt och inte kan tillföra effekter som gör att provningen mindre liknar den verkliga situationen.
  Flexibla komponenter som blir överhettade vid denna accelererande provning får bytas ut under provningens gång. Provningsbelastningarna kan påföras med hjälp av särskilda, glappfria anordningar. |
| --- | --- |

2.6

Kopplingsanordningar eller -komponenter skall provas under omständigheter som är identiska med de som råder när de används på väg. Efter tillverkarens önskemål och överenskommelse med den tekniska tjänsten kan flexibla komponenter neutraliseras om det är nödvändigt ur provningssynpunkt och inte kan tillföra effekter som gör att provningen mindre liknar den verkliga situationen.

Flexibla komponenter som blir överhettade vid denna accelererande provning får bytas ut under provningens gång. Provningsbelastningarna kan påföras med hjälp av särskilda, glappfria anordningar.

3.   SÄRSKILDA KRAV VID PROVNING

3.1   Kopplingskulor och dragbeslag

| 3.1.1 | Mekaniska kopplingsanordningar kan vad gäller kopplingskulor och dragbeslag vara av följande typer:






  i) | Kopplingskulor i ett stycke, inklusive löstagbara men inte utbytbara kulor (se figurerna 20a och 20b). |
| --- | --- | --- |

3.1.1

Mekaniska kopplingsanordningar kan vad gäller kopplingskulor och dragbeslag vara av följande typer:

i)

Kopplingskulor i ett stycke, inklusive löstagbara men inte utbytbara kulor (se figurerna 20a och 20b).

| ii) | Kopplingskulor som består av ett antal löstagbara delar (se figurerna 20c, 20d och 20e). |
| --- | --- |

ii)

Kopplingskulor som består av ett antal löstagbara delar (se figurerna 20c, 20d och 20e).

| iii) | Dragbeslag utan monterad kula (se figur 20f). |
| --- | --- |

iii)

Dragbeslag utan monterad kula (se figur 20f).

| 3.1.2 | Den grundläggande provningen består av en dynamisk utmattningsprovning. Den provade enheten består av kopplingskulan samt dess hållare och de fästanordningar som behövs för att fästa enheten på fordonet. Kopplingskulor och dragbeslag skall sättas fast stabilt i provningsbänken, som skall kunna åstadkomma de alternerande krafterna i det läge kopplingsanordningen är avsedd att arbeta. |
| --- | --- |

3.1.2

Den grundläggande provningen består av en dynamisk utmattningsprovning. Den provade enheten består av kopplingskulan samt dess hållare och de fästanordningar som behövs för att fästa enheten på fordonet. Kopplingskulor och dragbeslag skall sättas fast stabilt i provningsbänken, som skall kunna åstadkomma de alternerande krafterna i det läge kopplingsanordningen är avsedd att arbeta.

| 3.1.3 | Fordonstillverkaren anger i vilket läge kopplingskulor och dragbeslag skall fästas (se punkt 5.3.2 i dessa föreskrifter). |
| --- | --- |

3.1.3

Fordonstillverkaren anger i vilket läge kopplingskulor och dragbeslag skall fästas (se punkt 5.3.2 i dessa föreskrifter).

| 3.1.4 | När anordningar sänds in för provning skall alla delar och konstruktionsdetaljer som kan påverka hållfastheten vara med (till exempel plåt för eluttag eller olika typer av märkning, etc.). Provexemplaret skall omfatta alla delar fram till förankrings- eller fästpunkterna på fordonet. Fordonstillverkarna skall ange rätt geometriskt läge för kopplingskulor respektive dragbeslag i förhållande till referenslinjen, vilket också skall anges i provningsrapporten. Dragfordonets tillverkare skall förse tillverkaren av kopplingsanordningen med alla uppgifter om förankringspunkternas läge i förhållande till referenslinjen, och dessa lägen skall användas även vid provningen. |
| --- | --- |

3.1.4

När anordningar sänds in för provning skall alla delar och konstruktionsdetaljer som kan påverka hållfastheten vara med (till exempel plåt för eluttag eller olika typer av märkning, etc.). Provexemplaret skall omfatta alla delar fram till förankrings- eller fästpunkterna på fordonet. Fordonstillverkarna skall ange rätt geometriskt läge för kopplingskulor respektive dragbeslag i förhållande till referenslinjen, vilket också skall anges i provningsrapporten. Dragfordonets tillverkare skall förse tillverkaren av kopplingsanordningen med alla uppgifter om förankringspunkternas läge i förhållande till referenslinjen, och dessa lägen skall användas även vid provningen.

| 3.1.5 | Provexemplaret som är monterat i provningsbänken skall genomgå en provning där en växlande belastning läggs på kulan i en vinkel såsom visas i figur 21 eller 22.
  Provningsvinkelns riktning skall fastställas av det vertikala förhållandet mellan en horisontell referenslinje som går genom kulans centrum och en horisontell linje som går genom den högsta av de närmaste av kopplingsanordningens fästpunkter, mätt i horisontalplanet, till ett tvärgående vertikalt plan som går genom kulans centrum. Om fästpunktslinjen ligger ovanför den horisontella referenslinjen skall provningen utföras vid en vinkel α = + 15o ± 1o och om den ligger under skall provningen utföras vid en vinkel α = – 15o ± 1o (se figur 21).
  De fästpunkter som skall beaktas vid fastställandet av provningsvinkeln skall vara de som anges av fordonstillverkaren och som överför huvuddragkraften till fordonet. Denna vinkel har valts för att beakta både den vertikala statiska och den dynamiska belastningen. Denna provningsmetod är bara tillämplig när det gäller tillåtna statiska belastningar upp till
  S = 120 × D [N]
  Om den statiska vertikala belastningen överskrider den som beräknas ovan skall provningsvinkeln ökas till 20o.
  Den dynamiska provningen skall genomföras med följande kraft:
  Fhs res = ±0,6D |
| --- | --- |

3.1.5

Provexemplaret som är monterat i provningsbänken skall genomgå en provning där en växlande belastning läggs på kulan i en vinkel såsom visas i figur 21 eller 22.

Provningsvinkelns riktning skall fastställas av det vertikala förhållandet mellan en horisontell referenslinje som går genom kulans centrum och en horisontell linje som går genom den högsta av de närmaste av kopplingsanordningens fästpunkter, mätt i horisontalplanet, till ett tvärgående vertikalt plan som går genom kulans centrum. Om fästpunktslinjen ligger ovanför den horisontella referenslinjen skall provningen utföras vid en vinkel α = + 15o ± 1o och om den ligger under skall provningen utföras vid en vinkel α = – 15o ± 1o (se figur 21).

De fästpunkter som skall beaktas vid fastställandet av provningsvinkeln skall vara de som anges av fordonstillverkaren och som överför huvuddragkraften till fordonet. Denna vinkel har valts för att beakta både den vertikala statiska och den dynamiska belastningen. Denna provningsmetod är bara tillämplig när det gäller tillåtna statiska belastningar upp till

S = 120 × D [N]

Om den statiska vertikala belastningen överskrider den som beräknas ovan skall provningsvinkeln ökas till 20o.

Den dynamiska provningen skall genomföras med följande kraft:

Fhs res = ±0,6D

| 3.1.6 | Provningsförfarande för olika typer av kopplingsanordningar (se punkt 3.1.1 i denna bilaga) väljs på följande sätt: |
| --- | --- |

3.1.6

Provningsförfarande för olika typer av kopplingsanordningar (se punkt 3.1.1 i denna bilaga) väljs på följande sätt:

| 3.1.6.1 | Kopplingskulor i ett stycke, inklusive löstagbara men inte utbytbara kopplingskulor (se figurerna 20a och 20b). |
| --- | --- |

3.1.6.1

Kopplingskulor i ett stycke, inklusive löstagbara men inte utbytbara kopplingskulor (se figurerna 20a och 20b).

| 3.1.6.1.1 | Belastningsprovningar av de anordningar som visas i figurerna 20a och 20b skall genomföras enligt kraven i punkt 3.1.5. |
| --- | --- |

3.1.6.1.1

Belastningsprovningar av de anordningar som visas i figurerna 20a och 20b skall genomföras enligt kraven i punkt 3.1.5.

Image

Image

| 3.1.6.2 | Kulkopplingar i flera löstagbara delar
  Följande kategorier definieras:






  a) | Dragbeslag och kula (se figur 20c). |
| --- | --- | --- |

3.1.6.2

Kulkopplingar i flera löstagbara delar

Följande kategorier definieras:

a)

Dragbeslag och kula (se figur 20c).

| b) | Dragbeslag och kula med integrerat stöd (se figur 20d). |
| --- | --- |

b)

Dragbeslag och kula med integrerat stöd (se figur 20d).

| c) | Dragbeslag med löstagbar kula (se figur 20e). |
| --- | --- |

c)

Dragbeslag med löstagbar kula (se figur 20e).

| d) | Dragbeslag utan kula (se figur 20f). |
| --- | --- |

d)

Dragbeslag utan kula (se figur 20f).

| 3.1.6.2.1 | Belastningsprovningar av de anordningar som visas i figurerna 20c och 20f skall genomföras enligt kraven i punkt 3.1.5. Måtten e och f skall ha en tillverkningstolerans av ± 5 mm, som skall anges i provningsrapporten.
  Provning av dragbeslag (se figur 20f) skall genomföras med en kopplingskula monterad (på hållare). Endast resultat för själva dragbeslaget räknat från dess fästpunkt till kontaktytan mot kulans hållare skall då beaktas.
  Måtten e och f skall ha en tillverkningstolerans av ± 5 mm och skall anges av tillverkaren av kopplingsanordningen. |
| --- | --- |

3.1.6.2.1

Belastningsprovningar av de anordningar som visas i figurerna 20c och 20f skall genomföras enligt kraven i punkt 3.1.5. Måtten e och f skall ha en tillverkningstolerans av ± 5 mm, som skall anges i provningsrapporten.

Provning av dragbeslag (se figur 20f) skall genomföras med en kopplingskula monterad (på hållare). Endast resultat för själva dragbeslaget räknat från dess fästpunkt till kontaktytan mot kulans hållare skall då beaktas.

Måtten e och f skall ha en tillverkningstolerans av ± 5 mm och skall anges av tillverkaren av kopplingsanordningen.

| 3.1.6.3 | Kopplingsanordningar där avstånden e och f kan varieras för användning av löstagbara och utbytbara kopplingskulor – se figur 22. |
| --- | --- |

3.1.6.3

Kopplingsanordningar där avstånden e och f kan varieras för användning av löstagbara och utbytbara kopplingskulor – se figur 22.

| 3.1.6.3.1 | Belastningsprovningar för denna typ av dragbeslag skall genomföras enligt kraven i punkt 3.1.5. |
| --- | --- |

3.1.6.3.1

Belastningsprovningar för denna typ av dragbeslag skall genomföras enligt kraven i punkt 3.1.5.

| 3.1.6.3.2 | Om tillverkaren och den typgodkännande myndigheten eller den tekniska tjänsten kan enas om vilken som är den sämsta tänkbara konfigurationen räcker det att man genomför provning med den konfigurationen.
  I annat fall skall flera kullägen provas i ett förenklat provningsprogram enligt punkt 3.1.6.3.3. |
| --- | --- |

3.1.6.3.2

Om tillverkaren och den typgodkännande myndigheten eller den tekniska tjänsten kan enas om vilken som är den sämsta tänkbara konfigurationen räcker det att man genomför provning med den konfigurationen.

I annat fall skall flera kullägen provas i ett förenklat provningsprogram enligt punkt 3.1.6.3.3.

| 3.1.6.3.3 | Om ett förenklat provningsprogram tillämpas skall värdet för f ligga mellan ett definierat fmin och ett fmax som inte överstiger 100 mm. Kulan skall vara placerad på 130 mm (emax) avstånd från fästet. För att täcka alla tänkbara lägen som kulan kan inta, inom det område som ges av den horisontella linjen från fästpunkten och det vertikala område inom vilket f kan variera (fmin till fmax), skall följande två anordningar provas:






  i) | Med kulan monterad överst (fmax). |
| --- | --- | --- |

3.1.6.3.3

Om ett förenklat provningsprogram tillämpas skall värdet för f ligga mellan ett definierat fmin och ett fmax som inte överstiger 100 mm. Kulan skall vara placerad på 130 mm (emax) avstånd från fästet. För att täcka alla tänkbara lägen som kulan kan inta, inom det område som ges av den horisontella linjen från fästpunkten och det vertikala område inom vilket f kan variera (fmin till fmax), skall följande två anordningar provas:

i)

Med kulan monterad överst (fmax).

| ii) | Med kulan monterad nederst (fmin). |
| --- | --- |

ii)

Med kulan monterad nederst (fmin).

Vinklarna för provningskraften kommer att vara olika, positiva eller negativa, beroende på förhållandet mellan den horisontella referenslinjen som går genom kulans centrum och den parallella linje som går genom den högsta av de närmaste av kopplingsanordningens fästpunkter. De vinklar som skall användas visas i figur 22.

| 3.1.7 | Då löstagbara kulenheter hålls på plats av fästanordningar som inte är skruvade, t.ex. fjäderklämmor, och då anordningens positiva grepp ej provas vid den dynamiska provningen skall anordningen genomgå en statiskt provning av kulan eller den positiva mekaniska greppanordningen i en lämplig riktning. Då den positiva mekaniska greppanordningen håller kulenheten vertikalt skall den statiska provningen innebära att en uppåtriktad vertikal kraft, som är lika stor som D-värdet, läggs på kulan. Då den positiva mekaniska greppanordningen håller kulenheten med hjälp av en tvärgående horisontell konstruktion, skall den statiska provningen innebära att en kraft, som är lika stor som 0,25 × D-värdet, tillförs i denna riktning. Det skall inte finnas några fel på den positiva mekaniska greppanordningen eller deformering som kan påverka dess funktion negativt. |
| --- | --- |

3.1.7

Då löstagbara kulenheter hålls på plats av fästanordningar som inte är skruvade, t.ex. fjäderklämmor, och då anordningens positiva grepp ej provas vid den dynamiska provningen skall anordningen genomgå en statiskt provning av kulan eller den positiva mekaniska greppanordningen i en lämplig riktning. Då den positiva mekaniska greppanordningen håller kulenheten vertikalt skall den statiska provningen innebära att en uppåtriktad vertikal kraft, som är lika stor som D-värdet, läggs på kulan. Då den positiva mekaniska greppanordningen håller kulenheten med hjälp av en tvärgående horisontell konstruktion, skall den statiska provningen innebära att en kraft, som är lika stor som 0,25 × D-värdet, tillförs i denna riktning. Det skall inte finnas några fel på den positiva mekaniska greppanordningen eller deformering som kan påverka dess funktion negativt.

| 3.1.8 | Fästpunkterna för den sekundära koppling som nämns i bilaga 5, punkt 1.5, skall klara en horisontell statisk kraft som motsvarar 2D, dock högst 15 kN. Då det finns en separat fästpunkt för säkerhetsvajern skall denna klara en horisontell statisk kraft som motsvarar D. |
| --- | --- |

3.1.8

Fästpunkterna för den sekundära koppling som nämns i bilaga 5, punkt 1.5, skall klara en horisontell statisk kraft som motsvarar 2D, dock högst 15 kN. Då det finns en separat fästpunkt för säkerhetsvajern skall denna klara en horisontell statisk kraft som motsvarar D.

3.2   Kopplingshuvuden

| 3.2.1 | Den grundläggande provningen består av en utmattningsprovning med alternerande krafter och en statisk provning (med lyft) av samma provexemplar. |
| --- | --- |

3.2.1

Den grundläggande provningen består av en utmattningsprovning med alternerande krafter och en statisk provning (med lyft) av samma provexemplar.

| 3.2.2 | Den dynamiska provningen skall genomföras med en kopplingskula av klass A med lämplig hållfasthet. Vid provningen skall kopplingen och kulan placeras på provningsbänken såsom anges av tillverkaren och på ett sätt som motsvarar monteringen på ett fordon. Inga andra krafter får uppstå förutom dem mot vilka kopplingen skall provas. Provningskraften skall påföras längs en linje som passerar genom kulans mitt och som i riktning bakåt lutar nedåt 15o (se figur 23). Utmattningsprovning skall utföras med följande provningskraft:
  Fhs res w = ±0,6D
  Om den största tillåtna statiska belastningen S är större än 120D skall provningsvinkeln ökas till 20o. |
| --- | --- |

3.2.2

Den dynamiska provningen skall genomföras med en kopplingskula av klass A med lämplig hållfasthet. Vid provningen skall kopplingen och kulan placeras på provningsbänken såsom anges av tillverkaren och på ett sätt som motsvarar monteringen på ett fordon. Inga andra krafter får uppstå förutom dem mot vilka kopplingen skall provas. Provningskraften skall påföras längs en linje som passerar genom kulans mitt och som i riktning bakåt lutar nedåt 15o (se figur 23). Utmattningsprovning skall utföras med följande provningskraft:

Fhs res w = ±0,6D

Om den största tillåtna statiska belastningen S är större än 120D skall provningsvinkeln ökas till 20o.

Image

| 3.2.3 | En statisk lyftprovning skall också utföras. Den kopplingskula som då används skall ha diametern 49,00 till 49,13 mm för att motsvara en sliten kula. Lyftkraften Fa skall påföras vinkelrätt mot kopplingshuvudets tvärgående och längsgående centrumlinjer och skall ökas jämnt och snabbt till värdet
  Fa = g(C+S/1 000) kN
  och bibehållas under 10 sekunder.
  Kopplingshuvudet får inte släppa från kulan och ingen del av kopplingshuvudet får visa någon varaktig deformering som kan påverka dess normala funktion negativt. |
| --- | --- |

3.2.3

En statisk lyftprovning skall också utföras. Den kopplingskula som då används skall ha diametern 49,00 till 49,13 mm för att motsvara en sliten kula. Lyftkraften Fa skall påföras vinkelrätt mot kopplingshuvudets tvärgående och längsgående centrumlinjer och skall ökas jämnt och snabbt till värdet

Fa = g(C+S/1 000) kN

och bibehållas under 10 sekunder.

Kopplingshuvudet får inte släppa från kulan och ingen del av kopplingshuvudet får visa någon varaktig deformering som kan påverka dess normala funktion negativt.

3.3   Dragstångskopplingar och dragbalkar

| 3.3.1 | Ett provexemplar skall genomgå en utmattningsprovning. Kopplingsanordningen skall vara försedd med alla de delar som används för att fästa den vid fordonet. Alla anordningar som skall placeras mellan fordonets ram och kopplingsanordningen (d.v.s. dragbalkar) skall provas med samma krafter som kopplingsanordningen. När dragbalkar som är avsedda för standardiserade dragstångskopplingar provas, skall den vertikala belastningen påföras på ett längsgående avstånd från fästpunkternas vertikala plan som är lika med den motsvarande standardkopplingens läge. |
| --- | --- |

3.3.1

Ett provexemplar skall genomgå en utmattningsprovning. Kopplingsanordningen skall vara försedd med alla de delar som används för att fästa den vid fordonet. Alla anordningar som skall placeras mellan fordonets ram och kopplingsanordningen (d.v.s. dragbalkar) skall provas med samma krafter som kopplingsanordningen. När dragbalkar som är avsedda för standardiserade dragstångskopplingar provas, skall den vertikala belastningen påföras på ett längsgående avstånd från fästpunkternas vertikala plan som är lika med den motsvarande standardkopplingens läge.

| 3.3.2 | Dragstångskopplingar för dragstänger med gångjärn (S = 0)
  Dynamisk provning skall utföras med en horisontell alternerande kraft av Fhw = ±0,6D som påförs i en linje parallellt med marken, genom kopplingstappens mittpunkt och i dragfordonets längsgående medianplan. |
| --- | --- |

3.3.2

Dragstångskopplingar för dragstänger med gångjärn (S = 0)

Dynamisk provning skall utföras med en horisontell alternerande kraft av Fhw = ±0,6D som påförs i en linje parallellt med marken, genom kopplingstappens mittpunkt och i dragfordonets längsgående medianplan.

| 3.3.3 | Dragstångskopplingar för släpvagnar med centralaxel (S > 0). |
| --- | --- |

3.3.3

Dragstångskopplingar för släpvagnar med centralaxel (S > 0).

| 3.3.3.1 | Släpvagnar med centralaxel med en tillåten massa upp till och med 3,5 ton:
  Dragstångskopplingar som skall användas tillsammans med släpvagnar med centralaxel som har en massa upp till och med 3,5 ton skall provas på samma sätt som anges för kulkopplingar och dragbeslag i punkt 3.1 i denna bilaga. |
| --- | --- |

3.3.3.1

Släpvagnar med centralaxel med en tillåten massa upp till och med 3,5 ton:

Dragstångskopplingar som skall användas tillsammans med släpvagnar med centralaxel som har en massa upp till och med 3,5 ton skall provas på samma sätt som anges för kulkopplingar och dragbeslag i punkt 3.1 i denna bilaga.

| 3.3.3.2 | Släpvagnar med centralaxel med tillåten massa som överstiger 3,5 ton:
  Provningsbelastningarna påförs provexemplaret i horisontell och vertikal riktning i en asynkron utmattningsprovning. Den horisontella funktionslinjen skall vara parallell med marken i det längsgående medianplanet på dragfordonet och gå genom kopplingstappens mittpunkt. Den vertikala funktionslinjen skall vara vinkelrät mot marken på det längsgående medianplanet på dragfordonet och gå genom kopplingstappens mittpunkt.
  Fastsättningen av dragstångskopplingen och dragstångsöglan på provningsbänken skall vara den som används vid fastsättningen på fordonet i enlighet med tillverkarens monteringsanvisningar.
  Följande provbelastningar skall anbringas på kopplingspunkten:
  TABELL 14 – Provbelastningar







  Provbelastning | Medelvärde (kN) | Amplitud (kN) |
| --- | --- | --- | --- |
| Horisontell belastning | 0 | ±0,6Dc (se Anm.) |
| Vertikal belastning | S×g/1 000 | ±0,6V (se Anm.) |

3.3.3.2

Släpvagnar med centralaxel med tillåten massa som överstiger 3,5 ton:

Provningsbelastningarna påförs provexemplaret i horisontell och vertikal riktning i en asynkron utmattningsprovning. Den horisontella funktionslinjen skall vara parallell med marken i det längsgående medianplanet på dragfordonet och gå genom kopplingstappens mittpunkt. Den vertikala funktionslinjen skall vara vinkelrät mot marken på det längsgående medianplanet på dragfordonet och gå genom kopplingstappens mittpunkt.

Fastsättningen av dragstångskopplingen och dragstångsöglan på provningsbänken skall vara den som används vid fastsättningen på fordonet i enlighet med tillverkarens monteringsanvisningar.

Följande provbelastningar skall anbringas på kopplingspunkten:

TABELL 14 – Provbelastningar

Provbelastning

Medelvärde (kN)

Amplitud (kN)

Horisontell belastning

0

±0,6Dc (se Anm.)

Vertikal belastning

S×g/1 000

±0,6V (se Anm.)

Anm.: Vad gäller särskilda dragstångskopplingar av klass T skall dessa värden minskas till ±0,5Dc och ±0,5V.

De vertikala och horisontella komponenterna skall vara sinusformade och skall anbringas asynkront varvid skillnaden på deras frekvenser skall vara mellan 1 % och 3 %.

| 3.3.4 | Statisk provning av låsningsanordning för kopplingstappar
  För dragstångskopplingar är det också nödvändigt att prova stängnings- och låsningsanordningar med hjälp av en statisk kraft på 0,25 D som verkar i öppningsriktningen. Provningen får inte orsaka att stängningen öppnar sig och får inte förorsaka någon skada. En provningskraft på 0,1D är tillräcklig vad avser cylindriska kopplingstappar. |
| --- | --- |

3.3.4

Statisk provning av låsningsanordning för kopplingstappar

För dragstångskopplingar är det också nödvändigt att prova stängnings- och låsningsanordningar med hjälp av en statisk kraft på 0,25 D som verkar i öppningsriktningen. Provningen får inte orsaka att stängningen öppnar sig och får inte förorsaka någon skada. En provningskraft på 0,1D är tillräcklig vad avser cylindriska kopplingstappar.

3.4   Dragstångsöglor

| 3.4.1 | Dragstångsöglor skall genomgå samma dynamiska provning som dragstångskopplingar. Dragstångsöglor som endast används för släpvagnar med dragstänger med gångjärn som tillåter fri vertikal rörlighet skall genomgå en alternerande belastning enligt punkt 3.3.2. Dragstångsöglor som också är avsedda för släpvagnar med centralaxel skall provas på samma sätt som kulkopplinghuvuden (punkt 3.2) för släpvagnar med en massa C upp till och inklusive 3,5 ton och på samma sätt som dragstångskopplingar (punkt 3.3.3.2) för släpvagn med centralaxel med en massa C som överstiger 3,5 ton. |
| --- | --- |

3.4.1

Dragstångsöglor skall genomgå samma dynamiska provning som dragstångskopplingar. Dragstångsöglor som endast används för släpvagnar med dragstänger med gångjärn som tillåter fri vertikal rörlighet skall genomgå en alternerande belastning enligt punkt 3.3.2. Dragstångsöglor som också är avsedda för släpvagnar med centralaxel skall provas på samma sätt som kulkopplinghuvuden (punkt 3.2) för släpvagnar med en massa C upp till och inklusive 3,5 ton och på samma sätt som dragstångskopplingar (punkt 3.3.3.2) för släpvagn med centralaxel med en massa C som överstiger 3,5 ton.

| 3.4.2 | Ringformade öglor av klass L skall provas på samma sätt som standardiserade dragstångsöglor. |
| --- | --- |

3.4.2

Ringformade öglor av klass L skall provas på samma sätt som standardiserade dragstångsöglor.

| 3.4.3 | Provningen av dragstångsöglor skall utföras på ett sådant sätt att den alternerande belastningen också verkar på de delar som används för att fästa dragstångsöglan på dragstången. Alla fjädrande mellanliggande komponenter skall vara fastlåsta. |
| --- | --- |

3.4.3

Provningen av dragstångsöglor skall utföras på ett sådant sätt att den alternerande belastningen också verkar på de delar som används för att fästa dragstångsöglan på dragstången. Alla fjädrande mellanliggande komponenter skall vara fastlåsta.

3.5   Krokkopplingar

| 3.5.1 | Krokkopplingar av klass K skall klara det dynamiska prov som anges i punkt 3.5.2 i denna bilaga. |
| --- | --- |

3.5.1

Krokkopplingar av klass K skall klara det dynamiska prov som anges i punkt 3.5.2 i denna bilaga.

| 3.5.2 | Dynamiskt prov: |
| --- | --- |

3.5.2

Dynamiskt prov:

| 3.5.2.1 | Det dynamiska provet skall vara ett pulserande prov med en ringformad ögla av klass L och med kopplingen monterad såsom den skulle vara på ett fordon och med alla nödvändiga delar för installation i fordon. Alla fjädrande komponenter kan emellertid neutraliseras efter överenskommelse med den typgodkännande myndigheten eller den tekniska tjänsten. |
| --- | --- |

3.5.2.1

Det dynamiska provet skall vara ett pulserande prov med en ringformad ögla av klass L och med kopplingen monterad såsom den skulle vara på ett fordon och med alla nödvändiga delar för installation i fordon. Alla fjädrande komponenter kan emellertid neutraliseras efter överenskommelse med den typgodkännande myndigheten eller den tekniska tjänsten.

| 3.5.2.2 | För krokkopplingar, som är avsedda att användas tillsammans med släpvagnar med dragstänger med gångjärn, där den pålagda vertikala belastningen på kopplingen S är noll, skall provningskraften påföras i horisontell riktning simulerande dragkraften på kroken och varierande mellan 0,05D och 1,00D. |
| --- | --- |

3.5.2.2

För krokkopplingar, som är avsedda att användas tillsammans med släpvagnar med dragstänger med gångjärn, där den pålagda vertikala belastningen på kopplingen S är noll, skall provningskraften påföras i horisontell riktning simulerande dragkraften på kroken och varierande mellan 0,05D och 1,00D.

| 3.5.2.3 | För krokkopplingar som är avsedda att användas tillsammans med släpvagnar med centralaxel skall provningskraften motsvara resultanten av de horisontella och vertikala krafterna på kopplingen och skall påföras med en vinkel -α, alltså från överst fram till underst bakom (se figur 21) och motsvarande den beräknade vinkeln för resultanten av de horisontella och vertikala krafterna på kopplingen. Kraften Fhs res skall beräknas som:



  där Fh = Dc
  och |
| --- | --- |

3.5.2.3

För krokkopplingar som är avsedda att användas tillsammans med släpvagnar med centralaxel skall provningskraften motsvara resultanten av de horisontella och vertikala krafterna på kopplingen och skall påföras med en vinkel -α, alltså från överst fram till underst bakom (se figur 21) och motsvarande den beräknade vinkeln för resultanten av de horisontella och vertikala krafterna på kopplingen. Kraften Fhs res skall beräknas som:

Formula
  där Fh = Dc
  och
  Formula

| 3.5.2.4 | Den påförda kraften skall variera mellan 0,05 Fhs res och 1,00 Fhs res. |
| --- | --- |

3.5.2.4

Den påförda kraften skall variera mellan 0,05 Fhs res och 1,00 Fhs res.

| 3.5.3 | Statisk provning av låsningsanordning för koppling
  För krokkopplingar är det också nödvändigt att prova stängnings- och låsningsanordningar med hjälp av en statisk kraft på 0,25 D som verkar i öppningsriktningen. Provningen får inte orsaka att stängningen öppnar sig och får inte förorsaka någon skada. |
| --- | --- |

3.5.3

Statisk provning av låsningsanordning för koppling

För krokkopplingar är det också nödvändigt att prova stängnings- och låsningsanordningar med hjälp av en statisk kraft på 0,25 D som verkar i öppningsriktningen. Provningen får inte orsaka att stängningen öppnar sig och får inte förorsaka någon skada.

3.6   Dragstänger

| 3.6.1 | Dragstänger skall provas på samma sätt som dragstångsöglor (se punkt 3.4). Den tekniska tjänsten får avstå från en utmattningsprovning om en komponents enkla konstruktion gör att det är möjligt att teoretiskt kontrollera dess hållfasthet. Den konstruktionsmässiga belastningen för teoretisk verifikation av dragstången på släpvagnar med centralaxel som har en massa C av upp till och inklusive 3,5 ton skall tas från ISO 7641/1 (1983). Den konstruktionsmässiga belastningen för den teoretiska verifikationen av dragstänger för släpvagnar som har en massa C över 3,5 ton skall beräknas enligt följande:
  Fsp = (g×S/1 000) + V
  där amplitudkraften V är den som anges i punkt 2.11.4 i dessa föreskrifter.
  De tillåtna spänningarna, som grundar sig på den konstruktionsmässiga belastningen för släpvagnar som har en total massa C på över 3,5 ton, skall överensstämma med punkt 5.3 i ISO 7641/1 (1983). För böjda dragstänger (t.ex. svanhals) och för dragstänger till kompletta släp skall hänsyn tas till den horisontella kraftkomponenten Fhp = 1,0D. |
| --- | --- |

3.6.1

Dragstänger skall provas på samma sätt som dragstångsöglor (se punkt 3.4). Den tekniska tjänsten får avstå från en utmattningsprovning om en komponents enkla konstruktion gör att det är möjligt att teoretiskt kontrollera dess hållfasthet. Den konstruktionsmässiga belastningen för teoretisk verifikation av dragstången på släpvagnar med centralaxel som har en massa C av upp till och inklusive 3,5 ton skall tas från ISO 7641/1 (1983). Den konstruktionsmässiga belastningen för den teoretiska verifikationen av dragstänger för släpvagnar som har en massa C över 3,5 ton skall beräknas enligt följande:

Fsp = (g×S/1 000) + V

där amplitudkraften V är den som anges i punkt 2.11.4 i dessa föreskrifter.

De tillåtna spänningarna, som grundar sig på den konstruktionsmässiga belastningen för släpvagnar som har en total massa C på över 3,5 ton, skall överensstämma med punkt 5.3 i ISO 7641/1 (1983). För böjda dragstänger (t.ex. svanhals) och för dragstänger till kompletta släp skall hänsyn tas till den horisontella kraftkomponenten Fhp = 1,0D.

| 3.6.2 | För dragstänger till kompletta släp med fri rörlighet på det vertikala planet skall förutom utmattningsprovning eller den teoretiska verifieringen av hållfastheten även motståndet mot knäckning kontrolleras, antingen genom en teoretisk beräkning med en konstruktionsmässig belastning av 3,0D, eller genom ett knäckningsförsök med en konstruktionsmässig belastning av 3,0D. De tillåtna spänningarna vid beräkning skall vara i överensstämmelse med punkt 5.3 i ISO 7641/1 (1983). |
| --- | --- |

3.6.2

För dragstänger till kompletta släp med fri rörlighet på det vertikala planet skall förutom utmattningsprovning eller den teoretiska verifieringen av hållfastheten även motståndet mot knäckning kontrolleras, antingen genom en teoretisk beräkning med en konstruktionsmässig belastning av 3,0D, eller genom ett knäckningsförsök med en konstruktionsmässig belastning av 3,0D. De tillåtna spänningarna vid beräkning skall vara i överensstämmelse med punkt 5.3 i ISO 7641/1 (1983).

| 3.6.3 | Vad avser styraxlar skall motståndet mot böjning kontrolleras genom teoretiska beräkningar eller en böjningsprovning. En horisontell statisk sidokraft skall anbringas i kopplingspunktens mitt. Styrkan i kraften skall väljas så att ett kraftmoment på 0,6 × Av × g (kNm) utövas mitt på den främre axeln. De tillåtna spänningarna skall vara i överensstämmelse med punkt 5.3 i ISO 7641/1 (1983).
  För det fall då styraxlarna bildar ett par, tandem, framaxelbärare (styrd boggi) skall kraftmomentet ökas till 0,95 × Av × g (kNm) |
| --- | --- |

3.6.3

Vad avser styraxlar skall motståndet mot böjning kontrolleras genom teoretiska beräkningar eller en böjningsprovning. En horisontell statisk sidokraft skall anbringas i kopplingspunktens mitt. Styrkan i kraften skall väljas så att ett kraftmoment på 0,6 × Av × g (kNm) utövas mitt på den främre axeln. De tillåtna spänningarna skall vara i överensstämmelse med punkt 5.3 i ISO 7641/1 (1983).

För det fall då styraxlarna bildar ett par, tandem, framaxelbärare (styrd boggi) skall kraftmomentet ökas till 0,95 × Av × g (kNm)

3.7   Vändskivekopplingar

| 3.7.1 | De grundläggande belastningsprovningarna är en dynamisk provning och en statisk provning (lyftningsprovning). Vändskivekopplingar som är avsedda för positiv styrning av påhängsvagnar skall genomgå en kompletterande statisk provning (böjningsprovning). Vändskivekopplingarna skall vid provningarna vara försedda med alla de fastsättningsdelar som behövs för att fästa dem vid fordonet. Monteringsmetoden skall vara identisk med den som används på själva fordonet. Det är inte tillåtet att använda en beräkningsmetod som ett alternativ till fysisk provning. |
| --- | --- |

3.7.1

De grundläggande belastningsprovningarna är en dynamisk provning och en statisk provning (lyftningsprovning). Vändskivekopplingar som är avsedda för positiv styrning av påhängsvagnar skall genomgå en kompletterande statisk provning (böjningsprovning). Vändskivekopplingarna skall vid provningarna vara försedda med alla de fastsättningsdelar som behövs för att fästa dem vid fordonet. Monteringsmetoden skall vara identisk med den som används på själva fordonet. Det är inte tillåtet att använda en beräkningsmetod som ett alternativ till fysisk provning.

3.7.2   Statiska provningar

| 3.7.2.1 | Standardiserade vändskivekopplingar som är konstruerade för en styrkil eller liknande anordning för positiv styrning av påhängsvagnar (se punkt 2.7 i dessa föreskrifter) skall provas för tillräcklig hållfasthet med hjälp av en statisk böjningsprovning inom arbetsområdet för en styrningsanordning med samtidig belastning av vändskivan. Den högsta tillåtna vertikala vändskivebelastningen U skall anbringas vertikalt på kopplingen i dess funktionsläge med hjälp av en oböjlig plåt som är tillräckligt stor för att fullständigt täcka kopplingen.
  Resultanten av den anbringade belastningen skall gå igenom mitten av den horisontella fogen på vändskivekopplingen.
  Samtidigt skall en horisontell sidokraft som utgör den kraft som behövs för positiv styrning av påhängsvagnen anbringas på sidorna av styrningen av kopplingstappen. Styrkan på denna kraft och den riktning i vilken den verkar skall väljas så att ett kraftmoment på 0,75m × D utövas på kopplingstappens mittpunkt. Momenten bör anbringas med hjälp av en kraft som verkar på en hävarm som är 0,5 ± 0,1 m lång. Varaktig plastisk deformation på upp till 0,5 % av alla nominella dimensioner är tillåten. Det skall inte finnas några sprickor. |
| --- | --- |

3.7.2.1

Standardiserade vändskivekopplingar som är konstruerade för en styrkil eller liknande anordning för positiv styrning av påhängsvagnar (se punkt 2.7 i dessa föreskrifter) skall provas för tillräcklig hållfasthet med hjälp av en statisk böjningsprovning inom arbetsområdet för en styrningsanordning med samtidig belastning av vändskivan. Den högsta tillåtna vertikala vändskivebelastningen U skall anbringas vertikalt på kopplingen i dess funktionsläge med hjälp av en oböjlig plåt som är tillräckligt stor för att fullständigt täcka kopplingen.

Resultanten av den anbringade belastningen skall gå igenom mitten av den horisontella fogen på vändskivekopplingen.

Samtidigt skall en horisontell sidokraft som utgör den kraft som behövs för positiv styrning av påhängsvagnen anbringas på sidorna av styrningen av kopplingstappen. Styrkan på denna kraft och den riktning i vilken den verkar skall väljas så att ett kraftmoment på 0,75m × D utövas på kopplingstappens mittpunkt. Momenten bör anbringas med hjälp av en kraft som verkar på en hävarm som är 0,5 ± 0,1 m lång. Varaktig plastisk deformation på upp till 0,5 % av alla nominella dimensioner är tillåten. Det skall inte finnas några sprickor.

| 3.7.2.2 | En statisk lyftningsprovning skall utföras på alla vändskivekopplingar. Upp till en lyftningskraft av FA = g × U får det inte finnas någon större beständig böjning av kopplingsplåten på mer än 0,2 % av dess bredd.
  I fråga om standardiserade vändskivekopplingar av klass G50 och jämförbara skivor för samma kopplingstappdiameter får det inte förekomma någon avskiljning av kopplingstappen från vändskivan med en lyftningskraft av FA = g × 2,5 × U. I fråga om ej standardiserade kopplingar, med en kopplingstapp vars diameter är grövre än 50 mm, exempelvis kopplingar med diameter 90 mm, skall lyftningskraften vara FA = g × 1,6 × U med ett minsta värde av 500 kN.
  Kraften bör anbringas med hjälp av en hävarm som bär mot kopplingsplåten i ena änden och som lyfts i den andra änden på ett avstånd av 1,0–1,5 m från kopplingstappens mittpunkt – se figur 24.
  Hävarmen skall vara vid 90o i riktning mot ingången för kopplingstappen i kopplingen. Om det sämsta fallet är tydligt skall det sämsta fallet provas. Om det sämsta fallet är svårt att bestämma skall den tekniska tjänsten avgöra vilken sida som skall provas. Ingen andra provning krävs. |
| --- | --- |

3.7.2.2

En statisk lyftningsprovning skall utföras på alla vändskivekopplingar. Upp till en lyftningskraft av FA = g × U får det inte finnas någon större beständig böjning av kopplingsplåten på mer än 0,2 % av dess bredd.

I fråga om standardiserade vändskivekopplingar av klass G50 och jämförbara skivor för samma kopplingstappdiameter får det inte förekomma någon avskiljning av kopplingstappen från vändskivan med en lyftningskraft av FA = g × 2,5 × U. I fråga om ej standardiserade kopplingar, med en kopplingstapp vars diameter är grövre än 50 mm, exempelvis kopplingar med diameter 90 mm, skall lyftningskraften vara FA = g × 1,6 × U med ett minsta värde av 500 kN.

Kraften bör anbringas med hjälp av en hävarm som bär mot kopplingsplåten i ena änden och som lyfts i den andra änden på ett avstånd av 1,0–1,5 m från kopplingstappens mittpunkt – se figur 24.

Hävarmen skall vara vid 90o i riktning mot ingången för kopplingstappen i kopplingen. Om det sämsta fallet är tydligt skall det sämsta fallet provas. Om det sämsta fallet är svårt att bestämma skall den tekniska tjänsten avgöra vilken sida som skall provas. Ingen andra provning krävs.

Image

3.7.3   Dynamisk provning

Vändskivekopplingen skall genomgå alternerande spänning i en provningsbänk (asynkron dynamisk provning) med horisontella alternerande och vertikala pulserande krafter som verkar samtidigt.

| 3.7.3.1 | I fråga om vändskivekopplingar som inte är avsedda för positiv styrning av påhängsvagnar skall följande krafter användas:
  Horisontellt: Fhw = ±0,6 × D
  Vertikalt: FsO = g × 1,2 U
  FsU = g × 0,4 U
  Dessa två krafter skall anbringas i det längsgående medianplanet på fordonet med kraftlinjerna för FsO, och FsU genom kopplingsledens mittpunkt.
  Den vertikala kraften Fs alternerar mellan gränsvärdena +g × 1,2U och + g × 0,4U och den horisontella kraften mellan ±0,6D. |
| --- | --- |

3.7.3.1

I fråga om vändskivekopplingar som inte är avsedda för positiv styrning av påhängsvagnar skall följande krafter användas:

Horisontellt: Fhw = ±0,6 × D

Vertikalt: FsO = g × 1,2 U

FsU = g × 0,4 U

Dessa två krafter skall anbringas i det längsgående medianplanet på fordonet med kraftlinjerna för FsO, och FsU genom kopplingsledens mittpunkt.

Den vertikala kraften Fs alternerar mellan gränsvärdena +g × 1,2U och + g × 0,4U och den horisontella kraften mellan ±0,6D.

| 3.7.3.2 | I fråga om vändskivekopplingar som är avsedda för positiv styrning av påhängsvagnar skall följande krafter användas:
  Horisontellt: Fhw = ±0,675D
  Vertikalt: FsO och FsU som i punkt 3.7.3.1.
  De linjer enligt vilka krafterna verkar anges i punkt 3.7.3.1. |
| --- | --- |

3.7.3.2

I fråga om vändskivekopplingar som är avsedda för positiv styrning av påhängsvagnar skall följande krafter användas:

Horisontellt: Fhw = ±0,675D

Vertikalt: FsO och FsU som i punkt 3.7.3.1.

De linjer enligt vilka krafterna verkar anges i punkt 3.7.3.1.

| 3.7.3.3 | För den dynamiska provningen av vändskivor skall ett lämpligt smörjmedel anbringas mellan kopplingsplåten och släpvagnsplåten så att en maximal friktionskoefficient på F = 0,15 säkerställs. |
| --- | --- |

3.7.3.3

För den dynamiska provningen av vändskivor skall ett lämpligt smörjmedel anbringas mellan kopplingsplåten och släpvagnsplåten så att en maximal friktionskoefficient på F = 0,15 säkerställs.

3.8   Monteringsplattor för vändskivekopplingar

Den dynamiska provningen av vändskivekopplingar som beskrivs i punkt 3.7.3 och de statiska provningar som beskrivs i punkt 3.7.2 är även tillämpliga för monteringsplattor. För monteringsplattor är det tillräckligt att utföra lyftningsprovningen på endast en sida. Provningen skall grunda sig på den högsta tilldelade installationshöjden för kopplingen, den största tilldelade bredden och den minsta tilldelade längden för monteringsplattekonstruktionen. Det är inte nödvändigt att utföra denna provning om monteringsplattan i fråga är smalare och/eller längre och den totala höjden ärlägre, men den i övrigt är identisk med en konstruktion som redan genomgått denna provning. Det är inte tillåtet att använda en beräkningsmetod som ett alternativ till fysisk provning.

3.9   Kopplingstappar för vändskivekopplingar till påhängsvagnar

| 3.9.1 | En dynamisk provning med alternerande spänning skall utföras på ett provexemplar i en provningsbänk. Provningen av kopplingstappen får inte kombineras med provningen av vändskivekopplingen. Provningen skall utföras så att belastningen även anbringas på de fästen som krävs för att montera kopplingstappen på påhängsvagnen. Det är inte tillåtet att använda en beräkningsmetod som ett alternativ till fysisk provning. |
| --- | --- |

3.9.1

En dynamisk provning med alternerande spänning skall utföras på ett provexemplar i en provningsbänk. Provningen av kopplingstappen får inte kombineras med provningen av vändskivekopplingen. Provningen skall utföras så att belastningen även anbringas på de fästen som krävs för att montera kopplingstappen på påhängsvagnen. Det är inte tillåtet att använda en beräkningsmetod som ett alternativ till fysisk provning.

| 3.9.2 | En dynamisk provning med en alternerande horisontell belastning av Fhw = ±0,6D skall anbringas på kopplingstappen i funktionsläge.
  Linjen för kraftens verkan skall gå genom mitten av den minsta diametern på den cylindriska delen av kopplingstappen som har en diameter på 50,8 mm för klass H50 (se bilaga 5, figur 18). |
| --- | --- |

3.9.2

En dynamisk provning med en alternerande horisontell belastning av Fhw = ±0,6D skall anbringas på kopplingstappen i funktionsläge.

Linjen för kraftens verkan skall gå genom mitten av den minsta diametern på den cylindriska delen av kopplingstappen som har en diameter på 50,8 mm för klass H50 (se bilaga 5, figur 18).

BILAGA 7

INSTALLATION OCH SÄRSKILDA KRAV

1.   INSTALLATION OCH SÄRSKILDA KRAV

1.1   Fastsättning av kopplingskulor och dragbeslag

| 1.1.1 | Kopplingskulor och dragbeslag skall på fordon av kategorierna M1, M2 (med största tillåten massa under 3,5 ton) och N1
   (6) fastsättas på ett sätt som överensstämmer med det fria utrymme och de höjdmått som anges i figur 25. Höjden skall mätas vid de belastningsförhållanden för fordonet som anges i tillägg 1 till denna bilaga.
  Höjdkravet skall inte gälla för terrängfordon av kategori G enligt definition i bilaga 7 till Konsoliderade resolutionen om fordonstillverkning (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2). |
| --- | --- |

1.1.1

Kopplingskulor och dragbeslag skall på fordon av kategorierna M1, M2 (med största tillåten massa under 3,5 ton) och N1
   (6) fastsättas på ett sätt som överensstämmer med det fria utrymme och de höjdmått som anges i figur 25. Höjden skall mätas vid de belastningsförhållanden för fordonet som anges i tillägg 1 till denna bilaga.

Höjdkravet skall inte gälla för terrängfordon av kategori G enligt definition i bilaga 7 till Konsoliderade resolutionen om fordonstillverkning (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2).

| 1.1.1.1 | Det fria utrymmet som visas i figurerna 25a och 25b får användas för ej borttagbar utrustning såsom ett reservhjul, under förutsättning att avståndet från kulans centrum till ett vertikalplan genom utrustningens bakersta punkt inte överskrider 300 mm. Utrustningen skall monteras så att det är möjligt att komma åt för till- och frånkoppling utan risk för skador för användaren och utan att det påverkar kopplingens rörelseförmåga. |
| --- | --- |

1.1.1.1

Det fria utrymmet som visas i figurerna 25a och 25b får användas för ej borttagbar utrustning såsom ett reservhjul, under förutsättning att avståndet från kulans centrum till ett vertikalplan genom utrustningens bakersta punkt inte överskrider 300 mm. Utrustningen skall monteras så att det är möjligt att komma åt för till- och frånkoppling utan risk för skador för användaren och utan att det påverkar kopplingens rörelseförmåga.

| 1.1.2 | Fordonstillverkaren skall tillhandahålla monteringsinstruktioner för kopplingskulor och dragbeslag och ange huruvida förstärkning av fastsättningsområdet krävs. |
| --- | --- |

1.1.2

Fordonstillverkaren skall tillhandahålla monteringsinstruktioner för kopplingskulor och dragbeslag och ange huruvida förstärkning av fastsättningsområdet krävs.

| 1.1.3 | Det skall vara möjligt att koppla ihop och koppla isär kulkopplingar när den längsgående axeln på kopplingskulan i förhållande till mittlinjen på kopplingskulan och monteringen | roteras horisontellt 60o till höger eller vänster (β = 60o, se figur 25), |
| --- | --- | --- |

1.1.3

Det skall vara möjligt att koppla ihop och koppla isär kulkopplingar när den längsgående axeln på kopplingskulan i förhållande till mittlinjen på kopplingskulan och monteringen

roteras horisontellt 60o till höger eller vänster (β = 60o, se figur 25),

| | roteras vertikalt 10o upp eller ner (α = 10o, se figur 25), |
| --- | --- |

roteras vertikalt 10o upp eller ner (α = 10o, se figur 25),

| | roteras axialt 10o till höger eller vänster. |
| --- | --- |

roteras axialt 10o till höger eller vänster.

Image

Image

| 1.1.4 | När släpvagnen inte är kopplad till dragfordonet får inte det monterade dragbeslaget eller kopplingskulan skymma det monteringsutrymme som är avsett för den bakre nummerplåten eller påverka synbarheten för den bakre nummerplåten på dragfordonet. Om kopplingskulan eller andra föremål skymmer den bakre nummerplåten skall dessa vara borttagbara och återmonteringsbara utan användning av andra verktyg än exempelvis en lättanvänd (d.v.s. som kräver ett moment på mindre än 20 Nm) nyckel som finns i fordonet. |
| --- | --- |

1.1.4

När släpvagnen inte är kopplad till dragfordonet får inte det monterade dragbeslaget eller kopplingskulan skymma det monteringsutrymme som är avsett för den bakre nummerplåten eller påverka synbarheten för den bakre nummerplåten på dragfordonet. Om kopplingskulan eller andra föremål skymmer den bakre nummerplåten skall dessa vara borttagbara och återmonteringsbara utan användning av andra verktyg än exempelvis en lättanvänd (d.v.s. som kräver ett moment på mindre än 20 Nm) nyckel som finns i fordonet.

1.2   Fastsättning av kopplingshuvuden

| 1.2.1 | Kopplingshuvuden av klass B är tillåtna för släpvagnar med en högsta massa upp till och inklusive 3,5 ton. Med släpvagnen horisontellt och lastad med högsta tillåtna axellast skall kopplingshuvudena fästas så att kopplingspunkten på släpvagnen är 430 ± 35 mm ovanför horisontalplanet på vilket släpvagnens hjul står.
  I fråga om husvagnar och släp för godstransporter anses horisontalläget vara när golvet eller lastytan är horisontell. I fråga om släpvagnar utan sådan referensyta (t.ex. båtsläp eller liknande) skall släpvagnstillverkaren ange en lämplig referenslinje som definierar horisontalläget. Höjdkravet skall tillämpas endast på släpvagnar som är avsedda att fästas vid de fordon som anges i punkt 1.1.1 i denna bilaga.
  För alla släp skall det horisontella läget fastställas med en noggrannhet av ± 1o. |
| --- | --- |

1.2.1

Kopplingshuvuden av klass B är tillåtna för släpvagnar med en högsta massa upp till och inklusive 3,5 ton. Med släpvagnen horisontellt och lastad med högsta tillåtna axellast skall kopplingshuvudena fästas så att kopplingspunkten på släpvagnen är 430 ± 35 mm ovanför horisontalplanet på vilket släpvagnens hjul står.

I fråga om husvagnar och släp för godstransporter anses horisontalläget vara när golvet eller lastytan är horisontell. I fråga om släpvagnar utan sådan referensyta (t.ex. båtsläp eller liknande) skall släpvagnstillverkaren ange en lämplig referenslinje som definierar horisontalläget. Höjdkravet skall tillämpas endast på släpvagnar som är avsedda att fästas vid de fordon som anges i punkt 1.1.1 i denna bilaga.

För alla släp skall det horisontella läget fastställas med en noggrannhet av ± 1o.

| 1.2.2 | Det skall vara möjligt att säkert använda kopplingshuvudena inom det fria utrymmet för kopplingskulan som visas i figurerna 25a och 25b, ända till vinklarna α = 25o och β = 60o. |
| --- | --- |

1.2.2

Det skall vara möjligt att säkert använda kopplingshuvudena inom det fria utrymmet för kopplingskulan som visas i figurerna 25a och 25b, ända till vinklarna α = 25o och β = 60o.

1.3   Fastsättning av dragstångskopplingar och monteringsblock

| 1.3.1 | Monteringsmått för standardiserade dragstångskopplingar:
  För typer av standardiserade dragstångskopplingar skall de monteringsmått på fordonet som anges i figur 15 och tabell 10 uppfyllas. |
| --- | --- |

1.3.1

Monteringsmått för standardiserade dragstångskopplingar:

För typer av standardiserade dragstångskopplingar skall de monteringsmått på fordonet som anges i figur 15 och tabell 10 uppfyllas.

| 1.3.2 | Behov av fjärrkontrollerade kopplingar
  Om en eller fler av följande regler avseende lätt och säker användning (punkt 1.3.3), tillgänglighet (punkt 1.3.5) eller fritt utrymme för handtag (punkt 1.3.6) inte kan uppfyllas skall en koppling med en fjärrkontrollanordning enligt bilaga 5, punkt 12.3 användas. |
| --- | --- |

1.3.2

Behov av fjärrkontrollerade kopplingar

Om en eller fler av följande regler avseende lätt och säker användning (punkt 1.3.3), tillgänglighet (punkt 1.3.5) eller fritt utrymme för handtag (punkt 1.3.6) inte kan uppfyllas skall en koppling med en fjärrkontrollanordning enligt bilaga 5, punkt 12.3 användas.

| 1.3.3 | Lätt och säker hantering av koppling
  Dragstångskopplingar skall vara monterade på fordonet på ett sådant sätt att de är lätta och säkra att hantera.
  Detta innebär förutom funktionerna att öppna (och stänga, om det är tillämpligt) även att kontrollera läget på indikatorn för stängt och säkrat läge för kopplingstappen (genom att se och känna).
  Inom det område där den person som hanterar kopplingen skall stå skall det inte finnas några potentiella risker såsom skarpa kanter, hörn etc. i själva konstruktionen. Om sådana finns skall de ha skydd så att skador inte är sannolika.
  Vägen ut från området får inte vara begränsad eller avstängd på någon sida på grund av några i kopplingen eller fordonen fastsatta föremål.
  Ingen skyddsanordning får hindra personen från att inta en lämplig ställning vid hantering av kopplingen. |
| --- | --- |

1.3.3

Lätt och säker hantering av koppling

Dragstångskopplingar skall vara monterade på fordonet på ett sådant sätt att de är lätta och säkra att hantera.

Detta innebär förutom funktionerna att öppna (och stänga, om det är tillämpligt) även att kontrollera läget på indikatorn för stängt och säkrat läge för kopplingstappen (genom att se och känna).

Inom det område där den person som hanterar kopplingen skall stå skall det inte finnas några potentiella risker såsom skarpa kanter, hörn etc. i själva konstruktionen. Om sådana finns skall de ha skydd så att skador inte är sannolika.

Vägen ut från området får inte vara begränsad eller avstängd på någon sida på grund av några i kopplingen eller fordonen fastsatta föremål.

Ingen skyddsanordning får hindra personen från att inta en lämplig ställning vid hantering av kopplingen.

| 1.3.4. | Minsta vinkel för tillkoppling och frånkoppling
  Tillkoppling och frånkoppling av dragstångsöglan skall vara möjlig när den längsgående axeln på dragstångsöglan i förhållande till mittlinjen på bygeln samtidigt vrids
  50o horisontellt till höger eller vänster,
  6o vertikalt upp eller ner,
  6o axialt till höger eller vänster.
  Detta krav skall också gälla för krokkopplingar av klass K. |
| --- | --- |

1.3.4.

Minsta vinkel för tillkoppling och frånkoppling

Tillkoppling och frånkoppling av dragstångsöglan skall vara möjlig när den längsgående axeln på dragstångsöglan i förhållande till mittlinjen på bygeln samtidigt vrids

50o horisontellt till höger eller vänster,

6o vertikalt upp eller ner,

6o axialt till höger eller vänster.

Detta krav skall också gälla för krokkopplingar av klass K.

| 1.3.5. | Tillgänglighet
  Avståndet mellan kopplingstappens mittpunkt och fordonskarossens bakre del får inte överstiga 550 mm. Då avståndet överstiger 420 mm skall kopplingen utrustas med en manövreringsmekanism som möjliggör säker användning på ett största avstånd av 420 mm från karosseriets yttersta yta.
  Avståndet 550 mm får överskridas enligt följande, under förutsättning att det tekniska behovet kan visas och att lätt och säker manövrering av dragstångskopplingen inte påverkas negativt:






  i) | Till ett avstånd på upp till 650 mm för fordon med tippningsdel eller med utrustning monterad bak. |
| --- | --- | --- |

1.3.5.

Tillgänglighet

Avståndet mellan kopplingstappens mittpunkt och fordonskarossens bakre del får inte överstiga 550 mm. Då avståndet överstiger 420 mm skall kopplingen utrustas med en manövreringsmekanism som möjliggör säker användning på ett största avstånd av 420 mm från karosseriets yttersta yta.

Avståndet 550 mm får överskridas enligt följande, under förutsättning att det tekniska behovet kan visas och att lätt och säker manövrering av dragstångskopplingen inte påverkas negativt:

i)

Till ett avstånd på upp till 650 mm för fordon med tippningsdel eller med utrustning monterad bak.

| ii) | Till ett avstånd på upp till 1 320 mm om den ospärrade höjden är minst 1 150 mm. |
| --- | --- |

ii)

Till ett avstånd på upp till 1 320 mm om den ospärrade höjden är minst 1 150 mm.

| iii) | För fordon för transport av bilar med åtminstone två lastnivåer när släpfordonet inte skiljs från dragfordonet vid en normal transport. |
| --- | --- |

iii)

För fordon för transport av bilar med åtminstone två lastnivåer när släpfordonet inte skiljs från dragfordonet vid en normal transport.

| 1.3.6. | Fritt utrymme för handtaget
  För att tillåta säker användning av dragstångskopplingar skall det finnas tillräckligt med fritt utrymme runt handtaget.
  Det fria utrymme som visas i figur 26 får anses tillräckligt. Om olika typer av standardiserade dragstångskopplingar är avsedda att fästas vid fordonstypen skall det fria utrymmet vara sådant att villkoren också är uppfyllda för den största kopplingen av den lämpliga klass som anges i bilaga 5, punkt 3.



  Måtten för fritt utrymme är också tillämpliga för dragstångskopplingar som har handtag som pekar nedåt eller har en annan konstruktion.
  Det fria utrymmet skall också bibehållas inom den angivna minsta vinkeln för tillkoppling och frånkoppling som anges i punkt 1.3.4 i denna bilaga. |
| --- | --- |

1.3.6.

Fritt utrymme för handtaget

För att tillåta säker användning av dragstångskopplingar skall det finnas tillräckligt med fritt utrymme runt handtaget.

Det fria utrymme som visas i figur 26 får anses tillräckligt. Om olika typer av standardiserade dragstångskopplingar är avsedda att fästas vid fordonstypen skall det fria utrymmet vara sådant att villkoren också är uppfyllda för den största kopplingen av den lämpliga klass som anges i bilaga 5, punkt 3.

Image

Måtten för fritt utrymme är också tillämpliga för dragstångskopplingar som har handtag som pekar nedåt eller har en annan konstruktion.

Det fria utrymmet skall också bibehållas inom den angivna minsta vinkeln för tillkoppling och frånkoppling som anges i punkt 1.3.4 i denna bilaga.

| 1.3.7 | Fritt utrymme för fri rörelse för dragstångskoppling
  Dragstångskopplingen som är fäst vid fordonet skall ha en minsta fri öppning på 10 mm från varje annan del av fordonet med hänsyn till alla tänkbara geometriska lägen enligt bilaga 5, punkt 3.
  Om olika typer av standardiserade dragstångskopplingar är avsedda att fästas vid fordonstypen skall det fria utrymmet vara sådant att villkoren också uppfylls för den största möjliga kopplingen av lämplig klass som anges i bilaga 5, punkt 3. |
| --- | --- |

1.3.7

Fritt utrymme för fri rörelse för dragstångskoppling

Dragstångskopplingen som är fäst vid fordonet skall ha en minsta fri öppning på 10 mm från varje annan del av fordonet med hänsyn till alla tänkbara geometriska lägen enligt bilaga 5, punkt 3.

Om olika typer av standardiserade dragstångskopplingar är avsedda att fästas vid fordonstypen skall det fria utrymmet vara sådant att villkoren också uppfylls för den största möjliga kopplingen av lämplig klass som anges i bilaga 5, punkt 3.

| 1.3.8 | Godtagbarhet för dragstångskopplingar med en särskild led för vertikal vridning – se bilaga 5, punkt 3.4.
  Kopplingar som har en cylindrisk kopplingstapp och som uppnår vertikal rotering för den kopplade dragstångsöglan med hjälp av en särskild led kommer att vara tillåtna endast i de fall då det kan visas att det är tekniskt nödvändigt. Detta kan vara fallet exempelvis för bakåttippande fordon när kopplingshuvudet skall ha gångjärn eller med kopplingar för tunga transportfordon när av belastningsskäl användningen av en cylindrisk kopplingstapp är nödvändig. |
| --- | --- |

1.3.8

Godtagbarhet för dragstångskopplingar med en särskild led för vertikal vridning – se bilaga 5, punkt 3.4.

Kopplingar som har en cylindrisk kopplingstapp och som uppnår vertikal rotering för den kopplade dragstångsöglan med hjälp av en särskild led kommer att vara tillåtna endast i de fall då det kan visas att det är tekniskt nödvändigt. Detta kan vara fallet exempelvis för bakåttippande fordon när kopplingshuvudet skall ha gångjärn eller med kopplingar för tunga transportfordon när av belastningsskäl användningen av en cylindrisk kopplingstapp är nödvändig.

1.4.   Fastsättning av dragstångsöglor och dragstänger på släpvagnar

| 1.4.1 | Dragstänger för släpvagnar med centralaxel skall ha en stödanordning som är justerbar i höjdled om den vertikala massan på öglan för bygelkopplingen på släpvagnstypen överstiger 50 kg när lasten på släpet är jämnt fördelad upp till dess tekniskt tillåtna största massa. |
| --- | --- |

1.4.1

Dragstänger för släpvagnar med centralaxel skall ha en stödanordning som är justerbar i höjdled om den vertikala massan på öglan för bygelkopplingen på släpvagnstypen överstiger 50 kg när lasten på släpet är jämnt fördelad upp till dess tekniskt tillåtna största massa.

| 1.4.2 | Vid fastsättningen av dragstångsöglor och dragstänger på släpvagnar med centralaxel med en högsta massa C av mer än 3,5 ton och med mer än en axel skall de vara utrustade med en anordning för att fördela axeltrycket. |
| --- | --- |

1.4.2

Vid fastsättningen av dragstångsöglor och dragstänger på släpvagnar med centralaxel med en högsta massa C av mer än 3,5 ton och med mer än en axel skall de vara utrustade med en anordning för att fördela axeltrycket.

| 1.4.3 | Dragstänger med gångjärn skall ha fritt utrymme till marken. De skall inte falla under en höjd av 200 mm från marken när de frisläpps från vågrätt läge. Se även bilaga 5, punkterna 5.3 och 5.4. |
| --- | --- |

1.4.3

Dragstänger med gångjärn skall ha fritt utrymme till marken. De skall inte falla under en höjd av 200 mm från marken när de frisläpps från vågrätt läge. Se även bilaga 5, punkterna 5.3 och 5.4.

1.5   Fastsättning av vändskivekopplingar, monteringsplattor och kopplingstappar på fordon

| 1.5.1 | Vändskivekopplingar av klass G50 får inte monteras direkt på fordonsramen om inte fordonstillverkaren anger att detta är tillåtet. De skall fästas vid ramen med hjälp av en monteringsplatta och de monteringsanvisningar som tillhandahålls av fordonstillverkaren och kopplingstillverkaren skall följas. |
| --- | --- |

1.5.1

Vändskivekopplingar av klass G50 får inte monteras direkt på fordonsramen om inte fordonstillverkaren anger att detta är tillåtet. De skall fästas vid ramen med hjälp av en monteringsplatta och de monteringsanvisningar som tillhandahålls av fordonstillverkaren och kopplingstillverkaren skall följas.

| 1.5.2 | Påhängsvagnar skall vara utrustade med ett stödben eller annan utrustning som tillåter frånkoppling och parkering av påhängsvagnen. Om påhängsvagnarna är utrustade på ett sådant sätt att förbindelsen med kopplingsanordningarna, de elektriska systemen och bromssystemen kan påverkas automatiskt skall släpvagnen ha stödben som automatiskt dras upp från marken efter det att påhängsvagnen har kopplats fast.
  Dessa krav skall inte gälla för påhängsvagnar som är konstruerade för särskild användning där de normalt endast tas isär på en verkstad eller vid lastning och avlastning inom särskilt avgränsade användningsområden. |
| --- | --- |

1.5.2

Påhängsvagnar skall vara utrustade med ett stödben eller annan utrustning som tillåter frånkoppling och parkering av påhängsvagnen. Om påhängsvagnarna är utrustade på ett sådant sätt att förbindelsen med kopplingsanordningarna, de elektriska systemen och bromssystemen kan påverkas automatiskt skall släpvagnen ha stödben som automatiskt dras upp från marken efter det att påhängsvagnen har kopplats fast.

Dessa krav skall inte gälla för påhängsvagnar som är konstruerade för särskild användning där de normalt endast tas isär på en verkstad eller vid lastning och avlastning inom särskilt avgränsade användningsområden.

| 1.5.3 | Fästningen av vändskivetappen på monteringsplattan på påhängsvagnen skall göras enligt anvisningar från fordonstillverkaren eller tillverkaren av vändskivetappen. |
| --- | --- |

1.5.3

Fästningen av vändskivetappen på monteringsplattan på påhängsvagnen skall göras enligt anvisningar från fordonstillverkaren eller tillverkaren av vändskivetappen.

| 1.5.4 | Om en påhängsvagn är utrustad med en styrkil skall den uppfylla de krav som anges i bilaga 5, punkt 7.8. |
| --- | --- |

1.5.4

Om en påhängsvagn är utrustad med en styrkil skall den uppfylla de krav som anges i bilaga 5, punkt 7.8.

2.   FJÄRRINDIKATION OCH FJÄRRKONTROLL

| 2.1 | Vid installation av fjärrindikations- och fjärrkontrollanordningar skall hänsyn tas till alla relevanta krav som anges i bilaga 5, punkt 12. |
| --- | --- |

2.1

Vid installation av fjärrindikations- och fjärrkontrollanordningar skall hänsyn tas till alla relevanta krav som anges i bilaga 5, punkt 12.

BILAGA 7

Tillägg 1

LASTFÖRHÅLLANDEN FÖR MÄTNING AV KOPPLINGSKULANS HÖJD

| 1. | Höjden skall vara såsom anges i bilaga 7, punkt 1.1.1. |
| --- | --- |

1.

Höjden skall vara såsom anges i bilaga 7, punkt 1.1.1.

| 2. | För fordon av kategori M1
   (7) skall fordonets massa, vid vilken höjden skall mätas, anges av fordonstillverkaren och skall anges i rapportformuläret (bilaga 2). Massan skall antingen vara den största tillåtna massan, fördelad mellan axlarna såsom anges av fordonstillverkaren, eller massan som erhålls när fordonet lastas enligt punkt 2.1 i detta tillägg. |
| --- | --- |

2.

För fordon av kategori M1
   (7) skall fordonets massa, vid vilken höjden skall mätas, anges av fordonstillverkaren och skall anges i rapportformuläret (bilaga 2). Massan skall antingen vara den största tillåtna massan, fördelad mellan axlarna såsom anges av fordonstillverkaren, eller massan som erhålls när fordonet lastas enligt punkt 2.1 i detta tillägg.

| 2.1 | Den största massan i driftskick som anges av dragfordonstillverkaren (se punkt 6 i rapportformuläret, bilaga 2), samt följande: |
| --- | --- |

2.1

Den största massan i driftskick som anges av dragfordonstillverkaren (se punkt 6 i rapportformuläret, bilaga 2), samt följande:

| 2.1.1 | Två massor, vardera på 68 kg, placerade på de yttre sittplatserna i varje rad av säten, med sätena justerade till sina bakersta lägen för normal körning och färd och med massorna placerade enligt följande: |
| --- | --- |

2.1.1

Två massor, vardera på 68 kg, placerade på de yttre sittplatserna i varje rad av säten, med sätena justerade till sina bakersta lägen för normal körning och färd och med massorna placerade enligt följande:

| 2.1.1.1 | För kopplingsanordningar som är originalmonterade och komponenter som inlämnats för typgodkännande av fordonstillverkaren, ungefär i ett läge 100 mm framför ”R”-punkten för inställbara säten och 50 mm framför ”R”-punkten för andra säten där ”R”-punkten fastställs enligt föreskrifter nr 14, punkt 5.1.1.2. |
| --- | --- |

2.1.1.1

För kopplingsanordningar som är originalmonterade och komponenter som inlämnats för typgodkännande av fordonstillverkaren, ungefär i ett läge 100 mm framför ”R”-punkten för inställbara säten och 50 mm framför ”R”-punkten för andra säten där ”R”-punkten fastställs enligt föreskrifter nr 14, punkt 5.1.1.2.

| 2.1.1.2 | För kopplingsanordningar och -komponenter, som inlämnats för typgodkännande av en oberoende tillverkare och avsedd för reservdelsmarknaden, ungefär på platsen för en sittande person. |
| --- | --- |

2.1.1.2

För kopplingsanordningar och -komponenter, som inlämnats för typgodkännande av en oberoende tillverkare och avsedd för reservdelsmarknaden, ungefär på platsen för en sittande person.

| 2.1.2 | Dessutom skall för varje massa på 68 kg, en ytterligare massa på 7 kg motsvarande tilldelning för personligt bagage fördelas jämnt i fordonets bagageutrymme. |
| --- | --- |

2.1.2

Dessutom skall för varje massa på 68 kg, en ytterligare massa på 7 kg motsvarande tilldelning för personligt bagage fördelas jämnt i fordonets bagageutrymme.

| 3. | För fordon av kategori N1
   (7) skall fordonets massa, vid vilken höjden skall mätas, vara följande: |
| --- | --- |

3.

För fordon av kategori N1
   (7) skall fordonets massa, vid vilken höjden skall mätas, vara följande:

| 3.1 | Den största tillåtna massan, fördelad mellan axlarna såsom anges av dragfordonstillverkaren (se punkt 6 i rapportformuläret, bilaga 2). |
| --- | --- |

3.1

Den största tillåtna massan, fördelad mellan axlarna såsom anges av dragfordonstillverkaren (se punkt 6 i rapportformuläret, bilaga 2).

---

(1)  Enligt innebörden i vägtrafikkonventionen (Wien, 1968) artikel 1, punkterna t och u.

1

(2)  Massan T och R och den tekniskt tillåtna största massan kan vara större än den tillåtna största massan som föreskrivs i nationell lagstiftning.

2

(3)  Se definitioner i föreskrifter nr 13, bilaga till 1958 års avtal avseende införande av enhetliga tekniska föreskrifter för hjulfordon, utrustning och delar som kan monteras och/eller användas på hjulfordon och villkoren för ömsesidigt erkännande av typgodkännande som beviljats på grundval av dessa föreskrifter. Definitionen finns också i bilaga 7 till Konsoliderade resolutionen om fordonstillverkning (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2).

3

(4)  Den tekniskt tillåtna största massan kan vara större än den tillåtna största massan som föreskrivs i nationell lagstiftning.

4

(5)  1 för Tyskland, 2 för Frankrike, 3 för Italien, 4 för Nederländerna, 5 för Sverige, 6 för Belgien, 7 för Ungern, 8 för Tjeckien, 9 för Spanien, 10 för Jugoslavien, 11 för Storbritannien, 12 för Österrike, 13 för Luxemburg, 14 för Schweiz, 15 (vakant), 16 för Norge, 17 för Finland, 18 för Danmark, 19 för Rumänien, 20 för Polen, 21 för Portugal, 22 för Ryssland, 23 för Grekland, 24 för Irland, 25 för Kroatien, 26 för Slovenien, 27 för Slovakien, 28 för Vitryssland, 29 för Estland, 30 (vakant), 31 för Bosnien och Hercegovina, 32 för Litauen, 33 (vakant), 34 för Bulgarien, 35-36 (vakanta), 37 för Turkiet, 38–39 (vakanta) och 40 för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, 41 (vakant), 42 för Europeiska gemenskapen (typgodkännanden beviljas av dess medlemsstater med användning av deras respektive ECE-symbol), 43 för Japan, 44 (vakant), 45 för Australien och 46 för Ukraina. Påföljande nummer kommer att tilldelas andra länder i den kronologiska ordning som de ratifierar eller ansluter sig till överenskommelsen om antagande av enhetliga tekniska föreskrifter för hjulförsedda fordon, utrustning och delar som kan monteras och/eller användas på hjulförsett fordon, samt om villkoren för ömsesidigt erkännande av typgodkännande utfärdade på grundval av dessa föreskrifter, och det nummer de då tilldelas skall delges de avtalsslutande parterna av FN:s generalsekreterare.

5

(6)  Se definitioner i föreskrifter nr 13, bilaga till 1958 års avtal avseende införande av enhetliga tekniska föreskrifter för hjulfordon, utrustning och delar som kan monteras och/eller användas på hjulfordon och villkoren för ömsesidigt erkännande av typgodkännande som beviljats på grundval av dessa föreskrifter. Definitionen finns också i bilaga 7 till Konsoliderade resolutionen om fordonstillverkning (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2).

6

(7)  Enligt definition i den konsoliderade resolutionen om fordonstillverkning (R.E.3), bilaga 7 (dokument TRANS/WP.29/78/Vers.1/Ändr. 2).

7

---

| 11.5.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 121/100 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 121/100

---

Rättelse till föreskrifter nr 107 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga föreskrifter för typgodkännande av fordon i kategori M2 eller M3 avseende deras allmänna konstruktion

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 373 av den 27 december 2006
  )

Föreskrifter nr 107 skall vara som följer:

Föreskrifter nr 107 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (UN/ECE) – Enhetliga föreskrifter för typgodkännande av fordon i kategori M2 eller M3 avseende deras allmänna konstruktion

Ändring 1

Inbegripet all giltig text fram till och med:

Ändringsserie 01 till föreskrifterna – dag för ikraftträdande: 12 augusti 2004

Korrigendum 1 – 19 oktober 2004

Korrigendum 2 – 25 januari 2006

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

| 1.1 | Dessa föreskrifter gäller för varje enkeldäckat, dubbeldäckat, stelt eller ledat fordon i kategorierna M2 eller M3
   (1). |
| --- | --- |

1.1

Dessa föreskrifter gäller för varje enkeldäckat, dubbeldäckat, stelt eller ledat fordon i kategorierna M2 eller M3
   (1).

| 1.2 | Kraven i dessa föreskrifter gäller emellertid inte för följande fordon: |
| --- | --- |

1.2

Kraven i dessa föreskrifter gäller emellertid inte för följande fordon:

| 1.2.1 | Fordon särskilt utformade för säker transport av personer, t.ex. fångar. |
| --- | --- |

1.2.1

Fordon särskilt utformade för säker transport av personer, t.ex. fångar.

| 1.2.2 | Fordon särskilt utformade för transport av skadade eller sjuka personer (ambulanser). |
| --- | --- |

1.2.2

Fordon särskilt utformade för transport av skadade eller sjuka personer (ambulanser).

| 1.2.3 | Terrängfordon. |
| --- | --- |

1.2.3

Terrängfordon.

| 1.2.4 | Fordon särskilt utformade för transport av skolbarn. |
| --- | --- |

1.2.4

Fordon särskilt utformade för transport av skolbarn.

| 1.3 | Kraven i dessa föreskrifter gäller för följande fordon endast i den utsträckning de är kompatibla med deras avsedda användning och funktion: |
| --- | --- |

1.3

Kraven i dessa föreskrifter gäller för följande fordon endast i den utsträckning de är kompatibla med deras avsedda användning och funktion:

| 1.3.1 | Fordon utformade för användning av polis, säkerhetsstyrkor och väpnade styrkor. |
| --- | --- |

1.3.1

Fordon utformade för användning av polis, säkerhetsstyrkor och väpnade styrkor.

| 1.3.2 | Fordon med sådana sittplatser som endast är avsedda att användas när fordonet är stillastående och är avsedda att befordra högst 8 personer (utom föraren) när fordonet är i rörelse. Exempel på sådana fordon är bokbussar, mobila kyrkor och mobila sjukhusenheter. De sittplatser i sådana fordon som är utformade för användning när fordonet är i rörelse skall vara klart identifierbara för användarna. |
| --- | --- |

1.3.2

Fordon med sådana sittplatser som endast är avsedda att användas när fordonet är stillastående och är avsedda att befordra högst 8 personer (utom föraren) när fordonet är i rörelse. Exempel på sådana fordon är bokbussar, mobila kyrkor och mobila sjukhusenheter. De sittplatser i sådana fordon som är utformade för användning när fordonet är i rörelse skall vara klart identifierbara för användarna.

2.   DEFINITIONER

I dessa föreskrifter gäller följande definitioner:

| 2.1 | fordon: ett fordon av kategori M2 eller M3 inom det tillämpningsområde som definieras i punkt 1 ovan. |
| --- | --- |

2.1

fordon: ett fordon av kategori M2 eller M3 inom det tillämpningsområde som definieras i punkt 1 ovan.

| 2.1.1 | För de fordon som är avsedda för mer än 22 passagerare förutom föraren finns det tre fordonsklasser: |
| --- | --- |

2.1.1

För de fordon som är avsedda för mer än 22 passagerare förutom föraren finns det tre fordonsklasser:

| 2.1.1.1 | klass I: fordon med sådana utrymmen för stående passagerare som tillåter ofta förekommande passagerarrörlighet. |
| --- | --- |

2.1.1.1

klass I: fordon med sådana utrymmen för stående passagerare som tillåter ofta förekommande passagerarrörlighet.

| 2.1.1.2 | klass II: fordon som huvudsakligen är konstruerade för befordran av sittande passagerare och som är utrustade för att tillåta befordran av stående passagerare i mittgången och/eller i ett utrymme som inte är större än ett utrymme motsvarande det för två dubbla sittplatser. |
| --- | --- |

2.1.1.2

klass II: fordon som huvudsakligen är konstruerade för befordran av sittande passagerare och som är utrustade för att tillåta befordran av stående passagerare i mittgången och/eller i ett utrymme som inte är större än ett utrymme motsvarande det för två dubbla sittplatser.

| 2.1.1.3 | klass III: fordon konstruerade enbart för befordran av sittande passagerare. |
| --- | --- |

2.1.1.3

klass III: fordon konstruerade enbart för befordran av sittande passagerare.

| 2.1.1.4 | Ett fordon kan anses tillhöra mer än en klass. I sådana fall kan fordonet typgodkännas för varje klass till vilken det hör. |
| --- | --- |

2.1.1.4

Ett fordon kan anses tillhöra mer än en klass. I sådana fall kan fordonet typgodkännas för varje klass till vilken det hör.

| 2.1.2 | För fordon som är avsedda för högst 22 passagerare förutom föraren finns det två fordonsklasser. |
| --- | --- |

2.1.2

För fordon som är avsedda för högst 22 passagerare förutom föraren finns det två fordonsklasser.

| 2.1.2.1 | klass A: fordon för befordran av stående passagerare; ett fordon i denna klass är utrustat med sittplatser och skall ha utrymme för stående passagerare. |
| --- | --- |

2.1.2.1

klass A: fordon för befordran av stående passagerare; ett fordon i denna klass är utrustat med sittplatser och skall ha utrymme för stående passagerare.

| 2.1.2.2 | klass B: fordon som inte är utrustade för befordran av stående passagerare; ett fordon i denna klass saknar utrymme för stående passagerare. |
| --- | --- |

2.1.2.2

klass B: fordon som inte är utrustade för befordran av stående passagerare; ett fordon i denna klass saknar utrymme för stående passagerare.

| 2.1.3 | ledat fordon: ett fordon som består av två eller flera stela delar som kan röra sig i förhållande till varandra, där passagerarutrymmena i varje del är sammankopplade så att passagerarna fritt kan röra sig mellan dem och där de stela delarna är permanent sammankopplade och endast kan separeras med hjälp av utrustning som normalt endast finns i verkstäder. |
| --- | --- |

2.1.3

ledat fordon: ett fordon som består av två eller flera stela delar som kan röra sig i förhållande till varandra, där passagerarutrymmena i varje del är sammankopplade så att passagerarna fritt kan röra sig mellan dem och där de stela delarna är permanent sammankopplade och endast kan separeras med hjälp av utrustning som normalt endast finns i verkstäder.

| 2.1.3.1 | dubbeldäckat ledat fordon: ett fordon som består av två eller flera stela delar som kan röra sig i förhållande till varandra, där passagerarutrymmena i varje del är sammankopplade på minst ett däck så att passagerarna fritt kan röra sig mellan dem och där de stela delarna är permanent sammankopplade och endast kan separeras med hjälp av utrustning som normalt endast finns i verkstäder. |
| --- | --- |

2.1.3.1

dubbeldäckat ledat fordon: ett fordon som består av två eller flera stela delar som kan röra sig i förhållande till varandra, där passagerarutrymmena i varje del är sammankopplade på minst ett däck så att passagerarna fritt kan röra sig mellan dem och där de stela delarna är permanent sammankopplade och endast kan separeras med hjälp av utrustning som normalt endast finns i verkstäder.

| 2.1.4 | låggolvsbuss: ett fordon i klass I, II eller A i vilket minst 35 % av utrymmet för stående passagerare (när det gäller ledade fordon den främre delen eller när det gäller dubbeldäckade fordon det nedre däcket) utgör ett område utan trappor varifrån det finns möjlighet att nå minst en på- eller avstigningsdörr. |
| --- | --- |

2.1.4

låggolvsbuss: ett fordon i klass I, II eller A i vilket minst 35 % av utrymmet för stående passagerare (när det gäller ledade fordon den främre delen eller när det gäller dubbeldäckade fordon det nedre däcket) utgör ett område utan trappor varifrån det finns möjlighet att nå minst en på- eller avstigningsdörr.

| 2.1.5 | karosseri: en separat teknisk enhet som omfattar all särskild inre och yttre utrustning i fordonet. |
| --- | --- |

2.1.5

karosseri: en separat teknisk enhet som omfattar all särskild inre och yttre utrustning i fordonet.

| 2.1.6 | dubbeldäckat fordon: ett fordon där passagerarutrymmet i minst en del är fördelat på två däck där det ena befinner sig ovanpå det andra och där inget utrymme för stående passagerare anordnats på det övre däcket. |
| --- | --- |

2.1.6

dubbeldäckat fordon: ett fordon där passagerarutrymmet i minst en del är fördelat på två däck där det ena befinner sig ovanpå det andra och där inget utrymme för stående passagerare anordnats på det övre däcket.

| 2.1.7 | separat teknisk enhet: en anordning som är avsedd att ingå i ett fordon som typgodkänts separat men endast för en eller flera fordonstyper. |
| --- | --- |

2.1.7

separat teknisk enhet: en anordning som är avsedd att ingå i ett fordon som typgodkänts separat men endast för en eller flera fordonstyper.

2.2   Typdefinition(er)

| 2.2.1 | fordonstyp: fordon som inte i grunden är olika i följande avseenden:






  a) | karosseritillverkare, |
| --- | --- | --- |

2.2.1

fordonstyp: fordon som inte i grunden är olika i följande avseenden:

a)

karosseritillverkare,

| b) | chassitillverkare, |
| --- | --- |

b)

chassitillverkare,

| c) | fordonsklass (> 22 passagerare eller < 22 passagerare), |
| --- | --- |

c)

fordonsklass (> 22 passagerare eller < 22 passagerare),

| d) | karosseriform (enkel-/dubbeldäckad, ledad, med lågt golv), |
| --- | --- |

d)

karosseriform (enkel-/dubbeldäckad, ledad, med lågt golv),

| e) | karosserityp om karosseriet typgodkänts som en separat teknisk enhet. |
| --- | --- |

e)

karosserityp om karosseriet typgodkänts som en separat teknisk enhet.

| 2.2.2 | karosserityp: används vid typgodkännande av separat teknisk enhet och utgörs av den kategori av karosserier som inte i grunden avviker i följande avseenden:






  a) | karosseritillverkare, |
| --- | --- | --- |

2.2.2

karosserityp: används vid typgodkännande av separat teknisk enhet och utgörs av den kategori av karosserier som inte i grunden avviker i följande avseenden:

a)

karosseritillverkare,

| b) | fordonsklass (> 22 passagerare eller < 22 passagerare), |
| --- | --- |

b)

fordonsklass (> 22 passagerare eller < 22 passagerare),

| c) | karosseriform (enkel-/dubbeldäckad, ledad, med lågt golv), |
| --- | --- |

c)

karosseriform (enkel-/dubbeldäckad, ledad, med lågt golv),

| d) | vikten av ett komplett utrustat fordonskarosseri får avvika med högst 10 %, |
| --- | --- |

d)

vikten av ett komplett utrustat fordonskarosseri får avvika med högst 10 %,

| e) | angivna fordonstyper på vilka karosseritypen kan monteras. |
| --- | --- |

e)

angivna fordonstyper på vilka karosseritypen kan monteras.

| 2.3 | typgodkännande av ett fordon eller en separat teknisk enhet: typgodkännande av en fordonstyp eller karosserityp enligt punkt 2.2 när det gäller de konstruktionsdetaljer som anges i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

2.3

typgodkännande av ett fordon eller en separat teknisk enhet: typgodkännande av en fordonstyp eller karosserityp enligt punkt 2.2 när det gäller de konstruktionsdetaljer som anges i dessa föreskrifter.

| 2.4 | karosseristomme: de delar av fordonets stomme som bidrar till fordonets hållfasthet vid överrullning. |
| --- | --- |

2.4

karosseristomme: de delar av fordonets stomme som bidrar till fordonets hållfasthet vid överrullning.

| 2.5 | på- och avstigningsdörr: en dörr avsedd att användas av passagerare under normala omständigheter och med föraren i förarsätet. |
| --- | --- |

2.5

på- och avstigningsdörr: en dörr avsedd att användas av passagerare under normala omständigheter och med föraren i förarsätet.

| 2.6 | dubbeldörr: en dörr som ger två, eller motsvarigheten till två, utrymmen för tillträde. |
| --- | --- |

2.6

dubbeldörr: en dörr som ger två, eller motsvarigheten till två, utrymmen för tillträde.

| 2.7 | skjutdörr: en dörr som endast kan öppnas eller stängas genom att skjuta den längs med en eller flera rätlinjiga, eller nästan rätlinjiga, skenor. |
| --- | --- |

2.7

skjutdörr: en dörr som endast kan öppnas eller stängas genom att skjuta den längs med en eller flera rätlinjiga, eller nästan rätlinjiga, skenor.

| 2.8 | nödutgångsdörr: en dörr som endast i undantagsfall, och särskilt vid en nödsituation, är avsedd att användas av passagerarna. |
| --- | --- |

2.8

nödutgångsdörr: en dörr som endast i undantagsfall, och särskilt vid en nödsituation, är avsedd att användas av passagerarna.

| 2.9 | nödutgångsfönster: ett fönster, inte nödvändigtvis av glas, endast avsett att användas av passagerarna som en utgång vid en nödsituation. |
| --- | --- |

2.9

nödutgångsfönster: ett fönster, inte nödvändigtvis av glas, endast avsett att användas av passagerarna som en utgång vid en nödsituation.

| 2.10 | dubbel- eller flerdubbelfönster: ett nödutgångsfönster som, när det är indelat i två eller flera delar med tänkt(a) vertikallinje(r) (eller vertikalplan), består av två eller flera delar, av vilka varje del uppfyller de föreskrifter om mått och framkomlighet som gäller för ett normalt nödutgångsfönster. |
| --- | --- |

2.10

dubbel- eller flerdubbelfönster: ett nödutgångsfönster som, när det är indelat i två eller flera delar med tänkt(a) vertikallinje(r) (eller vertikalplan), består av två eller flera delar, av vilka varje del uppfyller de föreskrifter om mått och framkomlighet som gäller för ett normalt nödutgångsfönster.

| 2.11 | utrymningslucka: öppning i taket eller golvet avsedd att användas av passagerare endast som en nödutgång vid en nödsituation. |
| --- | --- |

2.11

utrymningslucka: öppning i taket eller golvet avsedd att användas av passagerare endast som en nödutgång vid en nödsituation.

| 2.12 | nödutgång: nödutgångsdörr, nödutgångsfönster eller utrymningslucka. |
| --- | --- |

2.12

nödutgång: nödutgångsdörr, nödutgångsfönster eller utrymningslucka.

| 2.13 | utgång: på- och avstigningsdörr, inre trappa, halvtrappa eller nödutgång. |
| --- | --- |

2.13

utgång: på- och avstigningsdörr, inre trappa, halvtrappa eller nödutgång.

| 2.14 | golv eller däck: den del av karosseriet där stående passagerare står och där sittande passagerare, föraren och alla andra besättningsmedlemmar har fötterna och som kan stödja sittplatsernas fästanordningar. |
| --- | --- |

2.14

golv eller däck: den del av karosseriet där stående passagerare står och där sittande passagerare, föraren och alla andra besättningsmedlemmar har fötterna och som kan stödja sittplatsernas fästanordningar.

| 2.15 | mittgång: det utrymme på vilken passagerarna kan röra sig från en sittplats eller sittplatsrad till varje annan sittplats eller sittplatsrad eller till varje genomgångsutrymme, från eller till varje på- och avstigningsdörr eller inre trappa och varje utrymme för stående passagerare, men inte |
| --- | --- |

2.15

mittgång: det utrymme på vilken passagerarna kan röra sig från en sittplats eller sittplatsrad till varje annan sittplats eller sittplatsrad eller till varje genomgångsutrymme, från eller till varje på- och avstigningsdörr eller inre trappa och varje utrymme för stående passagerare, men inte

| 2.15.1 | det utrymme som sträcker sig 300 mm framför varje sittplats, utom där en sidovänd sittplats är belägen över ett hjulhus, då detta mått kan minskas till 225 mm, |
| --- | --- |

2.15.1

det utrymme som sträcker sig 300 mm framför varje sittplats, utom där en sidovänd sittplats är belägen över ett hjulhus, då detta mått kan minskas till 225 mm,

| 2.15.2 | utrymmet ovanför varje steg- eller trapputrymme, eller |
| --- | --- |

2.15.2

utrymmet ovanför varje steg- eller trapputrymme, eller

| 2.15.3 | varje utrymme från vilket det endast är möjligt att nå en sittplats eller en sittplatsrad. |
| --- | --- |

2.15.3

varje utrymme från vilket det endast är möjligt att nå en sittplats eller en sittplatsrad.

| 2.16 | genomgångsutrymme: det utrymme som invändigt sträcker sig in i fordonet från på- och avstigningsdörren fram till den yttersta kanten av det övre fotsteget (mittgångens kant), inre trappan eller halvtrappan. Om det inte finns något fotsteg vid dörren skall det utrymme, som skall anses som genomgångsutrymme, vara det som enligt punkt 7.7.1 i bilaga 3 uppmäts fram till ett avstånd av 300 mm från utgångsläget vid den tvådelade sektionens insida. |
| --- | --- |

2.16

genomgångsutrymme: det utrymme som invändigt sträcker sig in i fordonet från på- och avstigningsdörren fram till den yttersta kanten av det övre fotsteget (mittgångens kant), inre trappan eller halvtrappan. Om det inte finns något fotsteg vid dörren skall det utrymme, som skall anses som genomgångsutrymme, vara det som enligt punkt 7.7.1 i bilaga 3 uppmäts fram till ett avstånd av 300 mm från utgångsläget vid den tvådelade sektionens insida.

| 2.17 | förarutrymme: det utrymme som uteslutande är avsett att användas av föraren utom i en nödsituation och som omfattar förarsittplats, ratt, manöverorgan, instrument och andra anordningar som krävs för att köra eller manövrera fordonet. |
| --- | --- |

2.17

förarutrymme: det utrymme som uteslutande är avsett att användas av föraren utom i en nödsituation och som omfattar förarsittplats, ratt, manöverorgan, instrument och andra anordningar som krävs för att köra eller manövrera fordonet.

| 2.18 | fordonets vikt i körklart tillstånd: vikten av ett olastat fordon i körklart tillstånd med karosseri samt, om det gäller ett dragfordon, med en kopplingsanordning, eller vikten av chassit med hytt, om karosseriet och/eller kopplingsanordningen inte är monterade av tillverkaren (inkl. kylvätska, oljor, med bränsletanken fylld till 90 %, med andra vätskor utom använt vatten till 100 %, verktyg, reservhjul och förare [75 kg] samt för bussar och långfärdsbussar en besättningsmedlems vikt [75 kg] om det i fordonet finns sittplats för en besättningsmedlem). |
| --- | --- |

2.18

fordonets vikt i körklart tillstånd: vikten av ett olastat fordon i körklart tillstånd med karosseri samt, om det gäller ett dragfordon, med en kopplingsanordning, eller vikten av chassit med hytt, om karosseriet och/eller kopplingsanordningen inte är monterade av tillverkaren (inkl. kylvätska, oljor, med bränsletanken fylld till 90 %, med andra vätskor utom använt vatten till 100 %, verktyg, reservhjul och förare [75 kg] samt för bussar och långfärdsbussar en besättningsmedlems vikt [75 kg] om det i fordonet finns sittplats för en besättningsmedlem).

| 2.19 | största tekniskt tillåtna vikt inkl. last (M): den högsta vikt hos fordonet som bygger på dess konstruktion och prestanda och som uppges av tillverkaren. Den största tekniskt tillåtna vikten inkl. last används för att avgöra fordonskategori. |
| --- | --- |

2.19

största tekniskt tillåtna vikt inkl. last (M): den högsta vikt hos fordonet som bygger på dess konstruktion och prestanda och som uppges av tillverkaren. Den största tekniskt tillåtna vikten inkl. last används för att avgöra fordonskategori.

| 2.20 | passagerare: en person, annan än föraren eller en besättningsmedlem. |
| --- | --- |

2.20

passagerare: en person, annan än föraren eller en besättningsmedlem.

| 2.21 | passagerare med nedsatt rörlighet: alla passagerare som har svårigheter att använda offentliga transportmedel, såsom funktionshindrade personer (inkl. personer med sensoriska och intellektuella funktionshinder, rullstolsburna, personer med arm- eller benfunktionshinder, småvuxna personer, personer med tungt bagage, äldre personer, gravida kvinnor, personer med shoppingvagnar och personer med barn [inkl. barn i sittvagnar]). |
| --- | --- |

2.21

passagerare med nedsatt rörlighet: alla passagerare som har svårigheter att använda offentliga transportmedel, såsom funktionshindrade personer (inkl. personer med sensoriska och intellektuella funktionshinder, rullstolsburna, personer med arm- eller benfunktionshinder, småvuxna personer, personer med tungt bagage, äldre personer, gravida kvinnor, personer med shoppingvagnar och personer med barn [inkl. barn i sittvagnar]).

| 2.22 | rullstolsburen: en person som på grund av sjukdom eller funktionshinder använder en rullstol för att ta sig fram. |
| --- | --- |

2.22

rullstolsburen: en person som på grund av sjukdom eller funktionshinder använder en rullstol för att ta sig fram.

| 2.23 | besättningsmedlem: en person vars uppgift är att vara andreförare eller eventuell assistent. |
| --- | --- |

2.23

besättningsmedlem: en person vars uppgift är att vara andreförare eller eventuell assistent.

| 2.24 | passagerarutrymme: ett utrymme som är avsett att användas av passagerarna, med undantag för utrymme med icke-flyttbar utrustning såsom bar, kokvrå, toalettrum eller utrymme för bagage/gods. |
| --- | --- |

2.24

passagerarutrymme: ett utrymme som är avsett att användas av passagerarna, med undantag för utrymme med icke-flyttbar utrustning såsom bar, kokvrå, toalettrum eller utrymme för bagage/gods.

| 2.25 | fjärrstyrd på- och avstigningsdörr: en på- och avstigningsdörr som endast kan manövreras med annan kraft än muskelkraft och vars öppnande och stängande, om den inte styrs automatiskt, fjärrstyrs av föraren eller av en besättningsmedlem. |
| --- | --- |

2.25

fjärrstyrd på- och avstigningsdörr: en på- och avstigningsdörr som endast kan manövreras med annan kraft än muskelkraft och vars öppnande och stängande, om den inte styrs automatiskt, fjärrstyrs av föraren eller av en besättningsmedlem.

| 2.26 | automatiskt styrd på- och avstigningsdörr: en fjärrstyrd på- och avstigningsdörr som endast kan öppnas (om inte med nödöppnare) efter påverkan från en passagerare och efter det att föraren aktiverat denna och som därefter stängs automatiskt. |
| --- | --- |

2.26

automatiskt styrd på- och avstigningsdörr: en fjärrstyrd på- och avstigningsdörr som endast kan öppnas (om inte med nödöppnare) efter påverkan från en passagerare och efter det att föraren aktiverat denna och som därefter stängs automatiskt.

| 2.27 | hållplatsbroms: en anordning som hindrar fordonet från att köras iväg från stillastående läge. |
| --- | --- |

2.27

hållplatsbroms: en anordning som hindrar fordonet från att köras iväg från stillastående läge.

| 2.28 | förarmanövrerad på- och avstigningsdörr: en på- och avstigningsdörr som normalt öppnas och stängs av föraren. |
| --- | --- |

2.28

förarmanövrerad på- och avstigningsdörr: en på- och avstigningsdörr som normalt öppnas och stängs av föraren.

| 2.29 | reserverad sittplats: en sittplats med extra utrymme för en passagerare med nedsatt rörlighet och märkt för detta ändamål. |
| --- | --- |

2.29

reserverad sittplats: en sittplats med extra utrymme för en passagerare med nedsatt rörlighet och märkt för detta ändamål.

| 2.30 | hjälpmedel för ombordstigning: en anordning för att underlätta ombordstigning för rullstolar såsom lyftanordningar, ramper, osv. |
| --- | --- |

2.30

hjälpmedel för ombordstigning: en anordning för att underlätta ombordstigning för rullstolar såsom lyftanordningar, ramper, osv.

| 2.31 | nigningssystem: ett hjälpmedel som helt eller delvis sänker och lyfter fordonet i förhållande till dess normala körläge. |
| --- | --- |

2.31

nigningssystem: ett hjälpmedel som helt eller delvis sänker och lyfter fordonet i förhållande till dess normala körläge.

| 2.32 | rullstolslyft: en anordning eller ett system med en plattform som kan höjas och sänkas för underlätta för passageraren mellan passagerarutrymmets golv och marken eller trottoarkanten. |
| --- | --- |

2.32

rullstolslyft: en anordning eller ett system med en plattform som kan höjas och sänkas för underlätta för passageraren mellan passagerarutrymmets golv och marken eller trottoarkanten.

| 2.33 | ramp: en anordning för att överbrygga avståndet mellan passagerarutrymmets golv och marken eller trottoarkanten. |
| --- | --- |

2.33

ramp: en anordning för att överbrygga avståndet mellan passagerarutrymmets golv och marken eller trottoarkanten.

| 2.34 | mobil ramp: en ramp som kan lösgöras från fordonskonstruktionen och som kan användas av en förare eller besättningsmedlem. |
| --- | --- |

2.34

mobil ramp: en ramp som kan lösgöras från fordonskonstruktionen och som kan användas av en förare eller besättningsmedlem.

| 2.35 | löstagbar sittplats: en sittplats som lätt kan avlägsnas från fordonet. |
| --- | --- |

2.35

löstagbar sittplats: en sittplats som lätt kan avlägsnas från fordonet.

| 2.36 | fram och bak: fram eller bak på fordonet i normal färdriktning, termerna: framåt, främst, bakåt, bakerst osv. skall förstås i enlighet härmed. |
| --- | --- |

2.36

fram och bak: fram eller bak på fordonet i normal färdriktning, termerna: framåt, främst, bakåt, bakerst osv. skall förstås i enlighet härmed.

| 2.37 | inre trappa: en trappa som gör det möjligt att röra sig mellan övre och nedre däck. |
| --- | --- |

2.37

inre trappa: en trappa som gör det möjligt att röra sig mellan övre och nedre däck.

| 2.38 | separat utrymme: ett utrymme i fordonet som får användas av passagerare eller besättning när fordonet är i rörelse och som är avskilt från varje annat passagerar- eller besättningsutrymme, utom när någon avskärmning medger passagerarna insyn i angränsande passagerarutrymme och som förbinds med ett genomgångsutrymme utan dörrar. |
| --- | --- |

2.38

separat utrymme: ett utrymme i fordonet som får användas av passagerare eller besättning när fordonet är i rörelse och som är avskilt från varje annat passagerar- eller besättningsutrymme, utom när någon avskärmning medger passagerarna insyn i angränsande passagerarutrymme och som förbinds med ett genomgångsutrymme utan dörrar.

| 2.39 | halvtrappa: en trappa som går från övre däck till en nödutgångsdörr. |
| --- | --- |

2.39

halvtrappa: en trappa som går från övre däck till en nödutgångsdörr.

3.   ANSÖKAN OM TYPGODKÄNNANDE

| 3.1 | Ansökan om typgodkännande för






  a) | en fordonstyp eller |
| --- | --- | --- |

3.1

Ansökan om typgodkännande för

a)

en fordonstyp eller

| b) | en separat teknisk enhetstyp eller |
| --- | --- |

b)

en separat teknisk enhetstyp eller

| c) | en fordonstyp utrustad med en karosserityp som redan typgodkänts som en separat teknisk enhet |
| --- | --- |

c)

en fordonstyp utrustad med en karosserityp som redan typgodkänts som en separat teknisk enhet

skall när det gäller dess konstruktionsdetaljer inlämnas av den ansvarige tillverkaren eller av dennes vederbörligen befullmäktigade ombud.

| 3.2 | När det gäller en ansökan om typgodkännande av ett fordon som tillverkats genom montering av ett chassi med ett typgodkänt karosseri menas med tillverkare den som utfört monteringen. |
| --- | --- |

3.2

När det gäller en ansökan om typgodkännande av ett fordon som tillverkats genom montering av ett chassi med ett typgodkänt karosseri menas med tillverkare den som utfört monteringen.

| 3.3 | En förlaga till det informationsdokument som rör konstruktionsdetaljerna ges i bilaga 1, del 1. |
| --- | --- |

3.3

En förlaga till det informationsdokument som rör konstruktionsdetaljerna ges i bilaga 1, del 1.

| 3.3.1 | Tillägg 1: för en fordonstyp. |
| --- | --- |

3.3.1

Tillägg 1: för en fordonstyp.

| 3.3.2 | Tillägg 2: för en karosserityp. |
| --- | --- |

3.3.2

Tillägg 2: för en karosserityp.

| 3.3.3 | Tillägg 3: för en fordonstyp utrustad med en karosserityp som redan typgodkänts som en separat teknisk enhet. |
| --- | --- |

3.3.3

Tillägg 3: för en fordonstyp utrustad med en karosserityp som redan typgodkänts som en separat teknisk enhet.

| 3.4 | Ett fordon eller ett karosseri som är representativa för den typ som skall typgodkännas skall inlämnas till den tekniska tjänst som ansvarar för genomförandet av typgodkännandeprovningarna. |
| --- | --- |

3.4

Ett fordon eller ett karosseri som är representativa för den typ som skall typgodkännas skall inlämnas till den tekniska tjänst som ansvarar för genomförandet av typgodkännandeprovningarna.

4.   TYPGODKÄNNANDE

| 4.1 | Om det fordon eller karosseri som inlämnats för typgodkännande enligt dessa föreskrifter uppfyller kraven i punkt 5 skall typgodkännande av denna fordons- eller karosserityp beviljas. |
| --- | --- |

4.1

Om det fordon eller karosseri som inlämnats för typgodkännande enligt dessa föreskrifter uppfyller kraven i punkt 5 skall typgodkännande av denna fordons- eller karosserityp beviljas.

| 4.2 | Ett typgodkännandenummer skall tilldelas varje typgodkänd fordonstyp. Dess första två siffror (för närvarande 01, motsvarande ändringsserie 01) skall ange den ändringsserie med de senaste viktiga tekniska ändringarna av föreskrifterna som fanns vid tiden för typgodkännandets utfärdande. En och samma avtalsslutande part får inte tilldela en annan fordons- eller karosserityp enligt definitionen i punkt 2.2 samma nummer. |
| --- | --- |

4.2

Ett typgodkännandenummer skall tilldelas varje typgodkänd fordonstyp. Dess första två siffror (för närvarande 01, motsvarande ändringsserie 01) skall ange den ändringsserie med de senaste viktiga tekniska ändringarna av föreskrifterna som fanns vid tiden för typgodkännandets utfärdande. En och samma avtalsslutande part får inte tilldela en annan fordons- eller karosserityp enligt definitionen i punkt 2.2 samma nummer.

| 4.3 | Meddelande om typgodkännande eller utökning av typgodkännande av en fordons- eller karosserityp enligt dessa föreskrifter skall inges till de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter med användande av ett formulär som överensstämmer med förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

4.3

Meddelande om typgodkännande eller utökning av typgodkännande av en fordons- eller karosserityp enligt dessa föreskrifter skall inges till de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter med användande av ett formulär som överensstämmer med förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

| 4.4 | På varje fordon eller karosseri som överensstämmer med ett fordon eller ett karosseri som typgodkänts enligt dessa föreskrifter skall ett internationellt typgodkännandemärke anbringas på ett väl synligt och lättåtkomligt ställe såsom anges på typgodkännandeintyget, och det skall bestå av |
| --- | --- |

4.4

På varje fordon eller karosseri som överensstämmer med ett fordon eller ett karosseri som typgodkänts enligt dessa föreskrifter skall ett internationellt typgodkännandemärke anbringas på ett väl synligt och lättåtkomligt ställe såsom anges på typgodkännandeintyget, och det skall bestå av

| 4.4.1 | en cirkel som omger bokstaven ”E” åtföljd av det särskilda landsnumret för det land som beviljat typgodkännandet (2), |
| --- | --- |

4.4.1

en cirkel som omger bokstaven ”E” åtföljd av det särskilda landsnumret för det land som beviljat typgodkännandet (2),

| 4.4.2 | numret på dessa föreskrifter, åtföljt av bokstaven ”R”, ett bindestreck samt typgodkännandenumret till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 4.4.1, och |
| --- | --- |

4.4.2

numret på dessa föreskrifter, åtföljt av bokstaven ”R”, ett bindestreck samt typgodkännandenumret till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 4.4.1, och

| 4.4.3 | en tilläggssymbol som består av de romerska siffrorna för den (de) klass(er) i vilken(a) fordonet eller karosseriet typgodkänts. Ett karosseri som typgodkänts separat skall dessutom bära bokstaven S. |
| --- | --- |

4.4.3

en tilläggssymbol som består av de romerska siffrorna för den (de) klass(er) i vilken(a) fordonet eller karosseriet typgodkänts. Ett karosseri som typgodkänts separat skall dessutom bära bokstaven S.

| 4.5 | Om fordonet överensstämmer med en fordonstyp som enligt en eller flera andra föreskrifter, som bilagts avtalet, typgodkänts i det land som beviljat typgodkännande enligt dessa föreskrifter behöver symbolen i punkt 4.4.1 inte upprepas utan i så fall skall de föreskrifter, typgodkännandenummer och tilläggssymboler i alla de föreskrifter enligt vilka typgodkännande beviljats i det land som beviljat typgodkännandet enligt dessa föreskrifter anbringas i lodräta kolumner till höger om den symbol som föreskrivs i punkt 4.4.1. |
| --- | --- |

4.5

Om fordonet överensstämmer med en fordonstyp som enligt en eller flera andra föreskrifter, som bilagts avtalet, typgodkänts i det land som beviljat typgodkännande enligt dessa föreskrifter behöver symbolen i punkt 4.4.1 inte upprepas utan i så fall skall de föreskrifter, typgodkännandenummer och tilläggssymboler i alla de föreskrifter enligt vilka typgodkännande beviljats i det land som beviljat typgodkännandet enligt dessa föreskrifter anbringas i lodräta kolumner till höger om den symbol som föreskrivs i punkt 4.4.1.

| 4.6 | Typgodkännandemärket skall vara tydligt läsbart och outplånligt. |
| --- | --- |

4.6

Typgodkännandemärket skall vara tydligt läsbart och outplånligt.

| 4.7 | Typgodkännandemärket skall anbringas nära eller på den typskylt på fordonet eller karosseriet som monterats av tillverkaren. |
| --- | --- |

4.7

Typgodkännandemärket skall anbringas nära eller på den typskylt på fordonet eller karosseriet som monterats av tillverkaren.

| 4.8 | I bilaga 2 till dessa föreskrifter ges exempel på typgodkännandemärken. |
| --- | --- |

4.8

I bilaga 2 till dessa föreskrifter ges exempel på typgodkännandemärken.

5.   KRAV

| 5.1 | Alla fordon skall uppfylla bestämmelserna i bilaga 3 till dessa föreskrifter (ändrad genom bilaga 9 när det gäller dubbeldäckade fordon). Karosserier som typgodkänts separat skall uppfylla kraven i bilaga 5 och/eller 10 där så är lämpligt. Ett typgodkännande av ett fordon med ett karosseri som typgodkänts i enlighet med bilaga 10 skall fullföljas i enlighet med den bilagan. |
| --- | --- |

5.1

Alla fordon skall uppfylla bestämmelserna i bilaga 3 till dessa föreskrifter (ändrad genom bilaga 9 när det gäller dubbeldäckade fordon). Karosserier som typgodkänts separat skall uppfylla kraven i bilaga 5 och/eller 10 där så är lämpligt. Ett typgodkännande av ett fordon med ett karosseri som typgodkänts i enlighet med bilaga 10 skall fullföljas i enlighet med den bilagan.

| 5.2 | Fordon i klass I skall vara tillgängliga för personer med nedsatt rörlighet inkl. rullstolsburna enligt de tekniska bestämmelserna i bilaga 8. |
| --- | --- |

5.2

Fordon i klass I skall vara tillgängliga för personer med nedsatt rörlighet inkl. rullstolsburna enligt de tekniska bestämmelserna i bilaga 8.

| 5.3 | De avtalsslutande parterna skall ha frihet att välja den lämpligaste lösningen för att uppnå förbättrad tillgänglighet i andra fordon än de som tillhör klass I. Om andra fordon än de som tillhör klass I emellertid är försedda med anordningar för personer med nedsatt rörlighet och/eller rullstolsburna skall de skall uppfylla de relevanta kraven i bilaga 8. |
| --- | --- |

5.3

De avtalsslutande parterna skall ha frihet att välja den lämpligaste lösningen för att uppnå förbättrad tillgänglighet i andra fordon än de som tillhör klass I. Om andra fordon än de som tillhör klass I emellertid är försedda med anordningar för personer med nedsatt rörlighet och/eller rullstolsburna skall de skall uppfylla de relevanta kraven i bilaga 8.

| 5.4 | Inget i dessa föreskrifter skall hindra en avtalsslutande parts nationella myndigheter från att ange att vissa slags funktioner är reserverade för fordon som är utrustade för transport av passagerare med nedsatt rörlighet i enlighet med bilaga 8. |
| --- | --- |

5.4

Inget i dessa föreskrifter skall hindra en avtalsslutande parts nationella myndigheter från att ange att vissa slags funktioner är reserverade för fordon som är utrustade för transport av passagerare med nedsatt rörlighet i enlighet med bilaga 8.

6.   ÄNDRING OCH UTÖKNING AV TYPGODKÄNNANDE AV EN FORDONS- ELLER KAROSSERITYP

| 6.1 | Varje ändring av fordons- eller karosseritypen skall anmälas till den myndighet som typgodkänt fordonstypen. Denna myndighet kan därefter antingen |
| --- | --- |

6.1

Varje ändring av fordons- eller karosseritypen skall anmälas till den myndighet som typgodkänt fordonstypen. Denna myndighet kan därefter antingen

| 6.1.1 | göra bedömningen att ändringarna sannolikt inte får någon märkbar ogynnsam verkan och att fordonet eller karosseriet i varje fall fortfarande uppfyller kraven, eller |
| --- | --- |

6.1.1

göra bedömningen att ändringarna sannolikt inte får någon märkbar ogynnsam verkan och att fordonet eller karosseriet i varje fall fortfarande uppfyller kraven, eller

| 6.1.2 | kräva ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för utförandet av provningarna. |
| --- | --- |

6.1.2

kräva ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för utförandet av provningarna.

| 6.2 | Bekräftat eller avslaget typgodkännande skall, med angivande av ändringarna och med användande av förfarandet i punkt 4.3, anmälas till de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

6.2

Bekräftat eller avslaget typgodkännande skall, med angivande av ändringarna och med användande av förfarandet i punkt 4.3, anmälas till de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter.

| 6.3 | Den behöriga myndighet som utfärdar en utökning av typgodkännande skall tilldela ett serienummer för en sådan utökning och upplysa de övriga avtalsslutande parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter om detta med användande av en meddelandeblankett som överensstämmer med förlagan i tillägg 2 till bilaga 1 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

6.3

Den behöriga myndighet som utfärdar en utökning av typgodkännande skall tilldela ett serienummer för en sådan utökning och upplysa de övriga avtalsslutande parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter om detta med användande av en meddelandeblankett som överensstämmer med förlagan i tillägg 2 till bilaga 1 till dessa föreskrifter.

7.   PRODUKTIONENS ÖVERENSSTÄMMELSE

Förfarandena för säkerställande av produktionens överensstämmelse skall överensstämma med de som anges i tillägg 2 till överenskommelsen (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) med följande krav:

| 7.1 | De fordon och karosserier som typgodkänts enligt dessa föreskrifter skall tillverkas så att de överensstämmer med den godkända typen genom att uppfylla kraven i punkt 5 ovan. |
| --- | --- |

7.1

De fordon och karosserier som typgodkänts enligt dessa föreskrifter skall tillverkas så att de överensstämmer med den godkända typen genom att uppfylla kraven i punkt 5 ovan.

| 7.2 | Den behöriga myndighet som beviljat typgodkännande kan när som helst kontrollera de metoder för kontroll av överensstämmelsen som tillämpas inom varje produktionsenhet. Normalt intervall för dessa kontroller skall vara en gång vartannat år. |
| --- | --- |

7.2

Den behöriga myndighet som beviljat typgodkännande kan när som helst kontrollera de metoder för kontroll av överensstämmelsen som tillämpas inom varje produktionsenhet. Normalt intervall för dessa kontroller skall vara en gång vartannat år.

8.   PÅFÖLJD VID BRISTER I PRODUKTIONENS ÖVERENSSTÄMMELSE

| 8.1 | Det typgodkännande som när det gäller en fordons- eller en karosserityp beviljats enligt dessa föreskrifter kan återkallas om kravet i punkt 5 ovan inte uppfylls. |
| --- | --- |

8.1

Det typgodkännande som när det gäller en fordons- eller en karosserityp beviljats enligt dessa föreskrifter kan återkallas om kravet i punkt 5 ovan inte uppfylls.

| 8.2 | Om en avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett typgodkännande som den tidigare beviljat skall den omgående meddela de övriga avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter med användande av en meddelandeblankett som överensstämmer med förlagan i tillägg 2 till bilaga 1 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

8.2

Om en avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett typgodkännande som den tidigare beviljat skall den omgående meddela de övriga avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter med användande av en meddelandeblankett som överensstämmer med förlagan i tillägg 2 till bilaga 1 till dessa föreskrifter.

9.   PRODUKTIONENS SLUTGILTIGA UPPHÖRANDE

Om innehavaren av typgodkännandet fullständigt upphör att tillverka en fordons- eller karosserityp enligt dessa föreskrifter skall denne meddela den myndighet som beviljat typgodkännandet detta. Då myndigheten mottar meddelandet i fråga skall den upplysa de övriga parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter om detta med användande av en meddelandeblankett som överensstämmer med förlagan i tillägg 2 till bilaga 1 till dessa föreskrifter.

10.   ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

| 10.1 | Från och med det datum då ändringsserie 01 officiellt träder i kraft får ingen avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja ECE-typgodkännande enligt dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 01. |
| --- | --- |

10.1

Från och med det datum då ändringsserie 01 officiellt träder i kraft får ingen avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja ECE-typgodkännande enligt dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 01.

| 10.2 | Ingen avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter får vägra nationellt typgodkännande av en fordonstyp som typgodkänts enligt ändringsserie 01 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

10.2

Ingen avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter får vägra nationellt typgodkännande av en fordonstyp som typgodkänts enligt ändringsserie 01 till dessa föreskrifter.

| 10.3 | Från och med 36 månader efter datum för ikraftträdandet får de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter bevilja typgodkännanden endast om den fordonstyp som skall typgodkännas uppfyller kraven i dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 01. |
| --- | --- |

10.3

Från och med 36 månader efter datum för ikraftträdandet får de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter bevilja typgodkännanden endast om den fordonstyp som skall typgodkännas uppfyller kraven i dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 01.

| 10.4 | Med början 72 månader efter det att ändringsserie 01 till dessa föreskrifter trätt i kraft får de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter vägra en första nationell registrering (första ibruktagande) av ett fordon som inte uppfyller kraven i ändringsserie 01 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

10.4

Med början 72 månader efter det att ändringsserie 01 till dessa föreskrifter trätt i kraft får de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter vägra en första nationell registrering (första ibruktagande) av ett fordon som inte uppfyller kraven i ändringsserie 01 till dessa föreskrifter.

11.   NAMN- OCH ADRESSUPPGIFTER GÄLLANDE DE TEKNISKA TJÄNSTER SOM UTFÖR TYPGODKÄNNANDEPROVNINGARNA SAMT MYNDIGHETER

De avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter skall meddela Förenta nationernas sekretariats namn- och adressuppgifter gällande de tekniska tjänster som ansvarar för utförande av typgodkännandeprovningarna samt de myndigheter som beviljar typgodkännande och till vilka de intyg om beviljat typgodkännande eller utökat typgodkännande eller avslag på ansökan om typgodkännande eller återkallat typgodkännande som utfärdats i andra länder, skall sändas.

12.   ANMÄRKNINGAR OM TILLÅTNA AXELBELASTNINGAR ELLER TOTAL FORDONSVIKT

De avtalsslutande parterna till överenskommelsen hindras inte av artikel 3 i den överenskommelsen från att på sina territorier förbjuda registrering av fordonstyper som typgodkänts av en annan avtalsslutande part i enlighet med dessa föreskrifter när passagerar- och bagagekapaciteten medför att fordonets axelbelastningar eller största tekniskt tillåtna lastvikt överskrider de gränser som enligt lag gäller inom deras territorier.

FÖRTECKNING ÖVER BILAGOR

| BILAGA 1 | Dokumentation av ECE-typgodkännande |
| --- | --- |

BILAGA 1

| Del 1 | Förlaga för informationsdokument |
| --- | --- |

Del 1

| Del 2 | Typgodkännandeintyg |
| --- | --- |

Del 2

| BILAGA 2 | Typgodkännandemärkenas utformningar |
| --- | --- |

BILAGA 2

| BILAGA 3 | Krav som skall uppfyllas av alla fordon |
| --- | --- |

BILAGA 3

| Tillägg: | Kontroll av statisk sidostabilitet genom beräkning |
| --- | --- |

Tillägg:

| BILAGA 4 | Förklarande diagram |
| --- | --- |

BILAGA 4

| BILAGA 5 | Karosseristommens hållfasthet |
| --- | --- |

BILAGA 5

| BILAGA 6 | Riktlinjer för mätning av stängningskrafterna hos fjärrstyrda dörrar |
| --- | --- |

BILAGA 6

| BILAGA 7 | Särskilda krav för fordon som är avsedda för högst 22 passagerare |
| --- | --- |

BILAGA 7

| BILAGA 8 | Krav för tekniska anordningar som underlättar tillträde för passagerare med nedsatt rörlighet |
| --- | --- |

BILAGA 8

| BILAGA 9 | Särskilda krav för dubbeldäckade fordon |
| --- | --- |

BILAGA 9

| BILAGA 10 | Typgodkännande för en separat teknisk enhet och typgodkännande för ett fordon utrustat med ett karosseri som redan typgodkänts som en separat teknisk enhet |
| --- | --- |

BILAGA 10

| BILAGA 11 | Vikter och mått |
| --- | --- |

BILAGA 11

BILAGA 1

DOKUMENTATION AV ECE-TYPGODKÄNNANDE

DEL 1

Förlaga för informationsdokument

Tillägg 1

FÖRLAGA FÖR INFORMATIONSDOKUMENT

enligt föreskrifter nr 107 om typgodkännande av fordon i kategori M2 eller M3 avseende deras allmänna konstruktion.

Tillämpliga uppgifter i följande förteckning skall inlämnas i tre exemplar med innehållsförteckning. Alla ritningar skall vara i lämplig skala och tillräckligt detaljrika samt inlämnas i A4-format eller vikt A4-format. Eventuella fotografier skall vara tillräckligt detaljrika.Om system, komponenter eller separata tekniska enheter har elektroniska reglage skall uppgifter om prestanda inlämnas.

1.   ALLMÄNT

| 1.1 | Fabrikat (tillverkarens handelsbeteckning): |
| --- | --- |

1.1

Fabrikat (tillverkarens handelsbeteckning):

| 1.2 | Typ: |
| --- | --- |

1.2

Typ:

| 1.2.1 | Chassi: |
| --- | --- |

1.2.1

Chassi:

| 1.2.2 | Karosseri/komplett fordon: |
| --- | --- |

1.2.2

Karosseri/komplett fordon:

| 1.3 | Typidentifikationsmärkning, om sådan finns på fordonet (3): |
| --- | --- |

1.3

Typidentifikationsmärkning, om sådan finns på fordonet (3):

| 1.3.1 | Chassi: |
| --- | --- |

1.3.1

Chassi:

| 1.3.2 | Karosseri/komplett fordon: |
| --- | --- |

1.3.2

Karosseri/komplett fordon:

| 1.3.3 | Märkningens placering: |
| --- | --- |

1.3.3

Märkningens placering:

| 1.3.3.1 | Chassi: |
| --- | --- |

1.3.3.1

Chassi:

| 1.3.3.2 | Karosseri/komplett fordon: |
| --- | --- |

1.3.3.2

Karosseri/komplett fordon:

| 1.4 | Fordonskategori (4): |
| --- | --- |

1.4

Fordonskategori (4):

| 1.5 | Tillverkarens namn och adress: |
| --- | --- |

1.5

Tillverkarens namn och adress:

| 1.6 | Adress(er) till monteringsanläggning(ar): |
| --- | --- |

1.6

Adress(er) till monteringsanläggning(ar):

2.   ALLMÄNNA UPPGIFTER OM FORDONETS KONSTRUKTION

| 2.1 | Fotografier och/eller ritningar av ett representativt fordon: |
| --- | --- |

2.1

Fotografier och/eller ritningar av ett representativt fordon:

| 2.2 | Måttskiss av hela fordonet: |
| --- | --- |

2.2

Måttskiss av hela fordonet:

| 2.3 | Antal axlar och hjul: |
| --- | --- |

2.3

Antal axlar och hjul:

| 2.3.1 | Antal och placering av axlar med dubbla hjul: |
| --- | --- |

2.3.1

Antal och placering av axlar med dubbla hjul:

| 2.3.2 | Antal och placering av styraxlar: |
| --- | --- |

2.3.2

Antal och placering av styraxlar:

| 2.4 | Chassi (om sådant finns) (översiktsritning): |
| --- | --- |

2.4

Chassi (om sådant finns) (översiktsritning):

| 2.5 | Material i sidobalkar (5): |
| --- | --- |

2.5

Material i sidobalkar (5):

| 2.6 | Motorns placering och montering: |
| --- | --- |

2.6

Motorns placering och montering:

| 2.7 | Förarhytt (frambyggd eller normal) (6): |
| --- | --- |

2.7

Förarhytt (frambyggd eller normal) (6):

| 2.8 | Höger- eller vänsterstyrning: |
| --- | --- |

2.8

Höger- eller vänsterstyrning:

| 2.8.1 | Fordonet är utrustat för att köras i höger/vänster (7) -trafik. |
| --- | --- |

2.8.1

Fordonet är utrustat för att köras i höger/vänster (7) -trafik.

| 2.9 | Ange om motorfordonet är avsett att bogsera släp och om släpet är en påhängsvagn eller släpvagn eller släpkärra. |
| --- | --- |

2.9

Ange om motorfordonet är avsett att bogsera släp och om släpet är en påhängsvagn eller släpvagn eller släpkärra.

3.   MÅTT OCH VIKTER (8) (i kg och mm) (i tillämpliga fall hänvisas till ritning)

| 3.1 | Hjulbas(er) (vid full last) (9): |
| --- | --- |

3.1

Hjulbas(er) (vid full last) (9):

| 3.2 | Fordonets maximala mått (totalt): |
| --- | --- |

3.2

Fordonets maximala mått (totalt):

| 3.2.1 | För chassi med karosseri: |
| --- | --- |

3.2.1

För chassi med karosseri:

| 3.2.1.1 | Längd (10): |
| --- | --- |

3.2.1.1

Längd (10):

| 3.2.1.2 | Bredd (11): |
| --- | --- |

3.2.1.2

Bredd (11):

| 3.2.1.3 | Höjd (olastad) (12) (vid höjdledes justerbar fjädring anges normalt körläge): |
| --- | --- |

3.2.1.3

Höjd (olastad) (12) (vid höjdledes justerbar fjädring anges normalt körläge):

| 3.2.1.4 | Främre överhäng (13): |
| --- | --- |

3.2.1.4

Främre överhäng (13):

| 3.2.1.5 | Bakre överhäng (14): |
| --- | --- |

3.2.1.5

Bakre överhäng (14):

| 3.3 | Tyngdpunktens läge för fordon med dess högsta tekniskt tillåtna lastvikt i längsgående, tvärgående och vertikala riktningar: |
| --- | --- |

3.3

Tyngdpunktens läge för fordon med dess högsta tekniskt tillåtna lastvikt i längsgående, tvärgående och vertikala riktningar:

| 3.4 | Fordonets vikt med karosseri samt, om det gäller ett dragfordon av en annan kategori än M1, med en kopplingsanordning om den monterats av tillverkaren, i körklart skick, eller vikten av chassi eller chassi med hytt, utan karosseri och/eller kopplingsanordning om tillverkaren inte monterar karosseri och/eller kopplingsanordning (inkl. vätskor, verktyg, reservhjul och förare samt för bussar och långfärdsbussar en besättningsmedlem om det i fordonet finns sittplats för en besättningsmedlem) (15) (maximum och minimum för varje variant): |
| --- | --- |

3.4

Fordonets vikt med karosseri samt, om det gäller ett dragfordon av en annan kategori än M1, med en kopplingsanordning om den monterats av tillverkaren, i körklart skick, eller vikten av chassi eller chassi med hytt, utan karosseri och/eller kopplingsanordning om tillverkaren inte monterar karosseri och/eller kopplingsanordning (inkl. vätskor, verktyg, reservhjul och förare samt för bussar och långfärdsbussar en besättningsmedlem om det i fordonet finns sittplats för en besättningsmedlem) (15) (maximum och minimum för varje variant):

| 3.4.1 | Viktens fördelning mellan axlarna och, för påhängsvagnar och släpkärror, belastningen på kopplingspunkten (maximum och minimum för varje variant): |
| --- | --- |

3.4.1

Viktens fördelning mellan axlarna och, för påhängsvagnar och släpkärror, belastningen på kopplingspunkten (maximum och minimum för varje variant):

| 3.5 | Högsta tekniskt tillåtna lastvikt enligt tillverkarens uppgifter (16) (maximum och minimum för varje variant): |
| --- | --- |

3.5

Högsta tekniskt tillåtna lastvikt enligt tillverkarens uppgifter (16) (maximum och minimum för varje variant):

| 3.5.1 | Viktens fördelning mellan axlarna (maximum och minimum för varje variant): |
| --- | --- |

3.5.1

Viktens fördelning mellan axlarna (maximum och minimum för varje variant):

| 3.6 | Högsta tekniskt tillåtna last/vikt på varje axel: |
| --- | --- |

3.6

Högsta tekniskt tillåtna last/vikt på varje axel:

| 3.7 | Högsta tekniskt tillåtna vikt på kopplingspunkten: |
| --- | --- |

3.7

Högsta tekniskt tillåtna vikt på kopplingspunkten:

| 3.7.1 | på motorfordonet: |
| --- | --- |

3.7.1

på motorfordonet:

4.   KAROSSERI

| 4.1 | Karosserityp: enkel-/dubbeldäckad/ledad/med lågt golv (7). |
| --- | --- |

4.1

Karosserityp: enkel-/dubbeldäckad/ledad/med lågt golv (7).

| 4.2 | Använt material samt konstruktionsmetoder: |
| --- | --- |

4.2

Använt material samt konstruktionsmetoder:

5.   SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR FORDON SOM ANVÄNDS FÖR BEFORDRAN AV PASSAGERARE OCH SOM HAR MER ÄN ÅTTA SITTPLATSER FÖRUTOM FÖRARPLATSEN

| 5.1 | Fordonsklass (klass I, klass II, klass III, klass A, klass B). |
| --- | --- |

5.1

Fordonsklass (klass I, klass II, klass III, klass A, klass B).

| 5.2 | Passagerarutrymme (m2): |
| --- | --- |

5.2

Passagerarutrymme (m2):

| 5.2.1 | Totalt (So): |
| --- | --- |

5.2.1

Totalt (So):

| 5.2.2 | Övre däck (Soa) (7): |
| --- | --- |

5.2.2

Övre däck (Soa) (7):

| 5.2.3 | Nedre däck (Sob) (7): |
| --- | --- |

5.2.3

Nedre däck (Sob) (7):

| 5.2.4 | För stående passagerare (S1): |
| --- | --- |

5.2.4

För stående passagerare (S1):

| 5.3 | Antal passagerare (sittande och stående): |
| --- | --- |

5.3

Antal passagerare (sittande och stående):

| 5.3.1 | Totalt (N): |
| --- | --- |

5.3.1

Totalt (N):

| 5.3.2 | Övre däck (Na) (7): |
| --- | --- |

5.3.2

Övre däck (Na) (7):

| 5.3.3 | Nedre däck (Nb) (7): |
| --- | --- |

5.3.3

Nedre däck (Nb) (7):

| 5.4 | Antal passagerare (sittande): |
| --- | --- |

5.4

Antal passagerare (sittande):

| 5.4.1 | Totalt (A): |
| --- | --- |

5.4.1

Totalt (A):

| 5.4.2 | Övre däck (Aa) (7): |
| --- | --- |

5.4.2

Övre däck (Aa) (7):

| 5.4.3 | Nedre däck (Ab) (7): |
| --- | --- |

5.4.3

Nedre däck (Ab) (7):

| 5.5 | Sittplats för besättningsmedlem: ja/nej (7): |
| --- | --- |

5.5

Sittplats för besättningsmedlem: ja/nej (7):

| 5.6 | Antal på- och avstigningsdörrar: |
| --- | --- |

5.6

Antal på- och avstigningsdörrar:

| 5.7 | Antal nödutgångar (dörrar, fönster, utrymningsluckor, inre trappa och halvtrappa): |
| --- | --- |

5.7

Antal nödutgångar (dörrar, fönster, utrymningsluckor, inre trappa och halvtrappa):

| 5.7.1 | Totalt: |
| --- | --- |

5.7.1

Totalt:

| 5.7.2 | Övre däck (7): |
| --- | --- |

5.7.2

Övre däck (7):

| 5.7.3 | Nedre däck (7): |
| --- | --- |

5.7.3

Nedre däck (7):

| 5.8 | Bagageutrymmenas volym (m3): |
| --- | --- |

5.8

Bagageutrymmenas volym (m3):

| 5.9 | Takyta för transport av bagage (m2): |
| --- | --- |

5.9

Takyta för transport av bagage (m2):

| 5.10 | Tekniska anordningar som underlättar ombordstigning (t.ex. ramp, lyftplattform, nigningssystem), om sådana är monterade: |
| --- | --- |

5.10

Tekniska anordningar som underlättar ombordstigning (t.ex. ramp, lyftplattform, nigningssystem), om sådana är monterade:

| 5.11 | KAROSSERISTOMMENS HÅLLFASTHET |
| --- | --- |

5.11

| 5.11.1 | Typgodkännandenummer enligt föreskrifter nr 66, om sådant finns: |
| --- | --- |

5.11.1

Typgodkännandenummer enligt föreskrifter nr 66, om sådant finns:

| 5.11.2 | För karosseristommar som ännu inte typgodkänts: |
| --- | --- |

5.11.2

För karosseristommar som ännu inte typgodkänts:

| 5.11.2.1 | Detaljerad beskrivning av fordonstypens karosseristomme inkl. mått, form, ingående material samt dess montering på chassiramen: |
| --- | --- |

5.11.2.1

Detaljerad beskrivning av fordonstypens karosseristomme inkl. mått, form, ingående material samt dess montering på chassiramen:

| 5.11.2.2 | Ritningar av fordonet och de delar av den inre utrustningen som påverkar karosseristommens hållfasthet eller det resterande utrymmet: |
| --- | --- |

5.11.2.2

Ritningar av fordonet och de delar av den inre utrustningen som påverkar karosseristommens hållfasthet eller det resterande utrymmet:

| 5.11.2.3 | Tyngdpunktens läge i fordonet i körklart skick i längsgående, tvärgående och vertikala riktningar: |
| --- | --- |

5.11.2.3

Tyngdpunktens läge i fordonet i körklart skick i längsgående, tvärgående och vertikala riktningar:

| 5.11.2.4 | Största avstånd mellan mittlinjerna för de yttersta passagerarsittplatserna: |
| --- | --- |

5.11.2.4

Största avstånd mellan mittlinjerna för de yttersta passagerarsittplatserna:

Förklarande anmärkningar:

BILAGA 1

DOKUMENTATION AV ECE-TYPGODKÄNNANDE

DEL 1

Förlaga för informationsdokument

Tillägg 2

FÖRLAGA FÖR INFORMATIONSDOKUMENT

enligt föreskrifter nr 107 om typgodkännande av fordon i kategori M2 eller M3 avseende deras allmänna konstruktion.

Tillämpliga uppgifter i följande förteckning skall inlämnas i tre exemplar med innehållsförteckning. Alla ritningar skall vara i lämplig skala och tillräckligt detaljrika samt inlämnas i A4-format eller vikt A4-format. Eventuella fotografier skall vara tillräckligt detaljrika.Om system, komponenter eller separata tekniska enheter är elektroniskt styrda skall uppgifter om prestanda inlämnas.

1.   ALLMÄNT

| 1.1 | Fabrikat (tillverkarens handelsbeteckning): |
| --- | --- |

1.1

Fabrikat (tillverkarens handelsbeteckning):

| 1.2 | Typ: |
| --- | --- |

1.2

Typ:

| 1.3 | Typidentifikationsmärkning, om sådan finns på fordonet (b): |
| --- | --- |

1.3

Typidentifikationsmärkning, om sådan finns på fordonet (b):

| 1.3.1 | Karosseri/komplett fordon: |
| --- | --- |

1.3.1

Karosseri/komplett fordon:

| 1.3.2 | Märkningens placering: |
| --- | --- |

1.3.2

Märkningens placering:

| 1.3.3 | Karosseri/komplett fordon: |
| --- | --- |

1.3.3

Karosseri/komplett fordon:

| 1.4 | När det gäller komponenter och separata tekniska enheter, placering och anbringningsmetod för ECE-typgodkännandemärket: |
| --- | --- |

1.4

När det gäller komponenter och separata tekniska enheter, placering och anbringningsmetod för ECE-typgodkännandemärket:

| 1.5 | Adress(er) till monteringsanläggning(ar): |
| --- | --- |

1.5

Adress(er) till monteringsanläggning(ar):

2.   ALLMÄNNA UPPGIFTER OM FORDONETS KONSTRUKTION

| 2.1 | Fotografier och/eller ritningar av ett representativt fordon: |
| --- | --- |

2.1

Fotografier och/eller ritningar av ett representativt fordon:

| 2.2 | Måttskiss av hela fordonet: |
| --- | --- |

2.2

Måttskiss av hela fordonet:

| 2.3 | Antal axlar och hjul: |
| --- | --- |

2.3

Antal axlar och hjul:

| 2.4 | Chassi (om sådant finns) (översiktsritning): |
| --- | --- |

2.4

Chassi (om sådant finns) (översiktsritning):

| 2.5 | Material i sidobalkar (d): |
| --- | --- |

2.5

Material i sidobalkar (d):

| 2.6 | Motorns placering och montering: |
| --- | --- |

2.6

Motorns placering och montering:

| 2.7 | Förarhytt (frambyggd eller normal) (z): |
| --- | --- |

2.7

Förarhytt (frambyggd eller normal) (z):

| 2.8 | Höger- eller vänsterstyrning: |
| --- | --- |

2.8

Höger- eller vänsterstyrning:

3.   MÅTT OCH VIKTER (e) (i kg och mm) (i tillämpliga fall hänvisas till ritning)

| 3.1 | Hjulbas(er) (vid full last) (f): |
| --- | --- |

3.1

Hjulbas(er) (vid full last) (f):

| 3.2 | Fordonets maximala mått (totalt): |
| --- | --- |

3.2

Fordonets maximala mått (totalt):

| 3.2.1 | För karosseri, typgodkänt utan chassi: |
| --- | --- |

3.2.1

För karosseri, typgodkänt utan chassi:

| 3.2.1.1 | Längd (j): |
| --- | --- |

3.2.1.1

Längd (j):

| 3.2.1.2 | Bredd (k): |
| --- | --- |

3.2.1.2

Bredd (k):

| 3.2.1.3 | Höjd (olastad) (l) (vid höjdledes justerbar fjädring anges normalt körläge): |
| --- | --- |

3.2.1.3

Höjd (olastad) (l) (vid höjdledes justerbar fjädring anges normalt körläge):

4.   KAROSSERI

| 4.1 | Karosserityp: enkel-/dubbeldäckad/ledad/med lågt golv (1): |
| --- | --- |

4.1

Karosserityp: enkel-/dubbeldäckad/ledad/med lågt golv (1):

| 4.2 | Använt material samt konstruktionsmetoder: |
| --- | --- |

4.2

Använt material samt konstruktionsmetoder:

5.   SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR FORDON SOM ANVÄNDS FÖR BEFORDRAN AV PASSAGERARE OCH SOM HAR MER ÄN ÅTTA SITTPLATSER FÖRUTOM FÖRARPLATSEN

| 5.1 | Fordonsklass (klass I, klass II, klass III, klass A, klass B): |
| --- | --- |

5.1

Fordonsklass (klass I, klass II, klass III, klass A, klass B):

| 5.1.1 | Chassityper på vilka det typgodkända karosseriet kan monteras (tillverkare och fordonstyper): |
| --- | --- |

5.1.1

Chassityper på vilka det typgodkända karosseriet kan monteras (tillverkare och fordonstyper):

| 5.2 | Passagerarutrymme (m2): |
| --- | --- |

5.2

Passagerarutrymme (m2):

| 5.2.1 | Totalt (So): |
| --- | --- |

5.2.1

Totalt (So):

| 5.2.1.1 | Övre däck (Soa) (1): |
| --- | --- |

5.2.1.1

Övre däck (Soa) (1):

| 5.2.1.2 | Nedre däck (Sob) (1): |
| --- | --- |

5.2.1.2

Nedre däck (Sob) (1):

| 5.2.2 | För stående passagerare (S1) (1): |
| --- | --- |

5.2.2

För stående passagerare (S1) (1):

| 5.3 | Antal passagerare (sittande och stående): |
| --- | --- |

5.3

Antal passagerare (sittande och stående):

| 5.3.1 | Totalt (N): |
| --- | --- |

5.3.1

Totalt (N):

| 5.3.2 | Övre däck (Na) (1): |
| --- | --- |

5.3.2

Övre däck (Na) (1):

| 5.3.3 | Nedre däck (Nb) (1): |
| --- | --- |

5.3.3

Nedre däck (Nb) (1):

| 5.4 | Antal passagerarsittplatser: |
| --- | --- |

5.4

Antal passagerarsittplatser:

| 5.4.1 | Totalt (A): |
| --- | --- |

5.4.1

Totalt (A):

| 5.4.2 | Övre däck (Aa) (1): |
| --- | --- |

5.4.2

Övre däck (Aa) (1):

| 5.4.3 | Nedre däck (Ab) (1): |
| --- | --- |

5.4.3

Nedre däck (Ab) (1):

| 5.5 | Antal på- och avstigningsdörrar: |
| --- | --- |

5.5

Antal på- och avstigningsdörrar:

| 5.6 | Antal nödutgångar (dörrar, fönster, utrymningsluckor, inre trappa och halvtrappa): |
| --- | --- |

5.6

Antal nödutgångar (dörrar, fönster, utrymningsluckor, inre trappa och halvtrappa):

| 5.6.1 | Totalt: |
| --- | --- |

5.6.1

Totalt:

| 5.6.2 | Övre däck (1): |
| --- | --- |

5.6.2

Övre däck (1):

| 5.6.3 | Nedre däck (1): |
| --- | --- |

5.6.3

Nedre däck (1):

| 5.7 | Bagageutrymmenas volym (m3): |
| --- | --- |

5.7

Bagageutrymmenas volym (m3):

| 5.8 | Takyta för transport av bagage (m2): |
| --- | --- |

5.8

Takyta för transport av bagage (m2):

| 5.9 | Tekniska anordningar som underlättar ombordstigning (t.ex. ramp, lyftplattform, nigningssystem), om sådana är monterade: |
| --- | --- |

5.9

Tekniska anordningar som underlättar ombordstigning (t.ex. ramp, lyftplattform, nigningssystem), om sådana är monterade:

| 5.10 | KAROSSERISTOMMENS HÅLLFASTHET |
| --- | --- |

5.10

KAROSSERISTOMMENS HÅLLFASTHET

| 5.10.1 | Typgodkännandenummer enligt föreskrifter nr 66, om sådant finns: |
| --- | --- |

5.10.1

Typgodkännandenummer enligt föreskrifter nr 66, om sådant finns:

| 5.10.2 | För karosseristommar som ännu inte typgodkänts: |
| --- | --- |

5.10.2

För karosseristommar som ännu inte typgodkänts:

| 5.10.2.1 | Detaljerad beskrivning av fordonstypens karosseristomme inkl. mått, form, ingående material samt dess montering på chassiramen: |
| --- | --- |

5.10.2.1

Detaljerad beskrivning av fordonstypens karosseristomme inkl. mått, form, ingående material samt dess montering på chassiramen:

| 5.10.2.2 | Ritningar av fordonet och de delar av den inre utrustningen som påverkar karosseristommens hållfasthet eller det resterande utrymmet: |
| --- | --- |

5.10.2.2

Ritningar av fordonet och de delar av den inre utrustningen som påverkar karosseristommens hållfasthet eller det resterande utrymmet:

| 5.10.2.3 | Tyngdpunktens läge i fordonet i olastat skick i längsgående, tvärgående och vertikala riktningar: |
| --- | --- |

5.10.2.3

Tyngdpunktens läge i fordonet i olastat skick i längsgående, tvärgående och vertikala riktningar:

| 5.10.2.4 | Maximalt avstånd mellan mittlinjerna för de yttersta passagerarsittplatserna: |
| --- | --- |

5.10.2.4

Maximalt avstånd mellan mittlinjerna för de yttersta passagerarsittplatserna:

| 5.11 | Punkter i dessa föreskrifter som skall fullbordas och demonstreras för denna separata tekniska enhet: |
| --- | --- |

5.11

Punkter i dessa föreskrifter som skall fullbordas och demonstreras för denna separata tekniska enhet:

Förklarande anmärkningar: se tillägg 1.

BILAGA 1

DOKUMENTATION AV ECE-TYPGODKÄNNANDE

DEL 1

Förlaga för informationsdokument

Tillägg 3

FÖRLAGA FÖR INFORMATIONSDOKUMENT

enligt föreskrifter nr 107 om typgodkännande av fordon i kategori M2 eller M3, där karosseriet tidigare blivit typgodkänt som separat teknisk enhet, avseende deras allmänna konstruktion.

Tillämpliga uppgifter i följande förteckning skall inlämnas i tre exemplar med innehållsförteckning. Alla ritningar skall vara i lämplig skala och tillräckligt detaljrika samt inlämnas i A4-format eller vikt A4-format. Eventuella fotografier skall vara tillräckligt detaljrika.Om systemen, komponenterna eller de separata tekniska enheterna har elektroniska reglage skall upplysningar om deras prestanda tillhandahållas.

1.   ALLMÄNT

| 1.1 | Fabrikat (tillverkarens handelsbeteckning): |
| --- | --- |

1.1

Fabrikat (tillverkarens handelsbeteckning):

| 1.2 | Typ: |
| --- | --- |

1.2

Typ:

| 1.2.1 | Chassi: |
| --- | --- |

1.2.1

Chassi:

| 1.2.2 | Karosseri/komplett fordon: |
| --- | --- |

1.2.2

Karosseri/komplett fordon:

| 1.3 | Typidentifikationsmärkning, om sådan finns på fordonet (b): |
| --- | --- |

1.3

Typidentifikationsmärkning, om sådan finns på fordonet (b):

| 1.3.1 | Chassi: |
| --- | --- |

1.3.1

Chassi:

| 1.3.2 | Karosseri/komplett fordon: |
| --- | --- |

1.3.2

Karosseri/komplett fordon:

| 1.3.3 | Märkningens placering |
| --- | --- |

1.3.3

Märkningens placering

| 1.3.3.1 | Chassi: |
| --- | --- |

1.3.3.1

Chassi:

| 1.3.3.2 | Karosseri/komplett fordon: |
| --- | --- |

1.3.3.2

Karosseri/komplett fordon:

| 1.4 | Fordonskategori (c): |
| --- | --- |

1.4

Fordonskategori (c):

| 1.5 | Tillverkarens namn och adress: |
| --- | --- |

1.5

Tillverkarens namn och adress:

| 1.6 | Adress(er) till monteringsanläggning(ar): |
| --- | --- |

1.6

Adress(er) till monteringsanläggning(ar):

2.   ALLMÄNNA UPPGIFTER OM FORDONETS KONSTRUKTION

| 2.1 | Fotografier och/eller ritningar av ett representativt fordon: |
| --- | --- |

2.1

Fotografier och/eller ritningar av ett representativt fordon:

| 2.2 | Måttskiss av hela fordonet: |
| --- | --- |

2.2

Måttskiss av hela fordonet:

| 2.3 | Antal axlar och hjul: |
| --- | --- |

2.3

Antal axlar och hjul:

| 2.3.1 | Antal och placering av axlar med dubbla hjul: |
| --- | --- |

2.3.1

Antal och placering av axlar med dubbla hjul:

| 2.4 | Chassi (om sådant finns) (översiktsritning): |
| --- | --- |

2.4

Chassi (om sådant finns) (översiktsritning):

| 2.5 | Material i sidobalkar (d): |
| --- | --- |

2.5

Material i sidobalkar (d):

| 2.6 | Motorns placering och montering: |
| --- | --- |

2.6

Motorns placering och montering:

| 2.7 | Höger- eller vänsterstyrning: |
| --- | --- |

2.7

Höger- eller vänsterstyrning:

| 2.7.1 | Fordonet är utrustat för att köras i höger/vänster (1)-trafik. |
| --- | --- |

2.7.1

Fordonet är utrustat för att köras i höger/vänster (1)-trafik.

3.   MÅTT OCH VIKTER (e) (i kg och mm) (i tillämpliga fall hänvisas till ritning)

| 3.1 | Hjulbas(er) (vid full last) (f): |
| --- | --- |

3.1

Hjulbas(er) (vid full last) (f):

| 3.2 | Fordonets maximala mått (totalt): |
| --- | --- |

3.2

Fordonets maximala mått (totalt):

| 3.2.1 | För chassi med karosseri: |
| --- | --- |

3.2.1

För chassi med karosseri:

| 3.2.1.1 | Längd (j): |
| --- | --- |

3.2.1.1

Längd (j):

| 3.2.1.2 | Bredd (k): |
| --- | --- |

3.2.1.2

Bredd (k):

| 3.2.1.2.1 | Maximal bredd: |
| --- | --- |

3.2.1.2.1

Maximal bredd:

| 3.2.1.3 | Höjd (olastad) (l) (vid höjdledes justerbar fjädring, anges normalt körläge): |
| --- | --- |

3.2.1.3

Höjd (olastad) (l) (vid höjdledes justerbar fjädring, anges normalt körläge):

| 3.3 | Fordonets vikt med karosseri samt, om det gäller ett dragfordon av en annan kategori än M1, med en kopplingsanordning om den monterats av tillverkaren, i körklart skick, eller vikten av chassi eller chassi med hytt, utan karosseri och/eller kopplingsanordning om tillverkaren inte monterar karosseri och/eller kopplingsanordning (inkl. vätskor, verktyg, reservhjul och förare samt för bussar och långfärdsbussar en besättningsmedlem om det i fordonet finns sittplats för en besättningsmedlem) (°) (maximum och minimum för varje variant): |
| --- | --- |

3.3

Fordonets vikt med karosseri samt, om det gäller ett dragfordon av en annan kategori än M1, med en kopplingsanordning om den monterats av tillverkaren, i körklart skick, eller vikten av chassi eller chassi med hytt, utan karosseri och/eller kopplingsanordning om tillverkaren inte monterar karosseri och/eller kopplingsanordning (inkl. vätskor, verktyg, reservhjul och förare samt för bussar och långfärdsbussar en besättningsmedlem om det i fordonet finns sittplats för en besättningsmedlem) (°) (maximum och minimum för varje variant):

| 3.3.1 | Viktens fördelning mellan axlarna och, för påhängsvagnar och släpkärror, belastningen på kopplingspunkten (maximum och minimum för varje variant): |
| --- | --- |

3.3.1

Viktens fördelning mellan axlarna och, för påhängsvagnar och släpkärror, belastningen på kopplingspunkten (maximum och minimum för varje variant):

| 3.4 | Högsta tekniskt tillåtna lastvikt enligt tillverkarens uppgifter (y) (maximum och minimum för varje variant): |
| --- | --- |

3.4

Högsta tekniskt tillåtna lastvikt enligt tillverkarens uppgifter (y) (maximum och minimum för varje variant):

| 3.4.1 | Viktens fördelning mellan axlarna och, för påhängsvagnar och släpkärror, belastningen på kopplingspunkten (maximum och minimum): |
| --- | --- |

3.4.1

Viktens fördelning mellan axlarna och, för påhängsvagnar och släpkärror, belastningen på kopplingspunkten (maximum och minimum):

| 3.5 | Högsta tekniskt tillåtna last/vikt på varje axel: |
| --- | --- |

3.5

Högsta tekniskt tillåtna last/vikt på varje axel:

4.   KAROSSERISTOMMENS HÅLLFASTHET

| 4.1 | Typgodkännandenummer enligt föreskrifter nr 66, om sådant finns: |
| --- | --- |

4.1

Typgodkännandenummer enligt föreskrifter nr 66, om sådant finns:

| 4.2 | För karosseristommar som ännu inte typgodkänts: |
| --- | --- |

4.2

För karosseristommar som ännu inte typgodkänts:

| 4.2.1 | Detaljerad beskrivning av fordonstypens karosseristomme inkl. mått, form, ingående material samt dess montering på chassiramen: |
| --- | --- |

4.2.1

Detaljerad beskrivning av fordonstypens karosseristomme inkl. mått, form, ingående material samt dess montering på chassiramen:

| 4.2.2 | Ritningar av fordonet och de delar av den inre utrustningen som påverkar karosseristommens hållfasthet eller det resterande utrymmet: |
| --- | --- |

4.2.2

Ritningar av fordonet och de delar av den inre utrustningen som påverkar karosseristommens hållfasthet eller det resterande utrymmet:

| 4.3 | Tyngdpunktens läge i olastat fordon i längsgående, tvärgående och vertikala riktningar: |
| --- | --- |

4.3

Tyngdpunktens läge i olastat fordon i längsgående, tvärgående och vertikala riktningar:

| 4.4 | Maximalt avstånd mellan mittlinjerna för de yttersta passagerarsittplatserna: |
| --- | --- |

4.4

Maximalt avstånd mellan mittlinjerna för de yttersta passagerarsittplatserna:

Förklarande anmärkningar: se tillägg 1.

BILAGA 1

DEL 2

Tillägg 1

MEDDELANDE

(maximiformat: A4 [210 mm × 297 mm])

Image

Image

BILAGA 1

DEL 2

Tillägg 2

MEDDELANDE

(maximiformat: A4 [210 mm × 297 mm])

Image

Image

BILAGA 1

DEL 2

Tillägg 3

MEDDELANDE

(maximiformat: A4 [210 mm × 297 mm])

Image

Image

BILAGA 2

TYPGODKÄNNANDEMÄRKENAS UTFORMNINGAR

Förlaga A

(Se punkt 4.4 i dessa föreskrifter)

Image

a = 8 mm min

Ovanstående typgodkännandemärke, anbringat på ett fordon, visar att den berörda fordonstypen med avseende på dess konstruktion typgodkänts i Nederländerna (E 4) för klass III enligt föreskrifter nr 107 med typgodkännandenummer 012439. Typgodkännandenumret anger att typgodkännandet beviljats enligt kraven i föreskrifter nr 107, ändrade genom ändringsserie 01.

Förlaga B

(Se punkt 4.5 i dessa föreskrifter)

Image

a = 8 mm min

Ovanstående typgodkännandemärke, anbringat på ett fordon, visar att den berörda fordonstypen typgodkänts i Nederländerna (E 4) enligt föreskrifter nr 107 och 43 (17). De första två siffrorna i typgodkännandenumren anger att, när respektive typgodkännande beviljades, ändringsserie 01 införlivats med föreskrifter nr 107 och att föreskrifter nr 43 gällde i sin ursprungliga form.

Förlaga C

(Se punkt 4.4.3 i dessa föreskrifter)

Image

a = 8 mm min

Ovanstående typgodkännandemärke, anbringat på ett fordon, visar att den berörda karosseritypen med avseende på dess konstruktion typgodkänts separat i Nederländerna (E 4) för klass III som ett separat karosseri (bokstaven S) enligt föreskrifter nr 107 med typgodkännandenummer 012439. Typgodkännandenumret anger att typgodkännandet beviljats enligt kraven i föreskrifter nr 107, ändrade genom ändringsserie 01.

BILAGA 3

KRAV SOM SKALL UPPFYLLAS AV ALLA FORDON

| 1–6. | (reserverade) |
| --- | --- |

1–6.

(reserverade)

7.   KRAV

7.1   Allmänt

| 7.1.1 | Om inte annat anges skall alla mått tas när fordonet med sin tjänstevikt är i körklart skick, står på en jämn och horisontell markyta och befinner sig i normalt körläge. Om ett nigningssystem monterats skall det vara inställt så att fordonet befinner sig i normal körhöjd. När det gäller typgodkännande av karosseri som en separat teknisk enhet skall karosseriets läge i förhållande till den jämna horisontella ytan anges av tillverkaren. |
| --- | --- |

7.1.1

Om inte annat anges skall alla mått tas när fordonet med sin tjänstevikt är i körklart skick, står på en jämn och horisontell markyta och befinner sig i normalt körläge. Om ett nigningssystem monterats skall det vara inställt så att fordonet befinner sig i normal körhöjd. När det gäller typgodkännande av karosseri som en separat teknisk enhet skall karosseriets läge i förhållande till den jämna horisontella ytan anges av tillverkaren.

| 7.1.2 | Närhelst det i dessa föreskrifter föreligger ett krav att en yta i fordonet skall vara horisontell eller stå i en särskild vinkel när fordonet med sin tjänstevikt är i körklart skick, får denna yta, när det gäller ett fordon med mekanisk fjädring, överskrida denna lutningsvinkel eller ha en lutningsvinkel när fordonet med sin tjänstevikt är i körklart skick, förutsatt att detta krav uppfylls när fordonet är i det lastningsskick som anges av tillverkaren. Om ett nigningssystem är monterat på fordonet skall detta vara urkopplat. |
| --- | --- |

7.1.2

Närhelst det i dessa föreskrifter föreligger ett krav att en yta i fordonet skall vara horisontell eller stå i en särskild vinkel när fordonet med sin tjänstevikt är i körklart skick, får denna yta, när det gäller ett fordon med mekanisk fjädring, överskrida denna lutningsvinkel eller ha en lutningsvinkel när fordonet med sin tjänstevikt är i körklart skick, förutsatt att detta krav uppfylls när fordonet är i det lastningsskick som anges av tillverkaren. Om ett nigningssystem är monterat på fordonet skall detta vara urkopplat.

7.2   Vikter och mått

| 7.2.1 | Fordonen skall uppfylla kraven i bilaga 11. |
| --- | --- |

7.2.1

Fordonen skall uppfylla kraven i bilaga 11.

7.2.2   Passagerarutrymme

| 7.2.2.1 | Det totala passagerarutrymmet S0 skall beräknas genom att från fordonets totala golvutrymme dra |
| --- | --- |

7.2.2.1

Det totala passagerarutrymmet S0 skall beräknas genom att från fordonets totala golvutrymme dra

| 7.2.2.1.1 | ytan för förarplatsen, |
| --- | --- |

7.2.2.1.1

ytan för förarplatsen,

| 7.2.2.1.2 | ytan för fotsteg vid dörrar och ytan för varje annat fotsteg med ett djup av mindre än 300 mm samt den yta över vilken dörren och dess mekanism sveper vid användningen, |
| --- | --- |

7.2.2.1.2

ytan för fotsteg vid dörrar och ytan för varje annat fotsteg med ett djup av mindre än 300 mm samt den yta över vilken dörren och dess mekanism sveper vid användningen,

| 7.2.2.1.3 | den yta i varje utrymme där den vertikala fria höjden är mindre än 1 350 mm uppmätt från golvet utan beaktande av det tillåtna intrång som anges i punkterna 7.7.8.6.3 och 7.7.8.6.4; när det gäller fordon i klass A eller B får detta mått minskas till 1 200 mm, |
| --- | --- |

7.2.2.1.3

den yta i varje utrymme där den vertikala fria höjden är mindre än 1 350 mm uppmätt från golvet utan beaktande av det tillåtna intrång som anges i punkterna 7.7.8.6.3 och 7.7.8.6.4; när det gäller fordon i klass A eller B får detta mått minskas till 1 200 mm,

| 7.2.2.1.4 | den yta i någon del av fordonet till vilken tillträde för passagerare är förbjudet enligt i punkt 7.9.4, |
| --- | --- |

7.2.2.1.4

den yta i någon del av fordonet till vilken tillträde för passagerare är förbjudet enligt i punkt 7.9.4,

| 7.2.2.1.5 | den yta i varje utrymme som är uteslutande reserverat för befordran av gods eller bagage och dit passagerare saknar tillträde, |
| --- | --- |

7.2.2.1.5

den yta i varje utrymme som är uteslutande reserverat för befordran av gods eller bagage och dit passagerare saknar tillträde,

| 7.2.2.1.6 | den yta som krävs för att bereda en ren arbetsyta för servering, |
| --- | --- |

7.2.2.1.6

den yta som krävs för att bereda en ren arbetsyta för servering,

| 7.2.2.1.7 | den golvyta som upptas av trappor, halvtrappor, inre trappor eller varje yta för fotsteg. |
| --- | --- |

7.2.2.1.7

den golvyta som upptas av trappor, halvtrappor, inre trappor eller varje yta för fotsteg.

| 7.2.2.2 | Den golvyta S1 som är tillgänglig för stående passagerare beräknas genom att från S0 dra |
| --- | --- |

7.2.2.2

Den golvyta S1 som är tillgänglig för stående passagerare beräknas genom att från S0 dra

| 7.2.2.2.1 | ytan hos alla de golvutrymmen där lutningen överstiger de högsta tillåtna värdena enligt punkt 7.7.6, |
| --- | --- |

7.2.2.2.1

ytan hos alla de golvutrymmen där lutningen överstiger de högsta tillåtna värdena enligt punkt 7.7.6,

| 7.2.2.2.2 | ytan hos alla de utrymmen som inte är tillgängliga för en stående passagerare när alla sittplatser är upptagna med undantag för uppfällbara sittplatser, |
| --- | --- |

7.2.2.2.2

ytan hos alla de utrymmen som inte är tillgängliga för en stående passagerare när alla sittplatser är upptagna med undantag för uppfällbara sittplatser,

| 7.2.2.2.3 | ytan hos alla de utrymmen där den fria höjden över golvet är lägre än mittgångens höjd enligt punkt 7.7.5.1 (handtag skall inte beaktas i detta sammanhang), |
| --- | --- |

7.2.2.2.3

ytan hos alla de utrymmen där den fria höjden över golvet är lägre än mittgångens höjd enligt punkt 7.7.5.1 (handtag skall inte beaktas i detta sammanhang),

| 7.2.2.2.4 | ytan framför ett tvärgående vertikalplan som går genom centrum av förarstolens sittyta (i dess bakersta läge), |
| --- | --- |

7.2.2.2.4

ytan framför ett tvärgående vertikalplan som går genom centrum av förarstolens sittyta (i dess bakersta läge),

| 7.2.2.2.5 | ytan 300 mm framför alla sittplatser utom uppfällbara sittplatser, utom då en sidoriktad sittplats befinner sig ovanför hjulhuset, då detta mått kan minskas till 225 mm; när det gäller sittplatsarrangemang i fordon där antalet sittplatser kan varieras, se punkt 7.2.2.4 för varje sittplats som kan anses vara i bruk, |
| --- | --- |

7.2.2.2.5

ytan 300 mm framför alla sittplatser utom uppfällbara sittplatser, utom då en sidoriktad sittplats befinner sig ovanför hjulhuset, då detta mått kan minskas till 225 mm; när det gäller sittplatsarrangemang i fordon där antalet sittplatser kan varieras, se punkt 7.2.2.4 för varje sittplats som kan anses vara i bruk,

| 7.2.2.2.6 | varje yta, som inte utesluts genom bestämmelserna i punkterna 7.2.2.2.1–7.2.2.2.5 ovan, där det inte går att placera en rektangel som mäter 400 x 300 mm, |
| --- | --- |

7.2.2.2.6

varje yta, som inte utesluts genom bestämmelserna i punkterna 7.2.2.2.1–7.2.2.2.5 ovan, där det inte går att placera en rektangel som mäter 400 x 300 mm,

| 7.2.2.2.7 | när det gäller fordon i klass II, den yta där det är förbjudet att stå, |
| --- | --- |

7.2.2.2.7

när det gäller fordon i klass II, den yta där det är förbjudet att stå,

| 7.2.2.2.8 | när det gäller dubbeldäckade fordon, varje yta på övre däck, |
| --- | --- |

7.2.2.2.8

när det gäller dubbeldäckade fordon, varje yta på övre däck,

| 7.2.2.2.9 | när det gäller ytan för rullstolsutrymme(n) när det (de) är upptaget(na) av en rullstolsburen(na), se punkt 7.2.2.4. |
| --- | --- |

7.2.2.2.9

när det gäller ytan för rullstolsutrymme(n) när det (de) är upptaget(na) av en rullstolsburen(na), se punkt 7.2.2.4.

| 7.2.2.3 | Ett fordon skall ha ett antal (P) sittplatser, andra än hopfällbara sittplatser, som skall uppfylla kraven i punkt 7.7.8. Om fordonet tillhör klass I, II eller A, skall antalet sittplatser på varje däck minst motsvara det antal kvadratmeter golvyta på detta däck som är tillgängligt för passagerare och besättning (om sådan finns) avrundat nedåt till närmaste heltal, detta antal får i fordon i klass I, med undantag för övre däck, minskas med 10 %. |
| --- | --- |

7.2.2.3

Ett fordon skall ha ett antal (P) sittplatser, andra än hopfällbara sittplatser, som skall uppfylla kraven i punkt 7.7.8. Om fordonet tillhör klass I, II eller A, skall antalet sittplatser på varje däck minst motsvara det antal kvadratmeter golvyta på detta däck som är tillgängligt för passagerare och besättning (om sådan finns) avrundat nedåt till närmaste heltal, detta antal får i fordon i klass I, med undantag för övre däck, minskas med 10 %.

| 7.2.2.4 | För fordon där antalet sittplatser kan varieras skall den yta som är tillgänglig för (S1) och bestämmelserna i punkt 7.2.3, om tillämpliga, bestämmas för vart och ett av följande förhållanden: |
| --- | --- |

7.2.2.4

För fordon där antalet sittplatser kan varieras skall den yta som är tillgänglig för (S1) och bestämmelserna i punkt 7.2.3, om tillämpliga, bestämmas för vart och ett av följande förhållanden:

| 7.2.2.4.1 | Samtliga möjliga sittplatser är upptagna och återstående yta används av stående passagerare och om plats då återstår, yta upptagen av rullstol. |
| --- | --- |

7.2.2.4.1

Samtliga möjliga sittplatser är upptagna och återstående yta används av stående passagerare och om plats då återstår, yta upptagen av rullstol.

| 7.2.2.4.2 | Samtliga möjliga ståplatser är upptagna och återstående tillgängliga sittplatser används samt, om plats då återstår, yta upptagen av rullstol. |
| --- | --- |

7.2.2.4.2

Samtliga möjliga ståplatser är upptagna och återstående tillgängliga sittplatser används samt, om plats då återstår, yta upptagen av rullstol.

| 7.2.2.4.3 | Samtliga möjliga rullstolsplatser är upptagna och återstående yta används av stående passagerare och de då återstående sittplatserna är upptagna. |
| --- | --- |

7.2.2.4.3

Samtliga möjliga rullstolsplatser är upptagna och återstående yta används av stående passagerare och de då återstående sittplatserna är upptagna.

7.2.3   Märkning av fordon

| 7.2.3.1 | Fordonet skall, på ett sätt som är klart synligt, på insidan i närheten av framdörren vara märkt med bokstäver eller symboler som är minst 15 mm höga och siffror som är minst 25 mm höga, som anger det |
| --- | --- |

7.2.3.1

Fordonet skall, på ett sätt som är klart synligt, på insidan i närheten av framdörren vara märkt med bokstäver eller symboler som är minst 15 mm höga och siffror som är minst 25 mm höga, som anger det

| 7.2.3.1.1 | högsta antal sittplatser fordonet är avsett att transportera, |
| --- | --- |

7.2.3.1.1

högsta antal sittplatser fordonet är avsett att transportera,

| 7.2.3.1.2 | högsta antal ståplatser fordonet i förekommande fall är avsett att transportera, |
| --- | --- |

7.2.3.1.2

högsta antal ståplatser fordonet i förekommande fall är avsett att transportera,

| 7.2.3.1.3 | högsta antal rullstolar fordonet i förekommande fall är avsett att transportera. |
| --- | --- |

7.2.3.1.3

högsta antal rullstolar fordonet i förekommande fall är avsett att transportera.

| 7.2.3.2 | Om ett fordon är avsett att ha ett varierande antal sittplatser, har en yta tillgänglig för stående passagerare eller transporterar ett antal rullstolar, skall kraven i punkt 7.2.3.1 på lämpligt sätt tillämpas på varje största sittplatskapacitet och på motsvarande antal rullstolar och stående passagerare. |
| --- | --- |

7.2.3.2

Om ett fordon är avsett att ha ett varierande antal sittplatser, har en yta tillgänglig för stående passagerare eller transporterar ett antal rullstolar, skall kraven i punkt 7.2.3.1 på lämpligt sätt tillämpas på varje största sittplatskapacitet och på motsvarande antal rullstolar och stående passagerare.

| 7.2.3.3 | Förarutrymmet skall utrustas med en skylt som är klart synlig för föraren med bokstäver eller symboler som är minst 10 mm höga och siffror som är minst 12 mm höga och som anger |
| --- | --- |

7.2.3.3

Förarutrymmet skall utrustas med en skylt som är klart synlig för föraren med bokstäver eller symboler som är minst 10 mm höga och siffror som är minst 12 mm höga och som anger

| 7.2.3.3.1 | att vikten hos det bagage som får transporteras när fordonet är lastat med största antal passagerare och besättningmedlemmar inte överskrider den största tekniskt tillåtna vikten eller den tillåtna vikten på varje axel. Däri skall ingå bagagevikten |
| --- | --- |

7.2.3.3.1

att vikten hos det bagage som får transporteras när fordonet är lastat med största antal passagerare och besättningmedlemmar inte överskrider den största tekniskt tillåtna vikten eller den tillåtna vikten på varje axel. Däri skall ingå bagagevikten

| 7.2.3.3.1.1 | i bagageutrymmena (vikt B, punkt 7.4.3.3.1 i bilaga 11), |
| --- | --- |

7.2.3.3.1.1

i bagageutrymmena (vikt B, punkt 7.4.3.3.1 i bilaga 11),

| 7.2.3.3.1.2 | på taket om det är utrustat för befordran av bagage (vikt BX, punkt 7.4.3.3.1 i bilaga 11). |
| --- | --- |

7.2.3.3.1.2

på taket om det är utrustat för befordran av bagage (vikt BX, punkt 7.4.3.3.1 i bilaga 11).

7.3   Karosseristommens hållfasthet.

| 7.3.1 | Alla enkeldäckade fordon i klass II och III skall ha karosseristommar som uppfyller kraven i bilaga 5. |
| --- | --- |

7.3.1

Alla enkeldäckade fordon i klass II och III skall ha karosseristommar som uppfyller kraven i bilaga 5.

7.4   Provning av sidostabilitet

| 7.4.1 | Ett fordon skall vara så stabilt att det inte välter när det underlag på vilket det står lutas på båda sidor till en vinkel av 28 grader från horisontallinjen. |
| --- | --- |

7.4.1

Ett fordon skall vara så stabilt att det inte välter när det underlag på vilket det står lutas på båda sidor till en vinkel av 28 grader från horisontallinjen.

| 7.4.2 | Vid ovannämnda provning skall fordonet vara olastat i körklart skick enligt punkt 2.18 i dessa föreskrifter med tillägg av: |
| --- | --- |

7.4.2

Vid ovannämnda provning skall fordonet vara olastat i körklart skick enligt punkt 2.18 i dessa föreskrifter med tillägg av:

| 7.4.2.1 | Last motsvarande Q (enligt definition i punkt 7.4.3.3.1 i bilaga 11) skall placeras på varje passagerarsittplats. Om fordonet är avsett för stående eller har en besättningsmedlem som inte sitter, skall den tyngdpunkt av lasten Q eller de 75 kg som motsvarar dem fördelas jämnt över området för stående respektive besättning på en höjd av 875 mm. Om ett fordon är utrustat för att transportera bagage på taket skall en jämnt fördelad vikt (BX) som inte är lägre än den som angivits av tillverkaren i enlighet med punkt 7.4.3.3.1 i bilaga 11 och som motsvarar sådant bagage bindas fast på taket. Övriga bagageutrymmen skall inte innehålla något bagage. |
| --- | --- |

7.4.2.1

Last motsvarande Q (enligt definition i punkt 7.4.3.3.1 i bilaga 11) skall placeras på varje passagerarsittplats. Om fordonet är avsett för stående eller har en besättningsmedlem som inte sitter, skall den tyngdpunkt av lasten Q eller de 75 kg som motsvarar dem fördelas jämnt över området för stående respektive besättning på en höjd av 875 mm. Om ett fordon är utrustat för att transportera bagage på taket skall en jämnt fördelad vikt (BX) som inte är lägre än den som angivits av tillverkaren i enlighet med punkt 7.4.3.3.1 i bilaga 11 och som motsvarar sådant bagage bindas fast på taket. Övriga bagageutrymmen skall inte innehålla något bagage.

| 7.4.2.2 | Om fordonets sittplats- och ståplatskapacitet kan varieras eller det är avsett att befordra en eller flera rullstolar, skall oavsett var i passagerarutrymmet sådana variationer inträffar lasterna enligt punkt 7.4.2.1 vara större än






  a) | den vikt som motsvaras av det antal sittande passagerare som kan uppta utrymmet inkl. vikten hos alla avtagbara sittplatser, eller |
| --- | --- | --- |

7.4.2.2

Om fordonets sittplats- och ståplatskapacitet kan varieras eller det är avsett att befordra en eller flera rullstolar, skall oavsett var i passagerarutrymmet sådana variationer inträffar lasterna enligt punkt 7.4.2.1 vara större än

a)

den vikt som motsvaras av det antal sittande passagerare som kan uppta utrymmet inkl. vikten hos alla avtagbara sittplatser, eller

| b) | den vikt som motsvaras av det antal stående passagerare som kan uppta utrymmet, eller |
| --- | --- |

b)

den vikt som motsvaras av det antal stående passagerare som kan uppta utrymmet, eller

| c) | vikten av de rullstolar och deras användare som kan uppta utrymmet till en total vikt av 250 kg där var och en placerats på en höjd av 500 mm över golvet i centrum av varje rullstolsutrymme, eller |
| --- | --- |

c)

vikten av de rullstolar och deras användare som kan uppta utrymmet till en total vikt av 250 kg där var och en placerats på en höjd av 500 mm över golvet i centrum av varje rullstolsutrymme, eller

| d) | vikten av sittande och stående passagerare och rullstolsburna och varje kombination av dessa som kan uppta utrymmet. |
| --- | --- |

d)

vikten av sittande och stående passagerare och rullstolsburna och varje kombination av dessa som kan uppta utrymmet.

| 7.4.3 | Höjden på varje kant som används för att hindra ett fordonshjul från att i glida åt sidan på en provningsbänk för lutning skall inte vara mer än två tredjedelar av avståndet mellan den yta på vilken fordonet står innan det lutas och den del av hjulfälgen som är närmast ytan när fordonet är lastat enligt punkt 7.4.2. |
| --- | --- |

7.4.3

Höjden på varje kant som används för att hindra ett fordonshjul från att i glida åt sidan på en provningsbänk för lutning skall inte vara mer än två tredjedelar av avståndet mellan den yta på vilken fordonet står innan det lutas och den del av hjulfälgen som är närmast ytan när fordonet är lastat enligt punkt 7.4.2.

| 7.4.4 | Under provningen skall inga fordonsdelar som vid normal användning inte är avsedda att vidröra varandra göra det och inte heller skall någon del bli skadad eller rubbad. |
| --- | --- |

7.4.4

Under provningen skall inga fordonsdelar som vid normal användning inte är avsedda att vidröra varandra göra det och inte heller skall någon del bli skadad eller rubbad.

| 7.4.5 | En alternativ beräkningsmetod kan användas för att visa att fordonet inte kommer att välta enligt förhållandena i punkterna 7.4.1 och 7.4.2. Vid en sådan beräkning skall hänsyn tas till följande parametrar |
| --- | --- |

7.4.5

En alternativ beräkningsmetod kan användas för att visa att fordonet inte kommer att välta enligt förhållandena i punkterna 7.4.1 och 7.4.2. Vid en sådan beräkning skall hänsyn tas till följande parametrar

| 7.4.5.1 | vikter och mått, |
| --- | --- |

7.4.5.1

vikter och mått,

| 7.4.5.2 | tyngdpunktens höjd, |
| --- | --- |

7.4.5.2

tyngdpunktens höjd,

| 7.4.5.3 | fjäderbromsar, |
| --- | --- |

7.4.5.3

fjäderbromsar,

| 7.4.5.4 | vertikala och horisontella hjulfjädringar, |
| --- | --- |

7.4.5.4

vertikala och horisontella hjulfjädringar,

| 7.4.5.5 | egenskaper hos givaren för lufttryck i luftbromsarna, |
| --- | --- |

7.4.5.5

egenskaper hos givaren för lufttryck i luftbromsarna,

| 7.4.5.6 | placering av centrum för momenten, |
| --- | --- |

7.4.5.6

placering av centrum för momenten,

| 7.4.5.7 | karosseriets vridhållfasthet.
  Beräkningsmetoden beskrivs i tillägget till denna bilaga. |
| --- | --- |

7.4.5.7

karosseriets vridhållfasthet.

Beräkningsmetoden beskrivs i tillägget till denna bilaga.

7.5   Skydd mot brandfara

7.5.1   Motorutrymme

| 7.5.1.1 | Inga brandfarliga ljudisolerande material eller material som kan bli indränkta med bränsle, smörjolja eller annat brännbart material skall användas i motorutrymmet, såvida materialet inte täcks av en ogenomtränglig hinna. |
| --- | --- |

7.5.1.1

Inga brandfarliga ljudisolerande material eller material som kan bli indränkta med bränsle, smörjolja eller annat brännbart material skall användas i motorutrymmet, såvida materialet inte täcks av en ogenomtränglig hinna.

| 7.5.1.2 | Försiktighetsåtgärder skall vidtas, antingen genom en lämplig planering av motorutrymmet eller genom förekomsten av dräneringsmynningar för att i görligaste mån undvika att bränsle, smörjolja eller något annat brännbart material ansamlas i någon del av motorutrymmet. |
| --- | --- |

7.5.1.2

Försiktighetsåtgärder skall vidtas, antingen genom en lämplig planering av motorutrymmet eller genom förekomsten av dräneringsmynningar för att i görligaste mån undvika att bränsle, smörjolja eller något annat brännbart material ansamlas i någon del av motorutrymmet.

| 7.5.1.3 | En avskärmning av värmebeständigt material skall monteras mellan motorutrymmet eller mellan varje annan värmekälla (såsom en anordning för att absorbera den energi som frigörs när ett fordon körs nedför en lång sluttning, t.ex. en fördröjningstillsats, eller en anordning för uppvärmning av karosseriets innandöme som emellertid skall vara en annan anordning än den som fungerar genom varmvattenscirkulation) och resten av fordonet. Alla fastsättningsdon, klämmor, packningar osv. som används i samband med avskärmningen skall vara eldbeständiga. |
| --- | --- |

7.5.1.3

En avskärmning av värmebeständigt material skall monteras mellan motorutrymmet eller mellan varje annan värmekälla (såsom en anordning för att absorbera den energi som frigörs när ett fordon körs nedför en lång sluttning, t.ex. en fördröjningstillsats, eller en anordning för uppvärmning av karosseriets innandöme som emellertid skall vara en annan anordning än den som fungerar genom varmvattenscirkulation) och resten av fordonet. Alla fastsättningsdon, klämmor, packningar osv. som används i samband med avskärmningen skall vara eldbeständiga.

| 7.5.1.4 | En uppvärmningsanordning som drivs med annat än varmt vatten kan monteras i passagerarutrymmet, om den är inkapslad i material som motstår de temperaturer som alstras av anordningen, inte avger några giftiga gaser och är placerad så att en passagerare sannolikt inte kommer i kontakt med någon het yta. |
| --- | --- |

7.5.1.4

En uppvärmningsanordning som drivs med annat än varmt vatten kan monteras i passagerarutrymmet, om den är inkapslad i material som motstår de temperaturer som alstras av anordningen, inte avger några giftiga gaser och är placerad så att en passagerare sannolikt inte kommer i kontakt med någon het yta.

7.5.2   Elektrisk utrustning och ledningsdragning

| 7.5.2.1 | Alla kablar skall vara välisolerade och alla kablar och all elektrisk utrustning skall kunna motstå den temperatur och de fuktighetsförhållanden för vilka de utsätts. I motorutrymmet skall särskild uppmärksamhet ägnas deras förmåga att motstå den omgivande temperaturen och effekterna av alla sannolika föroreningar. |
| --- | --- |

7.5.2.1

Alla kablar skall vara välisolerade och alla kablar och all elektrisk utrustning skall kunna motstå den temperatur och de fuktighetsförhållanden för vilka de utsätts. I motorutrymmet skall särskild uppmärksamhet ägnas deras förmåga att motstå den omgivande temperaturen och effekterna av alla sannolika föroreningar.

| 7.5.2.2 | Ingen kabel som används i en krets skall ha en strömstyrka som överstiger den som kan accepteras för en sådan kabel med beaktande av dess installationssätt och den omgivande maximitemperaturen. |
| --- | --- |

7.5.2.2

Ingen kabel som används i en krets skall ha en strömstyrka som överstiger den som kan accepteras för en sådan kabel med beaktande av dess installationssätt och den omgivande maximitemperaturen.

| 7.5.2.3 | I varje krets som matar en annan utrustningsdel än startmotorn, tändningsströmkretsen (positiv tändning), glödtändarna, anordningen för att stanna motorn, laddningsströmkretsen och batteriets jordanslutning skall ingå en säkring eller en strömkretsbrytare. De kan emellertid skyddas med en gemensam säkring eller en gemensam strömkretsbrytare, förutsatt att deras beräknade kapacitet inte överstiger 16 A. |
| --- | --- |

7.5.2.3

I varje krets som matar en annan utrustningsdel än startmotorn, tändningsströmkretsen (positiv tändning), glödtändarna, anordningen för att stanna motorn, laddningsströmkretsen och batteriets jordanslutning skall ingå en säkring eller en strömkretsbrytare. De kan emellertid skyddas med en gemensam säkring eller en gemensam strömkretsbrytare, förutsatt att deras beräknade kapacitet inte överstiger 16 A.

| 7.5.2.4 | Alla kablar skall vara väl skyddade och skall vara säkert fastsatta så att de inte kan skadas genom skärning, nötning eller skavning. |
| --- | --- |

7.5.2.4

Alla kablar skall vara väl skyddade och skall vara säkert fastsatta så att de inte kan skadas genom skärning, nötning eller skavning.

| 7.5.2.5 | När spänningen överstiger 100 volt RMS (effektivvärde) i en eller flera strömkretsar i ett fordon, skall en manuellt styrd frånskiljare, som kan bryta alla sådana strömkretsar från huvudströmkällan, kopplas till varje pol i den spänningskälla som inte är jordad och placeras inne i fordonet på en för föraren lättåtkomlig plats, förutsatt att en sådan frånskiljare inte kan bryta någon strömkrets som försörjer de obligatoriska yttre fordonslyktorna. Denna punkt gäller inte högspänningständningsströmkretsar eller slutna strömkretsar i en utrustningsenhet i fordonet. |
| --- | --- |

7.5.2.5

När spänningen överstiger 100 volt RMS (effektivvärde) i en eller flera strömkretsar i ett fordon, skall en manuellt styrd frånskiljare, som kan bryta alla sådana strömkretsar från huvudströmkällan, kopplas till varje pol i den spänningskälla som inte är jordad och placeras inne i fordonet på en för föraren lättåtkomlig plats, förutsatt att en sådan frånskiljare inte kan bryta någon strömkrets som försörjer de obligatoriska yttre fordonslyktorna. Denna punkt gäller inte högspänningständningsströmkretsar eller slutna strömkretsar i en utrustningsenhet i fordonet.

| 7.5.2.6 | Alla elektriska kablar skall placeras så att ingen del kan komma i kontakt med någon bränsleledning eller någon del av avgassystemet eller utsättas för mycket stark värme, såvida inte lämplig isolering och skydd ordnas, t.ex. en elektromagnetisk avgasventil. |
| --- | --- |

7.5.2.6

Alla elektriska kablar skall placeras så att ingen del kan komma i kontakt med någon bränsleledning eller någon del av avgassystemet eller utsättas för mycket stark värme, såvida inte lämplig isolering och skydd ordnas, t.ex. en elektromagnetisk avgasventil.

7.5.3   Batterier

| 7.5.3.1 | Alla batterier skall vara väl fastsatta och lättåtkomliga. |
| --- | --- |

7.5.3.1

Alla batterier skall vara väl fastsatta och lättåtkomliga.

| 7.5.3.2 | Batteriutrymmet skall vara skilt från passagerarutrymmet och förarplatsen och ventileras med friskluft. |
| --- | --- |

7.5.3.2

Batteriutrymmet skall vara skilt från passagerarutrymmet och förarplatsen och ventileras med friskluft.

| 7.5.3.3 | Batteriklämmorna skall skyddas mot risk för kortslutning. |
| --- | --- |

7.5.3.3

Batteriklämmorna skall skyddas mot risk för kortslutning.

7.5.4   Brandsläckare och första förbandsutrustning

| 7.5.4.1 | Det skall finnas utrymme för att utrusta fordonet med en eller flera brandsläckare, av vilka en skall placeras nära förarplatsen. I fordon i klass A eller B skall utrymmet vara minst 8 dm3 och i klass I, II eller III minst 15 dm3. |
| --- | --- |

7.5.4.1

Det skall finnas utrymme för att utrusta fordonet med en eller flera brandsläckare, av vilka en skall placeras nära förarplatsen. I fordon i klass A eller B skall utrymmet vara minst 8 dm3 och i klass I, II eller III minst 15 dm3.

| 7.5.4.2 | Det skall finnas utrymme för att utrusta fordonet med en eller flera första förbandslådor. Utrymmet skall vara minst 7 dm3 och ha ett omfång av minst 80 mm. |
| --- | --- |

7.5.4.2

Det skall finnas utrymme för att utrusta fordonet med en eller flera första förbandslådor. Utrymmet skall vara minst 7 dm3 och ha ett omfång av minst 80 mm.

| 7.5.4.3 | Brandsläckare och första förbandslådor kan skyddas mot stöld eller skadegörelse (t.ex. i ett inre skåp eller bakom krossbart glas), förutsatt att deras placering tydligt markeras och att det är lätt att ta fram dem i ett nödläge. |
| --- | --- |

7.5.4.3

Brandsläckare och första förbandslådor kan skyddas mot stöld eller skadegörelse (t.ex. i ett inre skåp eller bakom krossbart glas), förutsatt att deras placering tydligt markeras och att det är lätt att ta fram dem i ett nödläge.

7.5.5   Material

Inget brandfarligt material skall tillåtas inom 100 mm från avgassystemet eller någon annan betydande värmekälla, såvida materialet inte är effektivt avskärmat. Vid behov skall en avskärmning monteras för att hindra smörjmedel eller andra brandfarliga material från att komma i kontakt med avgassystemet eller andra betydande värmekällor. Vid tillämpningen av denna punkt avses med ett brandfarligt material något som inte är avsett att motstå de temperaturer som sannolikt uppstår på denna plats.

7.6   Utgångar

7.6.1   Antal utgångar

| 7.6.1.1 | Det lägsta antalet dörrar i ett fordon skall vara två, antingen två på- och avstigningsdörrar eller en på- och avstigningsdörr och en nödutgångsdörr. Det lägsta antal på- och avstigningsdörrar som krävs är följande:







  Antal passagerare | Antal på- och avstigningsdörrar |
| --- | --- | --- |
| KLASS I OCH A | KLASS II | KLASS III OCH B |
| 9—45 | 1 | 1 | 1 |
| 46—70 | 2 | 1 | 1 |
| 71—100 | 3 | 2 | 1 |
| > 100 | 4 | 3 | 1 |

7.6.1.1

Antal passagerare

Antal på- och avstigningsdörrar

KLASS I OCH A

KLASS II

KLASS III OCH B

9—45

1

1

1

46—70

2

1

1

71—100

3

2

1

> 100

4

3

1

| 7.6.1.2 | Det lägsta antalet på- och avstigningsdörrar i varje stel del av ett ledat fordon skall vara en, förutom i den främre delen av ett ledat fordon i klass I där det skall vara minst två. |
| --- | --- |

7.6.1.2

Det lägsta antalet på- och avstigningsdörrar i varje stel del av ett ledat fordon skall vara en, förutom i den främre delen av ett ledat fordon i klass I där det skall vara minst två.

| 7.6.1.3 | Vid tillämpningen av detta krav skall på- och avstigningsdörrar som är utrustade med ett fjärrstyrt kontrollsystem inte anses som nödutgångsdörrar om de lätt kan öppnas för hand när den kontroll som avses i punkt 7.6.5.1 vid behov aktiverats. |
| --- | --- |

7.6.1.3

Vid tillämpningen av detta krav skall på- och avstigningsdörrar som är utrustade med ett fjärrstyrt kontrollsystem inte anses som nödutgångsdörrar om de lätt kan öppnas för hand när den kontroll som avses i punkt 7.6.5.1 vid behov aktiverats.

| 7.6.1.4 | Det skall finnas minst så många utgångar att det totala antalet utgångar i ett separat utrymme är enligt följande:





  Antal passagerare och besättningsmedlemmar som skall rymmas i varje utrymme | Minsta totala antal utgångar |
| --- | --- | --- |
| 1–8 | 2 |
| 9–16 | 3 |
| 17–30 | 4 |
| 31–45 | 5 |
| 46–60 | 6 |
| 61–75 | 7 |
| 76–90 | 8 |
| 91–110 | 9 |
| 111–130 | 10 |
| >130 | 11 |

7.6.1.4

Antal passagerare och besättningsmedlemmar som skall rymmas i varje utrymme

Minsta totala antal utgångar

1–8

2

9–16

3

17–30

4

31–45

5

46–60

6

61–75

7

76–90

8

91–110

9

111–130

10

>130

11

Utrymningsluckor kan endast räknas som en av ovannämnda antal nödutgångar.

| 7.6.1.5 | Varje stel del av ett ledat fordon skall betraktas som ett separat fordon vid bestämningen av minsta antal och placering av utgångar med undantag av punkt 7.6.2.4. Toalettutrymmen eller kabysser betraktas inte som separata utrymmen vid definitionen av antalet nödutgångar. Ett antal passagerare skall bestämmas för varje stel del. |
| --- | --- |

7.6.1.5

Varje stel del av ett ledat fordon skall betraktas som ett separat fordon vid bestämningen av minsta antal och placering av utgångar med undantag av punkt 7.6.2.4. Toalettutrymmen eller kabysser betraktas inte som separata utrymmen vid definitionen av antalet nödutgångar. Ett antal passagerare skall bestämmas för varje stel del.

| 7.6.1.6 | En dubbel på- och avstigningsdörr skall räknas som två dörrar och ett dubbelt eller flerdubbelt fönster som två nödutgångsfönster. |
| --- | --- |

7.6.1.6

En dubbel på- och avstigningsdörr skall räknas som två dörrar och ett dubbelt eller flerdubbelt fönster som två nödutgångsfönster.

| 7.6.1.7 | Om det inte går att ta sig från förarutrymmet till passagerarutrymmet via en gång som uppfyller något av villkoren i punkt 7.7.5.1.1 skall följande villkor uppfyllas: |
| --- | --- |

7.6.1.7

Om det inte går att ta sig från förarutrymmet till passagerarutrymmet via en gång som uppfyller något av villkoren i punkt 7.7.5.1.1 skall följande villkor uppfyllas:

| 7.6.1.7.1 | Förarutrymmet skall ha två utgångar som inte skall vara placerade på samma sidovägg utan om en av utgångarna är ett fönster skall det uppfylla kraven i punkterna 7.6.3.1 och 7.6.8 för nödutgångsfönster. |
| --- | --- |

7.6.1.7.1

Förarutrymmet skall ha två utgångar som inte skall vara placerade på samma sidovägg utan om en av utgångarna är ett fönster skall det uppfylla kraven i punkterna 7.6.3.1 och 7.6.8 för nödutgångsfönster.

| 7.6.1.7.2 | En eller två sittplatser är tillåtna bredvid föraren för ytterligare personer, och i detta fall skall båda de utgångar som avses i punkt 7.6.1.7.1 vara dörrar. Förardörren skall godtas som nödutgångsdörr för de personer som sitter på dessa platser, förutsatt att förarstolen, ratten, motorrummet, växelspaken, handbromsen osv. inte utgör ett alltför stort hinder. Den dörr som är avsedd för dessa ytterligare personer skall godkännas som nödutgångsdörr för föraren. Upp till fem ytterligare sittplatser får monteras i ett utrymme inkl. förarplatsen, förutsatt att de ytterligare sittplatserna och utrymmet för dessa sittplatser uppfyller alla krav i dessa föreskrifter och att minst en dörr som ger tillträde till passagerarutrymmet uppfyller kraven i punkt 7.6.3 för nödutgångsdörrar. |
| --- | --- |

7.6.1.7.2

En eller två sittplatser är tillåtna bredvid föraren för ytterligare personer, och i detta fall skall båda de utgångar som avses i punkt 7.6.1.7.1 vara dörrar. Förardörren skall godtas som nödutgångsdörr för de personer som sitter på dessa platser, förutsatt att förarstolen, ratten, motorrummet, växelspaken, handbromsen osv. inte utgör ett alltför stort hinder. Den dörr som är avsedd för dessa ytterligare personer skall godkännas som nödutgångsdörr för föraren. Upp till fem ytterligare sittplatser får monteras i ett utrymme inkl. förarplatsen, förutsatt att de ytterligare sittplatserna och utrymmet för dessa sittplatser uppfyller alla krav i dessa föreskrifter och att minst en dörr som ger tillträde till passagerarutrymmet uppfyller kraven i punkt 7.6.3 för nödutgångsdörrar.

| 7.6.1.7.3 | I de fall som anges i punkterna 7.6.1.7.1 och 7.6.1.7.2 skall de utgångar som krävs för förarutrymmet varken räknas som en av de dörrar som krävs i punkterna 7.6.1.1–7.6.1.2 eller som en av de utgångar som krävs i punkt 7.6.1.4 utom i de fall som anges i punkterna 7.6.1.7.1 och 7.6.1.7.2. Punkterna 7.6.3–7.6.7, 7.7.1, 7.7.2 och 7.7.7 skall inte tillämpas på sådana utgångar. |
| --- | --- |

7.6.1.7.3

I de fall som anges i punkterna 7.6.1.7.1 och 7.6.1.7.2 skall de utgångar som krävs för förarutrymmet varken räknas som en av de dörrar som krävs i punkterna 7.6.1.1–7.6.1.2 eller som en av de utgångar som krävs i punkt 7.6.1.4 utom i de fall som anges i punkterna 7.6.1.7.1 och 7.6.1.7.2. Punkterna 7.6.3–7.6.7, 7.7.1, 7.7.2 och 7.7.7 skall inte tillämpas på sådana utgångar.

| 7.6.1.8 | Om förarutrymmet och sittplatserna bredvid detta kan nås från det huvudsakliga passagerarutrymmet via en gång som uppfyller ett av villkoren i punkt 7.7.5.1.1 behöver det inte finnas någon utgång till fordonets utsida från förarutrymmet. |
| --- | --- |

7.6.1.8

Om förarutrymmet och sittplatserna bredvid detta kan nås från det huvudsakliga passagerarutrymmet via en gång som uppfyller ett av villkoren i punkt 7.7.5.1.1 behöver det inte finnas någon utgång till fordonets utsida från förarutrymmet.

| 7.6.1.9 | Om det finns en förardörr eller annan utgång från förarutrymmet enligt villkoren i punkt 7.6.1.8 får den endast räknas som en utgång för passagerare om |
| --- | --- |

7.6.1.9

Om det finns en förardörr eller annan utgång från förarutrymmet enligt villkoren i punkt 7.6.1.8 får den endast räknas som en utgång för passagerare om

| 7.6.1.9.1 | det inte är nödvändigt att tränga sig mellan ratten och förarstolen för att använda denna utgång, |
| --- | --- |

7.6.1.9.1

det inte är nödvändigt att tränga sig mellan ratten och förarstolen för att använda denna utgång,

| 7.6.1.9.2 | den uppfyller måttkraven för nödutgångsdörr i punkt 7.6.3.1. |
| --- | --- |

7.6.1.9.2

den uppfyller måttkraven för nödutgångsdörr i punkt 7.6.3.1.

| 7.6.1.10 | I punkterna 7.6.1.8 och 7.6.1.9 utesluts inte att det finns en dörr eller annan avskärmning mellan förarstolen och passagerarutrymmet, förutsatt att denna avskärmning snabbt kan avlägsnas av föraren i ett nödläge. En förardörr i ett utrymme som avgränsas av en sådan avskärmning skall inte räknas som en passagerarutgång. |
| --- | --- |

7.6.1.10

I punkterna 7.6.1.8 och 7.6.1.9 utesluts inte att det finns en dörr eller annan avskärmning mellan förarstolen och passagerarutrymmet, förutsatt att denna avskärmning snabbt kan avlägsnas av föraren i ett nödläge. En förardörr i ett utrymme som avgränsas av en sådan avskärmning skall inte räknas som en passagerarutgång.

| 7.6.1.11 | Utrymningsluckor skall utöver nödutgångsdörrar och nödutgångsfönster monteras i fordon i klasserna II, III och B. De kan också monteras när det gäller fordon i klass I och A. Det skall finnas minst följande antal luckor:





  Antal passagerare | Antal luckor |
| --- | --- | --- |
| ej över 50 | l |
| över 50 | 2 |

7.6.1.11

Antal passagerare

Antal luckor

ej över 50

l

över 50

2

7.6.2   Utgångarnas placering

Fordon som är avsedda för mer än 22 passagerarsittplatser skall uppfylla nedanstående krav. Fordon som är avsedda för högst 22 passagerare får antingen uppfylla nedanstående krav eller de som ingår i bilaga 7, punkt 1.2.

| 7.6.2.1 | På- och avstigningsdörren(-arna) skall vara på den sida av fordonet som är närmast den sida av vägbanan som motsvarar trafiken i det land där fordonet skall inregistreras för användning och minst en av dem skall vara i fordonets främre halva. Detta utesluter inte att en dörr anbringas ett fordons bakre gavel för rullstolspassagerares användning. |
| --- | --- |

7.6.2.1

På- och avstigningsdörren(-arna) skall vara på den sida av fordonet som är närmast den sida av vägbanan som motsvarar trafiken i det land där fordonet skall inregistreras för användning och minst en av dem skall vara i fordonets främre halva. Detta utesluter inte att en dörr anbringas ett fordons bakre gavel för rullstolspassagerares användning.

| 7.6.2.2 | Två av de dörrar som avses i punkt 7.6.1.1 skall vara åtskilda så att avståndet mellan de tvärgående vertikalplanen genom deras mittpunkter är minst 40 % av passagerarutrymmets totala längd. Om en av dessa två dörrar bildar en del av en dubbeldörr skall detta avstånd uppmätas mellan de två dörrar som är längst ifrån varandra. |
| --- | --- |

7.6.2.2

Två av de dörrar som avses i punkt 7.6.1.1 skall vara åtskilda så att avståndet mellan de tvärgående vertikalplanen genom deras mittpunkter är minst 40 % av passagerarutrymmets totala längd. Om en av dessa två dörrar bildar en del av en dubbeldörr skall detta avstånd uppmätas mellan de två dörrar som är längst ifrån varandra.

| 7.6.2.3 | Utgångarna skall placeras så att det i stort sett finns lika många på varje sida av fordonet. |
| --- | --- |

7.6.2.3

Utgångarna skall placeras så att det i stort sett finns lika många på varje sida av fordonet.

| 7.6.2.4 | Minst en nödutgång skall finnas antingen i fordonets bakgavel eller i dess front. För fordon i klass I och för fordon där den bakre delen permanent är avstängd från passagerarutrymmet är denna bestämmelse uppfylld om en utrymningslucka monteras. |
| --- | --- |

7.6.2.4

Minst en nödutgång skall finnas antingen i fordonets bakgavel eller i dess front. För fordon i klass I och för fordon där den bakre delen permanent är avstängd från passagerarutrymmet är denna bestämmelse uppfylld om en utrymningslucka monteras.

| 7.6.2.5 | Utgångarna på samma sida av fordonet skall vara lämpligt fördelade utmed fordonets längd. |
| --- | --- |

7.6.2.5

Utgångarna på samma sida av fordonet skall vara lämpligt fördelade utmed fordonets längd.

| 7.6.2.6 | En dörr skall tillåtas i fordonets bakgavel, förutsatt att det inte är en på- och avstigningsdörr. |
| --- | --- |

7.6.2.6

En dörr skall tillåtas i fordonets bakgavel, förutsatt att det inte är en på- och avstigningsdörr.

| 7.6.2.7 | Om utrymningsluckor monteras skall de placeras på följande sätt: om det endast finns en lucka skall den placeras i fordonets mellersta tredjedel, om det finns två luckor skall de åtskiljas med ett avstånd av minst 2 m uppmätt mellan öppningarnas närmaste kanter i en linje parallell med fordonets längsgående axel. |
| --- | --- |

7.6.2.7

Om utrymningsluckor monteras skall de placeras på följande sätt: om det endast finns en lucka skall den placeras i fordonets mellersta tredjedel, om det finns två luckor skall de åtskiljas med ett avstånd av minst 2 m uppmätt mellan öppningarnas närmaste kanter i en linje parallell med fordonets längsgående axel.

7.6.3   Minsta mått för utgångar

| 7.6.3.1 | De olika slagen av utgångar skall ha följande minsta mått: | Klass I | Klass II och III | Anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| På- och avstigningsdörr | Dörröppning | Höjd (mm) | 1 800 | 1 650 | — |
| Bredd (mm) | enkeldörr: 650
  dubbeldörr: 1 200 | Detta mått får minskas med 100 mm om mätningen görs vid handtagsnivån. |
| Nödutgång Dörr | | Höjd (mm) | 1 250 | — |
| | Bredd (mm) | 550 | |
| Nödutgångsfönster | Yta: (mm2) | 400 000 | I denna yta skall det vara möjligt att inskriva en rektangel som mäter 500 mm x 700 mm. |
| Nödutgångsfönster placerat i fordonets bakgavel om tillverkaren inte tillhandahåller ett nödutgångsfönster med de minsta mått som anges ovan. | I nödutgångsfönsteröppningen skall det vara möjligt att inskriva en rektangel som är 350 mm hög och 1 550 mm bred. Rektangelns hörn får avrundas till en krökningsradie av högst 250 mm. |
| Utrymningslucka | Lucköppning | Yta (mm2) | 400 000 | I denna yta skall det vara möjligt att inskriva en rektangel som mäter 500 mm x 700 mm. |

7.6.3.1

Klass I

Klass II och III

Anmärkningar

På- och avstigningsdörr

Dörröppning

Höjd (mm)

1 800

1 650

—

Bredd (mm)

enkeldörr: 650

dubbeldörr: 1 200

Detta mått får minskas med 100 mm om mätningen görs vid handtagsnivån.

Nödutgång Dörr

Höjd (mm)

1 250

—

Bredd (mm)

550

Nödutgångsfönster

Yta: (mm2)

400 000

I denna yta skall det vara möjligt att inskriva en rektangel som mäter 500 mm x 700 mm.

Nödutgångsfönster placerat i fordonets bakgavel om tillverkaren inte tillhandahåller ett nödutgångsfönster med de minsta mått som anges ovan.

I nödutgångsfönsteröppningen skall det vara möjligt att inskriva en rektangel som är 350 mm hög och 1 550 mm bred. Rektangelns hörn får avrundas till en krökningsradie av högst 250 mm.

Utrymningslucka

Lucköppning

Yta (mm2)

400 000

I denna yta skall det vara möjligt att inskriva en rektangel som mäter 500 mm x 700 mm.

| 7.6.3.2 | Fordon avsedda för högst 22 passagerare får uppfylla kraven antingen i punkt 7.6.3.1 eller punkt 1.1 i bilaga 7. |
| --- | --- |

7.6.3.2

Fordon avsedda för högst 22 passagerare får uppfylla kraven antingen i punkt 7.6.3.1 eller punkt 1.1 i bilaga 7.

7.6.4   Tekniska krav för alla på- och avstigningsdörrar

| 7.6.4.1 | Varje på- och avstigningsdörr skall lätt kunna öppnas från fordonets insida och utsida när fordonet är stillastående (men inte nödvändigtvis när fordonet är i rörelse). Detta krav skall emellertid inte tolkas så att det utesluter möjligheten att låsa dörren från utsidan, förutsatt att dörren alltid kan öppnas från insidan. |
| --- | --- |

7.6.4.1

Varje på- och avstigningsdörr skall lätt kunna öppnas från fordonets insida och utsida när fordonet är stillastående (men inte nödvändigtvis när fordonet är i rörelse). Detta krav skall emellertid inte tolkas så att det utesluter möjligheten att låsa dörren från utsidan, förutsatt att dörren alltid kan öppnas från insidan.

| 7.6.4.2 | Varje manöverorgan eller anordning för att öppna en dörr från utsidan skall vara mellan 1 000 mm och 1 500 mm från marken och inte mer än 500 mm från dörren. I fordon i klasserna I, II och III skall varje manöverorgan eller anordning för att öppna en dörr från insidan finnas mellan 1 000 mm och 1 500 mm från översidan av golvet eller fotsteget närmast manöverorganet och inte mer än 500 mm från dörren. Detta skall inte gälla manöverorgan inom förarutrymmet. |
| --- | --- |

7.6.4.2

Varje manöverorgan eller anordning för att öppna en dörr från utsidan skall vara mellan 1 000 mm och 1 500 mm från marken och inte mer än 500 mm från dörren. I fordon i klasserna I, II och III skall varje manöverorgan eller anordning för att öppna en dörr från insidan finnas mellan 1 000 mm och 1 500 mm från översidan av golvet eller fotsteget närmast manöverorganet och inte mer än 500 mm från dörren. Detta skall inte gälla manöverorgan inom förarutrymmet.

| 7.6.4.3 | Varje manuellt styrd på- och avstigningsenkeldörr som är gångjärnsupphängd eller försedd med vridtapp skall vara så gångjärnsupphängd eller försedd med vridtapp att om den öppna dörren kommer i kontakt med ett stillastående föremål medan fordonet rör sig framåt skall den sträva efter att stänga sig. |
| --- | --- |

7.6.4.3

Varje manuellt styrd på- och avstigningsenkeldörr som är gångjärnsupphängd eller försedd med vridtapp skall vara så gångjärnsupphängd eller försedd med vridtapp att om den öppna dörren kommer i kontakt med ett stillastående föremål medan fordonet rör sig framåt skall den sträva efter att stänga sig.

| 7.6.4.4 | Om en manuellt styrd på- och avstigningsdörr är utrustad med ett patentlås skall det vara av tvåstegstyp. |
| --- | --- |

7.6.4.4

Om en manuellt styrd på- och avstigningsdörr är utrustad med ett patentlås skall det vara av tvåstegstyp.

| 7.6.4.5 | På insidan av en på- och avstigningsdörr skall det inte finnas någon anordning avsedd att täcka de inre fotstegen när dörren är stängd. Detta utesluter inte att det i fotstegsbrunnen, när dörren är stängd, finns en dörröppningsmekanismen eller annan utrustning som är fastsatt på insidan av den dörr, som inte utgör en utvidgning av det golv på vilket passagerare kan stå. Denna mekanism och utrustning får inte utgöra en fara för passagerarna. |
| --- | --- |

7.6.4.5

På insidan av en på- och avstigningsdörr skall det inte finnas någon anordning avsedd att täcka de inre fotstegen när dörren är stängd. Detta utesluter inte att det i fotstegsbrunnen, när dörren är stängd, finns en dörröppningsmekanismen eller annan utrustning som är fastsatt på insidan av den dörr, som inte utgör en utvidgning av det golv på vilket passagerare kan stå. Denna mekanism och utrustning får inte utgöra en fara för passagerarna.

| 7.6.4.6 | Om den direkta sikten inte är tillfredsställande skall optiska eller andra anordningar monteras som gör det möjligt för föraren att från sin sittplats upptäcka en passagerare som befinner sig i omedelbar närhet av, såväl innanför som utanför, varje på- och avstigningsdörr som inte är en automatiskt styrd på- och avstigningsdörr.
  När det gäller en på- och avstigningsdörr i bakgaveln på ett fordon som är avsett för högst 22 passagerare är detta krav uppfyllt om föraren kan varsebli en 1,3 m lång person som står 1 m bakom fordonet. |
| --- | --- |

7.6.4.6

Om den direkta sikten inte är tillfredsställande skall optiska eller andra anordningar monteras som gör det möjligt för föraren att från sin sittplats upptäcka en passagerare som befinner sig i omedelbar närhet av, såväl innanför som utanför, varje på- och avstigningsdörr som inte är en automatiskt styrd på- och avstigningsdörr.

När det gäller en på- och avstigningsdörr i bakgaveln på ett fordon som är avsett för högst 22 passagerare är detta krav uppfyllt om föraren kan varsebli en 1,3 m lång person som står 1 m bakom fordonet.

| 7.6.4.7 | Varje dörr som öppnas inåt fordonet samt dess mekanism skall vara så konstruerade att dess rörelse sannolikt inte åsamkar passagerarna någon skada under normala användningsförhållanden. Där så krävs skall lämpliga skyddsanordningar monteras. |
| --- | --- |

7.6.4.7

Varje dörr som öppnas inåt fordonet samt dess mekanism skall vara så konstruerade att dess rörelse sannolikt inte åsamkar passagerarna någon skada under normala användningsförhållanden. Där så krävs skall lämpliga skyddsanordningar monteras.

| 7.6.4.8 | Om en på- och avstigningsdörr är placerad nära en dörr till en toalett eller annat internt utrymme skall på- och avstigningsdörren säkras mot oavsiktlig användning. Detta krav skall emellertid inte gälla om dörren automatiskt låses när fordonet rör sig med en hastighet av mer än 5 km/tim. |
| --- | --- |

7.6.4.8

Om en på- och avstigningsdörr är placerad nära en dörr till en toalett eller annat internt utrymme skall på- och avstigningsdörren säkras mot oavsiktlig användning. Detta krav skall emellertid inte gälla om dörren automatiskt låses när fordonet rör sig med en hastighet av mer än 5 km/tim.

| 7.6.4.9 | När det gäller fordon som är avsedda för högst 22 passagerare skall dörrflyglarna på de på- och avstigningsdörrar som finns i fordonets bakgavel inte kunna öppnas mer än 115o eller mindre än 85o och de skall när de är öppna automatiskt stanna i detta läge. Detta utesluter inte möjligheten att överskrida detta läge och öppna dörren i en större vinkel när detta är riskfritt, för att t.ex. möjliggöra backning mot en hög plattform för lastning eller öppna dörrarna mer än 270o för att bereda ett fritt lastningsområde bakom fordonet. |
| --- | --- |

7.6.4.9

När det gäller fordon som är avsedda för högst 22 passagerare skall dörrflyglarna på de på- och avstigningsdörrar som finns i fordonets bakgavel inte kunna öppnas mer än 115o eller mindre än 85o och de skall när de är öppna automatiskt stanna i detta läge. Detta utesluter inte möjligheten att överskrida detta läge och öppna dörren i en större vinkel när detta är riskfritt, för att t.ex. möjliggöra backning mot en hög plattform för lastning eller öppna dörrarna mer än 270o för att bereda ett fritt lastningsområde bakom fordonet.

7.6.5   Ytterligare tekniska krav för fjärrstyrda på- och avstigningsdörrar

| 7.6.5.1 | Vid en nödsituation skall varje fjärrstyrd på- och avstigningsdörr kunna öppnas från insidan när fordonet är stillastående (men inte nödvändigtvis när fordonet är i rörelse) och från utsidan när de inte är låsta med hjälp av manöverorgan som, oavsett om krafttillförsel är inkopplad eller inte |
| --- | --- |

7.6.5.1

Vid en nödsituation skall varje fjärrstyrd på- och avstigningsdörr kunna öppnas från insidan när fordonet är stillastående (men inte nödvändigtvis när fordonet är i rörelse) och från utsidan när de inte är låsta med hjälp av manöverorgan som, oavsett om krafttillförsel är inkopplad eller inte

| 7.6.5.1.1 | sätter alla andra manöverorgan för dörrar ur kraft, |
| --- | --- |

7.6.5.1.1

sätter alla andra manöverorgan för dörrar ur kraft,

| 7.6.5.1.2 | när det gäller manöverorgan på insidan, är placerade på eller inom 300 mm från dörren på en höjd av minst 1 600 mm ovanför det första fotsteget, |
| --- | --- |

7.6.5.1.2

när det gäller manöverorgan på insidan, är placerade på eller inom 300 mm från dörren på en höjd av minst 1 600 mm ovanför det första fotsteget,

| 7.6.5.1.3 | lätt kan upptäckas och tydligt identifieras när någon närmar sig dörren eller står framför dörren och tydligt är märkt för att användas i en nödsituation om andra normala manöverorgan för dörröppning finns, |
| --- | --- |

7.6.5.1.3

lätt kan upptäckas och tydligt identifieras när någon närmar sig dörren eller står framför dörren och tydligt är märkt för att användas i en nödsituation om andra normala manöverorgan för dörröppning finns,

| 7.6.5.1.4 | kan manövreras av en person som står omedelbart framför dörren, |
| --- | --- |

7.6.5.1.4

kan manövreras av en person som står omedelbart framför dörren,

| 7.6.5.1.5 | kan få dörren att öppnas eller lätt kunna möjliggöra att dörren öppnas för hand, |
| --- | --- |

7.6.5.1.5

kan få dörren att öppnas eller lätt kunna möjliggöra att dörren öppnas för hand,

| 7.6.5.1.6 | kan skyddas med en anordning som lätt kan avlägsnas eller krossas för att ge tillträde till nödmanöverorganet där användningen av nödmanöverorganet eller avlägsnandet av manöverorganets skyddshölje anges för föraren såväl akustiskt som visuellt, och |
| --- | --- |

7.6.5.1.6

kan skyddas med en anordning som lätt kan avlägsnas eller krossas för att ge tillträde till nödmanöverorganet där användningen av nödmanöverorganet eller avlägsnandet av manöverorganets skyddshölje anges för föraren såväl akustiskt som visuellt, och

| 7.6.5.1.7 | när det gäller en förarkontrollerad dörr som inte uppfyller kraven i punkt 7.6.5.6.2 är sådana att de efter att ha använts för att öppna dörren och återgått till sitt normala läge dörren inte kommer att åter stängas förrän föraren därefter aktiverat ett manöverorgan för stängning. |
| --- | --- |

7.6.5.1.7

när det gäller en förarkontrollerad dörr som inte uppfyller kraven i punkt 7.6.5.6.2 är sådana att de efter att ha använts för att öppna dörren och återgått till sitt normala läge dörren inte kommer att åter stängas förrän föraren därefter aktiverat ett manöverorgan för stängning.

| 7.6.5.2 | En anordning kan installeras som manövreras av föraren från förarplatsen för att avaktivera utsidans nödmanöverorganen för att låsa på- och avstigningsdörrarna från utsidan. I detta fall skall utsidans nödmanöverorgan automatiskt reaktiveras antingen när motorn startas eller innan fordonet når en hastighet av 20 km/tim. Därefter skall inte utsidans nödmanöverorgan avaktiveras automatiskt utan detta skall kräva ytterligare en åtgärd från förarens sida. |
| --- | --- |

7.6.5.2

En anordning kan installeras som manövreras av föraren från förarplatsen för att avaktivera utsidans nödmanöverorganen för att låsa på- och avstigningsdörrarna från utsidan. I detta fall skall utsidans nödmanöverorgan automatiskt reaktiveras antingen när motorn startas eller innan fordonet når en hastighet av 20 km/tim. Därefter skall inte utsidans nödmanöverorgan avaktiveras automatiskt utan detta skall kräva ytterligare en åtgärd från förarens sida.

| 7.6.5.3 | Varje förarkontrollerad på- och avstigningsdörr skall kunna aktiveras av föraren från förarplatsen med manöverorgan som, utom när det gäller ett fotstyrt manöverorgan, är klart och tydligt utmärkta. |
| --- | --- |

7.6.5.3

Varje förarkontrollerad på- och avstigningsdörr skall kunna aktiveras av föraren från förarplatsen med manöverorgan som, utom när det gäller ett fotstyrt manöverorgan, är klart och tydligt utmärkta.

| 7.6.5.4 | Varje fjärrstyrd på- och avstigningsdörr skall aktivera ett visuellt varningsorgan som skall vara klart synligt för föraren i normalt körläge under alla ljusförhållanden i omgivningen för att varna när en dörr inte är helt stängd. Detta varningsorgan skall lysa när dörrens stela del befinner sig mellan ett helt öppet läge och en punkt 30 mm från det helt stängda läget. Ett varningsorgan kan betjäna en eller flera dörrar. Inget sådant varningsorgan får emellertid monteras när det gäller en främre på- och avstigningsdörr som inte uppfyller kraven i punkterna 7.6.5.6.1.1 och 7.6.5.6.1.2. |
| --- | --- |

7.6.5.4

Varje fjärrstyrd på- och avstigningsdörr skall aktivera ett visuellt varningsorgan som skall vara klart synligt för föraren i normalt körläge under alla ljusförhållanden i omgivningen för att varna när en dörr inte är helt stängd. Detta varningsorgan skall lysa när dörrens stela del befinner sig mellan ett helt öppet läge och en punkt 30 mm från det helt stängda läget. Ett varningsorgan kan betjäna en eller flera dörrar. Inget sådant varningsorgan får emellertid monteras när det gäller en främre på- och avstigningsdörr som inte uppfyller kraven i punkterna 7.6.5.6.1.1 och 7.6.5.6.1.2.

| 7.6.5.5 | Om det finns manöverorgan med vilka föraren kan öppna och stänga en fjärrstyrd på- och avstigningsdörr skall de vara sådana att föraren när som helst under stängnings- och öppningsförfarandet kan vända dörrens rörelse. |
| --- | --- |

7.6.5.5

Om det finns manöverorgan med vilka föraren kan öppna och stänga en fjärrstyrd på- och avstigningsdörr skall de vara sådana att föraren när som helst under stängnings- och öppningsförfarandet kan vända dörrens rörelse.

| 7.6.5.6 | Varje fjärrstyrd på- och avstigningsdörrs konstruktion och manöversystem skall vara sådana att det är osannolikt att en passagerare skadas av dörren eller fastnar i dörren när den stängs. |
| --- | --- |

7.6.5.6

Varje fjärrstyrd på- och avstigningsdörrs konstruktion och manöversystem skall vara sådana att det är osannolikt att en passagerare skadas av dörren eller fastnar i dörren när den stängs.

| 7.6.5.6.1 | Detta krav skall anses uppfyllt om följande två krav är uppfyllda: |
| --- | --- |

7.6.5.6.1

Detta krav skall anses uppfyllt om följande två krav är uppfyllda:

| 7.6.5.6.1.1 | Det första kravet är att när dörren stängs skall den, om den vid en mätpunkt enligt bilaga 6 hindras av en fastspänningskraft under 150 N, åter öppnas automatiskt i sin helhet och utom när det gäller en automatiskt styrd på- och avstigningsdörr förbli öppen tills ett stängningsorgan aktiveras. Fasthållningskraften kan uppmätas med varje metod som är godkänd av den behöriga myndigheten. Riktlinjer ges i bilaga 6 till dessa föreskrifter. Den största kraften får under en kort period vara högre än 150 N, förutsatt att den inte överstiger 300 N. Återöppningssystemet kan kontrolleras med en provkropp som är 60 mm hög, 30 mm bred och vars hörn avrundats till 5 mm. |
| --- | --- |

7.6.5.6.1.1

Det första kravet är att när dörren stängs skall den, om den vid en mätpunkt enligt bilaga 6 hindras av en fastspänningskraft under 150 N, åter öppnas automatiskt i sin helhet och utom när det gäller en automatiskt styrd på- och avstigningsdörr förbli öppen tills ett stängningsorgan aktiveras. Fasthållningskraften kan uppmätas med varje metod som är godkänd av den behöriga myndigheten. Riktlinjer ges i bilaga 6 till dessa föreskrifter. Den största kraften får under en kort period vara högre än 150 N, förutsatt att den inte överstiger 300 N. Återöppningssystemet kan kontrolleras med en provkropp som är 60 mm hög, 30 mm bred och vars hörn avrundats till 5 mm.

| 7.6.5.6.1.2 | Det andra kravet är att närhelst dörrarna stängs runt en passagerares handled eller fingrar |
| --- | --- |

7.6.5.6.1.2

Det andra kravet är att närhelst dörrarna stängs runt en passagerares handled eller fingrar

| 7.6.5.6.1.2.1 | skall dörren åter öppnas automatiskt i sin helhet och förbli, utom när det gäller en automatiskt styrd på- och avstigningsdörr, öppen tills ett stängningsorgan aktiveras, eller |
| --- | --- |

7.6.5.6.1.2.1

skall dörren åter öppnas automatiskt i sin helhet och förbli, utom när det gäller en automatiskt styrd på- och avstigningsdörr, öppen tills ett stängningsorgan aktiveras, eller

| 7.6.5.6.1.2.2 | skall handleden eller fingrarna lätt kunna befrias från dörrarna utan risk för att passageraren skadas. Detta krav kan kontrolleras för hand eller med hjälp av den provkropp i punkt 7.6.5.6.1.1 som vid ena änden över en längd av 300 mm minskats från en tjocklek av 30 mm till en tjocklek av 5 mm. Den skall inte behandlas med polermedel eller infettas. Om dörren fasthåller provkroppen skall den lätt kunna frigöras eller |
| --- | --- |

7.6.5.6.1.2.2

skall handleden eller fingrarna lätt kunna befrias från dörrarna utan risk för att passageraren skadas. Detta krav kan kontrolleras för hand eller med hjälp av den provkropp i punkt 7.6.5.6.1.1 som vid ena änden över en längd av 300 mm minskats från en tjocklek av 30 mm till en tjocklek av 5 mm. Den skall inte behandlas med polermedel eller infettas. Om dörren fasthåller provkroppen skall den lätt kunna frigöras eller

| 7.6.5.6.1.2.3 | skall dörren förbli i ett läge som medger fri passage för en provkropp som är 60 mm hög, 20 mm bred och vars hörn avrundats till 5 mm. Detta läge skall inte vara mer än 30 mm från det helt stängda läget. |
| --- | --- |

7.6.5.6.1.2.3

skall dörren förbli i ett läge som medger fri passage för en provkropp som är 60 mm hög, 20 mm bred och vars hörn avrundats till 5 mm. Detta läge skall inte vara mer än 30 mm från det helt stängda läget.

| 7.6.5.6.2 | När det gäller en främre på- och avstigningsdörr skall kravet i punkt 7.6.5.6 anses uppfyllt om dörren |
| --- | --- |

7.6.5.6.2

När det gäller en främre på- och avstigningsdörr skall kravet i punkt 7.6.5.6 anses uppfyllt om dörren

| 7.6.5.6.2.1 | uppfyller kraven i punkterna 7.6.5.6.1.1 och 7.6.5.6.1.2 eller |
| --- | --- |

7.6.5.6.2.1

uppfyller kraven i punkterna 7.6.5.6.1.1 och 7.6.5.6.1.2 eller

| 7.6.5.6.2.2 | är försedd med mjuka lister, som emellertid inte skall vara så mjuka att, om dörrarna stängs runt provkroppen i punkt 7.6.5.6.1.1, dörrarnas stela delar når det helt stängda läget. |
| --- | --- |

7.6.5.6.2.2

är försedd med mjuka lister, som emellertid inte skall vara så mjuka att, om dörrarna stängs runt provkroppen i punkt 7.6.5.6.1.1, dörrarnas stela delar når det helt stängda läget.

| 7.6.5.7 | Om en fjärrstyrd på- och avstigningsdörr endast hålls stängd genom oavbruten krafttillförsel skall det finnas en visuell varningsanordning som upplyser föraren om varje fel i dörrarnas krafttillförsel. |
| --- | --- |

7.6.5.7

Om en fjärrstyrd på- och avstigningsdörr endast hålls stängd genom oavbruten krafttillförsel skall det finnas en visuell varningsanordning som upplyser föraren om varje fel i dörrarnas krafttillförsel.

| 7.6.5.8 | Om fordonet är utrustat med en hållplatsbroms skall denna endast kunna aktiveras vid hastigheter lägre än 5 km/tim och skall inte kunna aktiveras vid högre hastigheter än denna. |
| --- | --- |

7.6.5.8

Om fordonet är utrustat med en hållplatsbroms skall denna endast kunna aktiveras vid hastigheter lägre än 5 km/tim och skall inte kunna aktiveras vid högre hastigheter än denna.

| 7.6.5.9 | Om fordonet inte är utrustat med en hållplatsbroms skall en akustisk varningssignal aktiveras för föraren om fordonet körs iväg från stillastående och om någon fjärrstyrd på- och avstigningsdörr inte är helt stängd. Denna akustiska varningssignal skall aktiveras vid en hastighet av mer än 5 km/tim för de dörrar som uppfyller kraven i punkt 7.6.5.6.1.2.3. |
| --- | --- |

7.6.5.9

Om fordonet inte är utrustat med en hållplatsbroms skall en akustisk varningssignal aktiveras för föraren om fordonet körs iväg från stillastående och om någon fjärrstyrd på- och avstigningsdörr inte är helt stängd. Denna akustiska varningssignal skall aktiveras vid en hastighet av mer än 5 km/tim för de dörrar som uppfyller kraven i punkt 7.6.5.6.1.2.3.

7.6.6   Ytterligare tekniska krav för automatiskt styrda på- och avstigningsdörrar

7.6.6.1   Aktivering av öppningsmanöverorgan

| 7.6.6.1.1 | Utom när det gäller punkt 7.6.5.1 skall öppningsmanöverorganen för varje automatiskt styrd på- och avstigningsdörr endast kunna aktiveras och avaktiveras av föraren från förarplatsen. |
| --- | --- |

7.6.6.1.1

Utom när det gäller punkt 7.6.5.1 skall öppningsmanöverorganen för varje automatiskt styrd på- och avstigningsdörr endast kunna aktiveras och avaktiveras av föraren från förarplatsen.

| 7.6.6.1.2 | Aktivering och avaktivering skall antingen vara direkt, genom en strömbrytare, eller indirekt genom att t.ex. den främre på- och avstigningsdörren öppnas och stängs. |
| --- | --- |

7.6.6.1.2

Aktivering och avaktivering skall antingen vara direkt, genom en strömbrytare, eller indirekt genom att t.ex. den främre på- och avstigningsdörren öppnas och stängs.

| 7.6.6.1.3 | Förarens aktivering av öppningsmanöverorganen skall anges på fordonets insida och om dörren skall öppnas från utsidan även på dess utsida, där indikeringsanordningen (t.ex. belysta knappar, belysta skyltar) skall sitta på eller bredvid den dörr till vilken den hör. |
| --- | --- |

7.6.6.1.3

Förarens aktivering av öppningsmanöverorganen skall anges på fordonets insida och om dörren skall öppnas från utsidan även på dess utsida, där indikeringsanordningen (t.ex. belysta knappar, belysta skyltar) skall sitta på eller bredvid den dörr till vilken den hör.

| 7.6.6.1.4 | När det gäller direkt aktivering genom en strömbrytare skall systemets funktion klart anges för föraren t.ex. genom strömbrytarens läge, en kontrollampa eller en belyst strömbrytare. Strömbrytaren skall vara tydligt markerad och ordnad på ett sådant sätt att den inte kan förväxlas med andra kontrollorgan. |
| --- | --- |

7.6.6.1.4

När det gäller direkt aktivering genom en strömbrytare skall systemets funktion klart anges för föraren t.ex. genom strömbrytarens läge, en kontrollampa eller en belyst strömbrytare. Strömbrytaren skall vara tydligt markerad och ordnad på ett sådant sätt att den inte kan förväxlas med andra kontrollorgan.

7.6.6.2   Öppning av automatiskt styrda på- och avstigningsdörrar

| 7.6.6.2.1 | Efter det att öppningsmanöverorganen aktiverats av föraren skall det vara möjligt för passagerarna att öppna dörren enligt följande: |
| --- | --- |

7.6.6.2.1

Efter det att öppningsmanöverorganen aktiverats av föraren skall det vara möjligt för passagerarna att öppna dörren enligt följande:

| 7.6.6.2.1.1 | Från insidan, t.ex. genom att trycka på en knapp eller passera en ljusstråle. |
| --- | --- |

7.6.6.2.1.1

Från insidan, t.ex. genom att trycka på en knapp eller passera en ljusstråle.

| 7.6.6.2.1.2 | Från utsidan, utom när det gäller en dörr avsedd endast för utgång och markerad som en sådan, t.ex. genom att trycka på en belyst knapp, en knapp under en belyst skylt eller en liknande anordning märkt med en lämplig instruktion. |
| --- | --- |

7.6.6.2.1.2

Från utsidan, utom när det gäller en dörr avsedd endast för utgång och markerad som en sådan, t.ex. genom att trycka på en belyst knapp, en knapp under en belyst skylt eller en liknande anordning märkt med en lämplig instruktion.

| 7.6.6.2.2 | Genom att trycka på de knappar som avses i punkt 7.6.6.2.1.1 och genom att använda de medel för kommunikation med föraren som avses i punkt 7.7.9.1 kan en signal sändas som lagras och som efter det att öppningsmanöverorganen aktiverats av föraren påverkar dörrens öppnande. |
| --- | --- |

7.6.6.2.2

Genom att trycka på de knappar som avses i punkt 7.6.6.2.1.1 och genom att använda de medel för kommunikation med föraren som avses i punkt 7.7.9.1 kan en signal sändas som lagras och som efter det att öppningsmanöverorganen aktiverats av föraren påverkar dörrens öppnande.

7.6.6.3   Stänging av automatiskt styrda på- och avstigningsdörrar

| 7.6.6.3.1 | När en automatiskt styrd på- och avstigningsdörr öppnats skall den åter stängas automatiskt efter en viss tid. Om en passagerare stiger på eller av fordonet under denna tid skall en säkerhetsanordning (t.ex. fotstegskontakt, ljusstråle, enkelriktad utgång) säkerställa att tiden tills dörren stängs är tillräckligt tilltagen. |
| --- | --- |

7.6.6.3.1

När en automatiskt styrd på- och avstigningsdörr öppnats skall den åter stängas automatiskt efter en viss tid. Om en passagerare stiger på eller av fordonet under denna tid skall en säkerhetsanordning (t.ex. fotstegskontakt, ljusstråle, enkelriktad utgång) säkerställa att tiden tills dörren stängs är tillräckligt tilltagen.

| 7.6.6.3.2 | Om passageraren stiger på eller av fordonet medan dörren stängs skall stängningsförfarandet automatiskt avbrytas och dörren återgå till det öppna läget. Denna omkastning kan aktiveras med en av säkerhetsanordningarna i punkt 7.6.6.3.1 eller med någon annan anordning. |
| --- | --- |

7.6.6.3.2

Om passageraren stiger på eller av fordonet medan dörren stängs skall stängningsförfarandet automatiskt avbrytas och dörren återgå till det öppna läget. Denna omkastning kan aktiveras med en av säkerhetsanordningarna i punkt 7.6.6.3.1 eller med någon annan anordning.

| 7.6.6.3.3 | En dörr som stängts automatiskt enligt punkt 7.6.6.3.1 skall åter kunna öppnas av en passagerare enligt punkt 7.6.6.2, vilket inte gäller om föraren avaktiverat öppningsmanöverorganen. |
| --- | --- |

7.6.6.3.3

En dörr som stängts automatiskt enligt punkt 7.6.6.3.1 skall åter kunna öppnas av en passagerare enligt punkt 7.6.6.2, vilket inte gäller om föraren avaktiverat öppningsmanöverorganen.

| 7.6.6.3.4 | Efter det att öppningsmanöverorganen för de automatiskt styrda på- och avstigningsdörrarna avaktiverats av föraren skall öppna dörrar stängas enligt punkterna 7.6.6.3.1 och 7.6.6.3.2. |
| --- | --- |

7.6.6.3.4

Efter det att öppningsmanöverorganen för de automatiskt styrda på- och avstigningsdörrarna avaktiverats av föraren skall öppna dörrar stängas enligt punkterna 7.6.6.3.1 och 7.6.6.3.2.

7.6.6.4   Förhindrande av det automatiska stängningsförfarandet av dörrar markerade för särskilda ändamål t.ex. passagerare med barnvagnar, passagerare med nedsatt rörlighet, osv.

| 7.6.6.4.1 | Föraren skall kunna hindra det automatiska stängningsförfarandet genom att aktivera ett särskilt manöverorgan. En passagerare skall också kunna direkt hindra det automatiska stängningsförfarandet genom att trycka på en särskild knapp. |
| --- | --- |

7.6.6.4.1

Föraren skall kunna hindra det automatiska stängningsförfarandet genom att aktivera ett särskilt manöverorgan. En passagerare skall också kunna direkt hindra det automatiska stängningsförfarandet genom att trycka på en särskild knapp.

| 7.6.6.4.2 | Förhindrandet av det automatiska stängningsförfarandet skall anges för föraren, t.ex. genom ett visuellt varningsorgan. |
| --- | --- |

7.6.6.4.2

Förhindrandet av det automatiska stängningsförfarandet skall anges för föraren, t.ex. genom ett visuellt varningsorgan.

| 7.6.6.4.3 | Föraren skall under alla omständigheter kunna återställa det automatiska stängningsförfarandet. |
| --- | --- |

7.6.6.4.3

Föraren skall under alla omständigheter kunna återställa det automatiska stängningsförfarandet.

| 7.6.6.4.4 | Punkt 7.6.6.3 skall tillämpas på den efterföljande stängningen av dörren. |
| --- | --- |

7.6.6.4.4

Punkt 7.6.6.3 skall tillämpas på den efterföljande stängningen av dörren.

7.6.7   Tekniska krav för nödutgångsdörrar

| 7.6.7.1 | Nödutgångsdörrar skall lätt kunna öppnas från insidan och utsidan när fordonet står stilla. Detta krav skall emellertid inte tolkas så att det utesluter möjligheten att låsa dörren från utsidan, förutsatt att dörren alltid kan öppnas från insidan med användning av den normala öppningsmekanismen. |
| --- | --- |

7.6.7.1

Nödutgångsdörrar skall lätt kunna öppnas från insidan och utsidan när fordonet står stilla. Detta krav skall emellertid inte tolkas så att det utesluter möjligheten att låsa dörren från utsidan, förutsatt att dörren alltid kan öppnas från insidan med användning av den normala öppningsmekanismen.

| 7.6.7.2 | Nödutgångsdörrar skall, när de används som sådana, inte vara fjärrstyrda, om de inte, när det manöverorgan som avses i punkt 7.6.5.1 aktiverats och återgått till sitt normala läge, åter stängs tills dess föraren därefter använder ett stängningsmanöverorgan. De skall inte heller utgöras av skjutdörrar, utom när det gäller fordon som är avsedda för högst 22 passagerare. För dessa fordon kan en skjutdörr, som visat sig kunna öppnas utan användning av verktyg efter en kollisionsprovning mot en frontbarriär i enlighet med föreskrifter nr 33, godtas som en nödutgångsdörr. |
| --- | --- |

7.6.7.2

Nödutgångsdörrar skall, när de används som sådana, inte vara fjärrstyrda, om de inte, när det manöverorgan som avses i punkt 7.6.5.1 aktiverats och återgått till sitt normala läge, åter stängs tills dess föraren därefter använder ett stängningsmanöverorgan. De skall inte heller utgöras av skjutdörrar, utom när det gäller fordon som är avsedda för högst 22 passagerare. För dessa fordon kan en skjutdörr, som visat sig kunna öppnas utan användning av verktyg efter en kollisionsprovning mot en frontbarriär i enlighet med föreskrifter nr 33, godtas som en nödutgångsdörr.

| 7.6.7.3 | Varje manöverorgan eller anordning för att öppna en nödutgångsdörr från utsidan skall vara mellan 1 000 mm och 1 500 mm från marken och inte mer än 500 mm från dörren. I fordon i klasserna I, II och III skall varje manöverorgan eller anordning för att öppna en nödutgångsdörr från insidan vara mellan 1 000 mm och 1 500 mm från den övre ytan av golvet eller fotsteget närmast manöverorganet och inte mer än 500 mm från dörren. Detta skall inte gälla manöverorgan placerade inom förarutrymmet. |
| --- | --- |

7.6.7.3

Varje manöverorgan eller anordning för att öppna en nödutgångsdörr från utsidan skall vara mellan 1 000 mm och 1 500 mm från marken och inte mer än 500 mm från dörren. I fordon i klasserna I, II och III skall varje manöverorgan eller anordning för att öppna en nödutgångsdörr från insidan vara mellan 1 000 mm och 1 500 mm från den övre ytan av golvet eller fotsteget närmast manöverorganet och inte mer än 500 mm från dörren. Detta skall inte gälla manöverorgan placerade inom förarutrymmet.

| 7.6.7.4 | Gångjärnsupphängda nödutgångsdörrar som är monterade på fordonets sida skall hängas i sina framkanter och skall öppnas utåt. Dörrstoppar, kedjor eller andra hinder skall tillåtas, förutsatt att de inte hindrar dörren från att öppnas till och förbli öppen i en vinkel av minst 100 grader. Om en anordning som ger tillräckligt fri genomgång till nödutgångsdörrens nödöppnare anbringas, skall kravet på en minsta vinkel av 100 grader inte tillämpas. |
| --- | --- |

7.6.7.4

Gångjärnsupphängda nödutgångsdörrar som är monterade på fordonets sida skall hängas i sina framkanter och skall öppnas utåt. Dörrstoppar, kedjor eller andra hinder skall tillåtas, förutsatt att de inte hindrar dörren från att öppnas till och förbli öppen i en vinkel av minst 100 grader. Om en anordning som ger tillräckligt fri genomgång till nödutgångsdörrens nödöppnare anbringas, skall kravet på en minsta vinkel av 100 grader inte tillämpas.

| 7.6.7.5 | Nödutgångsdörrar skall säkras mot oavsiktlig användning. Detta krav skall emellertid inte tillämpas om nödutgångsdörren automatiskt låses när fordonet rör sig med en hastighet över 5 km/tim. |
| --- | --- |

7.6.7.5

Nödutgångsdörrar skall säkras mot oavsiktlig användning. Detta krav skall emellertid inte tillämpas om nödutgångsdörren automatiskt låses när fordonet rör sig med en hastighet över 5 km/tim.

| 7.6.7.6 | Alla nödutgångsdörrar skall förses med en ljudanordning för att varna föraren när de inte är säkert stängda. Varningsanordningen skall utlösas genom rörelse i dörregeln eller dörrhandtaget och inte genom rörelse i själva dörren. |
| --- | --- |

7.6.7.6

Alla nödutgångsdörrar skall förses med en ljudanordning för att varna föraren när de inte är säkert stängda. Varningsanordningen skall utlösas genom rörelse i dörregeln eller dörrhandtaget och inte genom rörelse i själva dörren.

7.6.8   Tekniska krav för nödutgångsfönster

| 7.6.8.1 | Varje gångjärnsupphängt eller utskjutningsbart nödutgångsfönster skall öppnas utåt. Utskjutningsbara typer skall inte helt frigöras från fordonet när de används. Användningen av utskjutningsbara fönster skall tillgå så att en oavsiktlig utskjutning effektivt förhindras. |
| --- | --- |

7.6.8.1

Varje gångjärnsupphängt eller utskjutningsbart nödutgångsfönster skall öppnas utåt. Utskjutningsbara typer skall inte helt frigöras från fordonet när de används. Användningen av utskjutningsbara fönster skall tillgå så att en oavsiktlig utskjutning effektivt förhindras.

| 7.6.8.2 | Varje nödutgångsfönster skall |
| --- | --- |

7.6.8.2

Varje nödutgångsfönster skall

| 7.6.8.2.1 | antingen kunna lätt och omedelbart användas från fordonets insida och utsida med en anordning som erkänts som tillfredsställande, eller |
| --- | --- |

7.6.8.2.1

antingen kunna lätt och omedelbart användas från fordonets insida och utsida med en anordning som erkänts som tillfredsställande, eller

| 7.6.8.2.2 | vara tillverkat av lätt krossbart säkerhetsglas. Genom den senare bestämmelsen utesluts möjligheten att använda skivor av laminerat glas eller plastmaterial. Ett verktyg som är lättillgängligt för personer inne i fordonet skall finnas nära varje nödutgångsfönster, för att säkerställa att glaset kan krossas. |
| --- | --- |

7.6.8.2.2

vara tillverkat av lätt krossbart säkerhetsglas. Genom den senare bestämmelsen utesluts möjligheten att använda skivor av laminerat glas eller plastmaterial. Ett verktyg som är lättillgängligt för personer inne i fordonet skall finnas nära varje nödutgångsfönster, för att säkerställa att glaset kan krossas.

| 7.6.8.3 | Varje nödutgångsfönster som kan låsas från utsidan skall vara så konstruerat att det alltid kan öppnas inifrån fordonet. |
| --- | --- |

7.6.8.3

Varje nödutgångsfönster som kan låsas från utsidan skall vara så konstruerat att det alltid kan öppnas inifrån fordonet.

| 7.6.8.4 | Om nödutgångsfönstret är gångjärnsupphängt horisontellt från den övre kanten skall en lämplig anordning anbringas för att hålla det helt öppet. Varje gångjärnsupphängt nödutgångsfönster skall fungera så att det inte hindrar fri genomgång från fordonets insida eller utsida. |
| --- | --- |

7.6.8.4

Om nödutgångsfönstret är gångjärnsupphängt horisontellt från den övre kanten skall en lämplig anordning anbringas för att hålla det helt öppet. Varje gångjärnsupphängt nödutgångsfönster skall fungera så att det inte hindrar fri genomgång från fordonets insida eller utsida.

| 7.6.8.5 | När det gäller ett gångjärnsupphängt nödutgångsfönster skall höjden av den nedre kanten på ett nödutgångsfönster som monterats på sidan av fordonet inte vara högre från den allmänna golvnivån omedelbart nedanför det (med undantag för några lokala avvikelser såsom förekomsten av ett hjulhus eller en växellåda) än 1 200 mm men inte heller lägre än 650 mm, eller 500 mm när det gäller ett fönster av krossbart glas.
  När det gäller ett gångjärnsupphängt nödutgångsfönster kan emellertid den nedre kantens höjd minskas till minst 500 mm förutsatt att fönsteröppningen är utrustat med ett skydd upp till en höjd av 650 mm för att förebygga möjligheten för passagerare att falla ut ur fordonet. Om fönsteröppningen är utrustad med ett skydd skall fönsteröppningens storlek ovanför skyddet inte vara mindre än den minsta storlek som föreskrivs för ett nödutgångsfönster. |
| --- | --- |

7.6.8.5

När det gäller ett gångjärnsupphängt nödutgångsfönster skall höjden av den nedre kanten på ett nödutgångsfönster som monterats på sidan av fordonet inte vara högre från den allmänna golvnivån omedelbart nedanför det (med undantag för några lokala avvikelser såsom förekomsten av ett hjulhus eller en växellåda) än 1 200 mm men inte heller lägre än 650 mm, eller 500 mm när det gäller ett fönster av krossbart glas.

När det gäller ett gångjärnsupphängt nödutgångsfönster kan emellertid den nedre kantens höjd minskas till minst 500 mm förutsatt att fönsteröppningen är utrustat med ett skydd upp till en höjd av 650 mm för att förebygga möjligheten för passagerare att falla ut ur fordonet. Om fönsteröppningen är utrustad med ett skydd skall fönsteröppningens storlek ovanför skyddet inte vara mindre än den minsta storlek som föreskrivs för ett nödutgångsfönster.

| 7.6.8.6 | Varje gångjärnsupphängt nödutgångsfönster som inte är klart synligt från förarplatsen skall utrustas med en akustisk varningsanordning för att varna föraren när det inte är helt stängt. Fönsterlåset och inte själva fönstrets rörelse skall utlösa denna anordning. |
| --- | --- |

7.6.8.6

Varje gångjärnsupphängt nödutgångsfönster som inte är klart synligt från förarplatsen skall utrustas med en akustisk varningsanordning för att varna föraren när det inte är helt stängt. Fönsterlåset och inte själva fönstrets rörelse skall utlösa denna anordning.

7.6.9   Tekniska krav för utrymningsluckor

| 7.6.9.1 | Varje utrymningslucka skall fungera så den inte hindrar fri genomgång från fordonets insida eller utsida. |
| --- | --- |

7.6.9.1

Varje utrymningslucka skall fungera så den inte hindrar fri genomgång från fordonets insida eller utsida.

| 7.6.9.2 | Takutrymningsluckor skall vara utskjutningsbara, gångjärnsupphängda eller tillverkade av lättkrossbart säkerhetsglas. Golvluckor skall antingen vara gångjärnsupphängda eller utskjutningsbara och vara utrustade med en akustisk varningsanordning för att varna föraren när de inte är säkert stängda. Golvutrymningsluckelåset och inte själva luckans rörelse skall utlösa denna anordning. Golvutrymningsluckor skall säkras mot oavsiktlig användning. Detta krav skall emellertid inte tillämpas om golvluckan låses automatiskt när fordonet rör sig med en hastighet över 5 km/tim. |
| --- | --- |

7.6.9.2

Takutrymningsluckor skall vara utskjutningsbara, gångjärnsupphängda eller tillverkade av lättkrossbart säkerhetsglas. Golvluckor skall antingen vara gångjärnsupphängda eller utskjutningsbara och vara utrustade med en akustisk varningsanordning för att varna föraren när de inte är säkert stängda. Golvutrymningsluckelåset och inte själva luckans rörelse skall utlösa denna anordning. Golvutrymningsluckor skall säkras mot oavsiktlig användning. Detta krav skall emellertid inte tillämpas om golvluckan låses automatiskt när fordonet rör sig med en hastighet över 5 km/tim.

| 7.6.9.3 | Utskjutningsbara typer skall inte bli helt frigjorda från fordonet vid användningen, så att luckan inte blir en fara för andra vägtrafikanter. Användningen av utskjutningsbara fönster skall tillgå så att en oavsiktlig utskjutning effektivt förhindras. Utskjutningsbara golvluckor skall endast skjutas in i passagerarutrymmet. |
| --- | --- |

7.6.9.3

Utskjutningsbara typer skall inte bli helt frigjorda från fordonet vid användningen, så att luckan inte blir en fara för andra vägtrafikanter. Användningen av utskjutningsbara fönster skall tillgå så att en oavsiktlig utskjutning effektivt förhindras. Utskjutningsbara golvluckor skall endast skjutas in i passagerarutrymmet.

| 7.6.9.4 | Gångjärnsupphängda utrymningsluckor skall kunna svängas längs den kant som är riktad mot fordonets framdel eller bakdel och kunna svängas med en vinkel av minst 100 grader. Gångjärnsupphängda utrymningsluckor i golvet skall kunna svängas in i passagerarutrymmet. |
| --- | --- |

7.6.9.4

Gångjärnsupphängda utrymningsluckor skall kunna svängas längs den kant som är riktad mot fordonets framdel eller bakdel och kunna svängas med en vinkel av minst 100 grader. Gångjärnsupphängda utrymningsluckor i golvet skall kunna svängas in i passagerarutrymmet.

| 7.6.9.5 | Utrymningsluckor skall lätt kunna öppnas eller avlägsnas från insidan och utsidan. Detta krav skall emellertid inte tolkas så att det utesluter möjligheten att låsa utrymningsluckan i syfte att säkra fordonet när det är obevakat, förutsatt att utrymningsluckan alltid kan öppnas eller avlägsnas från insidan med användande av den normala mekanismen för att öppna eller avlägsna. När det gäller en lättkrossbar lucka skall ett verktyg finnas nära luckan, som är lättillgängligt för personer inuti fordonet, för att säkerställa att luckan kan krossas. |
| --- | --- |

7.6.9.5

Utrymningsluckor skall lätt kunna öppnas eller avlägsnas från insidan och utsidan. Detta krav skall emellertid inte tolkas så att det utesluter möjligheten att låsa utrymningsluckan i syfte att säkra fordonet när det är obevakat, förutsatt att utrymningsluckan alltid kan öppnas eller avlägsnas från insidan med användande av den normala mekanismen för att öppna eller avlägsna. När det gäller en lättkrossbar lucka skall ett verktyg finnas nära luckan, som är lättillgängligt för personer inuti fordonet, för att säkerställa att luckan kan krossas.

7.6.10   Tekniska krav för utfällbara fotsteg

Om utfällbara fotsteg monterats skall de uppfylla följande krav:

| 7.6.10.1 | De får fungera synkroniserat med motsvarande på- och avstigningsdörr eller nödutgångsdörr. |
| --- | --- |

7.6.10.1

De får fungera synkroniserat med motsvarande på- och avstigningsdörr eller nödutgångsdörr.

| 7.6.10.2 | När dörren är stängd skall ingen del av det utfällbara fotsteget vara mer än 10 mm utanför karosseriets sidolinje. |
| --- | --- |

7.6.10.2

När dörren är stängd skall ingen del av det utfällbara fotsteget vara mer än 10 mm utanför karosseriets sidolinje.

| 7.6.10.3 | När dörren är öppen och utfällbara fotsteget är utfällt skall stegytan uppfylla kraven i punkt 7.7.7 i denna bilaga. |
| --- | --- |

7.6.10.3

När dörren är öppen och utfällbara fotsteget är utfällt skall stegytan uppfylla kraven i punkt 7.7.7 i denna bilaga.

| 7.6.10.4 | När det gäller ett fjärrstyrt fotsteg skall det vara omöjligt för fordonet att för egen maskin röra sig från stillastående när fotsteget är utfällt. När det gäller ett manuellt manövrerbart fotsteg skall en ljudsignal göra föraren uppmärksam på att fotsteget inte är helt uppfällt. |
| --- | --- |

7.6.10.4

När det gäller ett fjärrstyrt fotsteg skall det vara omöjligt för fordonet att för egen maskin röra sig från stillastående när fotsteget är utfällt. När det gäller ett manuellt manövrerbart fotsteg skall en ljudsignal göra föraren uppmärksam på att fotsteget inte är helt uppfällt.

| 7.6.10.5 | Ett fjärrstyrt fotsteg skall inte kunna fällas ut när fordonet är i rörelse. Om utfällningsanordningen inte drabbats av ett fel skall fotsteget fällas upp och förbli i uppfällt läge. Funktionen hos motsvarande dörr skall emellertid inte hindras av ett sådant fel eller av att fotsteget skadats eller spärrats. |
| --- | --- |

7.6.10.5

Ett fjärrstyrt fotsteg skall inte kunna fällas ut när fordonet är i rörelse. Om utfällningsanordningen inte drabbats av ett fel skall fotsteget fällas upp och förbli i uppfällt läge. Funktionen hos motsvarande dörr skall emellertid inte hindras av ett sådant fel eller av att fotsteget skadats eller spärrats.

| 7.6.10.6 | När en passagerare står på ett fjärrstyrt utfällbart fotsteg skall motsvarande dörr inte kunna stängas. Att detta krav uppfylls skall kontrolleras genom att en vikt av 15 kg som motsvarar ett litet barns vikt placeras på mitten av fotsteget. Detta krav skall inte tillämpas på någon dörr inom förarens direkta synfält. |
| --- | --- |

7.6.10.6

När en passagerare står på ett fjärrstyrt utfällbart fotsteg skall motsvarande dörr inte kunna stängas. Att detta krav uppfylls skall kontrolleras genom att en vikt av 15 kg som motsvarar ett litet barns vikt placeras på mitten av fotsteget. Detta krav skall inte tillämpas på någon dörr inom förarens direkta synfält.

| 7.6.10.7 | Det utfällbara fotstegets rörelse skall inte förorsaka någon kroppsskada på passagerare eller personer som väntar vid busshållplatser. |
| --- | --- |

7.6.10.7

Det utfällbara fotstegets rörelse skall inte förorsaka någon kroppsskada på passagerare eller personer som väntar vid busshållplatser.

| 7.6.10.8 | Det utfällbara fotstegets framåt- eller bakåtvända hörn skall avrundas till en radie av minst 5 mm med kanterna avrundade till en radie av minst 2,5 mm. |
| --- | --- |

7.6.10.8

Det utfällbara fotstegets framåt- eller bakåtvända hörn skall avrundas till en radie av minst 5 mm med kanterna avrundade till en radie av minst 2,5 mm.

| 7.6.10.9 | När passagerardörren är öppen skall det utfällbara fotsteget hållas fast i utfällt läge. Om en vikt av 136 kg placeras i mitten av ett enkelt fotsteg eller en vikt av 272 kg placeras i mitten av ett dubbelt fotsteg skall nedböjningen inte på någon punkt överstiga 10 mm. |
| --- | --- |

7.6.10.9

När passagerardörren är öppen skall det utfällbara fotsteget hållas fast i utfällt läge. Om en vikt av 136 kg placeras i mitten av ett enkelt fotsteg eller en vikt av 272 kg placeras i mitten av ett dubbelt fotsteg skall nedböjningen inte på någon punkt överstiga 10 mm.

7.6.11   Märkningar

| 7.6.11.1 | Varje nödutgång skall vara märkt på fordonets insida och utsida med en skylt med ordet ”NÖDUTGÅNG”, i förekommande fall kompletterat med en representativ internationell symbol. |
| --- | --- |

7.6.11.1

Varje nödutgång skall vara märkt på fordonets insida och utsida med en skylt med ordet ”NÖDUTGÅNG”, i förekommande fall kompletterat med en representativ internationell symbol.

| 7.6.11.2 | På- och avstigningsdörrarnas och alla nödutgångarnas nödmanöverorgan skall märkas som sådana på fordonets insida och utsida antingen med en representativ symbol eller med ett meddelande tydligt formulerat. |
| --- | --- |

7.6.11.2

På- och avstigningsdörrarnas och alla nödutgångarnas nödmanöverorgan skall märkas som sådana på fordonets insida och utsida antingen med en representativ symbol eller med ett meddelande tydligt formulerat.

| 7.6.11.3 | Tydliga instruktioner användningsmetoden skall placeras på eller bredvid varje nödmanöverorgan vid en utgång. |
| --- | --- |

7.6.11.3

Tydliga instruktioner användningsmetoden skall placeras på eller bredvid varje nödmanöverorgan vid en utgång.

| 7.6.11.4 | Det språk på vilket alla de textmeddelanden som är avsedda att uppfylla punkterna 7.6.11.1–7.6.11.3 skall avfattas, skall bestämmas av den typgodkännande myndigheten med beaktande av det (de) land/länder i vilket(a) den ansökande avser att saluföra fordonet och vid behov i samarbete med behöriga myndigheter i det (de) berörda landet/länderna. Om myndigheten i det (de) land/länder där fordonet skall registreras ändrar språk skall denna ändring inte medföra något nytt typgodkännandeförfarande. |
| --- | --- |

7.6.11.4

Det språk på vilket alla de textmeddelanden som är avsedda att uppfylla punkterna 7.6.11.1–7.6.11.3 skall avfattas, skall bestämmas av den typgodkännande myndigheten med beaktande av det (de) land/länder i vilket(a) den ansökande avser att saluföra fordonet och vid behov i samarbete med behöriga myndigheter i det (de) berörda landet/länderna. Om myndigheten i det (de) land/länder där fordonet skall registreras ändrar språk skall denna ändring inte medföra något nytt typgodkännandeförfarande.

7.7   Inredning

7.7.1   Tillträde till på- och avstigningsdörrar (se bilaga 4, figur l)

| 7.7.1.1 | Det fria utrymme som sträcker sig inåt i fordonet från den sidovägg där dörren är monterad skall medge fri genomgång för en vertikal rektangulär sektion som är 20 mm tjock, 400 mm bred och 700 mm ovanför golvet med en andra sektion som är 550 mm bred och symmetriskt placerad ovanför den och där höjden på den andra sektionen skall vara den som gäller för den berörda fordonsklassen. Den tvådelade sektionen skall hållas parallell med dörröppningen när den förs från det utgångsläge där planet för den framsida som är närmast fordonets innervägg är en tangent till öppningens yttersta kant, till det läge där den vidrör det första fotsteget, efter vilket den skall hållas i rät vinkel mot den rörelseriktning en person som använder ingången förväntas inta. |
| --- | --- |

7.7.1.1

Det fria utrymme som sträcker sig inåt i fordonet från den sidovägg där dörren är monterad skall medge fri genomgång för en vertikal rektangulär sektion som är 20 mm tjock, 400 mm bred och 700 mm ovanför golvet med en andra sektion som är 550 mm bred och symmetriskt placerad ovanför den och där höjden på den andra sektionen skall vara den som gäller för den berörda fordonsklassen. Den tvådelade sektionen skall hållas parallell med dörröppningen när den förs från det utgångsläge där planet för den framsida som är närmast fordonets innervägg är en tangent till öppningens yttersta kant, till det läge där den vidrör det första fotsteget, efter vilket den skall hållas i rät vinkel mot den rörelseriktning en person som använder ingången förväntas inta.

| 7.7.1.2 | Den övre rektangulära sektionens höjd skall för den berörda fordonsklassen och fordonskategorin följa tabellen nedan. Som ett alternativ får en trapetsformig sektion, med en höjd av 500 mm, som utgör en övergång mellan den övre och den nedre sektionens bredd användas. I detta fall skall totalhöjden av den rektangulära sektionen och denna trapetsformiga sektion av den övre sektionen vara 1 100 mm för alla fordonsklasser som är avsedda för minst 22 passagerare och 950 mm för de fordonsklasser som är avsedda för högst 22 passagerare.








  FordonsklassVehicle Class | Den övre sektionens höjd (mm)
  (Mått ”A” figur 1) | Totalhöjd | Bredd |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Alternativ trapetsformig sektion | | |
| Klass A (18) | 950 | 950 | 1 650 | 550 (19) |
| Klass B (18) | 700 | 950 | 1 400 | |
| Klass I | 1 100 | 1 100 | 1 800 | |
| Klass II | 950 | 1 100 | 1 650 | |
| Klass III | 850 | 1 100 | 1 550 | |

7.7.1.2

FordonsklassVehicle Class

Den övre sektionens höjd (mm)

(Mått ”A” figur 1)

Totalhöjd

Bredd

Alternativ trapetsformig sektion

Klass A (18)

950

950

1 650

550 (19)

Klass B (18)

700

950

1 400

Klass I

1 100

1 100

1 800

Klass II

950

1 100

1 650

Klass III

850

1 100

1 550

| 7.7.1.3 | När den tvådelade sektionens mittlinje har förts 300 mm från sitt utgångsläge och den tvådelade sektionen vidrör fotstegsytan skall den behållas i detta läge. |
| --- | --- |

7.7.1.3

När den tvådelade sektionens mittlinje har förts 300 mm från sitt utgångsläge och den tvådelade sektionen vidrör fotstegsytan skall den behållas i detta läge.

| 7.7.1.4 | Den cylindriska provkropp (se bilaga 4, figur 6) som används för provning av mittgångens fria genomgång skall därefter med utgångspunkt i mittgången föras i den rörelseriktning, som en person som lämnar fordonet förväntas inta, tills dess mittlinje nått det vertikalplan som utgörs av det översta fotstegets övre kant eller tills ett plan som tangerar den övre cylindern vidrör den tvådelade sektionen, beroende på vad som först inträffar, och därefter behållas i detta läge (se bilaga 4, figur 2). |
| --- | --- |

7.7.1.4

Den cylindriska provkropp (se bilaga 4, figur 6) som används för provning av mittgångens fria genomgång skall därefter med utgångspunkt i mittgången föras i den rörelseriktning, som en person som lämnar fordonet förväntas inta, tills dess mittlinje nått det vertikalplan som utgörs av det översta fotstegets övre kant eller tills ett plan som tangerar den övre cylindern vidrör den tvådelade sektionen, beroende på vad som först inträffar, och därefter behållas i detta läge (se bilaga 4, figur 2).

| 7.7.1.5 | Mellan den cylindriska provkroppen i det läge som anges i punkt 7.7.1.4 och den tvådelade sektionen i det läge som anges i punkt 7.7.1.3 skall det finnas ett fritt utrymme vars övre och nedre begränsningar visas i bilaga 4, figur 2. Detta fria utrymme skall tillåta fri genomföring av en vertikal sektion med samma form och mått som den cylindriska provkroppen (punkt 7.7.5.1), den centrala sektionen och med en tjocklek av högst 20 mm. Denna sektion skall föras från den cylindriska provkroppens tangent tills dess yttersida vidrör den tvådelade sektionens innersida samtidigt som den vidrör det eller de plan som defineras av fotstegets övre kanter i den rörelseriktning som en person som använder ingången kan tänkas inta (se bilaga 4, figur 2). |
| --- | --- |

7.7.1.5

Mellan den cylindriska provkroppen i det läge som anges i punkt 7.7.1.4 och den tvådelade sektionen i det läge som anges i punkt 7.7.1.3 skall det finnas ett fritt utrymme vars övre och nedre begränsningar visas i bilaga 4, figur 2. Detta fria utrymme skall tillåta fri genomföring av en vertikal sektion med samma form och mått som den cylindriska provkroppen (punkt 7.7.5.1), den centrala sektionen och med en tjocklek av högst 20 mm. Denna sektion skall föras från den cylindriska provkroppens tangent tills dess yttersida vidrör den tvådelade sektionens innersida samtidigt som den vidrör det eller de plan som defineras av fotstegets övre kanter i den rörelseriktning som en person som använder ingången kan tänkas inta (se bilaga 4, figur 2).

| 7.7.1.6 | Den fria genomgången för denna provkropp skall inte inbegripa något utrymme som sträcker sig 300 mm framför en obelastad sittplatsdyna på en framåt- eller bakåtriktad sittplats, eller 225 mm när det gäller sittplatser monterade på hjulhus, och till höjden av denna sittplatsdynas övre del. |
| --- | --- |

7.7.1.6

Den fria genomgången för denna provkropp skall inte inbegripa något utrymme som sträcker sig 300 mm framför en obelastad sittplatsdyna på en framåt- eller bakåtriktad sittplats, eller 225 mm när det gäller sittplatser monterade på hjulhus, och till höjden av denna sittplatsdynas övre del.

| 7.7.1.7 | När det gäller en uppfällbar sittplats skall detta utrymme fastställas med sittplatsen nedfälld. |
| --- | --- |

7.7.1.7

När det gäller en uppfällbar sittplats skall detta utrymme fastställas med sittplatsen nedfälld.

| 7.7.1.8 | En uppfällbar sittplats som används av besättningen får emellertid inkräkta på genomgångsutrymmet till en på- och avstigningsdörr när den är nedfälld förutsatt att |
| --- | --- |

7.7.1.8

En uppfällbar sittplats som används av besättningen får emellertid inkräkta på genomgångsutrymmet till en på- och avstigningsdörr när den är nedfälld förutsatt att

| 7.7.1.8.1 | det klart anges både inne i själva fordonet och på meddelandeblanketten (se bilaga 1) att sittplatsen endast är avsedd att användas av besättningen, |
| --- | --- |

7.7.1.8.1

det klart anges både inne i själva fordonet och på meddelandeblanketten (se bilaga 1) att sittplatsen endast är avsedd att användas av besättningen,

| 7.7.1.8.2 | när sittplatsen inte används den vid behov fälls upp automatiskt för att uppfylla kraven i punkterna 7.7.1.1 eller 7.7.1.2 samt 7.7.1.3, 7.7.1.4 och 7.7.1.5, |
| --- | --- |

7.7.1.8.2

när sittplatsen inte används den vid behov fälls upp automatiskt för att uppfylla kraven i punkterna 7.7.1.1 eller 7.7.1.2 samt 7.7.1.3, 7.7.1.4 och 7.7.1.5,

| 7.7.1.8.3 | dörren inte anses vara en obligatorisk utgång enligt punkt 7.6.1.4, |
| --- | --- |

7.7.1.8.3

dörren inte anses vara en obligatorisk utgång enligt punkt 7.6.1.4,

| 7.7.1.8.4 | när sittplatsen är nedfälld eller uppfälld ingen del av den befinner sig framför ett vertikalplan som går genom centrum av förarstolens sittyta i dess bakersta läge och genom centrum av den yttre backspegel som är monterad på fordonets motsatta sida. |
| --- | --- |

7.7.1.8.4

när sittplatsen är nedfälld eller uppfälld ingen del av den befinner sig framför ett vertikalplan som går genom centrum av förarstolens sittyta i dess bakersta läge och genom centrum av den yttre backspegel som är monterad på fordonets motsatta sida.

| 7.7.1.9 | När det gäller fordon avsedda för högst 22 passagerare skall en dörröppning och den genomgång genom vilken passagerarna når denna anses fria om det |
| --- | --- |

7.7.1.9

När det gäller fordon avsedda för högst 22 passagerare skall en dörröppning och den genomgång genom vilken passagerarna når denna anses fria om det

| 7.7.1.9.1 | uppmätt parallellt med fordonets längsgående axel finns ett fritt utrymme av minst 220 mm vid varje punkt samt 550 mm vid varje punkt som befinner sig mer än 500 mm över golvet eller fotstegen (bilaga 4, figur 3), |
| --- | --- |

7.7.1.9.1

uppmätt parallellt med fordonets längsgående axel finns ett fritt utrymme av minst 220 mm vid varje punkt samt 550 mm vid varje punkt som befinner sig mer än 500 mm över golvet eller fotstegen (bilaga 4, figur 3),

| 7.7.1.9.2 | uppmätt vinkelrätt mot fordonets längsgående axel finns ett fritt utrymme av minst 300 mm vid varje punkt samt 550 mm vid varje punkt som befinner sig mer än 1 200 mm över golvet eller fotstegen eller mindre än 300 mm under taket (bilaga 4, figur 4). |
| --- | --- |

7.7.1.9.2

uppmätt vinkelrätt mot fordonets längsgående axel finns ett fritt utrymme av minst 300 mm vid varje punkt samt 550 mm vid varje punkt som befinner sig mer än 1 200 mm över golvet eller fotstegen eller mindre än 300 mm under taket (bilaga 4, figur 4).

| 7.7.1.10 | Måtten på på- och avstigningsdörren och nödutgångsdörren enligt punkt 7.6.3.1 och kraven i punkterna 7.7.1.1–7.7.1.7, 7.7.2.1–7.7.2.3, 7.7.5.1 och 7.7.8.5 skall inte tillämpas på ett fordon i klass B med en största tekniskt tillåten vikt av 3,5 ton och med upp till 12 passagerarsittplatser där det från varje sittplats finns fri genomgång till minst två dörrar. |
| --- | --- |

7.7.1.10

Måtten på på- och avstigningsdörren och nödutgångsdörren enligt punkt 7.6.3.1 och kraven i punkterna 7.7.1.1–7.7.1.7, 7.7.2.1–7.7.2.3, 7.7.5.1 och 7.7.8.5 skall inte tillämpas på ett fordon i klass B med en största tekniskt tillåten vikt av 3,5 ton och med upp till 12 passagerarsittplatser där det från varje sittplats finns fri genomgång till minst två dörrar.

| 7.7.1.11 | Golvets största lutning i genomgångsutrymmet skall inte överstiga 5 % när den uppmäts med det olastade fordonet i körklart skick på en horisontell yta. En eventuell nigningsanordning skall vara urkopplad. |
| --- | --- |

7.7.1.11

Golvets största lutning i genomgångsutrymmet skall inte överstiga 5 % när den uppmäts med det olastade fordonet i körklart skick på en horisontell yta. En eventuell nigningsanordning skall vara urkopplad.

7.7.2   Tillträde till nödutgångsdörrar (se bilaga 4, figur 5)

Följande krav skall inte tillämpas på de förarutgångar som används som nödutgångar i fordon som är avsedda för högst 22 passagerare.

| 7.7.2.1 | Det fria utrymmet mellan mittgången och nödutgångsdörrens öppning skall medge fri genomgång för en vertikal cylinder som mäter 300 mm i diameter och med höjden 700 mm uppmätt från golvet och som stöder en andra vertikal cylinder som mäter 550 mm i diameter och vars sammanlagda höjd är 1 400 mm.
  Den övre cylinderns diameter får upptill minskas till 400 mm om en avfasning som inte överskrider 30 grader från horisontallinjen inbegrips. |
| --- | --- |

7.7.2.1

Det fria utrymmet mellan mittgången och nödutgångsdörrens öppning skall medge fri genomgång för en vertikal cylinder som mäter 300 mm i diameter och med höjden 700 mm uppmätt från golvet och som stöder en andra vertikal cylinder som mäter 550 mm i diameter och vars sammanlagda höjd är 1 400 mm.

Den övre cylinderns diameter får upptill minskas till 400 mm om en avfasning som inte överskrider 30 grader från horisontallinjen inbegrips.

| 7.7.2.2 | Den första cylinderns bas skall ligga inom den andra cylinderns projektion. |
| --- | --- |

7.7.2.2

Den första cylinderns bas skall ligga inom den andra cylinderns projektion.

| 7.7.2.3 | Om uppfällbara sittplatser installeras längs denna genomgång skall det fria utrymme som krävs för cylindern bestämmas med sittplatsen nedfälld. |
| --- | --- |

7.7.2.3

Om uppfällbara sittplatser installeras längs denna genomgång skall det fria utrymme som krävs för cylindern bestämmas med sittplatsen nedfälld.

| 7.7.2.4 | Som alternativ till den tvådelade cylindern får en mätanordning som beskrivs i punkt 7.7.5.1 användas (se bilaga 4, figur 6). |
| --- | --- |

7.7.2.4

Som alternativ till den tvådelade cylindern får en mätanordning som beskrivs i punkt 7.7.5.1 användas (se bilaga 4, figur 6).

7.7.3   Tillträde till nödutgångsfönster

| 7.7.3.1 | Det skall vara möjligt att föra en provkropp från mittgången till utsidan av fordonet genom varje nödutgångsfönster. |
| --- | --- |

7.7.3.1

Det skall vara möjligt att föra en provkropp från mittgången till utsidan av fordonet genom varje nödutgångsfönster.

| 7.7.3.2 | Provkroppens rörelseriktning skall överensstämma med den riktning som en passagerare som utrymmer fordonet sannolikt skulle inta. Provkroppen skall hållas vinkelrät mot denna rörelseriktning. |
| --- | --- |

7.7.3.2

Provkroppens rörelseriktning skall överensstämma med den riktning som en passagerare som utrymmer fordonet sannolikt skulle inta. Provkroppen skall hållas vinkelrät mot denna rörelseriktning.

| 7.7.3.3 | Provkroppen skall bestå av en tunn platta som mäter 600 x 400 mm med hörnen avrundade till en radie av 200 mm. Om det gäller ett nödutgångsfönster i fordonets bakgavel får emellertid provkroppen alternativt mäta 1 400 x 350 mm med hörnen avrundade till en radie av 175 mm. |
| --- | --- |

7.7.3.3

Provkroppen skall bestå av en tunn platta som mäter 600 x 400 mm med hörnen avrundade till en radie av 200 mm. Om det gäller ett nödutgångsfönster i fordonets bakgavel får emellertid provkroppen alternativt mäta 1 400 x 350 mm med hörnen avrundade till en radie av 175 mm.

7.7.4.   Tillträde till utrymningsluckor

7.7.4.1   Utrymningsluckor i taket

| 7.7.4.1.1 | Utom när det gäller fordon i klass I skall minst en utrymningslucka vara placerad så att en fyrsidig stympad pyramid med en sidvinkel av 20 grader och en höjd av 1 600 mm vidrör en del av sittplatsen eller motsvarande stöd. Pyramidens axel skall vara vertikal och dess smala del skall vidröra utrymningsluckans öppningsområde. Stöden får vara vikbara eller flyttbara förutsatt att de kan låsas i sitt användningsläge. Detta läge skall godtas vid en kontroll. |
| --- | --- |

7.7.4.1.1

Utom när det gäller fordon i klass I skall minst en utrymningslucka vara placerad så att en fyrsidig stympad pyramid med en sidvinkel av 20 grader och en höjd av 1 600 mm vidrör en del av sittplatsen eller motsvarande stöd. Pyramidens axel skall vara vertikal och dess smala del skall vidröra utrymningsluckans öppningsområde. Stöden får vara vikbara eller flyttbara förutsatt att de kan låsas i sitt användningsläge. Detta läge skall godtas vid en kontroll.

| 7.7.4.1.2 | Om takets konstruktionstjocklek är större än 150 mm skall pyramidens smala del vidröra utrymningsluckans öppningsområde på yttertakets yttersida. |
| --- | --- |

7.7.4.1.2

Om takets konstruktionstjocklek är större än 150 mm skall pyramidens smala del vidröra utrymningsluckans öppningsområde på yttertakets yttersida.

7.7.4.2   Utrymningsluckor i golvet

När det gäller en utrymningslucka monterad i golvet skall luckan ge direkt och fritt tillträde till fordonets utsida och vara monterad där det finns ett fritt utrymme över luckan som motsvarar mittgångens höjd. Varje värmekälla och alla rörliga komponenter skall vara minst 500 mm från någon del av lucköppningen.

Det skall vara möjligt att föra en provkropp i form av en tunn platta som mäter 600 x 400 mm med hörnen avrundade till en radie av 200 mm i horisontalläge från en höjd över fordonsgolvet av 1 m till marken.

7.7.5   Mittgångar (se bilaga 4, figur 6)

| 7.7.5.1 | Ett fordons mittgång skall vara så utformad och konstruerad att den medger fri genomgång för en mätanordning som består av två koaxialcylindrar med en omvänd stympad kon placerad mellan dem och där mätanordningen har följande mått (mm): | Klass I | Klass II | Klass III | Klass A | Klass B |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Den nedre cylinderns diameter ”A” | 450 | 350 | 300 | 350 | 300 |
| Den nedre cylinderns höjd | 900 | 900 | 900 | 900 | 900 |
| Den övre cylinderns diameter ”C” | 550 | 550 | 450 | 550 | 450 |
| Den övre cylinderns höjd ”B” | 500 (20) | 500 (20) | 500 (20) | 500 (20) | 300 |
| Total höjd ”H” | 1 900 (20) | 1 900 (20) | 1 900 (20) | 1 900 (20) | 1 500 |

7.7.5.1

Klass I

Klass II

Klass III

Klass A

Klass B

Den nedre cylinderns diameter ”A”

450

350

300

350

300

Den nedre cylinderns höjd

900

900

900

900

900

Den övre cylinderns diameter ”C”

550

550

450

550

450

Den övre cylinderns höjd ”B”

500 (20)

500 (20)

500 (20)

500 (20)

300

Total höjd ”H”

1 900 (20)

1 900 (20)

1 900 (20)

1 900 (20)

1 500

| 7.7.5.1.1 | Om det inte finns någon utgång framför en sittplats eller sittplatsrad: |
| --- | --- |

7.7.5.1.1

Om det inte finns någon utgång framför en sittplats eller sittplatsrad:

| 7.7.5.1.1.1 | När det gäller framåtvända sittplatser skall framkanten på den cylindriska provkropp som defineras i punkt 7.7.5.1 minst nå fram till det tvärgående vertikalplan som tangerar den främsta punkten på den främsta sittplatsradens ryggstöd och förbli i detta läge. Från detta plan skall det vara möjligt att föra den sektion som visas i bilaga 4, figur 7 på sådant sätt att med början i kontaktläget med den cylindriska provkroppen den sektionssida som är vänd mot fordonets utsida flyttas framåt en sträcka av 660 mm. |
| --- | --- |

7.7.5.1.1.1

När det gäller framåtvända sittplatser skall framkanten på den cylindriska provkropp som defineras i punkt 7.7.5.1 minst nå fram till det tvärgående vertikalplan som tangerar den främsta punkten på den främsta sittplatsradens ryggstöd och förbli i detta läge. Från detta plan skall det vara möjligt att föra den sektion som visas i bilaga 4, figur 7 på sådant sätt att med början i kontaktläget med den cylindriska provkroppen den sektionssida som är vänd mot fordonets utsida flyttas framåt en sträcka av 660 mm.

| 7.7.5.1.1.2 | När det gäller sidoriktade sittplatser skall den cylindriska provkroppens främre del nå minst det tvärgående plan som sammanfaller med ett vertikalplan som går genom centrum för framförvarande sittplats (bilaga 4, figur 7). |
| --- | --- |

7.7.5.1.1.2

När det gäller sidoriktade sittplatser skall den cylindriska provkroppens främre del nå minst det tvärgående plan som sammanfaller med ett vertikalplan som går genom centrum för framförvarande sittplats (bilaga 4, figur 7).

| 7.7.5.1.1.3 | När det gäller bakåtriktade sittplatser skall den den cylindriska provkroppens främre del nå minst det tvärgående vertikalplan som tangerar ytan på sittplatsdynorna i framförvarande rad eller sittplats (bilaga 4, figur 7). |
| --- | --- |

7.7.5.1.1.3

När det gäller bakåtriktade sittplatser skall den den cylindriska provkroppens främre del nå minst det tvärgående vertikalplan som tangerar ytan på sittplatsdynorna i framförvarande rad eller sittplats (bilaga 4, figur 7).

| 7.7.5.2 | På fordon i klass I får den nedre cylinderns diameter minskas från 450 mm till 400 mm i varje del av mittgången som ligger bakom |
| --- | --- |

7.7.5.2

På fordon i klass I får den nedre cylinderns diameter minskas från 450 mm till 400 mm i varje del av mittgången som ligger bakom

| 7.7.5.2.1 | ett tvärgående vertikalplan beläget 1,5 m framför bakaxelns mittlinje (den främre bakaxeln när det gäller fordon med mer än en bakaxel), och |
| --- | --- |

7.7.5.2.1

ett tvärgående vertikalplan beläget 1,5 m framför bakaxelns mittlinje (den främre bakaxeln när det gäller fordon med mer än en bakaxel), och

| 7.7.5.2.2 | ett tvärgående vertikalplan beläget vid den bakersta på- och avstigningsdörrens bakre kant. |
| --- | --- |

7.7.5.2.2

ett tvärgående vertikalplan beläget vid den bakersta på- och avstigningsdörrens bakre kant.

| 7.7.5.3 | På fordon i klass III får sittplatserna på den ena sidan eller på båda sidor om mittgången vara flyttbara i sidled, vilket gör det möjligt att minska mittgångens bredd till en form som motsvarar en nedre cylinder med en diameter av 220 mm, förutsatt att förfarandet med en kontroll på varje sittplats som är lättillgänglig för en person som står i mittgången kommer att vara tillräckligt för att få sittplatsen att lätt återställas, om möjligt automatiskt, även om den är belastad, till ett läge som motsvarar en minsta bredd av 300 mm. |
| --- | --- |

7.7.5.3

På fordon i klass III får sittplatserna på den ena sidan eller på båda sidor om mittgången vara flyttbara i sidled, vilket gör det möjligt att minska mittgångens bredd till en form som motsvarar en nedre cylinder med en diameter av 220 mm, förutsatt att förfarandet med en kontroll på varje sittplats som är lättillgänglig för en person som står i mittgången kommer att vara tillräckligt för att få sittplatsen att lätt återställas, om möjligt automatiskt, även om den är belastad, till ett läge som motsvarar en minsta bredd av 300 mm.

| 7.7.5.4 | På ledade fordon skall den mätanordning som definieras i punkt 7.7.5.1 obehindrat kunna föras genom den ledade sektionen. Ingen del av det mjuka skyddsöverdraget i denna sektion, inkl. delar av bälgen, skall inkräkta på mittgången. |
| --- | --- |

7.7.5.4

På ledade fordon skall den mätanordning som definieras i punkt 7.7.5.1 obehindrat kunna föras genom den ledade sektionen. Ingen del av det mjuka skyddsöverdraget i denna sektion, inkl. delar av bälgen, skall inkräkta på mittgången.

| 7.7.5.5 | Fotsteg får monteras i mittgångarna. Sådana fotsteg skall vara minst lika breda som mittgången vid fotstegens topp. |
| --- | --- |

7.7.5.5

Fotsteg får monteras i mittgångarna. Sådana fotsteg skall vara minst lika breda som mittgången vid fotstegens topp.

| 7.7.5.6 | Uppfällbara sittplatser som gör det möjligt för passagerare att sitta i mittgången skall inte tillåtas. |
| --- | --- |

7.7.5.6

Uppfällbara sittplatser som gör det möjligt för passagerare att sitta i mittgången skall inte tillåtas.

| 7.7.5.7 | Sittplatser som är flyttbara i sidled och som i ett läge inkräktar på mittgången skall inte tillåtas utom i fordon i klass III och dessutom vara underkastade villkoren i punkt 7.7.5.3. |
| --- | --- |

7.7.5.7

Sittplatser som är flyttbara i sidled och som i ett läge inkräktar på mittgången skall inte tillåtas utom i fordon i klass III och dessutom vara underkastade villkoren i punkt 7.7.5.3.

| 7.7.5.8 | När det gäller fordon på vilka punkt 7.7.1.9 tillämpas skall en mittgång inte krävas förutsatt att de tillträdesmått som avses i den punkten beaktas. |
| --- | --- |

7.7.5.8

När det gäller fordon på vilka punkt 7.7.1.9 tillämpas skall en mittgång inte krävas förutsatt att de tillträdesmått som avses i den punkten beaktas.

| 7.7.5.9 | Mittgångarnas och genomgångsutrymmenas ytor skall vara halkfria. |
| --- | --- |

7.7.5.9

Mittgångarnas och genomgångsutrymmenas ytor skall vara halkfria.

7.7.6   Mittgångens lutning

Mittgångens lutning, uppmätt med fordonet olastat på ett horisontellt underlag och med nigningssystemet urkopplat, skall inte överstiga:

| 7.7.6.1 | 8 % när det gäller ett fordon i klass I, II eller A eller |
| --- | --- |

7.7.6.1

8 % när det gäller ett fordon i klass I, II eller A eller

| 7.7.6.2 | (reserverad) |
| --- | --- |

7.7.6.2

(reserverad)

| 7.7.6.3 | 12,5 % när det gäller ett fordon i klass III och B och |
| --- | --- |

7.7.6.3

12,5 % när det gäller ett fordon i klass III och B och

| 7.7.6.4 | 5 % när det gäller det plan som är vinkelrätt mot fordonets längsgående symmetriaxel. |
| --- | --- |

7.7.6.4

5 % när det gäller det plan som är vinkelrätt mot fordonets längsgående symmetriaxel.

7.7.7.   Fotsteg (se bilaga 4, figur 8)

| 7.7.7.1 | Högsta och lägsta höjd, med nigningssystemet urkopplat, samt minsta djup för fotsteg för passagerare vid på- och avstigningsdörrar och nödutgångsdörrar och inne i fordonet skall vara enligt följande:







  Klasser | I och A | II, III och B |
| --- | --- | --- | --- |
| Första fotsteget från marken ”D” | Högsta höjd (mm) | 340 (22) | 380 (22)
   (23)
   (24) |
| | Minsta djup (mm) | 300 (21) |
| Övriga fotsteg ”E” | Högsta höjd (mm) | 250 (25) | 350 (26) |
| | Lägsta höjd (mm) | 120 |
| | Minsta djup (mm) | 200 |

7.7.7.1

Klasser

I och A

II, III och B

Första fotsteget från marken ”D”

Högsta höjd (mm)

340 (22)

380 (22)
   (23)
   (24)

Minsta djup (mm)

300 (21)

Övriga fotsteg ”E”

Högsta höjd (mm)

250 (25)

350 (26)

Lägsta höjd (mm)

120

Minsta djup (mm)

200

| Anmärkning: | 1. | Vid en dubbeldörr skall fotstegen i varje halva av genomgångsutrymmet behandlas separat. |
| --- | --- | --- |

Anmärkning:

1.

Vid en dubbeldörr skall fotstegen i varje halva av genomgångsutrymmet behandlas separat.

| 2. | Bilaga 4, figur 8, mått E behöver inte vara samma för varje fotsteg. |
| --- | --- |

2.

Bilaga 4, figur 8, mått E behöver inte vara samma för varje fotsteg.

| 7.7.7.1.1 | Varje övergång från en nedsänkt mittgång till ett sittplatsområde skall inte anses som ett fotsteg. Det vertikala avståndet mellan mittgångens yta och sittplatsområdets golv skall emellertid inte överstiga 350 mm. |
| --- | --- |

7.7.7.1.1

Varje övergång från en nedsänkt mittgång till ett sittplatsområde skall inte anses som ett fotsteg. Det vertikala avståndet mellan mittgångens yta och sittplatsområdets golv skall emellertid inte överstiga 350 mm.

| 7.7.7.2 | Vid tillämpningen av punkt 7.7.7 skall fotstegets höjd uppmätas vid centrum av dess bredd. Tillverkarna skall dessutom särskilt beakta tillträdet för passagerare med nedsatt rörlighet i synnerhet när det gäller att hålla fotstegshöjden så liten som möjligt. |
| --- | --- |

7.7.7.2

Vid tillämpningen av punkt 7.7.7 skall fotstegets höjd uppmätas vid centrum av dess bredd. Tillverkarna skall dessutom särskilt beakta tillträdet för passagerare med nedsatt rörlighet i synnerhet när det gäller att hålla fotstegshöjden så liten som möjligt.

| 7.7.7.3 | Det första fotstegets höjd över marken skall mätas med fordonet på plant underlag, olastat och i körklart skick enligt definition i punkt 2.18 i dessa föreskrifter och med den däcksutrustning och det lufttryck som anges av tillverkaren för den största tekniskt tillåtna lastvikten (M) i enlighet med punkt 2.19 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

7.7.7.3

Det första fotstegets höjd över marken skall mätas med fordonet på plant underlag, olastat och i körklart skick enligt definition i punkt 2.18 i dessa föreskrifter och med den däcksutrustning och det lufttryck som anges av tillverkaren för den största tekniskt tillåtna lastvikten (M) i enlighet med punkt 2.19 i dessa föreskrifter.

| 7.7.7.4 | Om det finns mer än ett fotsteg får varje fotsteg inkräkta på området för nästa fotstegs vertikala utsprång med upp till 100 mm och utsprånget över stigytan nedanför skall medge en fri yta av minst 200 mm (se bilaga 4, figur 8) med alla fotstegsnosar, så utformade att risken för att snubbla blir så liten som möjligt, och försedda med kontrasterande färg eller färger. |
| --- | --- |

7.7.7.4

Om det finns mer än ett fotsteg får varje fotsteg inkräkta på området för nästa fotstegs vertikala utsprång med upp till 100 mm och utsprånget över stigytan nedanför skall medge en fri yta av minst 200 mm (se bilaga 4, figur 8) med alla fotstegsnosar, så utformade att risken för att snubbla blir så liten som möjligt, och försedda med kontrasterande färg eller färger.

| 7.7.7.5 | Varje fotstegs bredd och form skall vara sådana att en rektangel enligt nedanstående tabell kan placeras på detta fotsteg utan att mer än 5 % av den lämpliga rektangelns yta hänger över fotsteget. Vid en dubbeldörr skall varje halva av dubbeldörren uppfylla detta krav.







  Antal passagerare | > 22 | < 22 |
| --- | --- | --- | --- |
| Yta | Första fotsteget (mm) | 400 x 300 | 400 x 200 |
| | Övriga fotsteg (mm) | 400 x 200 | 400 x 200 |

7.7.7.5

Antal passagerare

> 22

< 22

Yta

Första fotsteget (mm)

400 x 300

400 x 200

Övriga fotsteg (mm)

400 x 200

400 x 200

| 7.7.7.6 | Alla fotsteg skall ha en halkfri yta. |
| --- | --- |

7.7.7.6

Alla fotsteg skall ha en halkfri yta.

| 7.7.7.7 | Fotstegets största lutning i någon riktning får inte överstiga 5 % när det olastade fordonet står på ett jämnt och horisontellt underlag i sitt normala körtillstånd (i synnerhet skall ingen nigningsanordning användas). |
| --- | --- |

7.7.7.7

Fotstegets största lutning i någon riktning får inte överstiga 5 % när det olastade fordonet står på ett jämnt och horisontellt underlag i sitt normala körtillstånd (i synnerhet skall ingen nigningsanordning användas).

7.7.8   Passagerarsittplatser och utrymme för sittande passagerare

7.7.8.1   Minsta sittplatsbredd

| 7.7.8.1.1 | Den minsta sittplatsdynebredden, mått F (bilaga 4, figur 9), mätt från ett vertikalplan som går genom detta sittplatsläges centrum skall vara:





  Klass I, II, A, B | 200 mm. |
| --- | --- | --- |
| Klass III | 225 mm. |

7.7.8.1.1

Klass I, II, A, B

200 mm.

Klass III

225 mm.

| 7.7.8.1.2 | Den minsta bredden på det utrymme som är tillgängligt för varje sittplatsläge, mått G (bilaga 4, figur 9), mätt från ett vertikalplan som går genom detta sittplatsläges centrum på en höjd mellan 270 och 650 mm över den obelastade sittplatsdynan skall inte vara mindre än





  individuella sittplatser: | 250 mm |
| --- | --- | --- |
| sammanhängande sittplatsrader för två eller flera passagerare: | 225 mm. |

7.7.8.1.2

individuella sittplatser:

250 mm

sammanhängande sittplatsrader för två eller flera passagerare:

225 mm.

| 7.7.8.1.3 | För fordon som är högst 2,35 m breda skall bredden på det utrymme som är tillgängligt för varje sittplatsläge, mätt från ett vertikalplan som går genom detta sittplatsläges centrum på höjder mellan 270 och 650 mm över den obelastade sittplatsdynan vara 200 mm (se bilaga 4, figur 9A). Om denna punkt uppfylls skall kraven i punkt 7.7.8.1.2 inte tillämpas. |
| --- | --- |

7.7.8.1.3

För fordon som är högst 2,35 m breda skall bredden på det utrymme som är tillgängligt för varje sittplatsläge, mätt från ett vertikalplan som går genom detta sittplatsläges centrum på höjder mellan 270 och 650 mm över den obelastade sittplatsdynan vara 200 mm (se bilaga 4, figur 9A). Om denna punkt uppfylls skall kraven i punkt 7.7.8.1.2 inte tillämpas.

| 7.7.8.1.4 | För fordon som är avsedda för högst 22 passagerare inbegriper, när det gäller sittplatser bredvid fordonsväggen, det tillgängliga utrymmet i sin övre del inte en triangelyta som är 20 mm bred och 100 mm hög (se bilaga 4, figur 10). Dessutom bör det utrymme som behövs för säkerhetsbälten med deras fästanordningar och för solskyddet anses som undantaget. |
| --- | --- |

7.7.8.1.4

För fordon som är avsedda för högst 22 passagerare inbegriper, när det gäller sittplatser bredvid fordonsväggen, det tillgängliga utrymmet i sin övre del inte en triangelyta som är 20 mm bred och 100 mm hög (se bilaga 4, figur 10). Dessutom bör det utrymme som behövs för säkerhetsbälten med deras fästanordningar och för solskyddet anses som undantaget.

7.7.8.2   Sittplatsdynans minsta djup (mått K, se bilaga 4, figur 11)

Sittplatsdynans minsta djup skall vara

| 7.7.8.2.1 | 350 mm i fordon i klasserna I, A och B, och |
| --- | --- |

7.7.8.2.1

350 mm i fordon i klasserna I, A och B, och

| 7.7.8.2.2 | 400 mm i fordon i klass II och klass III. |
| --- | --- |

7.7.8.2.2

400 mm i fordon i klass II och klass III.

7.7.8.3   Sittplatsdynans höjd (mått H, se bilaga 4, figur 11)

En obelastad sittplatsdynas höjd från golvet skall vara sådan att avståndet från golvet till ett horisontalplan som är tangentiellt till sittplatsdynans främre ovansida är mellan 400 och 500 mm; denna höjd får emellertid minskas till minst 350 mm vid hjulhusen och motorutrymmet.

7.7.8.4   Avstånd mellan sittplatserna (se bilaga 4, figur 12)

| 7.7.8.4.1 | När det gäller sittplatser som är vända åt samma håll skall avståndet mellan stoppningen på en sittplatsdynas främre del och den bakre delen av framförvarande sittplatsdyna (mått H), när det mäts horisontellt och på alla höjder över golvet mellan nivån för sittplatsdynans ovansida och en punkt 620 mm ovanför golvet, vara minst:





  H |
| --- | --- |
| Klass I, A och B | 650 mm |
| Klass II och III | 680 mm |

7.7.8.4.1

H

Klass I, A och B

650 mm

Klass II och III

680 mm

| 7.7.8.4.2 | Alla mått skall tas då sittplatsdynan och stoppningen är obelastade och i ett vertikalplan som går genom den individuella sittplatsens mittlinje. |
| --- | --- |

7.7.8.4.2

Alla mått skall tas då sittplatsdynan och stoppningen är obelastade och i ett vertikalplan som går genom den individuella sittplatsens mittlinje.

| 7.7.8.4.3 | När tvärgående sittplatser är riktade mot varandra skall det minsta avståndet mellan sittplatsdynornas framsidor på mot varandra riktade sittplatser, uppmätt genom sittplatsdynornas högsta punkter, vara minst 1 300 mm. |
| --- | --- |

7.7.8.4.3

När tvärgående sittplatser är riktade mot varandra skall det minsta avståndet mellan sittplatsdynornas framsidor på mot varandra riktade sittplatser, uppmätt genom sittplatsdynornas högsta punkter, vara minst 1 300 mm.

| 7.7.8.4.4 | Mätningarna skall utföras då fällbara passagerarsittplatser och inställbara förarsäten med sina ryggstöd och andra sittplatsinställningar är i det normala användningsläge som angivits av tillverkaren. |
| --- | --- |

7.7.8.4.4

Mätningarna skall utföras då fällbara passagerarsittplatser och inställbara förarsäten med sina ryggstöd och andra sittplatsinställningar är i det normala användningsläge som angivits av tillverkaren.

| 7.7.8.4.5 | Mätningarna skall utföras med varje uppfällbart bord som monterats på ett ryggstöd i uppfällt läge. |
| --- | --- |

7.7.8.4.5

Mätningarna skall utföras med varje uppfällbart bord som monterats på ett ryggstöd i uppfällt läge.

| 7.7.8.4.6 | De sittplatser som monterats på en skena eller ett annat system som gör det möjligt för en tekniker eller användare att enkelt ändra fordonets interiör skall mätas i det normala användningsläge som anges av tillverkaren i ansökan om typgodkännande. |
| --- | --- |

7.7.8.4.6

De sittplatser som monterats på en skena eller ett annat system som gör det möjligt för en tekniker eller användare att enkelt ändra fordonets interiör skall mätas i det normala användningsläge som anges av tillverkaren i ansökan om typgodkännande.

7.7.8.5   Utrymme för sittande passagerare (se bilaga 4, figur 13)

| 7.7.8.5.1 | Ett minsta fritt utrymme framför varje passagerarsittplats skall finnas enligt bilaga 4, figur 13. Ryggstödet på en annan framförvarande sittplats eller en avskärmning vars kontur ungefär motsvarar ett tillbakalutat ryggstöd får inkräkta på detta utrymme enligt punkt 7.7.8.4. Förekomsten i detta utrymme av sittplatsben skall också medges, förutsatt att det finns tillräckligt utrymme för passagerarens fötter. När det gäller sittplatser bredvid förarplatsen i fordon som är avsedda för högst 22 passagerare skall förekomsten av instrumentbräda/panel, vindruta, solskydd, säkerhetsbälten och förankringar för säkerhetsbälten tillåtas. |
| --- | --- |

7.7.8.5.1

Ett minsta fritt utrymme framför varje passagerarsittplats skall finnas enligt bilaga 4, figur 13. Ryggstödet på en annan framförvarande sittplats eller en avskärmning vars kontur ungefär motsvarar ett tillbakalutat ryggstöd får inkräkta på detta utrymme enligt punkt 7.7.8.4. Förekomsten i detta utrymme av sittplatsben skall också medges, förutsatt att det finns tillräckligt utrymme för passagerarens fötter. När det gäller sittplatser bredvid förarplatsen i fordon som är avsedda för högst 22 passagerare skall förekomsten av instrumentbräda/panel, vindruta, solskydd, säkerhetsbälten och förankringar för säkerhetsbälten tillåtas.

| 7.7.8.5.2 | I klass I och i klass II skall emellertid minst två och i klass A minst en framåt- eller bakåtriktad sittplats särskilt avsedd och markerad för passagerare med nedsatt rörlighet, andra än rullstolsburna, erbjudas i den del av bussen där det är enklast att stiga på. Dessa sittplatser skall vara utformade för passagerare med nedsatt rörlighet genom att erbjuda tillräckligt utrymme, ha ändamålsenligt utformade och placerade handtag för att underlätta för personer att sätta sig på och resa sig från sittplatsen och i enlighet med punkt 7.7.9 erbjuda möjligheter att kommunicera i sittande ställning. |
| --- | --- |

7.7.8.5.2

I klass I och i klass II skall emellertid minst två och i klass A minst en framåt- eller bakåtriktad sittplats särskilt avsedd och markerad för passagerare med nedsatt rörlighet, andra än rullstolsburna, erbjudas i den del av bussen där det är enklast att stiga på. Dessa sittplatser skall vara utformade för passagerare med nedsatt rörlighet genom att erbjuda tillräckligt utrymme, ha ändamålsenligt utformade och placerade handtag för att underlätta för personer att sätta sig på och resa sig från sittplatsen och i enlighet med punkt 7.7.9 erbjuda möjligheter att kommunicera i sittande ställning.

| 7.7.8.5.2.1 | Dessa sittplatser skall erbjuda minst 110 % av det utrymme som anges i punkt 7.7.8.5.1. |
| --- | --- |

7.7.8.5.2.1

Dessa sittplatser skall erbjuda minst 110 % av det utrymme som anges i punkt 7.7.8.5.1.

7.7.8.6   Fri höjd ovanför sittplatser

| 7.7.8.6.1 | Ovanför varje sittplats och, utom när det gäller den första sittplatsraden i ett fordon som är avsett för högst 22 passagerare, dess tillhörande fotutrymme, skall det uppmätas ett fritt utrymme med en höjd av minst 900 mm uppmätt från den obelastade sittplatsdynans högsta punkt och minst 1 350 mm från den genomsnittliga golvnivån i fotutrymmet. När det gäller fordon för vilka punkt 7.7.1.10 gäller får detta mått minskas till 1 200 mm uppmätt från golvet. |
| --- | --- |

7.7.8.6.1

Ovanför varje sittplats och, utom när det gäller den första sittplatsraden i ett fordon som är avsett för högst 22 passagerare, dess tillhörande fotutrymme, skall det uppmätas ett fritt utrymme med en höjd av minst 900 mm uppmätt från den obelastade sittplatsdynans högsta punkt och minst 1 350 mm från den genomsnittliga golvnivån i fotutrymmet. När det gäller fordon för vilka punkt 7.7.1.10 gäller får detta mått minskas till 1 200 mm uppmätt från golvet.

| 7.7.8.6.2 | Detta fria utrymme skall utsträckas över det område som avgränsas |
| --- | --- |

7.7.8.6.2

Detta fria utrymme skall utsträckas över det område som avgränsas

| 7.7.8.6.2.1 | av längsgående vertikalplan 200 mm på vardera sidan av sittplatsens genomsnittliga vertikalplan, och |
| --- | --- |

7.7.8.6.2.1

av längsgående vertikalplan 200 mm på vardera sidan av sittplatsens genomsnittliga vertikalplan, och

| 7.7.8.6.2.2 | av ett tvärgående vertikalplan genom ryggstödets bakersta övre del och av ett tvärgående vertikalplan 280 mm framför en obelastad sittplatsdynas främsta del i varje fall uppmätt vid sittplatsens genomsnittliga vertikalplan. |
| --- | --- |

7.7.8.6.2.2

av ett tvärgående vertikalplan genom ryggstödets bakersta övre del och av ett tvärgående vertikalplan 280 mm framför en obelastad sittplatsdynas främsta del i varje fall uppmätt vid sittplatsens genomsnittliga vertikalplan.

| 7.7.8.6.3 | Från kanterna av det fria utrymme som definieras i punkterna 7.7.8.6.1 och 7.7.8.6.2 får följande områden undantas: |
| --- | --- |

7.7.8.6.3

Från kanterna av det fria utrymme som definieras i punkterna 7.7.8.6.1 och 7.7.8.6.2 får följande områden undantas:

| 7.7.8.6.3.1 | När det gäller den övre delen av de yttre sittplatserna, ett område med ett rektangulärt tvärsnitt som är 150 mm högt och 100 mm brett (se bilaga 4, figur 14). |
| --- | --- |

7.7.8.6.3.1

När det gäller den övre delen av de yttre sittplatserna, ett område med ett rektangulärt tvärsnitt som är 150 mm högt och 100 mm brett (se bilaga 4, figur 14).

| 7.7.8.6.3.2 | När det gäller den övre delen av de yttre sittplatserna, ett område med en triangulär tvärsektion vars spets är belägen 650 mm från golvet och vars bas är 100 mm bred (se bilaga 4, figur 15). |
| --- | --- |

7.7.8.6.3.2

När det gäller den övre delen av de yttre sittplatserna, ett område med en triangulär tvärsektion vars spets är belägen 650 mm från golvet och vars bas är 100 mm bred (se bilaga 4, figur 15).

| 7.7.8.6.3.3 | När det gäller fotutrymmet för en yttre sittplats, ett område med ett tvärsektionsyta av högst 0,02 m2 (0,03 m2 för fordon med lågt golv i klass I) och med en största bredd av högst 100 mm (150 mm för fordon med lågt golv i klass I) (se bilaga 4, figur 16). |
| --- | --- |

7.7.8.6.3.3

När det gäller fotutrymmet för en yttre sittplats, ett område med ett tvärsektionsyta av högst 0,02 m2 (0,03 m2 för fordon med lågt golv i klass I) och med en största bredd av högst 100 mm (150 mm för fordon med lågt golv i klass I) (se bilaga 4, figur 16).

| 7.7.8.6.3.4 | När det gäller ett fordon som är avsett för högst 22 passagerare och när det gäller sittplatserna närmast karosseriets bakre hörn, får det fria utrymmets yttre bakre kant, sedd i plan, avrundas till en radie av högst 150 mm (se bilaga 4, figur 17). |
| --- | --- |

7.7.8.6.3.4

När det gäller ett fordon som är avsett för högst 22 passagerare och när det gäller sittplatserna närmast karosseriets bakre hörn, får det fria utrymmets yttre bakre kant, sedd i plan, avrundas till en radie av högst 150 mm (se bilaga 4, figur 17).

| 7.7.8.6.4 | I det fria utrymmet i punkterna 7.7.8.6.1, 7.7.8.6.2 och 7.7.8.6.3 skall följande intrång tillåtas: |
| --- | --- |

7.7.8.6.4

I det fria utrymmet i punkterna 7.7.8.6.1, 7.7.8.6.2 och 7.7.8.6.3 skall följande intrång tillåtas:

| 7.7.8.6.4.1 | Intrång från en annan sittplats ryggstöd, dess stöd och dess tillsatser (t.ex. uppfällbart bord). |
| --- | --- |

7.7.8.6.4.1

Intrång från en annan sittplats ryggstöd, dess stöd och dess tillsatser (t.ex. uppfällbart bord).

| 7.7.8.6.4.2 | När det gäller ett fordon som är avsett för högst 22 passagerare intrång från ett hjulhus, förutsatt att ett av följande villkor uppfylls: |
| --- | --- |

7.7.8.6.4.2

När det gäller ett fordon som är avsett för högst 22 passagerare intrång från ett hjulhus, förutsatt att ett av följande villkor uppfylls:

| 7.7.8.6.4.2.1 | Att intrånget inte går utöver sittplatsens genomsnittliga vertikalplan (se bilaga 4, figur 18), eller |
| --- | --- |

7.7.8.6.4.2.1

Att intrånget inte går utöver sittplatsens genomsnittliga vertikalplan (se bilaga 4, figur 18), eller

| 7.7.8.6.4.2.2. | att den närmaste kanten av det 300 mm djupa fotutrymmet för sittande passagerare flyttas fram högst 200 mm från den obelastade sittplatsdynans kant med högst 600 mm framför sittplatsens stoppning, när dessa mätningar görs i sittplatsens genomsnittliga vertikalplan (se bilaga 4, figur 19). När det gäller två sittplatser som är vända mot varandra skall denna bestämmelse endast tillämpas på en av sittplatserna där det återstående fotutrymmet för sittande passagerare skall vara minst 400 mm. |
| --- | --- |

7.7.8.6.4.2.2.

att den närmaste kanten av det 300 mm djupa fotutrymmet för sittande passagerare flyttas fram högst 200 mm från den obelastade sittplatsdynans kant med högst 600 mm framför sittplatsens stoppning, när dessa mätningar görs i sittplatsens genomsnittliga vertikalplan (se bilaga 4, figur 19). När det gäller två sittplatser som är vända mot varandra skall denna bestämmelse endast tillämpas på en av sittplatserna där det återstående fotutrymmet för sittande passagerare skall vara minst 400 mm.

| 7.7.8.6.4.3 | När det gäller sittplatser bredvid förarplatsen i fordon som är avsedda för högst 22 passagerare intrång från fönster av klafftyp när de är öppna och deras fästanordningar samt från instrumentbräda/panel, vindruta, solskydd, säkerhetsbälten, förankringar för säkerhetsbälten och frontkåpa. |
| --- | --- |

7.7.8.6.4.3

När det gäller sittplatser bredvid förarplatsen i fordon som är avsedda för högst 22 passagerare intrång från fönster av klafftyp när de är öppna och deras fästanordningar samt från instrumentbräda/panel, vindruta, solskydd, säkerhetsbälten, förankringar för säkerhetsbälten och frontkåpa.

7.7.9   Kommunikation med förare

| 7.7.9.1 | I fordon i klasserna I, II och A skall det finnas medel som gör det möjligt för passagerare att meddela föraren att hon/han skall stanna fordonet. Knapparna till alla sådana kommunikationsanordningar skall vara framträdande, i fordon i klass I och A placerade högst 1 200 mm från golvet samt i kontrastfärg/färger. Dessa knappar skall vara lämpligt och jämnt fördelade inom hela fordonet. Att knappen aktiverats skall också framgå för passagerarna genom en eller flera belysta signaler. Den belysta signalen skall visa orden ”Bussen stannar” eller motsvarande, och/eller en lämplig symbol och skall förbli belyst tills på- och avstigningsdörren(arna) öppnas. Ledade fordon skall ha sådana signaler i varje stel del av fordonet. Dubbeldäckade fordon skall ha dem på varje däck. |
| --- | --- |

7.7.9.1

I fordon i klasserna I, II och A skall det finnas medel som gör det möjligt för passagerare att meddela föraren att hon/han skall stanna fordonet. Knapparna till alla sådana kommunikationsanordningar skall vara framträdande, i fordon i klass I och A placerade högst 1 200 mm från golvet samt i kontrastfärg/färger. Dessa knappar skall vara lämpligt och jämnt fördelade inom hela fordonet. Att knappen aktiverats skall också framgå för passagerarna genom en eller flera belysta signaler. Den belysta signalen skall visa orden ”Bussen stannar” eller motsvarande, och/eller en lämplig symbol och skall förbli belyst tills på- och avstigningsdörren(arna) öppnas. Ledade fordon skall ha sådana signaler i varje stel del av fordonet. Dubbeldäckade fordon skall ha dem på varje däck.

7.7.9.2   Kommunikation med besättningsutrymme

Om ett besättningsutrymme är utan tillgång till förar- eller passagerarutrymmena skall ett kommunikationsmedel mellan föraren och detta besättningsutrymme finnas.

7.7.10   Apparater för varma drycker och kokutrustning

| 7.7.10.1 | Apparater för varma drycker och kokutrustning skall vara så monterade eller skyddade att det är osannolikt att varm mat eller varma drycker kan spillas på någon passagerare vid nödbromsning eller vid kurvtagning. |
| --- | --- |

7.7.10.1

Apparater för varma drycker och kokutrustning skall vara så monterade eller skyddade att det är osannolikt att varm mat eller varma drycker kan spillas på någon passagerare vid nödbromsning eller vid kurvtagning.

| 7.7.10.2 | I fordon med apparater för varma drycker eller kokutrustning skall alla passagerarsittplatser vara utrustade med lämpliga anordningar för att placera varm mat eller dryck medan fordonet är i rörelse. |
| --- | --- |

7.7.10.2

I fordon med apparater för varma drycker eller kokutrustning skall alla passagerarsittplatser vara utrustade med lämpliga anordningar för att placera varm mat eller dryck medan fordonet är i rörelse.

7.7.11   Dörrar till inre utrymmen

Varje dörr till en toalett eller annat inre utrymme skall

| 7.7.11.1 | vara självstängande och inte försedd med någon anordning som håller den öppen om den i öppet läge kan hindra passagerare i ett nödläge, |
| --- | --- |

7.7.11.1

vara självstängande och inte försedd med någon anordning som håller den öppen om den i öppet läge kan hindra passagerare i ett nödläge,

| 7.7.11.2 | när den står öppen, inte skymma något handtag, någon anordning för att öppna på- och avstigningsdörrar, nödutgångsdörrar, nödutgångar, brandsläckare eller lådor för första förband eller någon obligatorisk märkning som hör samman med dessa, |
| --- | --- |

7.7.11.2

när den står öppen, inte skymma något handtag, någon anordning för att öppna på- och avstigningsdörrar, nödutgångsdörrar, nödutgångar, brandsläckare eller lådor för första förband eller någon obligatorisk märkning som hör samman med dessa,

| 7.7.11.3 | vara försedd med en anordning som i ett nödläge gör det möjligt att öppna dörren från utrymmets utsida, och |
| --- | --- |

7.7.11.3

vara försedd med en anordning som i ett nödläge gör det möjligt att öppna dörren från utrymmets utsida, och

| 7.7.11.4 | inte kunna låsas från utsidan om den inte alltid kan öppnas från insidan. |
| --- | --- |

7.7.11.4

inte kunna låsas från utsidan om den inte alltid kan öppnas från insidan.

7.8   Innerbelysning

| 7.8.1 | Elektrisk innerbelysning skall tillhandahållas för belysning av |
| --- | --- |

7.8.1

Elektrisk innerbelysning skall tillhandahållas för belysning av

| 7.8.1.1 | alla passagerar-, besättnings- och toalettutrymmen samt den ledade delen i ett ledat fordon, |
| --- | --- |

7.8.1.1

alla passagerar-, besättnings- och toalettutrymmen samt den ledade delen i ett ledat fordon,

| 7.8.1.2 | alla fotsteg eller trappor, |
| --- | --- |

7.8.1.2

alla fotsteg eller trappor,

| 7.8.1.3 | genomgångsutrymmet till alla utgångar och till området närmast på- och avstigningsdörren(arna), |
| --- | --- |

7.8.1.3

genomgångsutrymmet till alla utgångar och till området närmast på- och avstigningsdörren(arna),

| 7.8.1.4 | inre märkningar av och inre manöverorgan till alla utgångar, |
| --- | --- |

7.8.1.4

inre märkningar av och inre manöverorgan till alla utgångar,

| 7.8.1.5 | alla ställen där det finns hinder. |
| --- | --- |

7.8.1.5

alla ställen där det finns hinder.

| 7.8.2 | Det skall finnas minst två strömkretsar för inre belysning så att om den ena inte fungerar detta inte kommer att påverka den andra. En krets som endast betjänar en permanent in- och utgångsbelysning kan anses som en av dessa kretsar. |
| --- | --- |

7.8.2

Det skall finnas minst två strömkretsar för inre belysning så att om den ena inte fungerar detta inte kommer att påverka den andra. En krets som endast betjänar en permanent in- och utgångsbelysning kan anses som en av dessa kretsar.

| 7.8.3 | Åtgärder skall vidtas för att skydda föraren från påverkan av bländande ljus och reflexer som härrör från innerbelysningen. |
| --- | --- |

7.8.3

Åtgärder skall vidtas för att skydda föraren från påverkan av bländande ljus och reflexer som härrör från innerbelysningen.

7.9   Ledad del i ledat fordon

| 7.9.1 | Den ledade del som förenar fordonets stela delar skall vara så utformad och konstruerad att minst en rotationsrörelse runt minst en horisontalaxel och minst en vertikalaxel är möjlig. |
| --- | --- |

7.9.1

Den ledade del som förenar fordonets stela delar skall vara så utformad och konstruerad att minst en rotationsrörelse runt minst en horisontalaxel och minst en vertikalaxel är möjlig.

| 7.9.2 | När det ledade fordonet med sin tjänstevikt, i körklart skick, är stillastående på ett horisontellt underlag skall det mellan golvet i varje stel del och vändskivans golv eller golvet i det ersättande elementet inte finnas något öppet avstånd som är bredare än |
| --- | --- |

7.9.2

När det ledade fordonet med sin tjänstevikt, i körklart skick, är stillastående på ett horisontellt underlag skall det mellan golvet i varje stel del och vändskivans golv eller golvet i det ersättande elementet inte finnas något öppet avstånd som är bredare än

| 7.9.2.1 | 10 mm när fordonets alla hjul står på samma nivå, eller |
| --- | --- |

7.9.2.1

10 mm när fordonets alla hjul står på samma nivå, eller

| 7.9.2.2 | 20 mm när hjulen på axeln nära den ledade delen vilar på en yta som är 150 mm högre än den yta på vilken de andra axlarnas hjul vilar. |
| --- | --- |

7.9.2.2

20 mm när hjulen på axeln nära den ledade delen vilar på en yta som är 150 mm högre än den yta på vilken de andra axlarnas hjul vilar.

| 7.9.3 | Nivåskillnaden mellan golvet i de stela delarna och vändskivans golv, uppmätt vid fogen, skall inte överstiga |
| --- | --- |

7.9.3

Nivåskillnaden mellan golvet i de stela delarna och vändskivans golv, uppmätt vid fogen, skall inte överstiga

| 7.9.3.1 | 20 mm vid de förhållanden som anges i punkt 7.9.2.1, eller |
| --- | --- |

7.9.3.1

20 mm vid de förhållanden som anges i punkt 7.9.2.1, eller

| 7.9.3.2 | 30 mm vid de förhållanden som anges i punkt 7.9.2.2. |
| --- | --- |

7.9.3.2

30 mm vid de förhållanden som anges i punkt 7.9.2.2.

| 7.9.4 | På ledade fordon skall det finnas möjlighet att fysiskt hindra passagerarnas tillträde till någon del av den ledade delen om |
| --- | --- |

7.9.4

På ledade fordon skall det finnas möjlighet att fysiskt hindra passagerarnas tillträde till någon del av den ledade delen om

| 7.9.4.1 | golvet har ett oskyddat hål som inte uppfyller kraven i punkt 7.9.2, |
| --- | --- |

7.9.4.1

golvet har ett oskyddat hål som inte uppfyller kraven i punkt 7.9.2,

| 7.9.4.2 | golvet inte kan bära passagerarnas vikt, |
| --- | --- |

7.9.4.2

golvet inte kan bära passagerarnas vikt,

| 7.9.4.3 | väggarnas rörelse kan innebära fara för passagerarna. |
| --- | --- |

7.9.4.3

väggarnas rörelse kan innebära fara för passagerarna.

7.10   Riktningsstabilitet hos ledade fordon

När ett ledat fordon rör sig i en rak linje skall de längsgående mittplanen i dess stela del sammanfalla och bilda ett oavbrutet plan utan någon avböjning.

7.11   Ledstänger och handtag

7.11.1   Allmänna krav

| 7.11.1.1 | Ledstänger och handtag skall vara tillräckligt kraftiga. |
| --- | --- |

7.11.1.1

Ledstänger och handtag skall vara tillräckligt kraftiga.

| 7.11.1.2 | De skall vara så utformade och monterade att de inte utgör någon skaderisk för passagerarna. |
| --- | --- |

7.11.1.2

De skall vara så utformade och monterade att de inte utgör någon skaderisk för passagerarna.

| 7.11.1.3 | Ledstänger och handtag skall vara av ett sådant tvärsnitt att passagerarna lätt kan få ett stadigt grepp om dem. Varje ledstång skall ha en längd av minst 100 mm för att passa en hand. Inget mått på tvärsnittet skall vara mindre än 20 mm eller större än 45 mm utom när det gäller ledstänger på dörrar och sittplatser och, när det gäller ett fordon i klass II, III eller B, i genomgångsutrymmena. I dessa fall skall ledstänger med ett minsta mått av 15 mm tillåtas, förutsatt att ett annat mått är minst 25 mm. Ledstänger skall inte ha skarpa böjningar. |
| --- | --- |

7.11.1.3

Ledstänger och handtag skall vara av ett sådant tvärsnitt att passagerarna lätt kan få ett stadigt grepp om dem. Varje ledstång skall ha en längd av minst 100 mm för att passa en hand. Inget mått på tvärsnittet skall vara mindre än 20 mm eller större än 45 mm utom när det gäller ledstänger på dörrar och sittplatser och, när det gäller ett fordon i klass II, III eller B, i genomgångsutrymmena. I dessa fall skall ledstänger med ett minsta mått av 15 mm tillåtas, förutsatt att ett annat mått är minst 25 mm. Ledstänger skall inte ha skarpa böjningar.

| 7.11.1.4 | Det fria utrymmet mellan en ledstång eller ett handtag och den angränsande delen av fordonets karosseri eller väggar skall vara minst 40 mm. När det gäller en ledstång på en dörr eller en sittplats eller i genomgångsutrymmet i ett fordon i klass II, III eller B, skall emellertid ett minsta fritt utrymme av 35 mm tillåtas. |
| --- | --- |

7.11.1.4

Det fria utrymmet mellan en ledstång eller ett handtag och den angränsande delen av fordonets karosseri eller väggar skall vara minst 40 mm. När det gäller en ledstång på en dörr eller en sittplats eller i genomgångsutrymmet i ett fordon i klass II, III eller B, skall emellertid ett minsta fritt utrymme av 35 mm tillåtas.

| 7.11.1.5 | Ytan på varje ledstång, handtag eller stolpe skall vara kontrastfärgad och halkfri. |
| --- | --- |

7.11.1.5

Ytan på varje ledstång, handtag eller stolpe skall vara kontrastfärgad och halkfri.

7.11.2   Ledstänger och handtag för stående passagerare

| 7.11.2.1 | Ledstänger och/eller handtag skall i tillräckligt antal tillhandahållas i varje del av den golvyta som i enlighet med punkt 7.2.2 är avsedd för stående passagerare. I detta syfte får stroppar, i mån av förekomst, betraktas som handtag, förutsatt att de hålls på plats med lämpliga medel. Detta krav skall anses uppfyllt om, från alla möjliga lägen för den provkropp som visas i bilaga 4, figur 20, minst två ledstänger eller handtag kan nås av provkroppens rörliga arm. Provkroppen får roteras fritt runt sin vertikalaxel. |
| --- | --- |

7.11.2.1

Ledstänger och/eller handtag skall i tillräckligt antal tillhandahållas i varje del av den golvyta som i enlighet med punkt 7.2.2 är avsedd för stående passagerare. I detta syfte får stroppar, i mån av förekomst, betraktas som handtag, förutsatt att de hålls på plats med lämpliga medel. Detta krav skall anses uppfyllt om, från alla möjliga lägen för den provkropp som visas i bilaga 4, figur 20, minst två ledstänger eller handtag kan nås av provkroppens rörliga arm. Provkroppen får roteras fritt runt sin vertikalaxel.

| 7.11.2.2 | När förfarandet i punkt 7.11.2.1 tillämpas skall endast sådana ledstänger och handtag som är minst 800 mm och högst 1 900 mm ovanför golvet beaktas. |
| --- | --- |

7.11.2.2

När förfarandet i punkt 7.11.2.1 tillämpas skall endast sådana ledstänger och handtag som är minst 800 mm och högst 1 900 mm ovanför golvet beaktas.

| 7.11.2.3 | För varje plats som kan upptas av en stående passagerare skall minst en av de obligatoriska ledstängerna eller ett av handtagen vara placerade högst 1 500 mm ovanför golvnivån på den platsen. Detta gäller inte för ett område nära en dörr där dörren eller dess mekanism i öppet läge kunde hindra användningen av detta handtag. |
| --- | --- |

7.11.2.3

För varje plats som kan upptas av en stående passagerare skall minst en av de obligatoriska ledstängerna eller ett av handtagen vara placerade högst 1 500 mm ovanför golvnivån på den platsen. Detta gäller inte för ett område nära en dörr där dörren eller dess mekanism i öppet läge kunde hindra användningen av detta handtag.

| 7.11.2.4 | Områden som kan upptas av stående passagerare och som inte är avskilda med sittplatser från fordonets sidoväggar eller bakgavel skall förses med horisontella ledstänger som är parallella med väggarna och monterade på en höjd av mellan 800 mm och 1 500 mm ovanför golvet. |
| --- | --- |

7.11.2.4

Områden som kan upptas av stående passagerare och som inte är avskilda med sittplatser från fordonets sidoväggar eller bakgavel skall förses med horisontella ledstänger som är parallella med väggarna och monterade på en höjd av mellan 800 mm och 1 500 mm ovanför golvet.

7.11.3   Ledstänger och handtag för på- och avstigningsdörrar

| 7.11.3.1 | Dörröppningarna skall utrustas med ledstänger och/eller handtag på varje sida. När det gäller dubbeldörrar kan detta krav uppfyllas genom inmontering av en central stolpe eller en central ledstång. |
| --- | --- |

7.11.3.1

Dörröppningarna skall utrustas med ledstänger och/eller handtag på varje sida. När det gäller dubbeldörrar kan detta krav uppfyllas genom inmontering av en central stolpe eller en central ledstång.

| 7.11.3.2 | De ledstänger och/eller handtag som skall finnas vid på- och avstigningsdörrar skall vara sådana att de inbegriper ett greppställe som är tillgängligt för en person som står på marken nära på- och avstigningsdörren eller på något av följande fotstegen. Sådana ställen skall placeras vertikalt mellan 800 mm och 1 100 mm ovanför marken eller ovanför ytan på varje fotsteg och horisontellt |
| --- | --- |

7.11.3.2

De ledstänger och/eller handtag som skall finnas vid på- och avstigningsdörrar skall vara sådana att de inbegriper ett greppställe som är tillgängligt för en person som står på marken nära på- och avstigningsdörren eller på något av följande fotstegen. Sådana ställen skall placeras vertikalt mellan 800 mm och 1 100 mm ovanför marken eller ovanför ytan på varje fotsteg och horisontellt

| 7.11.3.2.1 | för det läge som är lämpligt för en person som står på marken högst 400 mm inåt från det första fotstegets ytterkant, och |
| --- | --- |

7.11.3.2.1

för det läge som är lämpligt för en person som står på marken högst 400 mm inåt från det första fotstegets ytterkant, och

| 7.11.3.2.2 | för det läge som är lämpligt för ett särskilt fotsteg, inte utåt från det ifrågavarande fotstegets ytterkant, och högst 600 mm inåt från samma kant. |
| --- | --- |

7.11.3.2.2

för det läge som är lämpligt för ett särskilt fotsteg, inte utåt från det ifrågavarande fotstegets ytterkant, och högst 600 mm inåt från samma kant.

7.11.4   Ledstänger för reserverade sittplatser

| 7.11.4.1 | En ledstång på en höjd av mellan 800 mm och 900 mm ovanför golvnivån skall placeras mellan de reserverade sittplatser som avses i punkt 7.7.8.5.2 och på- och avstigningsdörren och vara avpassad för på- och avstigning. Ett mellanrum är tillåtet där det krävs för att nå ett rullstolsutrymme, en sittplats på ett hjulhus, en trappa, ett genomgångsutrymme eller en mittgång. Ett mellanrum på ledstången skall inte överstiga 1 050 mm och en vertikal ledstång skall placeras på minst en sida av mellanrummet. |
| --- | --- |

7.11.4.1

En ledstång på en höjd av mellan 800 mm och 900 mm ovanför golvnivån skall placeras mellan de reserverade sittplatser som avses i punkt 7.7.8.5.2 och på- och avstigningsdörren och vara avpassad för på- och avstigning. Ett mellanrum är tillåtet där det krävs för att nå ett rullstolsutrymme, en sittplats på ett hjulhus, en trappa, ett genomgångsutrymme eller en mittgång. Ett mellanrum på ledstången skall inte överstiga 1 050 mm och en vertikal ledstång skall placeras på minst en sida av mellanrummet.

7.12   Fotstegsbrunnsskydd

| 7.12.1 | Där någon sittande passagerare löper risk att kastas framåt ned i en fotstegsbrunn vid häftig inbromsning skall ett skyddsräcke monteras. Skyddsräcket skall från det golv där passageraren har sina fötter ha en minsta höjd av 800 mm och sträcka sig inåt från fordonets vägg minst 100 mm bortom den längsgående mittlinjen för varje sittplats där passageraren löper en risk eller täcka det innersta fotsteget, beroende på vilket mått som är minst. |
| --- | --- |

7.12.1

Där någon sittande passagerare löper risk att kastas framåt ned i en fotstegsbrunn vid häftig inbromsning skall ett skyddsräcke monteras. Skyddsräcket skall från det golv där passageraren har sina fötter ha en minsta höjd av 800 mm och sträcka sig inåt från fordonets vägg minst 100 mm bortom den längsgående mittlinjen för varje sittplats där passageraren löper en risk eller täcka det innersta fotsteget, beroende på vilket mått som är minst.

7.13   Bagagehyllor och personskydd

De personer som befinner sig i fordonet skall skyddas mot föremål som kan tänkas falla från bagagehyllorna när fordonet bromsar eller svänger. Om det finns bagageutrymmen skall de vara utformade på ett sådant sätt att bagaget hindras från att falla ned vid häftig inbromsning.

7.14   Falluckor, om sådana finns

| 7.14.1 | Varje fallucka i ett fordonsgolv som inte är en utrymningslucka skall vara så monterad och säkrad att den inte rubbas eller öppnas utan användning av verktyg eller nycklar och ingen lyft- eller säkerhetsanordning skall sticka upp mer än 8 mm över golvnivån. Utstående kanter skall avfasas. |
| --- | --- |

7.14.1

Varje fallucka i ett fordonsgolv som inte är en utrymningslucka skall vara så monterad och säkrad att den inte rubbas eller öppnas utan användning av verktyg eller nycklar och ingen lyft- eller säkerhetsanordning skall sticka upp mer än 8 mm över golvnivån. Utstående kanter skall avfasas.

7.15   Visuell underhållning

| 7.15.1 | Olika medel för visuell underhållning för passagerare, t.ex. televisionsskärmar eller videoapparater, skall vara utom synhåll för föraren när föraren sitter i sin normala körställning. Härigenom skall inte någon televisionsskärm eller liknande anordning uteslutas som används som en del av förarens kontroll eller styrning av fordonet, t.ex. övervakning av på- och avstigningsdörrar. |
| --- | --- |

7.15.1

Olika medel för visuell underhållning för passagerare, t.ex. televisionsskärmar eller videoapparater, skall vara utom synhåll för föraren när föraren sitter i sin normala körställning. Härigenom skall inte någon televisionsskärm eller liknande anordning uteslutas som används som en del av förarens kontroll eller styrning av fordonet, t.ex. övervakning av på- och avstigningsdörrar.

BILAGA 3

Tillägg

KONTROLL AV STATISK SIDOSTABILITET GENOM BERÄKNING

| 1. | Ett fordon kan visas uppfylla kravet i punkt 7.4 i bilaga 3 genom en beräkningsmetod som godkänts av den tekniska tjänst som utför provningarna. |
| --- | --- |

1.

Ett fordon kan visas uppfylla kravet i punkt 7.4 i bilaga 3 genom en beräkningsmetod som godkänts av den tekniska tjänst som utför provningarna.

| 2. | Den tekniska tjänst som ansvarar för provningarnas utförande får kräva att provningar utförs på delar av fordonet för att kontrollera de antaganden som gjorts vid beräkningen. |
| --- | --- |

2.

Den tekniska tjänst som ansvarar för provningarnas utförande får kräva att provningar utförs på delar av fordonet för att kontrollera de antaganden som gjorts vid beräkningen.

| 3. | Förberedelser för beräkning. |
| --- | --- |

3.

Förberedelser för beräkning.

| 3.1 | Fordonet skall representeras av ett koordinatsystem. |
| --- | --- |

3.1

Fordonet skall representeras av ett koordinatsystem.

| 3.2 | Beroende på fordonskarosseriets tyngdpunkt och olika fjädringsegenskaper i fordonets upphängning och däck lyfter axlarna normalt inte samtidigt på en sida av fordonet vid lateral acceleration. Därför skall karosseriets vältning i sidled över varje axel säkerställas under förutsättningen att den (de) övriga axelns(arnas) hjul förblir på marken. |
| --- | --- |

3.2

Beroende på fordonskarosseriets tyngdpunkt och olika fjädringsegenskaper i fordonets upphängning och däck lyfter axlarna normalt inte samtidigt på en sida av fordonet vid lateral acceleration. Därför skall karosseriets vältning i sidled över varje axel säkerställas under förutsättningen att den (de) övriga axelns(arnas) hjul förblir på marken.

| 3.3 | För att förenkla provningarna skall det antas att de icke-fjädrade vikternas tyngdpunkt ligger i fordonets längsgående plan på den linje som går genom centrum för hjulets rotationsaxel. En ringa skiftning av vridcentrum till följd av axelns avböjning kan försummas. Luftfjädringens styrsystem skall inte beaktas. |
| --- | --- |

3.3

För att förenkla provningarna skall det antas att de icke-fjädrade vikternas tyngdpunkt ligger i fordonets längsgående plan på den linje som går genom centrum för hjulets rotationsaxel. En ringa skiftning av vridcentrum till följd av axelns avböjning kan försummas. Luftfjädringens styrsystem skall inte beaktas.

| 3.4 | Åtminstone följande parametrar skall beaktas:
  uppgifter om fordonet såsom axelavstånd, spårvidd och fjädrad/icke-fjädrad vikt, läget för fordonets tyngdpunkt, avböjningen, studsningen och fordonsupphängningens fjädringsegenskaper, med beaktande också av däckens icke-linjära, horisontella och vertikala fjädringsegenskaper, karosseristommens vridning och läget för axlarnas vridcentrum. |
| --- | --- |

3.4

Åtminstone följande parametrar skall beaktas:

uppgifter om fordonet såsom axelavstånd, spårvidd och fjädrad/icke-fjädrad vikt, läget för fordonets tyngdpunkt, avböjningen, studsningen och fordonsupphängningens fjädringsegenskaper, med beaktande också av däckens icke-linjära, horisontella och vertikala fjädringsegenskaper, karosseristommens vridning och läget för axlarnas vridcentrum.

| 4. | Beräkningsmetodens giltighet. |
| --- | --- |

4.

Beräkningsmetodens giltighet.

| 4.1 | Beräkningsmetodens giltighet skall bestämmas till den tekniska tjänstens belåtenhet, t.ex. på grundval av en jämförbar provning av ett liknande fordon. |
| --- | --- |

4.1

Beräkningsmetodens giltighet skall bestämmas till den tekniska tjänstens belåtenhet, t.ex. på grundval av en jämförbar provning av ett liknande fordon.

BILAGA 4

FÖRKLARANDE DIAGRAM

Figur 1

TILLTRÄDE TILL PÅ- OCH AVSTIGNINGSDÖRRAR

(se bilaga 3, punkt 7.7.1)

Image

alternativ

Klasserna I, II och III: A = 1 100 mm

Klasserna A och B: A = 950 mm

| Antal passagerare | ≤ 22 (27) | > 22 |
| --- | --- | --- |
| Klasser | A | B | I | II | III |
| Mått A (mm) | 950 | 700 | 1 100 | 950 | 850 |
| Den tvådelade sektionens totala höjd | 1 650 | 1 400 | 1 800 | 1 650 | 1 550 |

Antal passagerare

≤ 22 (27)

> 22

Klasser

A

B

I

II

III

Mått A (mm)

950

700

1 100

950

850

Den tvådelade sektionens totala höjd

1 650

1 400

1 800

1 650

1 550

Figur 2

TILLTRÄDE TILL PÅ- OCH AVSTIGNINGSDÖRRAR

(se bilaga 3, punkt 7.7.1.4)

Image

Figur 3

BESTÄMNING AV OBEHINDRAT TILLTRÄDE TILL DÖRR

(se bilaga 3, punkt 7.7.1.9.1)

Image

Figur 4

BESTÄMNING AV OBEHINDRAT TILLTRÄDE TILL DÖRR

(se bilaga 3, punkt 7.7.1.9.2)

Image

Figur 5

TILLTRÄDE TILL NÖDUTGÅNGSDÖRRAR

(se bilaga 3, punkt 7.7.2)

Image

Figur 6

MITTGÅNGAR

(se bilaga 3, punkt 7.7.5)

Image

| Klasser | A | B | I | II | III |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mått (mm) | A | 350 | 300 | 450 | 350 | 300 |
| C | 550 | 450 | 550 | 550 | 450 |
| B | 500 (28) | 300 | 500 (28) | 500 (28) | 500 (28) |
| H | 1 900 (28) | 1 500 | 1 900 (28) | 1 900 (28) | 1 900 (28) |

Klasser

A

B

I

II

III

Mått (mm)

A

350

300

450

350

300

C

550

450

550

550

450

B

500 (28)

300

500 (28)

500 (28)

500 (28)

H

1 900 (28)

1 500

1 900 (28)

1 900 (28)

1 900 (28)

Figur 7

FRÄMRE BEGRÄNSNING AV MITTGÅNG

(se bilaga 3, punkt 7.7.5.1.1.1)

Image

Figur 8

FOTSTEG FÖR PASSAGERARE

(se bilaga 3, punkt 7.7.7)

Image

Höjd över marknivå, olastat fordon

| Klasser | I & A | II, III och B |
| --- | --- | --- |
| Första fotsteget från marken ”D” | Högsta höjd (mm) | 340 (30) | 380 (30)
   (31)
   (34) |
| Minsta djup (mm) | 300 (29) |
| Övriga fotsteg ”E” | Högsta höjd (mm) | 250 (32) | 350 (33) |
| Minsta höjd (mm) | 120 |
| Minsta djup (mm) | 200 |

Klasser

I & A

II, III och B

Första fotsteget från marken ”D”

Högsta höjd (mm)

340 (30)

380 (30)
   (31)
   (34)

Minsta djup (mm)

300 (29)

Övriga fotsteg ”E”

Högsta höjd (mm)

250 (32)

350 (33)

Minsta höjd (mm)

120

Minsta djup (mm)

200

| Anmärkning: | 1. | Vid en dubbeldörr skall fotstegen i varje halva av genomgångsutrymmet behandlas separat. |
| --- | --- | --- |

Anmärkning:

1.

Vid en dubbeldörr skall fotstegen i varje halva av genomgångsutrymmet behandlas separat.

| 2. | ”E” behöver inte vara samma för varje fotsteg. |
| --- | --- |

2.

”E” behöver inte vara samma för varje fotsteg.

Figur 9

MÅTT FÖR PASSAGERARSITTPLATSER

(se bilaga 3, punkt 7.7.8.1)

Image

| | G (mm) minimum |
| --- | --- |
| F (mm) minimum | Sammanhängande sittplatser | Individuella sittplatser |
| 200 (35) | 225 | 250 |

G (mm) minimum

F (mm) minimum

Sammanhängande sittplatser

Individuella sittplatser

200 (35)

225

250

Figur 9A

MÅTT FÖR PASSAGERARSITTPLATSER

(se bilaga 3, punkt 7.7.8.1.3)

Image

| | G (mm) minimum |
| --- | --- |
| F (mm) minimum | Sammanhängande sittplatser | Individuella sittplatser |
| 200 | 200 | 200 |

G (mm) minimum

F (mm) minimum

Sammanhängande sittplatser

Individuella sittplatser

200

200

200

Figur 10

TILLÅTET INTRÅNG VID SKULDERHÖJD

Tvärsektion för minsta tillgängliga utrymme vid skulderhöjd för en sittplats vid fordonsväggen

(se bilaga 3, punkt 7.7.8.1.4)

Image

| G = | 225 mm om sammanhängande sittplats |
| --- | --- |
| G = | 250 mm om individuell sittplats |
| G = | 200 mm för fordon vars bredd är mindre än 2,35 m |

G =

225 mm om sammanhängande sittplats

G =

250 mm om individuell sittplats

G =

200 mm för fordon vars bredd är mindre än 2,35 m

Figur 11

SITTPLATSDYNANS DJUP OCH HÖJD

(se bilaga 3, punkterna 7.7.8.2 och 7.7.8.3)

Image

| H = | 400/500 mm (36) |
| --- | --- |
| K = | 350 mm minimum (37) |

H =

400/500 mm (36)

K =

350 mm minimum (37)

Figur 12

AVSTÅND MELLAN SITTPLATSER

(se bilaga 3, punkt 7.7.8.4)

Image

| | H |
| --- | --- |
| Klasserna I, A och B | 650 mm |
| Klasserna II och III | 680 mm |

H

Klasserna I, A och B

650 mm

Klasserna II och III

680 mm

Figur 13

UTRYMME FÖR SITTANDE PASSAGERARE

(se bilaga 3, punkt 7.7.8.5)

Image

Figur 14

TILLÅTET INTRÅNG I UTRYMME OVANFÖR SITTPLATS

Tvärsektion av det minsta fria utrymmet ovanför en sittplats vid fordonsväggen

(se bilaga 3, punkt 7.7.8.6.3.1)

Image

Figur 15

TILLÅTET INTRÅNG OVANFÖR EN SITTPLATS

(se bilaga 3, punkt 7.7.8.6.3.2)

Image

Figur 16

TILLÅTET INTRÅNG I PASSAGERARUTRYMMETS LÄGRE DEL

(se bilaga 3, punkt 7.7.8.6.3.3)

Image

| (*) | 150 mm när det gäller fordon i klass 1 med lågt golv. |
| --- | --- |

(*)

150 mm när det gäller fordon i klass 1 med lågt golv.

| (**) | 0,03 m2 när det gäller fordon i klass I med lågt golv. |
| --- | --- |

(**)

0,03 m2 när det gäller fordon i klass I med lågt golv.

Figur 17

TILLÅTET INTRÅNG PÅ SITTPLASER VID BAKRE HÖRN

Överblick över det föreskrivna området för sittplatsen (två sidosittplatser i den bakre delen)

(se bilaga 3, punkt 7.7.8.6.3.4)

Image

Figur 18

TILLÅTET INTRÅNG AV ETT HJULHUS SOM INTE STRÄCKER SIG BORTOM DEN SIDOVÄNDA SITTPLATSENS VERTIKALA MITTLINJE

(se bilaga 3, punkt 7.7.8.6.4.2.1)

Image

Figur 19

TILLÅTET INTRÅNG AV ETT HJULHUS SOM STRÄCKER SIG BORTOM DEN SIDOVÄNDA SITTPLATSENS VERTIKALA MITTLINJE

(se bilaga 3, punkt 7.7.8.6.4.2.2)

Image

Figur 20

PROVNINGSANORDNING FÖR PLACERING AV HANDTAG

(se bilaga 3, punkt 7.11.2.1)

Image

Figur 21

REFERENSRULLSTOL

(se bilaga 8, punkt 3.6.4)

Image

Totallängd, l: 1 200 mm

Totalbredd, b: 700 mm

Totalhöjd, h: 1 090 mm

Anmärkning:

En rullstolsburen som sitter i rullstolen ökar dess totallängd med 50 mm varvid den når en höjd av 1 350 mm över marken.

Figur 22

MINSTA FRIA UTRYMME FÖR DEN RULLSTOLSBURNE I RULLSTOLSUTRYMMET

(se bilaga 8, punkt 3.6.1)

Image

Figur 23

(se bilaga 8, punkt 3.4)

Figur 23A

SYMBOL FÖR RULLSTOLSBURNA

Image

Figur 23B

SYMBOL FÖR PASSAGERARE MED NEDSATT RÖRLIGHET, ANDRA ÄN RULLSTOLSBURNA

Image

BILAGA 5

KAROSSERISTOMMENS HÅLLFASTHET

(se bilaga 3, punkt 7.3)

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Denna bilaga gäller för alla enkeldäckade fordon i klass II och III.

2.   DEFINITIONER

I denna bilaga gäller följande definitioner:

| 2.1 | överlevnadsutrymme: utrymme som skall bevaras i passagerarutrymmet under och efter det att stommen utsatts för en av provningarna i denna bilaga. |
| --- | --- |

2.1

överlevnadsutrymme: utrymme som skall bevaras i passagerarutrymmet under och efter det att stommen utsatts för en av provningarna i denna bilaga.

| 2.2 | karosseristomme: del(ar) av ett fordons stomme som bidrar till fordonets hållfasthet vid en överrullning. |
| --- | --- |

2.2

karosseristomme: del(ar) av ett fordons stomme som bidrar till fordonets hållfasthet vid en överrullning.

| 2.3 | karosserisektion: sektion som innehåller minst två identiska vertikala spant på varje sida och som är representativ för en del eller delar av fordonets stomme. |
| --- | --- |

2.3

karosserisektion: sektion som innehåller minst två identiska vertikala spant på varje sida och som är representativ för en del eller delar av fordonets stomme.

| 2.4 | total energi: energi som antas bli absorberad av fordonets hela stomme. Den kan fastställas enligt denna bilaga. |
| --- | --- |

2.4

total energi: energi som antas bli absorberad av fordonets hela stomme. Den kan fastställas enligt denna bilaga.

3.   ALLMÄNNA SPECIFIKATIONER OCH KRAV

Om stommen typgodkänts enligt föreskrifter nr 66 anses den uppfylla dessa allmänna specifikationer och krav.

| 3.1 | Fordonets stomme skall vara tillräckligt hållfast för att säkerställa att under och efter det att den utsatts för en av provnings- eller beräkningsmetoderna i punkt 4 |
| --- | --- |

3.1

Fordonets stomme skall vara tillräckligt hållfast för att säkerställa att under och efter det att den utsatts för en av provnings- eller beräkningsmetoderna i punkt 4

| 3.1.1 | ingen deformerad del av fordonet intränger i överlevnadsutrymmet enligt punkt 5, och |
| --- | --- |

3.1.1

ingen deformerad del av fordonet intränger i överlevnadsutrymmet enligt punkt 5, och

| 3.1.2 | ingen del av överlevnadsutrymmet tränger utanför den deformerade stommen. |
| --- | --- |

3.1.2

ingen del av överlevnadsutrymmet tränger utanför den deformerade stommen.

| 3.2 | Kraven i punkt 3.1 ovan skall gälla för fordonet inkl. alla dess konstruktionsdelar, enheter och paneler och alla utskjutande fast monterade delar såsom bagagehyllor, ventilationsanläggningar osv. Skiljeväggar, avbalkningar, ringar och andra delar som förstärker fordonets stomme samt sådana fast monterade anordningar som bardiskar, pentryn eller toaletter skall emellertid inte beaktas vid tillämpningen av punkt 3.1. |
| --- | --- |

3.2

Kraven i punkt 3.1 ovan skall gälla för fordonet inkl. alla dess konstruktionsdelar, enheter och paneler och alla utskjutande fast monterade delar såsom bagagehyllor, ventilationsanläggningar osv. Skiljeväggar, avbalkningar, ringar och andra delar som förstärker fordonets stomme samt sådana fast monterade anordningar som bardiskar, pentryn eller toaletter skall emellertid inte beaktas vid tillämpningen av punkt 3.1.

| 3.3 | När det gäller ett ledat fordon skall varje del av fordonet uppfylla kraven i punkt 3.1 ovan. |
| --- | --- |

3.3

När det gäller ett ledat fordon skall varje del av fordonet uppfylla kraven i punkt 3.1 ovan.

4.   PROVNINGSMETODER

| 4.1 | Varje fordonstyp skall efter tillverkarens önskemål kontrolleras enligt en av följande metoder eller enligt en alternativ metod som godkänts av den behöriga myndigheten |
| --- | --- |

4.1

Varje fordonstyp skall efter tillverkarens önskemål kontrolleras enligt en av följande metoder eller enligt en alternativ metod som godkänts av den behöriga myndigheten

| 4.1.1 | en överrullningsprovning av hela fordonet enligt förfarandet i tillägg 1, |
| --- | --- |

4.1.1

en överrullningsprovning av hela fordonet enligt förfarandet i tillägg 1,

| 4.1.2 | en överrullningsprovning av en eller flera karosserisektioner som är representativa för ett helt fordon enligt tillägg 2, |
| --- | --- |

4.1.2

en överrullningsprovning av en eller flera karosserisektioner som är representativa för ett helt fordon enligt tillägg 2,

| 4.1.3 | en slagprovning av en eller flera karosserisektioner enligt tillägg 3, eller |
| --- | --- |

4.1.3

en slagprovning av en eller flera karosserisektioner enligt tillägg 3, eller

| 4.1.4 | en kontroll av karosseristommens hållfasthet genom beräkning enligt tillägg 4. |
| --- | --- |

4.1.4

en kontroll av karosseristommens hållfasthet genom beräkning enligt tillägg 4.

| 4.2 | Om de metoder som föreskrivs i punkterna 4.1.2, 4.1.3 eller 4.1.4 inte beaktar en betydande variation mellan en del av fordonet och en annan, t.ex. en luftkonditioneringsanläggning på taket, skall ytterligare provningsmetoder eller beräkningar inlämnas till den tekniska tjänsten. I avsaknad av sådan ytterligare information kan det krävas att fordonet provas med metoden i punkt 4.1.1. |
| --- | --- |

4.2

Om de metoder som föreskrivs i punkterna 4.1.2, 4.1.3 eller 4.1.4 inte beaktar en betydande variation mellan en del av fordonet och en annan, t.ex. en luftkonditioneringsanläggning på taket, skall ytterligare provningsmetoder eller beräkningar inlämnas till den tekniska tjänsten. I avsaknad av sådan ytterligare information kan det krävas att fordonet provas med metoden i punkt 4.1.1.

5.   ÖVERLEVNADSUTRYMME.

| 5.1 | Vid tillämpning av punkt 2.1 avses med överlevnadsutrymme den volym i passagerarutrymmet som berörs när det tvärgående vertikalplanet enligt definition i figur 1(a) förflyttas längs en eller flera raka linjer så att R-punkten i figur 1(a) går från R-punkten i den bakersta yttre sittplatsen genom R-punkten i varje mellanliggande yttre sittplats till R-punkten i den främsta yttre passagerarsittplatsen. |
| --- | --- |

5.1

Vid tillämpning av punkt 2.1 avses med överlevnadsutrymme den volym i passagerarutrymmet som berörs när det tvärgående vertikalplanet enligt definition i figur 1(a) förflyttas längs en eller flera raka linjer så att R-punkten i figur 1(a) går från R-punkten i den bakersta yttre sittplatsen genom R-punkten i varje mellanliggande yttre sittplats till R-punkten i den främsta yttre passagerarsittplatsen.

| 5.2 | Det R-punktsläge som visas i figur 1(b) skall antas ligga 500 mm ovanför golvet i passagerarnas fotutrymme, 300 mm från insidesytan på fordonets sidovägg och 100 mm framför i mittlinjen för de yttre sittplatsernas ryggstöd. |
| --- | --- |

5.2

Det R-punktsläge som visas i figur 1(b) skall antas ligga 500 mm ovanför golvet i passagerarnas fotutrymme, 300 mm från insidesytan på fordonets sidovägg och 100 mm framför i mittlinjen för de yttre sittplatsernas ryggstöd.

6.   TOLKNING AV PROVNINGSRESULTATEN

| 6.1 | Om karosserisektionerna provas skall den tekniska tjänst som ansvarar för utförandet av provningen säkerställa att fordonet uppfyller de villkor som anges i tillägg 3.2, vilket innehåller krav rörande fördelningen av de huvudsakliga energiabsorberande delarna av en fordonsstomme. |
| --- | --- |

6.1

Om karosserisektionerna provas skall den tekniska tjänst som ansvarar för utförandet av provningen säkerställa att fordonet uppfyller de villkor som anges i tillägg 3.2, vilket innehåller krav rörande fördelningen av de huvudsakliga energiabsorberande delarna av en fordonsstomme.

Figur 1

ÖVERLEVNADSUTRYMME

(Alla mått i millimeter)

| 1(a) | Tvärgående |
| --- | --- |

1(a)

Tvärgående

Image

Anmärkning: Se krav i punkt 5.1.

| 1(b) | Längsgående |
| --- | --- |

1(b)

Längsgående

Fordonets sektion A-A i vertikalplanet för de innersittplatsernas mittlinje.

Image

Anmärkning: Se krav i punkt 5.2.

BILAGA 5

Tillägg 1

ÖVERRRULLNINGSPROVNING AV ETT HELT FORDON

| 1. | Provningsvillkor |
| --- | --- |

1.

Provningsvillkor

| 1.1 | Även om fordonet inte behöver vara i fullt färdigbyggt skick skall det vara representativt för fordonsproduktionen när det gäller fordonets vikt i körklart skick, tyngdpunkten och viktens fördelning enligt tillverkarens uppgifter. |
| --- | --- |

1.1

Även om fordonet inte behöver vara i fullt färdigbyggt skick skall det vara representativt för fordonsproduktionen när det gäller fordonets vikt i körklart skick, tyngdpunkten och viktens fördelning enligt tillverkarens uppgifter.

| 1.2 | Förar- och passagerarsittplatser skall vara placerade med sina ryggstöd, om de är justerbara, i sitt mest upprätta läge. Sittplatsernas höjd skall, om den är justerbar, vara i det högsta läget. |
| --- | --- |

1.2

Förar- och passagerarsittplatser skall vara placerade med sina ryggstöd, om de är justerbara, i sitt mest upprätta läge. Sittplatsernas höjd skall, om den är justerbar, vara i det högsta läget.

| 1.3 | Alla dörrar och öppningsbara fönster på fordonet skall vara stängda och hakade men inte låsta. Fönster samt rutförsedda avbalkningar eller skärmar får vara glasade eller inte glasade om den sökande så önskar. Om de inte är glasade skall motsvarande vikter placeras på lämpliga ställen på fordonet. |
| --- | --- |

1.3

Alla dörrar och öppningsbara fönster på fordonet skall vara stängda och hakade men inte låsta. Fönster samt rutförsedda avbalkningar eller skärmar får vara glasade eller inte glasade om den sökande så önskar. Om de inte är glasade skall motsvarande vikter placeras på lämpliga ställen på fordonet.

| 1.4 | Däcken skall vara pumpade till det lufttryck som föreskrivs av fordonstillverkaren och om fordonet har ett luftfjäderupphängningssystem skall lufttillförseln till luftfjädern vara säkerställd. Varje automatiskt nivåinställningssystem skall, med fordonet stående på ett plant horisontellt underlag, justeras till den nivå som anges av tillverkaren. Stötdämpare skall fungera normalt. |
| --- | --- |

1.4

Däcken skall vara pumpade till det lufttryck som föreskrivs av fordonstillverkaren och om fordonet har ett luftfjäderupphängningssystem skall lufttillförseln till luftfjädern vara säkerställd. Varje automatiskt nivåinställningssystem skall, med fordonet stående på ett plant horisontellt underlag, justeras till den nivå som anges av tillverkaren. Stötdämpare skall fungera normalt.

| 1.5 | Bränsle, ackumulatorsyra och andra brännbara, explosiva eller frätande material kan ersättas av andra material, förutsatt att villkoren i punkt 1.1 ovan uppfylls. |
| --- | --- |

1.5

Bränsle, ackumulatorsyra och andra brännbara, explosiva eller frätande material kan ersättas av andra material, förutsatt att villkoren i punkt 1.1 ovan uppfylls.

| 1.6 | Islagsområdet skall bestå av betong eller annat fast material. |
| --- | --- |

1.6

Islagsområdet skall bestå av betong eller annat fast material.

| 2. | Provningsförfarande (se figur 1) |
| --- | --- |

2.

Provningsförfarande (se figur 1)

| 2.1 | Fordonet skall placeras på en plattform för att vältas över på ena sidan. Denna sida skall anges av tillverkaren. |
| --- | --- |

2.1

Fordonet skall placeras på en plattform för att vältas över på ena sidan. Denna sida skall anges av tillverkaren.

| 2.2 | Fordonets placering på plattformen skall vara sådan att när plattformen är horisontell |
| --- | --- |

2.2

Fordonets placering på plattformen skall vara sådan att när plattformen är horisontell

| 2.2.1 | skall rotationsaxeln vara parallell med fordonets längsgående axel, |
| --- | --- |

2.2.1

skall rotationsaxeln vara parallell med fordonets längsgående axel,

| 2.2.2 | skall rotationsaxeln vara 0-200 mm från det vertikala fotsteget mellan de två nivåerna, |
| --- | --- |

2.2.2

skall rotationsaxeln vara 0-200 mm från det vertikala fotsteget mellan de två nivåerna,

| 2.2.3 | skall rotationsaxeln vara 0-100 mm från däckets sida vid dess bredaste axel, |
| --- | --- |

2.2.3

skall rotationsaxeln vara 0-100 mm från däckets sida vid dess bredaste axel,

| 2.2.4 | skall rotationsaxeln vara 0-100 mm under det horisontella utgångsplan på vilket däcken står, och |
| --- | --- |

2.2.4

skall rotationsaxeln vara 0-100 mm under det horisontella utgångsplan på vilket däcken står, och

| 2.2.5 | skall skillnaden i höjd mellan det horisontella utgångsplanet och det horisontella nedre plan där islaget äger rum vara minst 800 mm. |
| --- | --- |

2.2.5

skall skillnaden i höjd mellan det horisontella utgångsplanet och det horisontella nedre plan där islaget äger rum vara minst 800 mm.

| 2.3 | Åtgärder skall vidtas för att hindra fordonet från att röra sig längs sin längsgående axel. |
| --- | --- |

2.3

Åtgärder skall vidtas för att hindra fordonet från att röra sig längs sin längsgående axel.

| 2.4 | I provningsutrustningen skall däcken genom sidoväggar hindras från att glida åt sidan i överrullningsriktningen. |
| --- | --- |

2.4

I provningsutrustningen skall däcken genom sidoväggar hindras från att glida åt sidan i överrullningsriktningen.

| 2.5 | Provningsutrustningen skall säkerställa att fordonets axlar lyfts samtidigt. |
| --- | --- |

2.5

Provningsutrustningen skall säkerställa att fordonets axlar lyfts samtidigt.

| 2.6 | Fordonet skall utan gungning och dynamiska insatser lutas tills det välter. Lutningshastigheten skall inte överstiga 5 grader per sekund (0,087 rad/sek). |
| --- | --- |

2.6

Fordonet skall utan gungning och dynamiska insatser lutas tills det välter. Lutningshastigheten skall inte överstiga 5 grader per sekund (0,087 rad/sek).

| 2.7 | Höghastighetsfotografering, deformerbara schabloner eller andra lämpliga medel skall användas för att fastställa om kravet i punkt 3.1 i denna bilaga har uppfyllts. Detta skall kontrolleras på minst två ställen, helst i passagerarutrymmets främsta och bakersta delar, där de exakta ställena skall bestämmas av den tekniska tjänsten. Schablonerna skall fästas vid i huvudsak icke-deformerbara delar av stommen. |
| --- | --- |

2.7

Höghastighetsfotografering, deformerbara schabloner eller andra lämpliga medel skall användas för att fastställa om kravet i punkt 3.1 i denna bilaga har uppfyllts. Detta skall kontrolleras på minst två ställen, helst i passagerarutrymmets främsta och bakersta delar, där de exakta ställena skall bestämmas av den tekniska tjänsten. Schablonerna skall fästas vid i huvudsak icke-deformerbara delar av stommen.

Figur 1

Image

BILAGA 5

Tillägg 2

ÖVERRULLNINGSPROVNING AV EN KAROSSERISEKTION

1.   PROVNINGSVILLKOR

| 1.1 | Karosserisektionen skall vara representativ för en sektion av det olastade fordonet. |
| --- | --- |

1.1

Karosserisektionen skall vara representativ för en sektion av det olastade fordonet.

| 1.2 | Karosserisektionens geometri, rotationsaxeln och tyngdpunktens läge i vertikala och tvärgående riktningar skall vara representativa för hela fordonet. |
| --- | --- |

1.2

Karosserisektionens geometri, rotationsaxeln och tyngdpunktens läge i vertikala och tvärgående riktningar skall vara representativa för hela fordonet.

| 1.3 | Karosserisektionens vikt, uttryckt i procent av fordonets vikt i körklart skick, skall anges av tillverkaren. |
| --- | --- |

1.3

Karosserisektionens vikt, uttryckt i procent av fordonets vikt i körklart skick, skall anges av tillverkaren.

| 1.4 | Den energi som skall absorberas av karosserisektionen, uttryckt i procent av den totala energi som skulle absorberas av ett helt fordon, skall anges av tillverkaren. |
| --- | --- |

1.4

Den energi som skall absorberas av karosserisektionen, uttryckt i procent av den totala energi som skulle absorberas av ett helt fordon, skall anges av tillverkaren.

| 1.5 | Andelen av den totala energin enligt punkt 1.4 skall inte vara mindre än andelen av den totala tjänstevikten hos fordonet i körklart skick enligt punkt 1.3. |
| --- | --- |

1.5

Andelen av den totala energin enligt punkt 1.4 skall inte vara mindre än andelen av den totala tjänstevikten hos fordonet i körklart skick enligt punkt 1.3.

| 1.6 | De provningsvillkor som anges i punkt 1.6, i tillägg 1 och i punkterna 2.1–2.6, i tillägg 3 skall tillämpas. |
| --- | --- |

1.6

De provningsvillkor som anges i punkt 1.6, i tillägg 1 och i punkterna 2.1–2.6, i tillägg 3 skall tillämpas.

2.   PROVNINGSFÖRFARANDE

| 2.1 | Provningsförfarandet skall vara samma som i tillägg 1 bortsett från att den karosserisektion som beskrivs ovan skall användas i stället för ett helt fordon. |
| --- | --- |

2.1

Provningsförfarandet skall vara samma som i tillägg 1 bortsett från att den karosserisektion som beskrivs ovan skall användas i stället för ett helt fordon.

BILAGA 5

Tillägg 3

SLAGPROVNING AV EN KAROSSERISEKTION

1.   ENERGINIVÅ OCH ISLAGSRIKTNING

| 1.1 | Den energi som skall tillföras en viss karosserisektion skall vara summan av den energi som av tillverkaren angivits för att fördelas mellan alla tvärsnittsringar som ingår denna särskilda karosserisektion. |
| --- | --- |

1.1

Den energi som skall tillföras en viss karosserisektion skall vara summan av den energi som av tillverkaren angivits för att fördelas mellan alla tvärsnittsringar som ingår denna särskilda karosserisektion.

| 1.2 | Den korrekta andelen energi enligt tillägg 3.1 skall av pendeln tillföras karosserisektionen så att pendelns rörelseriktning i islagsögonblicket bildar en vinkel av 25 grader (+ 0o, - 5o) mot karosserisektionens centrala längsgående vertikalplan. Den exakta vinkeln inom detta område skall anges av fordonstillverkaren. |
| --- | --- |

1.2

Den korrekta andelen energi enligt tillägg 3.1 skall av pendeln tillföras karosserisektionen så att pendelns rörelseriktning i islagsögonblicket bildar en vinkel av 25 grader (+ 0o, - 5o) mot karosserisektionens centrala längsgående vertikalplan. Den exakta vinkeln inom detta område skall anges av fordonstillverkaren.

2.   PROVNINGSVILLKOR

| 2.1 | Ett tillräckligt antal provningar skall genomföras så att den tekniska tjänst som utför provningen anser att kravet i punkt 3.1 i denna bilaga uppfylls tillfredsställande. |
| --- | --- |

2.1

Ett tillräckligt antal provningar skall genomföras så att den tekniska tjänst som utför provningen anser att kravet i punkt 3.1 i denna bilaga uppfylls tillfredsställande.

| 2.2 | Vid provningen skall karosserisektionerna ha sektioner av den normala stommen placerade mellan spanten i förhållandet till golv, underram, sidor och tak. Sektioner av sådana delar som bagagehyllor, ventilationsrör osv., skall om de finns också ingå. |
| --- | --- |

2.2

Vid provningen skall karosserisektionerna ha sektioner av den normala stommen placerade mellan spanten i förhållandet till golv, underram, sidor och tak. Sektioner av sådana delar som bagagehyllor, ventilationsrör osv., skall om de finns också ingå.

| 2.3 | Alla dörrar och öppningsbara fönster på karosserisektionen skall vara stängda och haspade men inte låsta. Fönster samt rutförsedda avbalkningar eller skärmar får vara glasade eller inte glasade om den sökande så önskar. |
| --- | --- |

2.3

Alla dörrar och öppningsbara fönster på karosserisektionen skall vara stängda och haspade men inte låsta. Fönster samt rutförsedda avbalkningar eller skärmar får vara glasade eller inte glasade om den sökande så önskar.

| 2.4 | Om tillverkaren så önskar kan sittplatser, där så är lämpligt, också ingå i sina normala lägen i förhållande till karosserisektionens stomme. Normala fastsättningsanordningar samt fogar mellan alla delar och tillsatser skall ingå. Om ryggstöden är justerbara skall de vara i sitt mest upprätta läge och om sittplatsernas höjd är justerbar skall vara i det högsta läget. |
| --- | --- |

2.4

Om tillverkaren så önskar kan sittplatser, där så är lämpligt, också ingå i sina normala lägen i förhållande till karosserisektionens stomme. Normala fastsättningsanordningar samt fogar mellan alla delar och tillsatser skall ingå. Om ryggstöden är justerbara skall de vara i sitt mest upprätta läge och om sittplatsernas höjd är justerbar skall vara i det högsta läget.

| 2.5 | Tillverkaren skall välja den sida av karosserisektionen där islaget skall äga rum. Om det krävs att mer än en karosserisektion skall provas skall islaget äga rum på samma sida. |
| --- | --- |

2.5

Tillverkaren skall välja den sida av karosserisektionen där islaget skall äga rum. Om det krävs att mer än en karosserisektion skall provas skall islaget äga rum på samma sida.

| 2.6 | Höghastighetsfotografering, deformerbara schabloner eller andra lämpliga medel skall användas för att fastställa om kravet i punkt 3.1 i denna bilaga uppfyllts. Schablonerna skall fästas vid i huvudsak icke-deformerbara delar av stommen. |
| --- | --- |

2.6

Höghastighetsfotografering, deformerbara schabloner eller andra lämpliga medel skall användas för att fastställa om kravet i punkt 3.1 i denna bilaga uppfyllts. Schablonerna skall fästas vid i huvudsak icke-deformerbara delar av stommen.

| 2.7 | Den karosserisektion som skall provas skall vara stadigt och säkert fastgjord vid monteringsramen med hjälp av tvärbjälkarna eller med hjälp av delar som ersätter dessa och på ett sådant sätt att ingen avsevärd energi under islaget absorberas i stödramen eller dess fastsättningsanordningar. |
| --- | --- |

2.7

Den karosserisektion som skall provas skall vara stadigt och säkert fastgjord vid monteringsramen med hjälp av tvärbjälkarna eller med hjälp av delar som ersätter dessa och på ett sådant sätt att ingen avsevärd energi under islaget absorberas i stödramen eller dess fastsättningsanordningar.

| 2.8 | Pendeln skall frigöras från en sådan höjd att den träffar karosserisektionen med en hastighet av mellan 3 och 8 m/s. |
| --- | --- |

2.8

Pendeln skall frigöras från en sådan höjd att den träffar karosserisektionen med en hastighet av mellan 3 och 8 m/s.

3.   BESKRIVNING AV PENDELN

| 3.1 | Pendelns slagyta skall vara tillverkad av stål eller plywood med en tjocklek av 20 mm ±5 mm och pendelns vikt skall vara jämnt fördelad. Dess slagyta skall vara rektangulär, plan, minst lika bred som den karosserisektion som provas och minst 800 mm hög. Dess kanter skall avrundas till en krökningsradie av minst 15 mm. |
| --- | --- |

3.1

Pendelns slagyta skall vara tillverkad av stål eller plywood med en tjocklek av 20 mm ±5 mm och pendelns vikt skall vara jämnt fördelad. Dess slagyta skall vara rektangulär, plan, minst lika bred som den karosserisektion som provas och minst 800 mm hög. Dess kanter skall avrundas till en krökningsradie av minst 15 mm.

| 3.2 | Pendelkroppen skall vara fast förankrad i två stela stänger. Stängernas axlar skall ligga minst 3 500 mm från pendelkroppens geometriska centrum. |
| --- | --- |

3.2

Pendelkroppen skall vara fast förankrad i två stela stänger. Stängernas axlar skall ligga minst 3 500 mm från pendelkroppens geometriska centrum.

Tillägg 3.1

BERÄKNING AV TOTAL ENERGI (E*)

Image

Förutsättningar:

| 1. | Formen på karosseriets tvärsektion förutsätts vara rektangulär. |
| --- | --- |

1.

Formen på karosseriets tvärsektion förutsätts vara rektangulär.

| 2. | Upphängningssystemet förutsätts vara fast förankrat. |
| --- | --- |

2.

Upphängningssystemet förutsätts vara fast förankrat.

| 3. | Karosserisektionens rörelse förutsätts vara en ren rotation kring punkten ”A”. |
| --- | --- |

3.

Karosserisektionens rörelse förutsätts vara en ren rotation kring punkten ”A”.

Beräkning av total energi (E*)

Om tyngdpunktens fall (h) bestäms med grafiska metoder kan E* beräknas genom formeln:

E* = 0,75 M.g.h (Nm)

Alternativt kan E* beräknas genom formeln:

Formula

(Nm) där:

| M = | fordonets vikt i körklart skick (kg) |
| --- | --- |
| g = | 9,8 m/s2 |
| W = | fordonets totala bredd (m) |
| Hs = | höjden för det olastade fordonets tyngdpunkt (m) |
| H = | fordonets höjd (m) |

M =

fordonets vikt i körklart skick (kg)

g =

9,8 m/s2

W =

fordonets totala bredd (m)

Hs =

höjden för det olastade fordonets tyngdpunkt (m)

H =

fordonets höjd (m)

Tillägg 3.2

KRAV FÖR FÖRDELNINGEN AV DE HUVUDSAKLIGA ENERGIABSORBERANDE DELARNA AV STOMMEN

| 1. | Tillräckligt många provningar skall utföras så att den tekniska tjänsten finner att det kompletta fordonet tillfredsställande uppfyller kraven i punkt 3.1 i denna bilaga. Detta skall inte nödvändigtvis kräva mer än en provning. |
| --- | --- |

1.

Tillräckligt många provningar skall utföras så att den tekniska tjänsten finner att det kompletta fordonet tillfredsställande uppfyller kraven i punkt 3.1 i denna bilaga. Detta skall inte nödvändigtvis kräva mer än en provning.

| 2. | De beräkningar som grundas på uppgifter från en provning av en karosserisektion får användas för att visa att en annan karosserisektion som inte är identisk med den karosserisektion som redan provats, kan godkännas om den har många strukturella egenskaper gemensamma med den provade. |
| --- | --- |

2.

De beräkningar som grundas på uppgifter från en provning av en karosserisektion får användas för att visa att en annan karosserisektion som inte är identisk med den karosserisektion som redan provats, kan godkännas om den har många strukturella egenskaper gemensamma med den provade.

| 3. | Tillverkaren skall ange vilka spant i karosseristommen som anses bidra till dess hållfasthet och också ange den mängd energi (Ei) som varje spant avses absorbera. Dessa uppgifter skall uppfylla följande kriterier:







  (1) | | där m är det totala antalet angivna spant, |
| --- | --- | --- | --- |
| (2) (a) | | där n är antalet angivna spant framför fordonets tyngdpunkt, |
| (b) | | där p är antalet angivna spant bakom fordonets tyngdpunkt. |
| (3) | LF ≥ 0,4lf | |
| (4) | LR ≥ 0,4lr | |
| (5) | | Detta skall endast gälla där dmax är större än 0,8 x den största avböjning som tillåts utan intrång i överlevnadsutrymmet. |
| | där: | |
| | Ei | är den angivna mängd energi som kan absorberas av stommens i:te spant, |
| EiF | är den angivna mängd energi som kan absorberas av det i:te spantet framför fordonets tyngdpunkt, |
| EiR | är den angivna mängd energi som kan absorberas av det i:te spantet bakom fordonets tyngdpunkt, |
| E* | är den totala energi som skall absorberas av fordonets hela stomme, |
| dmax | är den största nedböjningen, uppmätt i islagsriktningen på varje sektion av karosseristommen, efter det att den absorberat sin egen angivna islagsenergi. |
| dmin | är den minsta nedböjningen, uppmätt i islagsriktningen och på samma punkt på rambjälken som dmax, på varje sektion av karosseristommen, efter det att den absorberat sin egen angivna islagsenergi. |

3.

Tillverkaren skall ange vilka spant i karosseristommen som anses bidra till dess hållfasthet och också ange den mängd energi (Ei) som varje spant avses absorbera. Dessa uppgifter skall uppfylla följande kriterier:

(1)

Formula

där m är det totala antalet angivna spant,

(2) (a)

Formula

där n är antalet angivna spant framför fordonets tyngdpunkt,

(b)

Formula

där p är antalet angivna spant bakom fordonets tyngdpunkt.

(3)

LF ≥ 0,4lf

(4)

LR ≥ 0,4lr

(5)

Formula

Detta skall endast gälla där dmax är större än 0,8 x den största avböjning som tillåts utan intrång i överlevnadsutrymmet.

där:

Ei

är den angivna mängd energi som kan absorberas av stommens i:te spant,

EiF

är den angivna mängd energi som kan absorberas av det i:te spantet framför fordonets tyngdpunkt,

EiR

är den angivna mängd energi som kan absorberas av det i:te spantet bakom fordonets tyngdpunkt,

E*

är den totala energi som skall absorberas av fordonets hela stomme,

dmax

är den största nedböjningen, uppmätt i islagsriktningen på varje sektion av karosseristommen, efter det att den absorberat sin egen angivna islagsenergi.

dmin

är den minsta nedböjningen, uppmätt i islagsriktningen och på samma punkt på rambjälken som dmax, på varje sektion av karosseristommen, efter det att den absorberat sin egen angivna islagsenergi.

| = | Vägt medelavstånd till de angivna spanten framför fordonets tyngdpunkt. |
| --- | --- |
| = | Vägt medelavstånd till de angivna spanten bakom fordonets tyngdpunkt. |

Formula

Vägt medelavstånd till de angivna spanten framför fordonets tyngdpunkt.

Formula

Vägt medelavstånd till de angivna spanten bakom fordonets tyngdpunkt.

| | där: | |
| --- | --- | --- |
| | lif | är avståndet mellan fordonets tyngdpunkt och det i:te spantet framför tyngdpunkten. |
| lir | är avståndet mellan fordonets tyngdpunkt och det i:te spantet bakom tyngdpunkten. |
| lf | är avståndet mellan fordonets front och fordonets tyngdpunkt. |
| lf | är avståndet mellan fordonets bakgavel och fordonets tyngdpunkt. |

där:

lif

är avståndet mellan fordonets tyngdpunkt och det i:te spantet framför tyngdpunkten.

lir

är avståndet mellan fordonets tyngdpunkt och det i:te spantet bakom tyngdpunkten.

lf

är avståndet mellan fordonets front och fordonets tyngdpunkt.

lf

är avståndet mellan fordonets bakgavel och fordonets tyngdpunkt.

Image

BILAGA 5

Tillägg 4

KONTROLL AV STOMMENS HÅLLFASTHET GENOM BERÄKNING

| 1. | En karosseristomme eller sektioner av en karosseristomme kan visas uppfylla kravet i punkt 3.1 i denna bilaga genom en beräkningsmetod som godkänts av den tekniska tjänst som ansvarar för provningarnas utförande. |
| --- | --- |

1.

En karosseristomme eller sektioner av en karosseristomme kan visas uppfylla kravet i punkt 3.1 i denna bilaga genom en beräkningsmetod som godkänts av den tekniska tjänst som ansvarar för provningarnas utförande.

| 2. | Om stommen sannolikt kommer att deformeras utöver de använda materialens elasticitetsgräns skall beräkningarna simulera stommens uppförande vid omfattande plastiska deformationer. |
| --- | --- |

2.

Om stommen sannolikt kommer att deformeras utöver de använda materialens elasticitetsgräns skall beräkningarna simulera stommens uppförande vid omfattande plastiska deformationer.

| 3. | Den tekniska tjänst som ansvarar för provningarnas utförande kan kräva att provningarna genomförs på fogar eller delar av stommen för att kontrollera de antaganden som gjorts vid beräkningen. |
| --- | --- |

3.

Den tekniska tjänst som ansvarar för provningarnas utförande kan kräva att provningarna genomförs på fogar eller delar av stommen för att kontrollera de antaganden som gjorts vid beräkningen.

4.   FÖRBEREDELSER FÖR BERÄKNING

| 4.1 | Beräkningar kan inte påbörjas förrän stommen analyserats och en matematisk modell av den upprättats. Denna kommer att definiera de separata delar som skall beaktas och identifiera de punkter där plastiska deformationer kan utvecklas. Måtten på de delar och egenskaperna hos det material som används skall fastställas. Fysiska provningar skall göras på deformationspunkterna för att bestämma sambandet mellan kraft (vridmoment) och deformation i det plastiska området då detta utgör väsentliga uppgifter inför beräkningarna. Värdena för påkänningen och den dynamiska sträckgräns som anpassats till dessa värden skall bestämmas. Om beräkningsmetoden inte kommer att ange när en betydande bristning kommer att inträffa, blir det väsentligt att bestämma detta med experiment, separata analyser eller lämplig dynamisk fördelning. Fördelningen av lasten utefter fordonets längd skall anges. |
| --- | --- |

4.1

Beräkningar kan inte påbörjas förrän stommen analyserats och en matematisk modell av den upprättats. Denna kommer att definiera de separata delar som skall beaktas och identifiera de punkter där plastiska deformationer kan utvecklas. Måtten på de delar och egenskaperna hos det material som används skall fastställas. Fysiska provningar skall göras på deformationspunkterna för att bestämma sambandet mellan kraft (vridmoment) och deformation i det plastiska området då detta utgör väsentliga uppgifter inför beräkningarna. Värdena för påkänningen och den dynamiska sträckgräns som anpassats till dessa värden skall bestämmas. Om beräkningsmetoden inte kommer att ange när en betydande bristning kommer att inträffa, blir det väsentligt att bestämma detta med experiment, separata analyser eller lämplig dynamisk fördelning. Fördelningen av lasten utefter fordonets längd skall anges.

| 4.2 | Beräkningsmetoden skall inbegripa deformationerna fram till materialets elasticitetsgränser åtföljd av identifiering av var plastiska deformeringar kommer att bildas och påföljande bildande av andra plastiska deformationer såvida inte läge och följder av bildandet av plastiska deformationer är kända från tidigare erfarenhet. Metoden skall anpassas till de ändringar i stommens geometri som inträffar, åtminstone fram till den fas där deformationerna passerat godtagbara gränser. Beräkningarna skall simulera den energi och islagsriktning som skulle uppstå om denna särskilda stomme skulle utsättas för överrullningsprovningarna i tillägg 1. Beräkningsmetodens giltighet skall ha fastställts genom jämförelse med resultaten av fysiska provningar, som inte nödvändigtvis behöver ha utförts på det fordon som nu typgodkänns. |
| --- | --- |

4.2

Beräkningsmetoden skall inbegripa deformationerna fram till materialets elasticitetsgränser åtföljd av identifiering av var plastiska deformeringar kommer att bildas och påföljande bildande av andra plastiska deformationer såvida inte läge och följder av bildandet av plastiska deformationer är kända från tidigare erfarenhet. Metoden skall anpassas till de ändringar i stommens geometri som inträffar, åtminstone fram till den fas där deformationerna passerat godtagbara gränser. Beräkningarna skall simulera den energi och islagsriktning som skulle uppstå om denna särskilda stomme skulle utsättas för överrullningsprovningarna i tillägg 1. Beräkningsmetodens giltighet skall ha fastställts genom jämförelse med resultaten av fysiska provningar, som inte nödvändigtvis behöver ha utförts på det fordon som nu typgodkänns.

5.   PROVNING AV SEKTIONER AV STOMMEN

När en beräkningsmetod används för en sektion av hela stommen gäller samma villkor som fastställts ovan för hela fordonet.

BILAGA 6

RIKTLINJER FÖR MÄTNING AV STÄNGNINGSKRAFTERNA HOS FJÄRRSTYRDA DÖRRAR

(se bilaga 3, punkt 7.6.5.6.1.1)

1.   ALLMÄNT

Stängningen av en fjärrstyrd dörr är en dynamisk process. När en dörr som rör sig stöter på ett hinder blir resultatet en dynamisk reaktionskraft vars resultat (i tid) beror på åtskilliga faktorer (t.ex. dörrens vikt, acceleration, mått).

2.   DEFINITIONER

| 2.1 | Stängningskraft F(t) är en funktion av tiden som mäts vid dörrens stängningskanter (se punkt 3.2 nedan). |
| --- | --- |

2.1

Stängningskraft F(t) är en funktion av tiden som mäts vid dörrens stängningskanter (se punkt 3.2 nedan).

| 2.2 | Den maximala kraften FS är det högsta värdet för stängningskraften. |
| --- | --- |

2.2

Den maximala kraften FS är det högsta värdet för stängningskraften.

| 2.3 | Effektiv kraft FE är stängningskraftens medelvärde i förhållande till pulstiden: |
| --- | --- |

2.3

Effektiv kraft FE är stängningskraftens medelvärde i förhållande till pulstiden:

Formula

| 2.4 | Pulstiden T är tiden mellan t1 och t2:
  T = t2 – t1

  Där






  t1 = | känslighetströskeln, då stängningskraften överstiger 50 N. |
| --- | --- | --- |
| t2 = | avklingningströskeln då stängningskraften blir mindre än 50 N. |

2.4

Pulstiden T är tiden mellan t1 och t2:

T = t2 – t1

Där

t1 =

känslighetströskeln, då stängningskraften överstiger 50 N.

t2 =

avklingningströskeln då stängningskraften blir mindre än 50 N.

| 2.5 | Förhållandet mellan ovanstående parametrar visas i figur 1 nedan (som exempel):
  Figur 1 |
| --- | --- |

2.5

Förhållandet mellan ovanstående parametrar visas i figur 1 nedan (som exempel):

Figur 1

Image

| 2.6 | Fasthållningskraften Fc är de effektiva krafternas aritmetiska medelvärde, uppmätt vid samma mätpunkt flera gånger efter varandra: |
| --- | --- |

2.6

Fasthållningskraften Fc är de effektiva krafternas aritmetiska medelvärde, uppmätt vid samma mätpunkt flera gånger efter varandra:

Formula

3.   MÄTNINGAR

| 3.1 | Mätningsförhållanden: |
| --- | --- |

3.1

Mätningsförhållanden:

| 3.1.1 | Temperaturomfång: 10o-30o C |
| --- | --- |

3.1.1

Temperaturomfång: 10o-30o C

| 3.1.2 | Fordonet skall stå på ett horisontellt underlag. |
| --- | --- |

3.1.2

Fordonet skall stå på ett horisontellt underlag.

| 3.2 | Mätpunkterna skall vara: |
| --- | --- |

3.2

Mätpunkterna skall vara:

| 3.2.1 | vid dörrens huvudsakliga stängningskanter: | en i mitten av dörren, |
| --- | --- | --- |

3.2.1

vid dörrens huvudsakliga stängningskanter:

en i mitten av dörren,

| | en 150 mm ovanför dörrens nedre kant, |
| --- | --- |

en 150 mm ovanför dörrens nedre kant,

| 3.2.2 | när det gäller dörrar utrustade med anordningar för att hindra klämning vid öppningsprocessen:
  vid dörrens sekundära stängningskanter vid den punkt där faran för klämning anses vara störst. |
| --- | --- |

3.2.2

när det gäller dörrar utrustade med anordningar för att hindra klämning vid öppningsprocessen:

vid dörrens sekundära stängningskanter vid den punkt där faran för klämning anses vara störst.

| 3.3 | Minst tre mätningar skall utföras vid varje mätpunkt för att bestämma fastspänningskraften enligt punkt 2.6. |
| --- | --- |

3.3

Minst tre mätningar skall utföras vid varje mätpunkt för att bestämma fastspänningskraften enligt punkt 2.6.

| 3.4 | Stängningskraftens signal skall registreras med hjälp av ett lågpassfilter med en gränsfrekvens av 100 Hz. Både känslighetströskeln och avklingningströskeln för att begränsa pulstiden skall sättas till 50 N. |
| --- | --- |

3.4

Stängningskraftens signal skall registreras med hjälp av ett lågpassfilter med en gränsfrekvens av 100 Hz. Både känslighetströskeln och avklingningströskeln för att begränsa pulstiden skall sättas till 50 N.

| 3.5 | Avläsningens avvikelse från det nominella värdet skall vara högst ±3 %. |
| --- | --- |

3.5

Avläsningens avvikelse från det nominella värdet skall vara högst ±3 %.

4.   MÄTAPPARAT

| 4.1 | Mätapparaten skall bestå av två delar: ett handtag och en mätdel som utgörs av en belastningsmätare (se figur 2). |
| --- | --- |

4.1

Mätapparaten skall bestå av två delar: ett handtag och en mätdel som utgörs av en belastningsmätare (se figur 2).

| 4.2 | Belastningsmätaren skall ha följande egenskaper: |
| --- | --- |

4.2

Belastningsmätaren skall ha följande egenskaper:

| 4.2.1 | Den skall bestå av två glidhållare med ett yttermått av 100 mm i diameter och en bredd av 115 mm. Inuti belastningsmätaren skall en tryckfjäder monteras mellan de två hållarna på ett sådant sätt att belastningsmätaren trycks samman om en lämplig kraft tillförs. |
| --- | --- |

4.2.1

Den skall bestå av två glidhållare med ett yttermått av 100 mm i diameter och en bredd av 115 mm. Inuti belastningsmätaren skall en tryckfjäder monteras mellan de två hållarna på ett sådant sätt att belastningsmätaren trycks samman om en lämplig kraft tillförs.

| 4.2.2 | Belastningsmätarens styvhet skall vara 10 ± 0,2 N/mm. Den största fjäderavböjningen skall begränsas till 30 mm så att en största kraft av 300 N uppnås. |
| --- | --- |

4.2.2

Belastningsmätarens styvhet skall vara 10 ± 0,2 N/mm. Den största fjäderavböjningen skall begränsas till 30 mm så att en största kraft av 300 N uppnås.

Figur 2

Image

BILAGA 7

SÄRSKILDA KRAV FÖR FORDON SOM ÄR AVSEDDA FÖR HÖGST 22 PASSAGERARE

1.1   Minsta mått för utgångar

De olika slagen av utgångar skall ha följande mått:

| Öppning | Mått | Anmärkningar |
| --- | --- | --- |
| På- och avstigningsdörr | Ingångshöjd:
  Klass
  A 1 650 mm
  B 1 500 mm | På- och avstigningsdörrens ingångshöjd skall mätas som det vertikala avståndet, uppmätt på ett vertikalplan av de horisontella projektionerna på dörröppningens mittpunkt och det lägsta fotstegets ovansida. |
| Öppningshöjd | På- och avstigningsdörröppningens vertikala höjd skall vara sådan att en fri genomföring av den tvådelade sektionen i punkt 7.7.1.1 i bilaga 3 möjliggörs. De övre hörnen får minskas genom avrundningar till en radie av högst 150 mm. |
| Bredd:
  Enkeldörr: 650 mm
  Dubbeldörr: 1 200 mm | För fordon i klass B där på- och avstigningsdörröppningens höjd är mellan 1 400 och 1 500 mm skall en minsta bredd av 750 mm gälla för öppningen för en enkel dörr. För alla fordon får bredden på varje på- och avstigningsdörr minskas med 100 mm när mätningen utförs på handtagsnivå och med 250 mm när inkräktande hjulhus, aktiveringsmekanismen för automatiskt manövrerade och fjärrstyrda dörrar eller vindrutans lutningsvinkel så kräver. |
| Nödutgångsdörr | Höjd: 1 250 mm
  Bredd: 550 mm | Bredden får minskas till 300 mm när inkräktande hjulhus så kräver, förutsatt att bredden av 550 mm iakttas vid minimihöjden av 400 mm ovanför dörröppningens nedersta del. De övre hörnen får minskas med avrundningar till en radie av högst 150 mm. |
| Nödutgångsfönster | Öppningsområde: 4 000 cm2 | En tolerans av 5 % skall emellertid tillåtas när det gäller detta område för typgodkännanden som utfärdas för ett år efter dessa föreskrifters ikraftträdande. Det skall vara möjligt att i detta område inskriva en rektangel som mäter 500 × 700 mm. |

Öppning

Mått

Anmärkningar

På- och avstigningsdörr

Ingångshöjd:

Klass

A 1 650 mm

B 1 500 mm

På- och avstigningsdörrens ingångshöjd skall mätas som det vertikala avståndet, uppmätt på ett vertikalplan av de horisontella projektionerna på dörröppningens mittpunkt och det lägsta fotstegets ovansida.

Öppningshöjd

På- och avstigningsdörröppningens vertikala höjd skall vara sådan att en fri genomföring av den tvådelade sektionen i punkt 7.7.1.1 i bilaga 3 möjliggörs. De övre hörnen får minskas genom avrundningar till en radie av högst 150 mm.

Bredd:

Enkeldörr: 650 mm

Dubbeldörr: 1 200 mm

För fordon i klass B där på- och avstigningsdörröppningens höjd är mellan 1 400 och 1 500 mm skall en minsta bredd av 750 mm gälla för öppningen för en enkel dörr. För alla fordon får bredden på varje på- och avstigningsdörr minskas med 100 mm när mätningen utförs på handtagsnivå och med 250 mm när inkräktande hjulhus, aktiveringsmekanismen för automatiskt manövrerade och fjärrstyrda dörrar eller vindrutans lutningsvinkel så kräver.

Nödutgångsdörr

Höjd: 1 250 mm

Bredd: 550 mm

Bredden får minskas till 300 mm när inkräktande hjulhus så kräver, förutsatt att bredden av 550 mm iakttas vid minimihöjden av 400 mm ovanför dörröppningens nedersta del. De övre hörnen får minskas med avrundningar till en radie av högst 150 mm.

Nödutgångsfönster

Öppningsområde: 4 000 cm2

En tolerans av 5 % skall emellertid tillåtas när det gäller detta område för typgodkännanden som utfärdas för ett år efter dessa föreskrifters ikraftträdande. Det skall vara möjligt att i detta område inskriva en rektangel som mäter 500 × 700 mm.

| 1.1.1 | Ett fordon på vilket punkt 7.7.1.9 i bilaga 3 tillämpas skall uppfylla kraven i punkt 7.6.3.1 i bilaga 3 eller punkt 1.1 i denna bilaga när det gäller nödutgångsfönster och utrymningsluckor samt följande minimikrav när det gäller på- och avstigningsdörrar och nödutgångsdörrar:






  Öppning | Mått | Anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| På- och avstigningsdörr | Öppningshöjd: 1 100 mm | Detta mått får minskas genom att öppningens hörn avrundas till en radie av högst 150 mm. |
| Bredd:
  Enkeldörr: 650 mm
  Dubbeldörr: 1 200 mm | Detta mått får minskas genom att öppningens hörn avrundas till en radie av högst 150 mm. Bredden på varje på- och avstigningsdörr får minskas med 100 mm när mätningen utförs på handtagsnivå och med 250 mm när inkräktande hjulhus, aktiveringsmekanismen för automatiskt manövrerade och fjärrstyrda dörrar eller vindrutans lutningsvinkel så kräver. |
| Nödutgångsdörr | Höjd: 1 100 mm
  Bredd: 550 mm | Bredden får minskas till 300 mm när hjulhusets intrång så kräver, förutsatt att bredden av 550 mm iakttas vid minimihöjden av 400 mm ovanför dörröppningens nedersta del. De övre hörnen får minskas med avrundningar till en radie av högst 150 mm. |

1.1.1

Öppning

Mått

Anmärkningar

På- och avstigningsdörr

Öppningshöjd: 1 100 mm

Detta mått får minskas genom att öppningens hörn avrundas till en radie av högst 150 mm.

Bredd:

Enkeldörr: 650 mm

Dubbeldörr: 1 200 mm

Detta mått får minskas genom att öppningens hörn avrundas till en radie av högst 150 mm. Bredden på varje på- och avstigningsdörr får minskas med 100 mm när mätningen utförs på handtagsnivå och med 250 mm när inkräktande hjulhus, aktiveringsmekanismen för automatiskt manövrerade och fjärrstyrda dörrar eller vindrutans lutningsvinkel så kräver.

Nödutgångsdörr

Höjd: 1 100 mm

Bredd: 550 mm

Bredden får minskas till 300 mm när hjulhusets intrång så kräver, förutsatt att bredden av 550 mm iakttas vid minimihöjden av 400 mm ovanför dörröppningens nedersta del. De övre hörnen får minskas med avrundningar till en radie av högst 150 mm.

1.2   Utgångarnas placering

| 1.2.1 | På- och avstigningsdörren(ar) skall placeras på den sida av fordonet som är närmast den vägkant som motsvarar trafiken (vänster/höger) i det land där fordonet skall registreras eller i fordonets bakgavel. |
| --- | --- |

1.2.1

På- och avstigningsdörren(ar) skall placeras på den sida av fordonet som är närmast den vägkant som motsvarar trafiken (vänster/höger) i det land där fordonet skall registreras eller i fordonets bakgavel.

| 1.2.2 | Utgångarna skall placeras på ett sådant sätt att det finns minst en utgång på varje sida av fordonet. |
| --- | --- |

1.2.2

Utgångarna skall placeras på ett sådant sätt att det finns minst en utgång på varje sida av fordonet.

| 1.2.3 | Passagerarutrymmets främre halva och bakre halva skall skall vardera ha minst en utgång. |
| --- | --- |

1.2.3

Passagerarutrymmets främre halva och bakre halva skall skall vardera ha minst en utgång.

| 1.2.4 | Minst en utgång skall placeras antingen i fordonets bakgavel eller i dess front om inte en utrymningslucka inmonteras. |
| --- | --- |

1.2.4

Minst en utgång skall placeras antingen i fordonets bakgavel eller i dess front om inte en utrymningslucka inmonteras.

BILAGA 8

KRAV FÖR TEKNISKA ANORDNINGAR SOM UNDERLÄTTAR TILLTRÄDE FÖR PASSAGERARE MED NEDSATT RÖRLIGHET

1.   ALLMÄNT

Denna bilaga innehåller bestämmelser som gäller fordon som utformats för att bereda passagerare med nedsatt rörlighet och rullstolsburna bekvämt tillträde.

2.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Dessa krav skall tillämpas på fordon som medger bekvämare tillträde för personer med nedsatt rörlighet.

3.   KRAV

3.1   Fotsteg

Det första fotstegets höjd över marken för minst en på- och avstigningsdörr skall inte överstiga 250 mm för fordon i klass I och A och 320 mm för fordon i klass II, III och B.

Som ett alternativ för fordon i klass I och A skall det första fotstegets höjd över marken inte överstiga 270 mm i tvådörrsöppningar, en ingång och en utgång.

Ett nigningssystem och/eller utfällbara fotsteg får användas.

Fotstegens höjd, utom det första fotsteget över marken, vid ovannämnda dörr(ar), i ett genomgångsutrymme och i en mittgång, skall vara högst 200 mm för fordon i klass I och A och 250 mm för fordon i klass II, III och B.

Övergången från en nedsänkt mittgång till ett sittplatsområde skall inte anses som ett fotsteg.

3.2   Reserverade sittplatser och utrymme för passagerare med nedsatt rörlighet

| 3.2.1 | Ett minsta antal framåt- och bakåtriktade sittplatser, avsedda som reserverade sittplatser för funktionshindrade passagerare, skall finnas nära på- och avstigningsdörren(arna) och vara anpassade för på- och avstigning. Det minsta antalet reserverade sittplatser skall vara fyra i klass I, två i klass II och klass III och en i klass A och B. En sittplats som är uppfälld när den inte används skall inte utformas till en reserverad sittplats. Punkt 7.7.8.5.2 i bilaga 3 skall inte tillämpas på de fordon som uppfyller detta krav. |
| --- | --- |

3.2.1

Ett minsta antal framåt- och bakåtriktade sittplatser, avsedda som reserverade sittplatser för funktionshindrade passagerare, skall finnas nära på- och avstigningsdörren(arna) och vara anpassade för på- och avstigning. Det minsta antalet reserverade sittplatser skall vara fyra i klass I, två i klass II och klass III och en i klass A och B. En sittplats som är uppfälld när den inte används skall inte utformas till en reserverad sittplats. Punkt 7.7.8.5.2 i bilaga 3 skall inte tillämpas på de fordon som uppfyller detta krav.

| 3.2.2 | Det skall finnas tillräckligt utrymme under eller nära minst en av de reserverade sittplatserna för en ledarhund. |
| --- | --- |

3.2.2

Det skall finnas tillräckligt utrymme under eller nära minst en av de reserverade sittplatserna för en ledarhund.

| 3.2.3 | Armstöd skall monteras på sittplatsen mellan denna och mittgången och skall lätt kunna flyttas ur vägen för att bereda bekvämt tillträde till sittplatsen.
  Ledstänger och handtag skall monteras nära de reserverade sittplatserna så att passageraren lätt kan få grepp om dem. |
| --- | --- |

3.2.3

Armstöd skall monteras på sittplatsen mellan denna och mittgången och skall lätt kunna flyttas ur vägen för att bereda bekvämt tillträde till sittplatsen.

Ledstänger och handtag skall monteras nära de reserverade sittplatserna så att passageraren lätt kan få grepp om dem.

| 3.2.4 | Den minsta bredden på sittplatsdynan på en reserverad sittplats, uppmätt från ett vertikalt plan som går genom centrum på denna sittplats, skall vara 220 mm på varje sida eller, när det gäller en sammanhängande sittplats, 220 mm per sittplats på varje sida. |
| --- | --- |

3.2.4

Den minsta bredden på sittplatsdynan på en reserverad sittplats, uppmätt från ett vertikalt plan som går genom centrum på denna sittplats, skall vara 220 mm på varje sida eller, när det gäller en sammanhängande sittplats, 220 mm per sittplats på varje sida.

| 3.2.5 | Den obelastade sittplatsdynans höjd i förhållande till golvet skall vara sådan att avståndet från golvet till ett horisontellt plan som tangerar sittplatsdynans övre framsida är mellan 400 mm och 500 mm. |
| --- | --- |

3.2.5

Den obelastade sittplatsdynans höjd i förhållande till golvet skall vara sådan att avståndet från golvet till ett horisontellt plan som tangerar sittplatsdynans övre framsida är mellan 400 mm och 500 mm.

| 3.2.6 | De reserverade sittplatsernas fotutrymme skall sträcka sig framför sittplatsen från ett vertikalt plan som går genom sittplatsdynans framkant. Fotutrymmet skall inte i någon riktning luta mer än 8 %. |
| --- | --- |

3.2.6

De reserverade sittplatsernas fotutrymme skall sträcka sig framför sittplatsen från ett vertikalt plan som går genom sittplatsdynans framkant. Fotutrymmet skall inte i någon riktning luta mer än 8 %.

| 3.2.7 | Varje reserverad sittplats skall ha en fri höjd av minst 1 300 mm för fordon i klass I och A och 900 mm för fordon i klass II, uppmätt från den obelastade sittplatsdynans högsta punkt. Denna fria höjd skall sträcka sig över den vertikala projektionen för hela sittplatsen med tillhörande fotutrymme. Intrång i detta utrymme från ett ryggstöd eller annat föremål skall tillåtas, förutsatt att ett minsta fritt vertikalt utrymme som sträcker sig 230 mm framför sittplatsdynan bibehålls. Om den reserverade sittplatsen är vänd mot en avbalkning som är högre än 1 200 mm skall detta utrymme vara 300 mm. |
| --- | --- |

3.2.7

Varje reserverad sittplats skall ha en fri höjd av minst 1 300 mm för fordon i klass I och A och 900 mm för fordon i klass II, uppmätt från den obelastade sittplatsdynans högsta punkt. Denna fria höjd skall sträcka sig över den vertikala projektionen för hela sittplatsen med tillhörande fotutrymme. Intrång i detta utrymme från ett ryggstöd eller annat föremål skall tillåtas, förutsatt att ett minsta fritt vertikalt utrymme som sträcker sig 230 mm framför sittplatsdynan bibehålls. Om den reserverade sittplatsen är vänd mot en avbalkning som är högre än 1 200 mm skall detta utrymme vara 300 mm.

3.3   Kommunikationsanordningar

| 3.3.1 | Kommunikationsanordningar skall placeras nära varje reserverad sittplats och inom varje rullstolsområde på en höjd av mellan 700 och 1 200 mm ovanför golvet. |
| --- | --- |

3.3.1

Kommunikationsanordningar skall placeras nära varje reserverad sittplats och inom varje rullstolsområde på en höjd av mellan 700 och 1 200 mm ovanför golvet.

| 3.3.2 | Kommunikationsanordningar på ett område med lågt golv där det inte finns några sittplatser skall placeras på en höjd av mellan 800 och 1 500 mm. |
| --- | --- |

3.3.2

Kommunikationsanordningar på ett område med lågt golv där det inte finns några sittplatser skall placeras på en höjd av mellan 800 och 1 500 mm.

| 3.3.3 | Manöverorganet för alla interna kommunikationsanordningar skall kunna skötas med handflatan och ha kontrastfärg/färger/nyans. |
| --- | --- |

3.3.3

Manöverorganet för alla interna kommunikationsanordningar skall kunna skötas med handflatan och ha kontrastfärg/färger/nyans.

| 3.3.4 | Om ett fordon är utrustat med ramp eller lyftplattform, skall en anordning för kommunikation med föraren monteras på utsidan, nära dörren och inte högre än 1 300 mm från marken. |
| --- | --- |

3.3.4

Om ett fordon är utrustat med ramp eller lyftplattform, skall en anordning för kommunikation med föraren monteras på utsidan, nära dörren och inte högre än 1 300 mm från marken.

3.4.   Symboler

| 3.4.1. | Fordon som utrustats med ett rullstolsutrymme och/eller reserverade sittplatser skall ha symboler i enlighet med bilaga 4, figur 23A, som är synliga från utsidan, både framtill på fordonssidan närmast vägrenen och nära berörd(a) på- och avstigningsdörr(ar). Dessa symboler skall också placeras inne i fordonet nära rullstolsutrymmet eller den reserverade sittplatsen. |
| --- | --- |

3.4.1.

Fordon som utrustats med ett rullstolsutrymme och/eller reserverade sittplatser skall ha symboler i enlighet med bilaga 4, figur 23A, som är synliga från utsidan, både framtill på fordonssidan närmast vägrenen och nära berörd(a) på- och avstigningsdörr(ar). Dessa symboler skall också placeras inne i fordonet nära rullstolsutrymmet eller den reserverade sittplatsen.

3.5   Golvets lutning

Lutningen i varje mittgång, genomgångsutrymme eller golvyta mellan en reserverad sittplats eller rullstolsutrymme och minst en ingång och en utgång eller en kombinerad in- och utgång skall inte överstiga 8 %. Sådana lutande områden skall vara försedda med en halkfri ytbeläggning.

3.6   Bestämmelser om anpassning till rullstolar

| 3.6.1 | För varje rullstolsburen som erbjuds plats i passagerarutrymmet skall det finnas ett särskilt område som är minst 750 mm brett och 1 300 mm långt. Det särskilda områdets längsgående plan skall vara parallellt med fordonets längsgående plan och det särskilda områdets golvyta skall vara halkfri.
  När det gäller ett rullstolsutrymme som utformats för en framåtriktad rullstol, får framförvarande ryggstöd inkräkta på rullstolsutrymmet om ett fritt utrymme tillhandahålls enligt bilaga 4, figur 22. |
| --- | --- |

3.6.1

För varje rullstolsburen som erbjuds plats i passagerarutrymmet skall det finnas ett särskilt område som är minst 750 mm brett och 1 300 mm långt. Det särskilda områdets längsgående plan skall vara parallellt med fordonets längsgående plan och det särskilda områdets golvyta skall vara halkfri.

När det gäller ett rullstolsutrymme som utformats för en framåtriktad rullstol, får framförvarande ryggstöd inkräkta på rullstolsutrymmet om ett fritt utrymme tillhandahålls enligt bilaga 4, figur 22.

| 3.6.2 | Det skall finnas minst en dörröppning genom vilken rullstolsburna kan passera. När det gäller fordon i klass I skall minst en dörr för rullstolspassage vara en på- och avstigningsdörr. Dörren för rullstolspassage skall vara försedd med ett påstigningshjälpmedel som uppfyller bestämmelserna i punkt 3.11.2 (ett nigningssystem) i denna bilaga i kombination med bestämmelserna i punkt 3.11.3 (en lyftplattform) eller 3.11.4 (en ramp) i denna bilaga. |
| --- | --- |

3.6.2

Det skall finnas minst en dörröppning genom vilken rullstolsburna kan passera. När det gäller fordon i klass I skall minst en dörr för rullstolspassage vara en på- och avstigningsdörr. Dörren för rullstolspassage skall vara försedd med ett påstigningshjälpmedel som uppfyller bestämmelserna i punkt 3.11.2 (ett nigningssystem) i denna bilaga i kombination med bestämmelserna i punkt 3.11.3 (en lyftplattform) eller 3.11.4 (en ramp) i denna bilaga.

| 3.6.3 | En dörr för rullstolspassage, som inte är en på- och avstigningsdörr, skall ha en lägsta höjd av 1 400 mm. Minsta bredd för alla dörrar som medger rullstolspassage till fordonet skall vara 900 mm, vilket får minskas med 100 mm när mätningen utförs på handtagsnivå. |
| --- | --- |

3.6.3

En dörr för rullstolspassage, som inte är en på- och avstigningsdörr, skall ha en lägsta höjd av 1 400 mm. Minsta bredd för alla dörrar som medger rullstolspassage till fordonet skall vara 900 mm, vilket får minskas med 100 mm när mätningen utförs på handtagsnivå.

| 3.6.4 | Det skall vara möjligt att med en referensrullstol med måtten i bilaga 4, figur 21 förflytta sig från utsidan av fordonet genom minst en av dörrarna för rullstolspassage till det (de) särskilda området(na). |
| --- | --- |

3.6.4

Det skall vara möjligt att med en referensrullstol med måtten i bilaga 4, figur 21 förflytta sig från utsidan av fordonet genom minst en av dörrarna för rullstolspassage till det (de) särskilda området(na).

3.7   Sittplatser i rullstolsutrymmet

| 3.7.1 | Uppfällbara sittplatser får monteras i ett rullstolsutrymme. Sådana sittplatser skall emellertid inte inkräkta på rullstolsutrymmet när de är uppfällda och oanvända. |
| --- | --- |

3.7.1

Uppfällbara sittplatser får monteras i ett rullstolsutrymme. Sådana sittplatser skall emellertid inte inkräkta på rullstolsutrymmet när de är uppfällda och oanvända.

| 3.7.2 | Ett fordon får vara utrustat med demonterbara sittplatser monterade i rullstolsutrymmet, förutsatt att sådana sittplatser lätt kan avlägsnas av föraren eller en besättningsmedlem. |
| --- | --- |

3.7.2

Ett fordon får vara utrustat med demonterbara sittplatser monterade i rullstolsutrymmet, förutsatt att sådana sittplatser lätt kan avlägsnas av föraren eller en besättningsmedlem.

| 3.7.3 | Om fotutrymmet vid någon sittplats eller en del av en uppfällbar sittplats när den används inkräktar på ett rullstolsutrymme, skall dessa sittplatser ha en skylt på sig eller i närheten med följande text:
  ”Var vänlig lämna detta utrymme till en rullstolsburen” |
| --- | --- |

3.7.3

Om fotutrymmet vid någon sittplats eller en del av en uppfällbar sittplats när den används inkräktar på ett rullstolsutrymme, skall dessa sittplatser ha en skylt på sig eller i närheten med följande text:

”Var vänlig lämna detta utrymme till en rullstolsburen”

3.8   Rullstolars stabilitet

| 3.8.1 | Fasthållningssystem för rullstol. Som ett alternativ till kraven i punkterna 3.8.1.1–3.8.1.2.3 kan fasthållningssystem uppfylla kraven i punkterna 3.8.2–3.8.2.11. |
| --- | --- |

3.8.1

Fasthållningssystem för rullstol. Som ett alternativ till kraven i punkterna 3.8.1.1–3.8.1.2.3 kan fasthållningssystem uppfylla kraven i punkterna 3.8.2–3.8.2.11.

| 3.8.1.1 | I ett fordon utan krav på att passagerarsittplatserna skall vara utrustade med något slags fasthållningssystem för personer, skall rullstolsutrymmet vara utrustat med ett fasthållningssystem för att säkerställa rullstolens stabilitet;
  En statisk provning skall utföras i enlighet med följande krav:






  a) | En kraft av 250 daN ± 20 daN per rullstol skall tillföras själva fasthållningssystemet. |
| --- | --- | --- |

3.8.1.1

I ett fordon utan krav på att passagerarsittplatserna skall vara utrustade med något slags fasthållningssystem för personer, skall rullstolsutrymmet vara utrustat med ett fasthållningssystem för att säkerställa rullstolens stabilitet;

En statisk provning skall utföras i enlighet med följande krav:

a)

En kraft av 250 daN ± 20 daN per rullstol skall tillföras själva fasthållningssystemet.

| b) | Kraften skall tillföras i fordonets horisontalplan och i riktning mot fordonets front om fasthållningssystemet inte är fastgjort i fordonets golv. Om fasthållningssystemet är fastgjort i golvet, skall kraften tillföras med en vinkel av 45o ± 10o mot horisontalplanet och i riktning mot fordonets front. |
| --- | --- |

b)

Kraften skall tillföras i fordonets horisontalplan och i riktning mot fordonets front om fasthållningssystemet inte är fastgjort i fordonets golv. Om fasthållningssystemet är fastgjort i golvet, skall kraften tillföras med en vinkel av 45o ± 10o mot horisontalplanet och i riktning mot fordonets front.

| c) | Kraften skall tillföras under minst 1,5 sekunder. |
| --- | --- |

c)

Kraften skall tillföras under minst 1,5 sekunder.

| d) | Fasthållningssystemet skall kunna tåla provningen. Permanent deformation, inkl. partiella bristningar eller brott i fasthållningssystemet, skall inte anses som ett misslyckande om den erfordrade kraften tillförs under angiven tid. Om så är tillämpligt skall den låsanordning som gör det möjligt för rullstolen att lämna fordonet kunna skötas för hand efter det att dragkraften urkopplats. |
| --- | --- |

d)

Fasthållningssystemet skall kunna tåla provningen. Permanent deformation, inkl. partiella bristningar eller brott i fasthållningssystemet, skall inte anses som ett misslyckande om den erfordrade kraften tillförs under angiven tid. Om så är tillämpligt skall den låsanordning som gör det möjligt för rullstolen att lämna fordonet kunna skötas för hand efter det att dragkraften urkopplats.

| 3.8.1.2 | När det krävs att passagerarsittplatser skall vara utrustade med fasthållningssystem för personer skall varje rullstolsutrymme vara utrustat med ett fasthållningssystem som förmår hålla rullstolen och den rullstolsburne.
  Detta fasthållningssystem och dess förankringar skall utformas för att motstå krafter som motsvarar dem som krävs för passagerarsittplatser och fasthållningssystem för personer.
  En statisk provning skall utföras i enlighet med följande krav:






  a) | De åsyftade krafterna skall tillföras framåt- och bakåtriktade, separat och på själva fasthållningssystemet. |
| --- | --- | --- |

3.8.1.2

När det krävs att passagerarsittplatser skall vara utrustade med fasthållningssystem för personer skall varje rullstolsutrymme vara utrustat med ett fasthållningssystem som förmår hålla rullstolen och den rullstolsburne.

Detta fasthållningssystem och dess förankringar skall utformas för att motstå krafter som motsvarar dem som krävs för passagerarsittplatser och fasthållningssystem för personer.

En statisk provning skall utföras i enlighet med följande krav:

a)

De åsyftade krafterna skall tillföras framåt- och bakåtriktade, separat och på själva fasthållningssystemet.

| b) | Kraften skall tillföras under minst 0,2 sekunder. |
| --- | --- |

b)

Kraften skall tillföras under minst 0,2 sekunder.

| c) | Fasthållningssystemet skall kunna tåla provningen. Permanent deformation, inkl. partiella bristningar eller brott i fasthållningssystemet, skall inte anses som ett misslyckande om den erfordrade kraften tillförs under angiven tid. Om så är tillämpligt skall den låsanordning som möjliggör för rullstolen att lämna fordonet kunna skötas för hand efter det att dragkraften urkopplats. |
| --- | --- |

c)

Fasthållningssystemet skall kunna tåla provningen. Permanent deformation, inkl. partiella bristningar eller brott i fasthållningssystemet, skall inte anses som ett misslyckande om den erfordrade kraften tillförs under angiven tid. Om så är tillämpligt skall den låsanordning som möjliggör för rullstolen att lämna fordonet kunna skötas för hand efter det att dragkraften urkopplats.

| 3.8.1.2.1 | Framåtriktat när det gäller separata fasthållningssystem för rullstol och rullstolsburen |
| --- | --- |

3.8.1.2.1

Framåtriktat när det gäller separata fasthållningssystem för rullstol och rullstolsburen

| 3.8.1.2.1.1 | För kategori M2:






  a) | 1 110 daN ± 20 daN när det gäller ett höftbälte. Kraften skall tillföras den rullstolsburnes fasthållningssystem i fordonets horisontalplan och i fordonets färdriktning om fasthållningssystemet inte är fastgjort i fordonets golv. Om fasthållningssystemet är fastgjort i golvet, skall kraften tillföras med en vinkel av 45o ± 10o mot fordonets horisontalplan och i fordonets färdriktning. |
| --- | --- | --- |

3.8.1.2.1.1

För kategori M2:

a)

1 110 daN ± 20 daN när det gäller ett höftbälte. Kraften skall tillföras den rullstolsburnes fasthållningssystem i fordonets horisontalplan och i fordonets färdriktning om fasthållningssystemet inte är fastgjort i fordonets golv. Om fasthållningssystemet är fastgjort i golvet, skall kraften tillföras med en vinkel av 45o ± 10o mot fordonets horisontalplan och i fordonets färdriktning.

| b) | 675 daN ± 20 daN på bältets höftdel i fordonets horisontalplan och i fordonets färdriktning och 675 daN ± 20 daN på bältets bröstdel i fordonets horisontalplan och i fordonets färdriktning när det gäller ett 3-punktsbälte. |
| --- | --- |

b)

675 daN ± 20 daN på bältets höftdel i fordonets horisontalplan och i fordonets färdriktning och 675 daN ± 20 daN på bältets bröstdel i fordonets horisontalplan och i fordonets färdriktning när det gäller ett 3-punktsbälte.

| c) | 1 715 daN ± 20 daN på rullstolens fasthållningssystem i en vinkel av 45o ± 10o i fordonets horisontalplan och i fordonets färdriktning. |
| --- | --- |

c)

1 715 daN ± 20 daN på rullstolens fasthållningssystem i en vinkel av 45o ± 10o i fordonets horisontalplan och i fordonets färdriktning.

| d) | Krafterna skall tillföras samtidigt. |
| --- | --- |

d)

Krafterna skall tillföras samtidigt.

| 3.8.1.2.1.2 | För kategori M3:






  a) | 740 daN ± 20 daN när det gäller ett höftbälte. Kraften skall tillföras den rullstolsburnes fasthållningssystem i fordonets horisontalplan och i fordonets färdriktning om fasthållningssystemet inte är fastgjort i fordonets golv. Om ett fasthållningssystem är fastgjort i golvet, skall kraften tillföras i en vinkel av 45o ± 10o mot fordonets horisontalplan och i fordonets färdriktning. |
| --- | --- | --- |

3.8.1.2.1.2

För kategori M3:

a)

740 daN ± 20 daN när det gäller ett höftbälte. Kraften skall tillföras den rullstolsburnes fasthållningssystem i fordonets horisontalplan och i fordonets färdriktning om fasthållningssystemet inte är fastgjort i fordonets golv. Om ett fasthållningssystem är fastgjort i golvet, skall kraften tillföras i en vinkel av 45o ± 10o mot fordonets horisontalplan och i fordonets färdriktning.

| b) | 450 daN ± 20 daN på bältets höftdel i fordonets horisontalplan och i fordonets färdriktning och 450 daN ± 20 daN på bältets bröstdel i fordonets horisontalplan och i fordonets färdriktning när det gäller ett 3-punktsbälte. |
| --- | --- |

b)

450 daN ± 20 daN på bältets höftdel i fordonets horisontalplan och i fordonets färdriktning och 450 daN ± 20 daN på bältets bröstdel i fordonets horisontalplan och i fordonets färdriktning när det gäller ett 3-punktsbälte.

| c) | 1 130 daN ± 20 daN på rullstolens fasthållningssystem i en vinkel av 45o ± 10o i fordonets horisontalplan och i fordonets färdriktning. |
| --- | --- |

c)

1 130 daN ± 20 daN på rullstolens fasthållningssystem i en vinkel av 45o ± 10o i fordonets horisontalplan och i fordonets färdriktning.

| d) | Krafterna skall tillföras samtidigt. |
| --- | --- |

d)

Krafterna skall tillföras samtidigt.

| 3.8.1.2.2 | Framåtriktat när det gäller ett kombinerat fasthållningssystem för rullstol och rullstolsburen. |
| --- | --- |

3.8.1.2.2

Framåtriktat när det gäller ett kombinerat fasthållningssystem för rullstol och rullstolsburen.

| 3.8.1.2.2.1 | För kategori M2;






  a) | 1 110 daN ± 20 daN på den rullstolsburnes fasthållningssystem i en vinkel av 45o ± 10o mot fordonets horisontalplan och i fordonets färdiriktning när det gäller ett höftbälte. |
| --- | --- | --- |

3.8.1.2.2.1

För kategori M2;

a)

1 110 daN ± 20 daN på den rullstolsburnes fasthållningssystem i en vinkel av 45o ± 10o mot fordonets horisontalplan och i fordonets färdiriktning när det gäller ett höftbälte.

| b) | 675 daN ± 20 daN på bältets höftdel i fordonets horisontalplan och i fordonets färdriktning och 675 daN ± 20 daN på bältets bröstdel i fordonets horisontalplan och i fordonets färdriktning när det gäller ett 3-punktsbälte. |
| --- | --- |

b)

675 daN ± 20 daN på bältets höftdel i fordonets horisontalplan och i fordonets färdriktning och 675 daN ± 20 daN på bältets bröstdel i fordonets horisontalplan och i fordonets färdriktning när det gäller ett 3-punktsbälte.

| c) | 1 715 daN ± 20 daN på rullstolens fasthållningssystem i en vinkel av 45o ± 10o i fordonets horisontalplan och i fordonets färdriktning. |
| --- | --- |

c)

1 715 daN ± 20 daN på rullstolens fasthållningssystem i en vinkel av 45o ± 10o i fordonets horisontalplan och i fordonets färdriktning.

| d) | Krafterna skall tillföras samtidigt. |
| --- | --- |

d)

Krafterna skall tillföras samtidigt.

| 3.8.1.2.2.2 | För kategori M3:






  a) | 740 daN ± 20 daN på den rullstolsburnes fasthållningssystem i en vinkel av 45o ± 10o mot fordonets horisontalplan och i fordonets färdriktning när det gäller ett höftbälte. |
| --- | --- | --- |

3.8.1.2.2.2

För kategori M3:

a)

740 daN ± 20 daN på den rullstolsburnes fasthållningssystem i en vinkel av 45o ± 10o mot fordonets horisontalplan och i fordonets färdriktning när det gäller ett höftbälte.

| b) | 450 daN ± 20 daN på bältets höftdel i fordonets horisontalplan och i fordonets färdriktning och 450 daN ± 20 daN på bältets bröstdel i fordonets horisontalplan och i fordonets färdriktning när det gäller ett 3-punktsbälte. |
| --- | --- |

b)

450 daN ± 20 daN på bältets höftdel i fordonets horisontalplan och i fordonets färdriktning och 450 daN ± 20 daN på bältets bröstdel i fordonets horisontalplan och i fordonets färdriktning när det gäller ett 3-punktsbälte.

| c) | 1 130 daN ± 20 daN på rullstolens fasthållningssystem i en vinkel av 45o ± 10o i fordonets horisontalplan och i fordonets färdriktning. |
| --- | --- |

c)

1 130 daN ± 20 daN på rullstolens fasthållningssystem i en vinkel av 45o ± 10o i fordonets horisontalplan och i fordonets färdriktning.

| d) | Krafterna skall tillföras samtidigt. |
| --- | --- |

d)

Krafterna skall tillföras samtidigt.

| 3.8.1.2.3 | Bakåtriktat:






  a) | 810 daN ± 20 daN på rullstolens fasthållningssystem i en vinkel av 45o ± 10o i fordonets horisontalplan och i fordonets färdriktning. |
| --- | --- | --- |

3.8.1.2.3

Bakåtriktat:

a)

810 daN ± 20 daN på rullstolens fasthållningssystem i en vinkel av 45o ± 10o i fordonets horisontalplan och i fordonets färdriktning.

| 3.8.2 | Alternativa fasthållningssystem för rullstol: |
| --- | --- |

3.8.2

Alternativa fasthållningssystem för rullstol:

| 3.8.2.1 | Ett rullstolsutrymme skall vara utrustat med ett fasthållningssystem för en rullstol som är lämpat för vanlig rullstolsanvändning och som skall medge befordran av en rullstol och en rullstolsburen i fordonets färdriktning. |
| --- | --- |

3.8.2.1

Ett rullstolsutrymme skall vara utrustat med ett fasthållningssystem för en rullstol som är lämpat för vanlig rullstolsanvändning och som skall medge befordran av en rullstol och en rullstolsburen i fordonets färdriktning.

| 3.8.2.2 | Ett rullstolsutrymme skall vara utrustat med ett fasthållningssystem för en rullstolsburen som skall ha minst två förankringspunkter och en bäckenfasthållning (höftbälte) som utformats och byggts av delar som är avsedda att fungera på samma sätt som ett säkerhetsbälte enligt föreskrifter nr 16. |
| --- | --- |

3.8.2.2

Ett rullstolsutrymme skall vara utrustat med ett fasthållningssystem för en rullstolsburen som skall ha minst två förankringspunkter och en bäckenfasthållning (höftbälte) som utformats och byggts av delar som är avsedda att fungera på samma sätt som ett säkerhetsbälte enligt föreskrifter nr 16.

| 3.8.2.3 | Varje fasthållningssystem som monterats i ett rullstolsutrymme skall utan besvär kunna frigöras i ett nödläge. |
| --- | --- |

3.8.2.3

Varje fasthållningssystem som monterats i ett rullstolsutrymme skall utan besvär kunna frigöras i ett nödläge.

| 3.8.2.4 | Varje fasthållningssystem för rullstol skall antingen |
| --- | --- |

3.8.2.4

Varje fasthållningssystem för rullstol skall antingen

| 3.8.2.4.1 | uppfylla de dynamiska provningskraven i punkt 3.8.2.8 och vara säkert fastgjort i de förankringar i fordonet som uppfyller de statiska provningskraven i punkt 3.8.2.6, eller |
| --- | --- |

3.8.2.4.1

uppfylla de dynamiska provningskraven i punkt 3.8.2.8 och vara säkert fastgjort i de förankringar i fordonet som uppfyller de statiska provningskraven i punkt 3.8.2.6, eller

| 3.8.2.4.2 | vara säkert fastgjort i förankringar i fordonet så att kombinationen av fasthållning och förankring uppfyller kraven i punkt 3.8.2.8. |
| --- | --- |

3.8.2.4.2

vara säkert fastgjort i förankringar i fordonet så att kombinationen av fasthållning och förankring uppfyller kraven i punkt 3.8.2.8.

| 3.8.2.5 | Varje fasthållningssystem för en rullstolsburen skall antingen |
| --- | --- |

3.8.2.5

Varje fasthållningssystem för en rullstolsburen skall antingen

| 3.8.2.5.1 | uppfylla kraven för dynamisk provning i punkt 3.8.2.9 och vara säkert fastgjort i de förankringar i fordonet som uppfyller kraven för statisk provning i punkt 3.8.2.6, eller |
| --- | --- |

3.8.2.5.1

uppfylla kraven för dynamisk provning i punkt 3.8.2.9 och vara säkert fastgjort i de förankringar i fordonet som uppfyller kraven för statisk provning i punkt 3.8.2.6, eller

| 3.8.2.5.2 | vara säkert fastgjort i förankringar i fordonet så att kombinationen av fasthållning och förankring uppfyller de dynamiska provningskraven i punkt 3.8.2.9 när det är fastgjort i förankringarna enligt punkt 3.8.2.6.7. |
| --- | --- |

3.8.2.5.2

vara säkert fastgjort i förankringar i fordonet så att kombinationen av fasthållning och förankring uppfyller de dynamiska provningskraven i punkt 3.8.2.9 när det är fastgjort i förankringarna enligt punkt 3.8.2.6.7.

| 3.8.2.6 | En statisk provning skall utföras på förankringspunkterna både för fasthållningssystemet för rullstolar och fasthållningssystemet för rullstolsburna i enlighet med följande krav: |
| --- | --- |

3.8.2.6

En statisk provning skall utföras på förankringspunkterna både för fasthållningssystemet för rullstolar och fasthållningssystemet för rullstolsburna i enlighet med följande krav:

| 3.8.2.6.1 | Krafterna enligt punkt 3.8.2.7 skall tillföras med hjälp av en anordning som återger rullstolsfasthållningssystemets geometri. |
| --- | --- |

3.8.2.6.1

Krafterna enligt punkt 3.8.2.7 skall tillföras med hjälp av en anordning som återger rullstolsfasthållningssystemets geometri.

| 3.8.2.6.2 | Krafterna enligt punkt 3.8.2.7.3 skall tillföras med hjälp av en anordning som återger geometrin för den rullstolsburnes fasthållningssystem och med hjälp av en draganordning enligt punkt 6.3.4 i föreskrifter nr 14. |
| --- | --- |

3.8.2.6.2

Krafterna enligt punkt 3.8.2.7.3 skall tillföras med hjälp av en anordning som återger geometrin för den rullstolsburnes fasthållningssystem och med hjälp av en draganordning enligt punkt 6.3.4 i föreskrifter nr 14.

| 3.8.2.6.3 | Krafterna enligt punkterna 3.8.2.6.1 och 3.8.2.6.2 skall tillföras samtidigt, framåtriktade och i en vinkel av 10o ± 5o över horisontalplanet. |
| --- | --- |

3.8.2.6.3

Krafterna enligt punkterna 3.8.2.6.1 och 3.8.2.6.2 skall tillföras samtidigt, framåtriktade och i en vinkel av 10o ± 5o över horisontalplanet.

| 3.8.2.6.4 | Krafterna enligt punkt 3.8.2.6.1 skall tillföras bakåtriktade och i en vinkel av 10o ± 5o över horisontalplanet. |
| --- | --- |

3.8.2.6.4

Krafterna enligt punkt 3.8.2.6.1 skall tillföras bakåtriktade och i en vinkel av 10o ± 5o över horisontalplanet.

| 3.8.2.6.5 | Krafterna skall tillföras så snabbt som möjligt genom rullstolsutrymmets vertikala mittaxel. |
| --- | --- |

3.8.2.6.5

Krafterna skall tillföras så snabbt som möjligt genom rullstolsutrymmets vertikala mittaxel.

| 3.8.2.6.6 | Kraften skall tillföras under minst 0,2 sekunder. |
| --- | --- |

3.8.2.6.6

Kraften skall tillföras under minst 0,2 sekunder.

| 3.8.2.6.7 | Provningen skall utföras på en representativ sektion av fordonsstommen tillsammans med varje anordning som monterats i fordonet och som kan tänkas bidra till stommens hållfasthet eller stabilitet. |
| --- | --- |

3.8.2.6.7

Provningen skall utföras på en representativ sektion av fordonsstommen tillsammans med varje anordning som monterats i fordonet och som kan tänkas bidra till stommens hållfasthet eller stabilitet.

| 3.8.2.7 | De krafter som avses i punkt 3.8.2.6 är |
| --- | --- |

3.8.2.7

De krafter som avses i punkt 3.8.2.6 är

| 3.8.2.7.1 | när det gäller de förankringar som monteras för ett rullstolsfasthållningssystem monterat på ett fordon i kategori M2: |
| --- | --- |

3.8.2.7.1

när det gäller de förankringar som monteras för ett rullstolsfasthållningssystem monterat på ett fordon i kategori M2:

| 3.8.2.7.1.1 | 1 110 daN tillförd i fordonets längsgående plan och i fordonets färdriktning på en höjd av minst 200 mm och högst 300 mm, uppmätt vertikalt från rullstolsutrymmets golv, och |
| --- | --- |

3.8.2.7.1.1

1 110 daN tillförd i fordonets längsgående plan och i fordonets färdriktning på en höjd av minst 200 mm och högst 300 mm, uppmätt vertikalt från rullstolsutrymmets golv, och

| 3.8.2.7.1.2 | 550 daN tillförd i fordonets längsgående plan och mot fordonets färdriktning på en höjd av minst 200 mm och högst 300 mm, uppmätt vertikalt från rullstolsutrymmets golv, |
| --- | --- |

3.8.2.7.1.2

550 daN tillförd i fordonets längsgående plan och mot fordonets färdriktning på en höjd av minst 200 mm och högst 300 mm, uppmätt vertikalt från rullstolsutrymmets golv,

| 3.8.2.7.2 | när det gäller de förankringar som monteras för ett rullstolsfasthållningssystem i kategori M3: |
| --- | --- |

3.8.2.7.2

när det gäller de förankringar som monteras för ett rullstolsfasthållningssystem i kategori M3:

| 3.8.2.7.2.1 | 740 daN tillförd i fordonets längsgående plan och i fordonets färdriktning på en höjd av minst 200 mm och högst 300 mm, uppmätt vertikalt från rullstolsutrymmets golv, och |
| --- | --- |

3.8.2.7.2.1

740 daN tillförd i fordonets längsgående plan och i fordonets färdriktning på en höjd av minst 200 mm och högst 300 mm, uppmätt vertikalt från rullstolsutrymmets golv, och

| 3.8.2.7.2.2 | 370 daN tillförd i fordonets längsgående plan och mot fordonets färdriktning på en höjd av minst 200 mm och högst 300 mm, uppmätt vertikalt från rullstolsutrymmets golv, |
| --- | --- |

3.8.2.7.2.2

370 daN tillförd i fordonets längsgående plan och mot fordonets färdriktning på en höjd av minst 200 mm och högst 300 mm, uppmätt vertikalt från rullstolsutrymmets golv,

| 3.8.2.7.3 | när det gäller de förankringar som tillhandahålls för ett rullstolsfasthållningssystem skall krafterna överensstämma med kraven i punkt 6.4 i föreskrifter nr 14. |
| --- | --- |

3.8.2.7.3

när det gäller de förankringar som tillhandahålls för ett rullstolsfasthållningssystem skall krafterna överensstämma med kraven i punkt 6.4 i föreskrifter nr 14.

| 3.8.2.8 | Ett rullstolsförankringssystem skall undergå en dynamisk provning utförd i enlighet med följande krav: |
| --- | --- |

3.8.2.8

Ett rullstolsförankringssystem skall undergå en dynamisk provning utförd i enlighet med följande krav:

| 3.8.2.8.1 | En representativ rullstolsprovvagn med vikten 85 kg skall, från en hastighet av mellan 48 km/tim och 50 km/tim till stillastående, utsättas för en retardationstidsimpuls som |
| --- | --- |

3.8.2.8.1

En representativ rullstolsprovvagn med vikten 85 kg skall, från en hastighet av mellan 48 km/tim och 50 km/tim till stillastående, utsättas för en retardationstidsimpuls som

| 3.8.2.8.1.1 | överstiger 20 g framåtriktad under en sammanlagd tid av minst 0,015 sekunder, |
| --- | --- |

3.8.2.8.1.1

överstiger 20 g framåtriktad under en sammanlagd tid av minst 0,015 sekunder,

| 3.8.2.8.1.2 | överstiger 15 g framåtriktad under en sammanlagd tid av minst 0,04 sekunder, |
| --- | --- |

3.8.2.8.1.2

överstiger 15 g framåtriktad under en sammanlagd tid av minst 0,04 sekunder,

| 3.8.2.8.1.3 | överstiger en varaktighet av 0,075 sekunder, |
| --- | --- |

3.8.2.8.1.3

överstiger en varaktighet av 0,075 sekunder,

| 3.8.2.8.1.4 | inte överstiger 28 g och inte mer än 0,08 sekunder, |
| --- | --- |

3.8.2.8.1.4

inte överstiger 28 g och inte mer än 0,08 sekunder,

| 3.8.2.8.1.5 | inte överstiger en varaktighet av mer än 0,12 sekunder, och |
| --- | --- |

3.8.2.8.1.5

inte överstiger en varaktighet av mer än 0,12 sekunder, och

| 3.8.2.8.2 | en representativ rullstolsprovvagn med vikten 85 kg skall, från en hastighet av mellan 48 km/tim och 50 km/tim till stillastående, utsättas för en retardationstidsimpuls som: |
| --- | --- |

3.8.2.8.2

en representativ rullstolsprovvagn med vikten 85 kg skall, från en hastighet av mellan 48 km/tim och 50 km/tim till stillastående, utsättas för en retardationstidsimpuls som:

| 3.8.2.8.2.1 | överstiger 5 g framåtriktad under en sammanlagd tid av minst 0,015 sekunder, |
| --- | --- |

3.8.2.8.2.1

överstiger 5 g framåtriktad under en sammanlagd tid av minst 0,015 sekunder,

| 3.8.2.8.2.2 | inte överstiger 8 g bakåtriktad och inte mer än 0,02 sekunder. |
| --- | --- |

3.8.2.8.2.2

inte överstiger 8 g bakåtriktad och inte mer än 0,02 sekunder.

| 3.8.2.8.3 | Provningen i punkt 3.8.2.8.2 skall inte tillämpas om samma fasthållningar används fram- och bakåtriktade eller om en motsvarande provning genomförts. |
| --- | --- |

3.8.2.8.3

Provningen i punkt 3.8.2.8.2 skall inte tillämpas om samma fasthållningar används fram- och bakåtriktade eller om en motsvarande provning genomförts.

| 3.8.2.8.4 | För ovanstående provning skall rullstolsfasthållningssystemet vara fastgjort antingen i |
| --- | --- |

3.8.2.8.4

För ovanstående provning skall rullstolsfasthållningssystemet vara fastgjort antingen i

| 3.8.2.8.4.1 | förankringar som är monterade vid den provningsbänk som motsvarar förankringarnas geometri i ett fordon för vilket fasthållningssystemet är avsett, eller |
| --- | --- |

3.8.2.8.4.1

förankringar som är monterade vid den provningsbänk som motsvarar förankringarnas geometri i ett fordon för vilket fasthållningssystemet är avsett, eller

| 3.8.2.8.4.2 | förankringar som utgör en del av en representativ sektion av det fordon för vilket fasthållningssystemet i punkt 3.8.2.6.7 är avsett. |
| --- | --- |

3.8.2.8.4.2

förankringar som utgör en del av en representativ sektion av det fordon för vilket fasthållningssystemet i punkt 3.8.2.6.7 är avsett.

| 3.8.2.9 | En fasthållning för en rullstolsburen skall uppfylla provningskraven i punkt 7.7.4 i föreskrifter nr 16 eller en provning som motsvarar retardationstidsimpulsen i punkt 3.8.2.8.1. Ett säkerhetsbälte som typgodkänts enligt föreskrifter nr 16 och märkts enligt dessa skall anses uppfylla kraven. |
| --- | --- |

3.8.2.9

En fasthållning för en rullstolsburen skall uppfylla provningskraven i punkt 7.7.4 i föreskrifter nr 16 eller en provning som motsvarar retardationstidsimpulsen i punkt 3.8.2.8.1. Ett säkerhetsbälte som typgodkänts enligt föreskrifter nr 16 och märkts enligt dessa skall anses uppfylla kraven.

| 3.8.2.10 | En provning enligt punkt 3.8.2.6, 3.8.2.8 eller 3.8.2.9 skall anses ha medfört underkännande såvida följande krav inte uppfyllts: |
| --- | --- |

3.8.2.10

En provning enligt punkt 3.8.2.6, 3.8.2.8 eller 3.8.2.9 skall anses ha medfört underkännande såvida följande krav inte uppfyllts:

| 3.8.2.10.1 | Ingen del av systemet skall ha fallit igenom eller lösgjorts från sin förankring eller från fordonet under provningen. |
| --- | --- |

3.8.2.10.1

Ingen del av systemet skall ha fallit igenom eller lösgjorts från sin förankring eller från fordonet under provningen.

| 3.8.2.10.2 | Mekanismerna för att frigöra rullstolen och användaren skall kunna återställas efter provningens slutförande. |
| --- | --- |

3.8.2.10.2

Mekanismerna för att frigöra rullstolen och användaren skall kunna återställas efter provningens slutförande.

| 3.8.2.10.3 | Vid provningen enligt punkt 3.8.2.8 skall rullstolen under provningen inte röra sig mer än 200 mm i fordonets längsgående plan. |
| --- | --- |

3.8.2.10.3

Vid provningen enligt punkt 3.8.2.8 skall rullstolen under provningen inte röra sig mer än 200 mm i fordonets längsgående plan.

| 3.8.2.10.4 | Ingen del av systemet skall efter provningens slutförande ha deformerats i sådan utsträckning att delen på grund av skarpa kanter eller utsprång kan förorsaka skada. |
| --- | --- |

3.8.2.10.4

Ingen del av systemet skall efter provningens slutförande ha deformerats i sådan utsträckning att delen på grund av skarpa kanter eller utsprång kan förorsaka skada.

| 3.8.2.11 | Bruksanvisningen skall tydligt anges i närheten. |
| --- | --- |

3.8.2.11

Bruksanvisningen skall tydligt anges i närheten.

| 3.8.3 | Som alternativ till bestämmelserna i punkt 3.8.1.1 skall rullstolsutrymmet utformas så att den rullstolsburne utan att vara fastspänd kan åka med rullstolen riktad bakåt mot ett stöd eller ryggstöd i enlighet med följande bestämmelser:






  a) | En av rullstolsutrymmets längsgående sidor skall vila mot en sida eller vägg på fordonet. |
| --- | --- | --- |

3.8.3

Som alternativ till bestämmelserna i punkt 3.8.1.1 skall rullstolsutrymmet utformas så att den rullstolsburne utan att vara fastspänd kan åka med rullstolen riktad bakåt mot ett stöd eller ryggstöd i enlighet med följande bestämmelser:

a)

En av rullstolsutrymmets längsgående sidor skall vila mot en sida eller vägg på fordonet.

| b) | Ett stöd eller ett ryggstöd som är vinkelrät mot fordonets längsgående axel skall monteras i rullstolsutrymmets främre del. |
| --- | --- |

b)

Ett stöd eller ett ryggstöd som är vinkelrät mot fordonets längsgående axel skall monteras i rullstolsutrymmets främre del.

| c) | Stödet eller ryggstödet skall vara så utformat att rullstolens hjul eller baksida kan vila mot stödet eller ryggstödet för att undvika att rullstolen välter. |
| --- | --- |

c)

Stödet eller ryggstödet skall vara så utformat att rullstolens hjul eller baksida kan vila mot stödet eller ryggstödet för att undvika att rullstolen välter.

| d) | Stödet eller ryggstöden på framförvarande sittplatsrad skall kunna motstå en kraft av 250 daN ± 20 daN per rullstol. Kraften skall tillföras i fordonets horisontalplan och i fordonets färdriktning i mitten av stödet eller ryggstödet. Kraften skall tillföras under minst 1,5 sekunder. |
| --- | --- |

d)

Stödet eller ryggstöden på framförvarande sittplatsrad skall kunna motstå en kraft av 250 daN ± 20 daN per rullstol. Kraften skall tillföras i fordonets horisontalplan och i fordonets färdriktning i mitten av stödet eller ryggstödet. Kraften skall tillföras under minst 1,5 sekunder.

| e) | En ledstång eller ett handtag skall monteras på fordonets sida eller vägg på så sätt att den rullstolsburne lätt kan få grepp om den eller det. |
| --- | --- |

e)

En ledstång eller ett handtag skall monteras på fordonets sida eller vägg på så sätt att den rullstolsburne lätt kan få grepp om den eller det.

| f) | En indragbar ledstång eller någon motsvarande anordning skall monteras på rullstolsutrymmets motstående sida för att hindra att rullstolen rör sig i sidled och för att göra det möjligt för den rullstolsburne att lätt få grepp om den. |
| --- | --- |

f)

En indragbar ledstång eller någon motsvarande anordning skall monteras på rullstolsutrymmets motstående sida för att hindra att rullstolen rör sig i sidled och för att göra det möjligt för den rullstolsburne att lätt få grepp om den.

| g) | Det särskilda områdets golvyta skall vara halkfritt. |
| --- | --- |

g)

Det särskilda områdets golvyta skall vara halkfritt.

| h) | En skylt skall uppsättas nära rullstolsutrymmet med följande text:
  ”Detta utrymme är reserverat för en rullstol. Rullstolen skall placeras bakåtriktad och vila mot stödet eller ryggstödet med åtdragna bromsar.”. |
| --- | --- |

h)

En skylt skall uppsättas nära rullstolsutrymmet med följande text:

”Detta utrymme är reserverat för en rullstol. Rullstolen skall placeras bakåtriktad och vila mot stödet eller ryggstödet med åtdragna bromsar.”.

3.9   Manöverorgan för dörrar

| 3.9.1 | Varje manöverorgan för öppning bredvid en dörr enligt punkt 3.6 skall, oavsett om den sitter på fordonets ut- eller insida, placeras högst 1 300 mm från marken eller golvet. |
| --- | --- |

3.9.1

Varje manöverorgan för öppning bredvid en dörr enligt punkt 3.6 skall, oavsett om den sitter på fordonets ut- eller insida, placeras högst 1 300 mm från marken eller golvet.

3.10   Belysning

| 3.10.1 | Tillräcklig belysning skall finnas för att belysa området inne i och omedelbart utanför fordonet för att göra det möjligt för personer med nedsatt rörlighet att gå ombord och ta plats i säkerhet. All belysning som kan störa förarens syn skall endast vara tänd när fordonet står stilla. |
| --- | --- |

3.10.1

Tillräcklig belysning skall finnas för att belysa området inne i och omedelbart utanför fordonet för att göra det möjligt för personer med nedsatt rörlighet att gå ombord och ta plats i säkerhet. All belysning som kan störa förarens syn skall endast vara tänd när fordonet står stilla.

3.11   Bestämmelser om hjälpmedel för ombordstigning

3.11.1   Allmänna krav:

| 3.11.1.1 | De manöverorgan som aktiverar hjälpmedlen för ombordstigning skall vara tydligt märkta som sådana. Om hjälpmedlet för ombordstigning ligger ner eller är nedsänkt skall detta framgå för föraren genom en varningslampa. |
| --- | --- |

3.11.1.1

De manöverorgan som aktiverar hjälpmedlen för ombordstigning skall vara tydligt märkta som sådana. Om hjälpmedlet för ombordstigning ligger ner eller är nedsänkt skall detta framgå för föraren genom en varningslampa.

| 3.11.1.2 | Om en säkerhetsanordning är ur funktion skall rullstolslyftar, ramper och nigningssystem inte kunna fungera om de inte kan manövreras säkert manuellt. Nödlägesmekanismens typ och placering skall vara tydligt markerade. Vid strömavbrott skall rullstolslyftar och ramper kunna manövreras manuellt. |
| --- | --- |

3.11.1.2

Om en säkerhetsanordning är ur funktion skall rullstolslyftar, ramper och nigningssystem inte kunna fungera om de inte kan manövreras säkert manuellt. Nödlägesmekanismens typ och placering skall vara tydligt markerade. Vid strömavbrott skall rullstolslyftar och ramper kunna manövreras manuellt.

| 3.11.1.3 | Tillträde till en av fordonets på- och avstigningsdörrar eller nödutgångsdörrar får hindras av ett hjälpmedel för ombordstigning, förutsatt att följande två villkor är uppfyllda på såväl fordonets insida som utsida. |
| --- | --- |

3.11.1.3

Tillträde till en av fordonets på- och avstigningsdörrar eller nödutgångsdörrar får hindras av ett hjälpmedel för ombordstigning, förutsatt att följande två villkor är uppfyllda på såväl fordonets insida som utsida.

| 3.11.1.3.1 | Hjälpmedlet för ombordstigning hindrar inte dörren från att öppnas med handtaget eller någon annan anordning. |
| --- | --- |

3.11.1.3.1

Hjälpmedlet för ombordstigning hindrar inte dörren från att öppnas med handtaget eller någon annan anordning.

| 3.11.1.3.2 | Ombordstigningsanordningen kan lätt flyttas för att lämna dörröppningen tillgänglig för användning i ett nödläge. |
| --- | --- |

3.11.1.3.2

Ombordstigningsanordningen kan lätt flyttas för att lämna dörröppningen tillgänglig för användning i ett nödläge.

3.11.2   Nigningssystem

| 3.11.2.1 | En strömbrytare skall krävas för att möjliggöra nigningssystemets funktion. |
| --- | --- |

3.11.2.1

En strömbrytare skall krävas för att möjliggöra nigningssystemets funktion.

| 3.11.2.2 | Varje manöverorgan som styr sänkning eller höjning av någon del av eller hela karosseriet i förhållande till vägytan skall vara klart identifierad och stå under förarens direkta kontroll. |
| --- | --- |

3.11.2.2

Varje manöverorgan som styr sänkning eller höjning av någon del av eller hela karosseriet i förhållande till vägytan skall vara klart identifierad och stå under förarens direkta kontroll.

| 3.11.2.3 | Sänknings- eller höjningsförfarandet skall kunna stoppas och genast återtas med ett manöverorgan som är beläget inom räckhåll för föraren i förarhytten och nära alla övriga styrmedel som finns för att nigningssystemet skall fungera. |
| --- | --- |

3.11.2.3

Sänknings- eller höjningsförfarandet skall kunna stoppas och genast återtas med ett manöverorgan som är beläget inom räckhåll för föraren i förarhytten och nära alla övriga styrmedel som finns för att nigningssystemet skall fungera.

| 3.11.2.4 | Inget nigningssystem med vilket ett fordon är utrustat skall
  låta fordonet köras med en hastighet som överstiger 5 km/tim när fordonet är lägre än den normala färdhöjden, eller
  låta fordonet höjas eller sänkas när på- och avstigningsdörrens funktion av någon anledning hindras. |
| --- | --- |

3.11.2.4

Inget nigningssystem med vilket ett fordon är utrustat skall

låta fordonet köras med en hastighet som överstiger 5 km/tim när fordonet är lägre än den normala färdhöjden, eller

låta fordonet höjas eller sänkas när på- och avstigningsdörrens funktion av någon anledning hindras.

3.11.3   Rullstolslyft

3.11.3.1   Allmänna bestämmelser

| 3.11.3.1.1 | Rullstolslyftar skall endast kunna användas när fordonet står stilla. När plattformen lyfts och innan sänkningen inleds skall en anordning som hindrar rullstolen från att rulla av automatiskt träda i funktion. |
| --- | --- |

3.11.3.1.1

Rullstolslyftar skall endast kunna användas när fordonet står stilla. När plattformen lyfts och innan sänkningen inleds skall en anordning som hindrar rullstolen från att rulla av automatiskt träda i funktion.

| 3.11.3.1.2 | Lyftplattformen skall vara minst 800 mm bred och minst 1 200 mm lång och skall kunna bära en vikt av minst 300 kg. |
| --- | --- |

3.11.3.1.2

Lyftplattformen skall vara minst 800 mm bred och minst 1 200 mm lång och skall kunna bära en vikt av minst 300 kg.

3.11.3.2   Ytterligare tekniska krav för fjärrstyrda rullstolslyftar

| 3.11.3.2.1 | Manöverorganet skall vara så utformat att om det släpps återgår det automatiskt till avstängt läge. När detta inträffar skall lyftplattformens rörelse genast stoppas och det skall bli möjligt att inleda en rörelse i endera riktningen. |
| --- | --- |

3.11.3.2.1

Manöverorganet skall vara så utformat att om det släpps återgår det automatiskt till avstängt läge. När detta inträffar skall lyftplattformens rörelse genast stoppas och det skall bli möjligt att inleda en rörelse i endera riktningen.

| 3.11.3.2.2 | En säkerhetsanordning (t.ex. en omkastarmekanism) skall skydda de områden som inte är synliga för operatören och där rullstolslyftens rörelse skulle kunna instänga eller krossa föremål. |
| --- | --- |

3.11.3.2.2

En säkerhetsanordning (t.ex. en omkastarmekanism) skall skydda de områden som inte är synliga för operatören och där rullstolslyftens rörelse skulle kunna instänga eller krossa föremål.

| 3.11.3.2.3 | Om en av dessa säkerhetsanordningar utlöses skall rullstolslyftens rörelse genast stoppas och en rörelse i motsatt riktning inledas. |
| --- | --- |

3.11.3.2.3

Om en av dessa säkerhetsanordningar utlöses skall rullstolslyftens rörelse genast stoppas och en rörelse i motsatt riktning inledas.

3.11.3.3   Manövrering av fjärrstyrda rullstolslyftar

| 3.11.3.3.1 | Om rullstolslyften finns vid en på- och avstigningsdörr som ligger inom fordonsförarens direkta synfält får rullstolslyften manövreras av föraren från förarplatsen. |
| --- | --- |

3.11.3.3.1

Om rullstolslyften finns vid en på- och avstigningsdörr som ligger inom fordonsförarens direkta synfält får rullstolslyften manövreras av föraren från förarplatsen.

| 3.11.3.3.2 | I alla övriga fall skall manöverorganen vara nära rullstolslyften. De skall endast kunna aktiveras och avaktiveras av föraren från förarplatsen. |
| --- | --- |

3.11.3.3.2

I alla övriga fall skall manöverorganen vara nära rullstolslyften. De skall endast kunna aktiveras och avaktiveras av föraren från förarplatsen.

3.11.3.4   Manuellt manövrerad rullstolslyft

| 3.11.3.4.1 | Rullstolslyften skall utformas för manövrering med manöverorgan nära rullstolslyften. |
| --- | --- |

3.11.3.4.1

Rullstolslyften skall utformas för manövrering med manöverorgan nära rullstolslyften.

| 3.11.3.4.2 | Rullstolslyften skall vara så utformad att inga orimliga krafter krävs för dess manövrering. |
| --- | --- |

3.11.3.4.2

Rullstolslyften skall vara så utformad att inga orimliga krafter krävs för dess manövrering.

3.11.4   Ramp

3.11.4.1   Allmänna bestämmelser

| 3.11.4.1.1 | Rampen skall endast kunna användas när fordonet är stillastående. |
| --- | --- |

3.11.4.1.1

Rampen skall endast kunna användas när fordonet är stillastående.

| 3.11.4.1.2 | Utsidans kanter skall avrundas till en radie av minst 2,5 mm. Utsidans hörn skall avrundas till en radie av minst 5 mm. |
| --- | --- |

3.11.4.1.2

Utsidans kanter skall avrundas till en radie av minst 2,5 mm. Utsidans hörn skall avrundas till en radie av minst 5 mm.

| 3.11.4.1.3 | Rampen skall vara minst 800 mm bred. Rampens lutning skall, när den dras ut eller vecklas ut på en trottoarkant med en höjd av 150 mm, inte överstiga 12 %. Ett nigningssystem kan användas för att utföra denna provning. |
| --- | --- |

3.11.4.1.3

Rampen skall vara minst 800 mm bred. Rampens lutning skall, när den dras ut eller vecklas ut på en trottoarkant med en höjd av 150 mm, inte överstiga 12 %. Ett nigningssystem kan användas för att utföra denna provning.

| 3.11.4.1.4 | Varje ramp, som när den är redo för användning överstiger 1 200 mm i längd, skall utrustas med en anordning som hindrar rullstolen från att rulla av sidorna. |
| --- | --- |

3.11.4.1.4

Varje ramp, som när den är redo för användning överstiger 1 200 mm i längd, skall utrustas med en anordning som hindrar rullstolen från att rulla av sidorna.

| 3.11.4.1.5 | Varje ramp skall kunna fungera säkert med en last av 300 kg. |
| --- | --- |

3.11.4.1.5

Varje ramp skall kunna fungera säkert med en last av 300 kg.

3.11.4.2   Användningssätt

| 3.11.4.2.1 | Ut- och indragning av rampen kan utföras antingen manuellt eller fjärrstyrt. |
| --- | --- |

3.11.4.2.1

Ut- och indragning av rampen kan utföras antingen manuellt eller fjärrstyrt.

3.11.4.3   Ytterligare tekniska krav för fjärrstyrda ramper

| 3.11.4.3.1 | Rampens ut- och indragning skall anges med blinkande gula ljussignaler och en ljudsignal; ramperna skall vara identifierbara genom klart synliga röda och vita återreflekterande varningsmärken på ytterkanterna. |
| --- | --- |

3.11.4.3.1

Rampens ut- och indragning skall anges med blinkande gula ljussignaler och en ljudsignal; ramperna skall vara identifierbara genom klart synliga röda och vita återreflekterande varningsmärken på ytterkanterna.

| 3.11.4.3.2 | Horisontell utdragning av rampen skall skyddas av en säkerhetsanordning. |
| --- | --- |

3.11.4.3.2

Horisontell utdragning av rampen skall skyddas av en säkerhetsanordning.

| 3.11.4.3.3 | Om en av dessa säkerhetsanordningar träder i funktion skall rampens rörelse genast stoppas. |
| --- | --- |

3.11.4.3.3

Om en av dessa säkerhetsanordningar träder i funktion skall rampens rörelse genast stoppas.

| 3.11.4.3.4 | Rampens horisontella rörelse skall avbrytas när den belastas med en vikt av 15 kg. |
| --- | --- |

3.11.4.3.4

Rampens horisontella rörelse skall avbrytas när den belastas med en vikt av 15 kg.

3.11.4.4   Manövrering av fjärrstyrda ramper

| 3.11.4.4.1 | Om rampen finns vid en på- och avstigningsdörr som ligger inom fordonsförarens direkta synfält får rampen manövreras av föraren från förarplatsen. |
| --- | --- |

3.11.4.4.1

Om rampen finns vid en på- och avstigningsdörr som ligger inom fordonsförarens direkta synfält får rampen manövreras av föraren från förarplatsen.

| 3.11.4.4.2 | I alla övriga fall skall manöverorganen vara nära rampen. De skall endast kunna aktiveras och avaktiveras av föraren från förarplatsen. |
| --- | --- |

3.11.4.4.2

I alla övriga fall skall manöverorganen vara nära rampen. De skall endast kunna aktiveras och avaktiveras av föraren från förarplatsen.

3.11.4.5   Manövrering av manuellt manövrerad ramp

| 3.11.4.5.1 | Rampen skall vara så utformad att inga orimliga krafter krävs för att manövrera rampen. |
| --- | --- |

3.11.4.5.1

Rampen skall vara så utformad att inga orimliga krafter krävs för att manövrera rampen.

BILAGA 9

SÄRSKILDA KRAV FÖR DUBBELDÄCKADE FORDON

Denna bilaga innehåller krav för dubbeldäckade fordon när dessa skiljer sig från de grundläggande kraven i bilaga 3. Punkterna eller styckena nedan skall ersätta dessa punkter eller stycken med motsvarande nummer i bilaga 3. Om inte annat anges nedan skall alla övriga krav i bilaga 3 tillämpas på dubbeldäckade fordon. Numreringen av punkterna nedan följer numreringen i bilaga 3.

| 7.4.2.1 | Laster motsvarande Q (enligt definition i punkt 7.4.3.3.1 i bilaga 11) skall placeras på varje passagerarsittplats på övre däck. Om fordonet är avsett att användas med en besättningsmedlem utan sittplats skall tyngdpunkten hos den vikt på 75 kg som representerar besättningsmedlemmen placeras i mittgången på övre däck på en höjd av 875 mm. Bagageutrymmena skall inte innehålla något bagage. |
| --- | --- |

7.4.2.1

Laster motsvarande Q (enligt definition i punkt 7.4.3.3.1 i bilaga 11) skall placeras på varje passagerarsittplats på övre däck. Om fordonet är avsett att användas med en besättningsmedlem utan sittplats skall tyngdpunkten hos den vikt på 75 kg som representerar besättningsmedlemmen placeras i mittgången på övre däck på en höjd av 875 mm. Bagageutrymmena skall inte innehålla något bagage.

7.5.4   Brandsläckare och första förbandsutrustning

| 7.5.4.1 | Utrymme skall beredas för montering av två brandsläckare, en nära förarplatsen och en på övre däck. Utrymmet skall vara minst 15 dm3. |
| --- | --- |

7.5.4.1

Utrymme skall beredas för montering av två brandsläckare, en nära förarplatsen och en på övre däck. Utrymmet skall vara minst 15 dm3.

7.6   Utgångar

7.6.1   Antal utgångar

| 7.6.1.1 | Varje dubbeldäckat fordon skall ha två dörrar på nedre däck (se också punkt 7.6.2.2). Det lägsta antal på- och avstigningsdörrar som krävs framgår av följande:








  Antal passagerare | Antal på- och avstigningsdörrar på ett dubbeldäckat fordon |
| --- | --- | --- |
| | Klasserna I och A | Klass II | Klasserna III och B |
| 9–45 | 1 | 1 | 1 |
| 46–70 | 2 | 1 | 1 |
| 71–100 | 2 | 2 | 1 |
| > 100 | 4 | 3 | 1 |

7.6.1.1

Varje dubbeldäckat fordon skall ha två dörrar på nedre däck (se också punkt 7.6.2.2). Det lägsta antal på- och avstigningsdörrar som krävs framgår av följande:

Antal passagerare

Antal på- och avstigningsdörrar på ett dubbeldäckat fordon

Klasserna I och A

Klass II

Klasserna III och B

9–45

1

1

1

46–70

2

1

1

71–100

2

2

1

> 100

4

3

1

| 7.6.1.4 | Minsta antal nödutgångar skall vara sådant att det totala antalet utgångar blir som följer, varvid antalet utgångar för varje separat däck och varje separat utrymme fastställs för sig. Toalettutrymmen eller kabysser räknas inte som separata utrymmen när det gäller att fastställa antalet nödutgångar. Utrymningsluckor får endast räknas som en av ovannämnda antal nödutgångar:






  Antal passagerare och besättningsmedlemmar per utrymme som skall placeras i varje utrymme eller på varje däck | Minsta totala antal nödutgångar |
| --- | --- | --- |
| 1–8 | 2 |
| 9–16 | 3 |
| 17–30 | 4 |
| 31–45 | 5 |
| 46–60 | 6 |
| 61–75 | 7 |
| 76–90 | 8 |
| 91–110 | 9 |
| 111–130 | 10 |
| > 130 | 11 |

7.6.1.4

Minsta antal nödutgångar skall vara sådant att det totala antalet utgångar blir som följer, varvid antalet utgångar för varje separat däck och varje separat utrymme fastställs för sig. Toalettutrymmen eller kabysser räknas inte som separata utrymmen när det gäller att fastställa antalet nödutgångar. Utrymningsluckor får endast räknas som en av ovannämnda antal nödutgångar:

Antal passagerare och besättningsmedlemmar per utrymme som skall placeras i varje utrymme eller på varje däck

Minsta totala antal nödutgångar

1–8

2

9–16

3

17–30

4

31–45

5

46–60

6

61–75

7

76–90

8

91–110

9

111–130

10

> 130

11

| 7.6.1.11 | Utrymningsluckor utöver nödutgångsdörrarna och nödutgångsfönstren skall monteras på det övre däckets tak i fordon i klass II och III. De kan också anbringas när det gäller fordon i klass I. I detta fall skall minsta antalet luckor vara:






  Totalt antal passagerare på övre däck (Aa) | Antal luckor |
| --- | --- | --- |
| ej över 50 | l |
| över 50 | 2 |

7.6.1.11

Utrymningsluckor utöver nödutgångsdörrarna och nödutgångsfönstren skall monteras på det övre däckets tak i fordon i klass II och III. De kan också anbringas när det gäller fordon i klass I. I detta fall skall minsta antalet luckor vara:

Totalt antal passagerare på övre däck (Aa)

Antal luckor

ej över 50

l

över 50

2

| 7.6.1.12 | Varje inre trappa skall anses utgöra en utgång från övre däck. |
| --- | --- |

7.6.1.12

Varje inre trappa skall anses utgöra en utgång från övre däck.

| 7.6.1.13 | Alla personer som befinner sig på nedre däck skall i ett nödläge kunna ta sig ut ur fordonet utan att behöva gå upp till övre däck. |
| --- | --- |

7.6.1.13

Alla personer som befinner sig på nedre däck skall i ett nödläge kunna ta sig ut ur fordonet utan att behöva gå upp till övre däck.

| 7.6.1.14 | Mittgången på övre däck skall med en eller flera inre trappor vara förbunden med genomgångsutrymmet till en på- och avstigningsdörr eller inom 3 m från en på- och avstigningsdörr med mittgången på nedre däck:






  a) | Två, eller minst en och en halv trappa, skall finnas i fordon i klass I och klass II om mer än 50 passagerare befordras på övre däck, |
| --- | --- | --- |

7.6.1.14

Mittgången på övre däck skall med en eller flera inre trappor vara förbunden med genomgångsutrymmet till en på- och avstigningsdörr eller inom 3 m från en på- och avstigningsdörr med mittgången på nedre däck:

a)

Två, eller minst en och en halv trappa, skall finnas i fordon i klass I och klass II om mer än 50 passagerare befordras på övre däck,

| b) | Två, eller minst en och en halv trappa, skall finnas i fordon i klass III om mer än 30 passagerare befordras på övre däck. |
| --- | --- |

b)

Två, eller minst en och en halv trappa, skall finnas i fordon i klass III om mer än 30 passagerare befordras på övre däck.

7.6.2   Utgångarnas placering

| 7.6.2.2 | Två av de dörrar som avses i punkt 7.6.1.1 skall vara åtskilda så att avståndet mellan de tvärgående vertikalplanen genom deras mittpunkter antingen är minst 25 % av fordonets totala längd eller 40 % av den totala längden av passagerarutrymmet på nedre däck, varvid detta inte skall gälla om de två dörrarna finns på olika sidor av fordonet. Om en av dessa två dörrar utgör en del av en dubbeldörr skall detta avstånd mätas mellan de två dörrar som är längst från varandra. |
| --- | --- |

7.6.2.2

Två av de dörrar som avses i punkt 7.6.1.1 skall vara åtskilda så att avståndet mellan de tvärgående vertikalplanen genom deras mittpunkter antingen är minst 25 % av fordonets totala längd eller 40 % av den totala längden av passagerarutrymmet på nedre däck, varvid detta inte skall gälla om de två dörrarna finns på olika sidor av fordonet. Om en av dessa två dörrar utgör en del av en dubbeldörr skall detta avstånd mätas mellan de två dörrar som är längst från varandra.

| 7.6.2.3 | Utgångarna på varje däck skall placeras på ett sådant sätt att deras antal på var och en av fordonets båda sidor i stort sett blir samma. |
| --- | --- |

7.6.2.3

Utgångarna på varje däck skall placeras på ett sådant sätt att deras antal på var och en av fordonets båda sidor i stort sett blir samma.

| 7.6.2.4 | På varje övre däck skall minst en nödutgång placeras antingen i fordonets bakgavel eller i dess front. |
| --- | --- |

7.6.2.4

På varje övre däck skall minst en nödutgång placeras antingen i fordonets bakgavel eller i dess front.

7.6.4   Tekniska krav för alla på- och avstigningsdörrar

| 7.6.4.6 | Om den direkta sikten inte är tillräcklig, skall optiska eller andra anordningar installeras för att göra det möjligt för föraren att från sin plats upptäcka förekomsten av en passagerare omedelbart utanför varje på- och avstigningsdörr som inte är en automatiskt styrd på- och avstigningsdörr. När det gäller fordon i klass I gäller detta krav också insidan av alla på- och avstigningsdörrar och den omedelbara närheten av varje inre trappa på övre däck. |
| --- | --- |

7.6.4.6

Om den direkta sikten inte är tillräcklig, skall optiska eller andra anordningar installeras för att göra det möjligt för föraren att från sin plats upptäcka förekomsten av en passagerare omedelbart utanför varje på- och avstigningsdörr som inte är en automatiskt styrd på- och avstigningsdörr. När det gäller fordon i klass I gäller detta krav också insidan av alla på- och avstigningsdörrar och den omedelbara närheten av varje inre trappa på övre däck.

7.6.7   Tekniska krav för nödutgångsdörrar

| 7.6.7.3 | Varje manöverorgan eller anordning för att från utsidan öppna en nödutgångsdörr på nedre däck skall finnas mellan 1 000 och 1 500 mm från marken och inte mer än 500 mm från dörren. I fordon i klasserna I, II och III skall varje manöverorgan eller anordning för att från insidan öppna en nödutgångsdörr finnas mellan 1 000 och 1 500 mm från golvets ovansida eller från det fotsteg som är närmast manöverorganet och inte mer än 500 mm från dörren. Detta skall inte gälla de manöverorgan som finns inom förarutrymmet. |
| --- | --- |

7.6.7.3

Varje manöverorgan eller anordning för att från utsidan öppna en nödutgångsdörr på nedre däck skall finnas mellan 1 000 och 1 500 mm från marken och inte mer än 500 mm från dörren. I fordon i klasserna I, II och III skall varje manöverorgan eller anordning för att från insidan öppna en nödutgångsdörr finnas mellan 1 000 och 1 500 mm från golvets ovansida eller från det fotsteg som är närmast manöverorganet och inte mer än 500 mm från dörren. Detta skall inte gälla de manöverorgan som finns inom förarutrymmet.

7.7.5   Mittgångar (se figur 1)

| 7.7.5.1 | Ett fordons mittgångar skall vara så utformade och konstruerade att de medger fri passage för en mätanordning som består av två koaxiella cylindrar med en omvänd stympad kon placerad mellan dem och där mätanordningen har följande mått (mm): | Klass I (38) | Klass II (38) | Klass III (38) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Övre/nedre däck: | ÖD | ND | ÖD | ND | ÖD | ND |
| Nedre cylinderns diameter | 450 | 450 | 350 | 350 | 300 | 300 |
| Nedre cylinderns höjd | 900 | 1 020
  (900/990) | 900 | 1 020
  (900/990) | 900 | 1 020
  (900/990) |
| Övre cylinderns diameter | 550 | 550 | 550 | 550 | 450 | 450 |
| Övre cylinderns höjd | 500 | 500 | 500 | 500 | 500 | 500 |
| Total höjd | 1 680 | 1 800
  (1 680/1 770) | 1 680 | 1 800
  (1 680/1 770) | 1 680 | 1 800
  (1 680/1 770) |

7.7.5.1

Ett fordons mittgångar skall vara så utformade och konstruerade att de medger fri passage för en mätanordning som består av två koaxiella cylindrar med en omvänd stympad kon placerad mellan dem och där mätanordningen har följande mått (mm):

Klass I (38)

Klass II (38)

Klass III (38)

Övre/nedre däck:

ÖD

ND

ÖD

ND

ÖD

ND

Nedre cylinderns diameter

450

450

350

350

300

300

Nedre cylinderns höjd

900

1 020

(900/990)

900

1 020

(900/990)

900

1 020

(900/990)

Övre cylinderns diameter

550

550

550

550

450

450

Övre cylinderns höjd

500

500

500

500

500

500

Total höjd

1 680

1 800

(1 680/1 770)

1 680

1 800

(1 680/1 770)

1 680

1 800

(1 680/1 770)

Mätanordningen får vidröra stroppar, om sådana finns, för stående passagerare och flytta dem. Den övre cylinderns diameter kan minskas upptill till 300 mm när en avfasning som inte överstiger 30 grader från horisontalplanet ingår (figur 1).

| 7.7.5.4 | På ledade bussar skall mätanordningen i punkt 7.7.5.1 obehindrad kunna föras genom den ledade sektion på varje däck om de två sektionerna medger genomgång för passagerarna. Ingen del av det mjuka överdraget i denna sektion, inkl. delar av bälgen, skall inkräkta på mittgången. |
| --- | --- |

7.7.5.4

På ledade bussar skall mätanordningen i punkt 7.7.5.1 obehindrad kunna föras genom den ledade sektion på varje däck om de två sektionerna medger genomgång för passagerarna. Ingen del av det mjuka överdraget i denna sektion, inkl. delar av bälgen, skall inkräkta på mittgången.

| 7.7.5.10 | Den totala höjden på mätanordningen i punkt 7.7.5.1 får minskas






  a) | från 1 800 mm till 1 680 mm i varje del av mittgången på nedre däck bakom ett tvärgående vertikalplan beläget 1 500 mm framför bakaxelns centrum (den främsta bakaxeln när det gäller fordon med mer än en bakaxel), |
| --- | --- | --- |

7.7.5.10

Den totala höjden på mätanordningen i punkt 7.7.5.1 får minskas

a)

från 1 800 mm till 1 680 mm i varje del av mittgången på nedre däck bakom ett tvärgående vertikalplan beläget 1 500 mm framför bakaxelns centrum (den främsta bakaxeln när det gäller fordon med mer än en bakaxel),

| b) | från 1 800 mm till 1 770 mm när det gäller en på- och avstigningsdörr som är belägen framför framaxeln i varje del av mittgången belägen mellan två tvärgående vertikalplan belägna 800 mm framför och bakom framaxelns centrumlinje. |
| --- | --- |

b)

från 1 800 mm till 1 770 mm när det gäller en på- och avstigningsdörr som är belägen framför framaxeln i varje del av mittgången belägen mellan två tvärgående vertikalplan belägna 800 mm framför och bakom framaxelns centrumlinje.

7.7.7   Fotsteg

| 7.7.7.1 | Fotnot (1): högst 850 mm när det gäller en nödutgångsdörr på nedre däck och högst 1 500 mm när det gäller nödutgångsdörren på övre däck. |
| --- | --- |

7.7.7.1

Fotnot (1): högst 850 mm när det gäller en nödutgångsdörr på nedre däck och högst 1 500 mm när det gäller nödutgångsdörren på övre däck.

| 7.7.8.6 | Fri höjd ovanför sittplatserna |
| --- | --- |

7.7.8.6

Fri höjd ovanför sittplatserna

| 7.7.8.6.1 | Varje sittplats skall ha en fri höjd av minst 900 mm uppmätt från den obelastade sittplatsdynans högsta punkt. Denna fria höjd skall sträcka sig över den vertikala projektionen för hela området för sittplatsen och tillhörande fotutrymme. När det gäller övre däck får denna fria höjd minskas till 850 mm. |
| --- | --- |

7.7.8.6.1

Varje sittplats skall ha en fri höjd av minst 900 mm uppmätt från den obelastade sittplatsdynans högsta punkt. Denna fria höjd skall sträcka sig över den vertikala projektionen för hela området för sittplatsen och tillhörande fotutrymme. När det gäller övre däck får denna fria höjd minskas till 850 mm.

7.7.12   Inre trappa (se bilaga 4, figur 1)

| 7.7.12.1 | Den minsta bredden på varje inre trappa skall utformas så den medger fri passage för tillträdesschablonen för enkeldörr i figur 1 i bilaga 4. Den tvådelade sektionen skall med utgångspunkt i mittgången på nedre däck föras upp till det sista fotsteget, i den riktning som en person som använder trappan kan tänkas ta. |
| --- | --- |

7.7.12.1

Den minsta bredden på varje inre trappa skall utformas så den medger fri passage för tillträdesschablonen för enkeldörr i figur 1 i bilaga 4. Den tvådelade sektionen skall med utgångspunkt i mittgången på nedre däck föras upp till det sista fotsteget, i den riktning som en person som använder trappan kan tänkas ta.

| 7.7.12.2 | Inre trappor skall utformas så att det vid en häftig inbromsning av ett fordon som färdas framåt inte finns någon fara för att en passagerare kastas nedåt.
  Detta krav anses uppfyllt om minst ett av följande villkor uppfylls: |
| --- | --- |

7.7.12.2

Inre trappor skall utformas så att det vid en häftig inbromsning av ett fordon som färdas framåt inte finns någon fara för att en passagerare kastas nedåt.

Detta krav anses uppfyllt om minst ett av följande villkor uppfylls:

| 7.7.12.2.1 | Ingen del av trappan lutar framåt. |
| --- | --- |

7.7.12.2.1

Ingen del av trappan lutar framåt.

| 7.7.12.2.2 | Trappan är utrustad med räcken eller en liknande åtgärd. |
| --- | --- |

7.7.12.2.2

Trappan är utrustad med räcken eller en liknande åtgärd.

| 7.7.12.2.3 | Det finns en automatisk anordning i trappans övre del som förhindrar att trappan används när fordonet är i rörelse, men där denna anordning lätt kan manövreras i ett nödläge. |
| --- | --- |

7.7.12.2.3

Det finns en automatisk anordning i trappans övre del som förhindrar att trappan används när fordonet är i rörelse, men där denna anordning lätt kan manövreras i ett nödläge.

| 7.7.12.3 | Det skall kontrolleras, genom användning av cylindern i punkt 7.7.5.1, att förhållandena för tillträde från mittgångarna (övre och nedre) till trappan är tillräckliga. |
| --- | --- |

7.7.12.3

Det skall kontrolleras, genom användning av cylindern i punkt 7.7.5.1, att förhållandena för tillträde från mittgångarna (övre och nedre) till trappan är tillräckliga.

7.11   Ledstänger och handtag

7.11.5   Ledstänger och handtag för inre trappor

| 7.11.5.1 | Lämpliga ledstänger eller handtag skall finnas på varje sida av alla inre trappor. De skall placeras mellan 800 och 1 100 mm ovanför varje fotstegs trampyta. |
| --- | --- |

7.11.5.1

Lämpliga ledstänger eller handtag skall finnas på varje sida av alla inre trappor. De skall placeras mellan 800 och 1 100 mm ovanför varje fotstegs trampyta.

| 7.11.5.2 | De ledstänger och/eller handtag som skall finnas skall vara sådana att de har ett greppställe som är tillgängligt för en person som står på nedre eller övre däck bredvid den inre trappan samt vid vart och ett av de följande fotstegen. Sådana greppställen skall placeras vertikalt mellan 800 och 1 100 mm över nedre däck eller ett greppställe över varje fotstegs yta och |
| --- | --- |

7.11.5.2

De ledstänger och/eller handtag som skall finnas skall vara sådana att de har ett greppställe som är tillgängligt för en person som står på nedre eller övre däck bredvid den inre trappan samt vid vart och ett av de följande fotstegen. Sådana greppställen skall placeras vertikalt mellan 800 och 1 100 mm över nedre däck eller ett greppställe över varje fotstegs yta och

| 7.11.5.2.1 | för den placering som är lämplig för en person som står på nedre däck högst 400 mm inåt från det första fotstegets ytterkant och |
| --- | --- |

7.11.5.2.1

för den placering som är lämplig för en person som står på nedre däck högst 400 mm inåt från det första fotstegets ytterkant och

| 7.11.5.2.2 | för den placering som är lämplig för ett visst fotsteg, inte utåt från det berörda fotstegets ytterkant, och högst 600 mm inåt från samma kant. |
| --- | --- |

7.11.5.2.2

för den placering som är lämplig för ett visst fotsteg, inte utåt från det berörda fotstegets ytterkant, och högst 600 mm inåt från samma kant.

7.12   Skydd av fotstegsbrunnar och utsatta sittplatser

| 7.12.2 | På övre däck på ett dubbeldäckat fordon skall den inre trappans brunn vara skyddad av ett inbyggt räcke med en lägsta höjd av 800 mm, uppmätt från golvet. Räckets nedre kant skall inte vara mer än 100 mm från golvet. |
| --- | --- |

7.12.2

På övre däck på ett dubbeldäckat fordon skall den inre trappans brunn vara skyddad av ett inbyggt räcke med en lägsta höjd av 800 mm, uppmätt från golvet. Räckets nedre kant skall inte vara mer än 100 mm från golvet.

| 7.12.3 | Den främre vindrutan framför de passagerare som sitter på de främsta sittplatserna på övre däck skall förses med ett vadderat skydd. Detta skydds övre kant skall placeras vertikalt mellan 800 och 900 mm över det golv där passagerarna har fötterna. |
| --- | --- |

7.12.3

Den främre vindrutan framför de passagerare som sitter på de främsta sittplatserna på övre däck skall förses med ett vadderat skydd. Detta skydds övre kant skall placeras vertikalt mellan 800 och 900 mm över det golv där passagerarna har fötterna.

| 7.12.4 | Sättsteget för varje fotsteg i en trappa skall vara stängt. |
| --- | --- |

7.12.4

Sättsteget för varje fotsteg i en trappa skall vara stängt.

BILAGA 9

Tillägg

Figur 1

MITTGÅNGAR

(se punkt 7.7.5 i bilaga 9)

Image

| | B (mm) | C (mm) | D (mm) | E (mm) (39) | F (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Klass I | 550 | 450 | 500 | 1 800
  (1 680/1 770) | 1 020
  (900/990) |
| Klass II | 550 | 350 | 500 | 1 800
  (1 680/1 770) | 1 020
  (900/990) |
| Klass III | 450 | 300 (220 när det gäller i sidled flyttbara sittplatser) | 500 | 1 800
  (1 680/1 770) | 1 020
  (900/990) |

B (mm)

C (mm)

D (mm)

E (mm) (39)

F (mm)

Klass I

550

450

500

1 800

(1 680/1 770)

1 020

(900/990)

Klass II

550

350

500

1 800

(1 680/1 770)

1 020

(900/990)

Klass III

450

300 (220 när det gäller i sidled flyttbara sittplatser)

500

1 800

(1 680/1 770)

1 020

(900/990)

BILAGA 10

TYPGODKÄNNANDE FÖR EN SEPARAT TEKNISK ENHET OCH TYPGODKÄNNANDE FÖR ETT FORDON UTRUSTAT MED ETT KAROSSERI SOM REDAN TYPGODKÄNTS SOM EN SEPARAT TEKNISK ENHET

1.   TYPGODKÄNNANDE FÖR SEPARAT TEKNISK ENHET

| 1.1 | För att beviljas typgodkännande för separat teknisk enhet enligt dessa föreskrifter för ett fordonskarosseri skall tillverkaren till den typgodkännande myndighetens belåtenhet visa uppfyllandet av de villkor som angivits av tillverkaren. Återstående villkor i dessa föreskrifter skall uppfyllas och visas enligt punkt 2. |
| --- | --- |

1.1

För att beviljas typgodkännande för separat teknisk enhet enligt dessa föreskrifter för ett fordonskarosseri skall tillverkaren till den typgodkännande myndighetens belåtenhet visa uppfyllandet av de villkor som angivits av tillverkaren. Återstående villkor i dessa föreskrifter skall uppfyllas och visas enligt punkt 2.

| 1.2 | Typgodkännande kan beviljas under förutsättning att vissa villkor uppfylls av det kompletta fordonet (t.ex. egenskaper hos lämpliga chassin, begränsning vid användning eller montering), där dessa begränsningar registreras på typgodkännandeintyget. |
| --- | --- |

1.2

Typgodkännande kan beviljas under förutsättning att vissa villkor uppfylls av det kompletta fordonet (t.ex. egenskaper hos lämpliga chassin, begränsning vid användning eller montering), där dessa begränsningar registreras på typgodkännandeintyget.

| 1.3 | Alla sådana villkor skall på ett lämpligt formulär meddelas fordonskarosseriets köpare eller den som i nästa steg bygger fordonet. |
| --- | --- |

1.3

Alla sådana villkor skall på ett lämpligt formulär meddelas fordonskarosseriets köpare eller den som i nästa steg bygger fordonet.

2.   TYPGODKÄNNANDE AV ETT FORDON MED ETT KAROSSERI SOM REDAN TYPGODKÄNTS SOM EN SEPARAT TEKNISK ENHET

| 2.1 | För att beviljas typgodkännande enligt dessa föreskrifter för ett fordon med ett karosseri som redan beviljats typgodkännande som en separat teknisk enhet skall tillverkaren till den typgodkännande myndighetens belåtenhet visa att de krav i dessa föreskrifter uppfyllts som inte redan skulle ha uppfyllts och visats enligt punkt 1 med beaktande av varje föregående typgodkännande som ofullständigt fordon. |
| --- | --- |

2.1

För att beviljas typgodkännande enligt dessa föreskrifter för ett fordon med ett karosseri som redan beviljats typgodkännande som en separat teknisk enhet skall tillverkaren till den typgodkännande myndighetens belåtenhet visa att de krav i dessa föreskrifter uppfyllts som inte redan skulle ha uppfyllts och visats enligt punkt 1 med beaktande av varje föregående typgodkännande som ofullständigt fordon.

| 2.2 | Alla krav som ingår i punkt 1.2 skall uppfyllas. |
| --- | --- |

2.2

Alla krav som ingår i punkt 1.2 skall uppfyllas.

BILAGA 11

VIKTER OCH MÅTT

| 1. | Denna bilaga gäller vikter och mått för motorfordon i kategorierna M2 och M3 i den mån de behövs för typgodkännande av ett fordon när det gäller dess allmänna konstruktion. |
| --- | --- |

1.

Denna bilaga gäller vikter och mått för motorfordon i kategorierna M2 och M3 i den mån de behövs för typgodkännande av ett fordon när det gäller dess allmänna konstruktion.

2.   DEFINITIONER

I denna bilaga gäller följande definitioner:

| 2.1 | (Reserverad) |
| --- | --- |

2.1

(Reserverad)

| 2.2 | (Reserverad) |
| --- | --- |

2.2

(Reserverad)

| 2.3 | axelgrupp: axlar som utgör en del av en boggi. En grupp med två axlar kallas en tandemboggi och en grupp med tre axlar en trippelboggi. Enligt vedertaget bruk betraktas en singelaxel som en grupp med en axel. |
| --- | --- |

2.3

axelgrupp: axlar som utgör en del av en boggi. En grupp med två axlar kallas en tandemboggi och en grupp med tre axlar en trippelboggi. Enligt vedertaget bruk betraktas en singelaxel som en grupp med en axel.

| 2.4 | fordonets mått: fordonets mått grundade på dess konstruktion enligt tillverkarens uppgifter. |
| --- | --- |

2.4

fordonets mått: fordonets mått grundade på dess konstruktion enligt tillverkarens uppgifter.

| 2.4.1 | fordonets längd: ett mått uppmätt enligt ISO-standard 612-1978, term nr 6.1.
  Förutom bestämmelserna i denna standard skall vid mätning av fordonets längd ingen hänsyn tas till följande anordningar:






  — | Tork- och spolanordningar. |
| --- | --- | --- |

2.4.1

fordonets längd: ett mått uppmätt enligt ISO-standard 612-1978, term nr 6.1.

Förutom bestämmelserna i denna standard skall vid mätning av fordonets längd ingen hänsyn tas till följande anordningar:

—

Tork- och spolanordningar.

| — | Främre och bakre registreringsskyltar. |
| --- | --- |

—

Främre och bakre registreringsskyltar.

| — | Tullförseglingsanordningar med skyddsutrustning. |
| --- | --- |

—

Tullförseglingsanordningar med skyddsutrustning.

| — | Fästanordningar för presenning med skyddsutrustning. |
| --- | --- |

—

Fästanordningar för presenning med skyddsutrustning.

| — | Belysningsutrustning. |
| --- | --- |

—

Belysningsutrustning.

| — | Speglar och andra anordningar för indirekt sikt. |
| --- | --- |

—

Speglar och andra anordningar för indirekt sikt.

| — | Sikthjälpmedel. |
| --- | --- |

—

Sikthjälpmedel.

| — | Luftintag. |
| --- | --- |

—

Luftintag.

| — | Längdstopp för demonterbara delar. |
| --- | --- |

—

Längdstopp för demonterbara delar.

| — | Fotsteg och handtag. |
| --- | --- |

—

Fotsteg och handtag.

| — | Stötfångargummin och liknande utrustning. |
| --- | --- |

—

Stötfångargummin och liknande utrustning.

| — | Lyftplattformar, lastramper och liknande utrustning i körklart skick, högst 300 mm, förutsatt att fordonets lastkapacitet inte ökas. |
| --- | --- |

—

Lyftplattformar, lastramper och liknande utrustning i körklart skick, högst 300 mm, förutsatt att fordonets lastkapacitet inte ökas.

| — | Kopplingsanordningar för motorfordon. |
| --- | --- |

—

Kopplingsanordningar för motorfordon.

| — | Strömavtagare på elektriskt drivna fordon. |
| --- | --- |

—

Strömavtagare på elektriskt drivna fordon.

| — | Yttre avbländningsanordningar. |
| --- | --- |

—

Yttre avbländningsanordningar.

| 2.4.2 | fordonets bredd: ett mått uppmätt enligt ISO-standard 612-1978, term nr 6.2.
  Förutom bestämmelserna i denna standard skall vid mätning av fordonets bredd ingen hänsyn tas till följande anordningar:






  — | Tullförseglingsanordningar med skyddsutrustning. |
| --- | --- | --- |

2.4.2

fordonets bredd: ett mått uppmätt enligt ISO-standard 612-1978, term nr 6.2.

Förutom bestämmelserna i denna standard skall vid mätning av fordonets bredd ingen hänsyn tas till följande anordningar:

—

Tullförseglingsanordningar med skyddsutrustning.

| — | Fästanordningar för presenning med skyddsutrustning. |
| --- | --- |

—

Fästanordningar för presenning med skyddsutrustning.

| — | Däckfelsindikatorer. |
| --- | --- |

—

Däckfelsindikatorer.

| — | Utskjutande böjliga delar av en stänkskyddsanordning. |
| --- | --- |

—

Utskjutande böjliga delar av en stänkskyddsanordning.

| — | Belysningsutrustning. |
| --- | --- |

—

Belysningsutrustning.

| — | Lastramper i körklart skick, lyftplattformar och liknande utrustning i körklart skick, förutsatt att de inte skjuter ut mer än 10 mm från fordonets sida och att hörnen på de ramper, som är vända framåt eller bakåt, avrundas till en radie av minst 5 mm; kanterna skall avrundas till en radie av minst 2,5 mm. |
| --- | --- |

—

Lastramper i körklart skick, lyftplattformar och liknande utrustning i körklart skick, förutsatt att de inte skjuter ut mer än 10 mm från fordonets sida och att hörnen på de ramper, som är vända framåt eller bakåt, avrundas till en radie av minst 5 mm; kanterna skall avrundas till en radie av minst 2,5 mm.

| — | Speglar och andra anordningar för indirekt sikt. |
| --- | --- |

—

Speglar och andra anordningar för indirekt sikt.

| — | Däcktrycksindikatorer. |
| --- | --- |

—

Däcktrycksindikatorer.

| — | Indragbara fotsteg. |
| --- | --- |

—

Indragbara fotsteg.

| — | Den utbuktande delen av däckssidorna omedelbart ovanför den punkt där däcket vidrör marken. |
| --- | --- |

—

Den utbuktande delen av däckssidorna omedelbart ovanför den punkt där däcket vidrör marken.

| — | Sikthjälpmedel. |
| --- | --- |

—

Sikthjälpmedel.

| — | Indragbara sidostyranordningar på bussar och långfärdsbussar avsedda för körning i styrda fordonssystem, om de inte är indragna. |
| --- | --- |

—

Indragbara sidostyranordningar på bussar och långfärdsbussar avsedda för körning i styrda fordonssystem, om de inte är indragna.

| 2.4.3 | fordonets höjd: ett mått uppmätt enligt ISO standard 612-1978, term nr 6.3.
  Förutom bestämmelserna i denna standard skall vid mätning av fordonets höjd ingen hänsyn tas till följande anordningar:






  — | Antenner. |
| --- | --- | --- |

2.4.3

fordonets höjd: ett mått uppmätt enligt ISO standard 612-1978, term nr 6.3.

Förutom bestämmelserna i denna standard skall vid mätning av fordonets höjd ingen hänsyn tas till följande anordningar:

—

Antenner.

| — | Pantografer eller strömavtagare i upplyft läge. |
| --- | --- |

—

Pantografer eller strömavtagare i upplyft läge.

För fordon med en axellyftanordning skall hänsyn tas till effekten av denna anordning.

| 2.5 | (Reserverad) |
| --- | --- |

2.5

(Reserverad)

| 2.6 | (Reserverad) |
| --- | --- |

2.6

(Reserverad)

| 2.7 | största tekniskt tillåten axelvikt (m): den vikt som motsvarar högsta tillåten statisk vertikal belastning från axeln mot vägytan baserad på fordonets och axelns konstruktion enligt fordonstillverkarens uppgifter. |
| --- | --- |

2.7

största tekniskt tillåten axelvikt (m): den vikt som motsvarar högsta tillåten statisk vertikal belastning från axeln mot vägytan baserad på fordonets och axelns konstruktion enligt fordonstillverkarens uppgifter.

| 2.8 | största tekniskt tillåten vikt för en axelgrupp (μ): den vikt som motsvarar högsta tillåten statisk vertikal belastning från axelgruppen på vägytan baserad på både fordonets och axelgruppens konstruktion enligt fordonstillverkarens uppgifter. |
| --- | --- |

2.8

största tekniskt tillåten vikt för en axelgrupp (μ): den vikt som motsvarar högsta tillåten statisk vertikal belastning från axelgruppen på vägytan baserad på både fordonets och axelgruppens konstruktion enligt fordonstillverkarens uppgifter.

| 2.9 | dragen vikt: den totala belastningen från det (de) bogserade fordonets(ens) axel(ar) på vägytan. |
| --- | --- |

2.9

dragen vikt: den totala belastningen från det (de) bogserade fordonets(ens) axel(ar) på vägytan.

| 2.10 | största tekniskt tillåten dragen vikt (TM): den högsta dragna vikten enligt tillverkarens uppgifter. |
| --- | --- |

2.10

största tekniskt tillåten dragen vikt (TM): den högsta dragna vikten enligt tillverkarens uppgifter.

| 2.11 | största tekniskt tillåten vikt på ett motorfordons kopplingspunkt: den vikt som motsvarar högsta tillåten statisk vertikal belastning på kopplingspunkten baserad på motorfordonets och/eller kopplingsanordningens konstruktion enligt tillverkarens uppgifter. Definitionsmässigt innefattar denna vikt inte vikten av motorfordonets kopplingsanordning. |
| --- | --- |

2.11

största tekniskt tillåten vikt på ett motorfordons kopplingspunkt: den vikt som motsvarar högsta tillåten statisk vertikal belastning på kopplingspunkten baserad på motorfordonets och/eller kopplingsanordningens konstruktion enligt tillverkarens uppgifter. Definitionsmässigt innefattar denna vikt inte vikten av motorfordonets kopplingsanordning.

| 2.12 | (Reserverad) |
| --- | --- |

2.12

(Reserverad)

| 2.13 | största tekniskt tillåten lastvikt för fordonskombinationen (MC): den totala vikt som en kombination av ett motorfordon och en eller flera släpvagnar utgör enligt tillverkarens uppgifter. |
| --- | --- |

2.13

största tekniskt tillåten lastvikt för fordonskombinationen (MC): den totala vikt som en kombination av ett motorfordon och en eller flera släpvagnar utgör enligt tillverkarens uppgifter.

| 2.14 | axellyftanordning: en anordning som är permanent monterad på ett fordon i syfte att minska eller öka lasten på axeln(arna) beroende på fordonets lastförhållanden:






  a) | antingen genom att lyfta hjulen från marken eller sänka dem till marken, |
| --- | --- | --- |

2.14

axellyftanordning: en anordning som är permanent monterad på ett fordon i syfte att minska eller öka lasten på axeln(arna) beroende på fordonets lastförhållanden:

a)

antingen genom att lyfta hjulen från marken eller sänka dem till marken,

| b) | eller utan att lyfta hjulen från marken (t.ex. när det gäller luftfjädringssystem eller andra system), |
| --- | --- |

b)

eller utan att lyfta hjulen från marken (t.ex. när det gäller luftfjädringssystem eller andra system),

för att minska däcksslitaget när fordonet inte är fullt lastat och/eller göra det lättare för motorfordon eller fordonskombinationer att starta (komma iväg) på halt underlag genom att öka belastningen på drivaxeln.

| 3. | (Reserverad) |
| --- | --- |

3.

(Reserverad)

| 4. | (Reserverad) |
| --- | --- |

4.

(Reserverad)

| 5. | (Reserverad) |
| --- | --- |

5.

(Reserverad)

| 6. | (Reserverad) |
| --- | --- |

6.

(Reserverad)

7.   KRAV

7.1   Mätning av fordonets vikt i körklart skick och av dess fördelning på axlarna

Fordonets vikt i körklart skick och dess fördelning på axlarna mäts på det (de) fordon som inlämnats i enlighet med punkt 3.4 i dessa föreskrifter och placerats i ett stillastående läge med hjulen riktade rakt fram. Om de uppmätta vikterna inte skiljer sig med mer än 3 % från de vikter som angivits av tillverkaren för motsvarande tekniska konfigurationer inom typen, eller med mer än 5 % om fordonet ingår i kategori M2 och inte överstiger 3 500 kg, används vikterna i körklart skick och deras fördelning på axlarna enligt tillverkarens uppgifter för syftena i kraven nedan. I annat fall skall de uppmätta vikterna användas och den tekniska tjänsten kan därefter, om så krävs, utföra ytterligare mätningar på andra fordon än de som inlämnats enligt punkt 3.4 i dessa föreskrifter.

| 7.2 | (Reserverad) |
| --- | --- |

7.2

(Reserverad)

| 7.3 | (Reserverad) |
| --- | --- |

7.3

(Reserverad)

7.4   Beräkningar av viktfördelningen

7.4.1   Beräkningsförfarande

| 7.4.1.1 | För de beräkningar av viktfördelningen som fastställs nedan skall tillverkaren förse den tekniska tjänst som ansvarar för provningarna med den information (i tabellform eller annan lämplig form) som krävs för att för varje teknisk konfiguration inom fordonstypen identifiera fordonets motsvarande största tekniskt tillåtna lastade vikt, de största tekniskt tillåtna vikterna på axlarna och axelgrupperna, den största tekniskt tillåtna dragna vikten och kombinationens största tekniskt tillåtna lastade vikt. |
| --- | --- |

7.4.1.1

För de beräkningar av viktfördelningen som fastställs nedan skall tillverkaren förse den tekniska tjänst som ansvarar för provningarna med den information (i tabellform eller annan lämplig form) som krävs för att för varje teknisk konfiguration inom fordonstypen identifiera fordonets motsvarande största tekniskt tillåtna lastade vikt, de största tekniskt tillåtna vikterna på axlarna och axelgrupperna, den största tekniskt tillåtna dragna vikten och kombinationens största tekniskt tillåtna lastade vikt.

| 7.4.1.2 | Lämpliga beräkningar skall göras för att säkerställa att följande krav uppfylls för varje teknisk konfiguration inom typen. Beräkningarna får i detta syfte begränsas till de sämsta fallen. |
| --- | --- |

7.4.1.2

Lämpliga beräkningar skall göras för att säkerställa att följande krav uppfylls för varje teknisk konfiguration inom typen. Beräkningarna får i detta syfte begränsas till de sämsta fallen.

| 7.4.1.3 | I följande krav anger beteckningarna M, mi, μj, TM och MC följande parametrar för vilka kraven i 7.4 skall vara uppfyllda:






  M = | fordonets största tekniskt tillåtna lastade vikt, |
| --- | --- | --- |
| mi = | den största tekniskt tillåtna vikten på axeln ”i”, där ”i” varierar från 1 till fordonets totala antal axlar, |
| μj = | den största tekniskt tillåtna vikten på singelaxeln eller axelgruppen ”j”, där ”j” varierar från 1 till det totala antalet singelaxlar och axelgrupper, |
| TM = | den största tekniskt tillåtna dragna vikten |
| MC = | kombinationens största tekniskt tillåtna lastade vikt. |

7.4.1.3

I följande krav anger beteckningarna M, mi, μj, TM och MC följande parametrar för vilka kraven i 7.4 skall vara uppfyllda:

M =

fordonets största tekniskt tillåtna lastade vikt,

mi =

den största tekniskt tillåtna vikten på axeln ”i”, där ”i” varierar från 1 till fordonets totala antal axlar,

μj =

den största tekniskt tillåtna vikten på singelaxeln eller axelgruppen ”j”, där ”j” varierar från 1 till det totala antalet singelaxlar och axelgrupper,

TM =

den största tekniskt tillåtna dragna vikten

MC =

kombinationens största tekniskt tillåtna lastade vikt.

| 7.4.1.4 | När det gäller en singelaxel, betecknad ”i” som en axel och ”j” som en axelgrupp, är definitionsmässigt mi = μj. |
| --- | --- |

7.4.1.4

När det gäller en singelaxel, betecknad ”i” som en axel och ”j” som en axelgrupp, är definitionsmässigt mi = μj.

| 7.4.1.5 | När det gäller fordon utrustade med lastningsbara axlar skall följande beräkningar göras med axlarnas upphängning belastad i normal körklar konfiguration. När det gäller fordon utrustade med lyftbara axlar görs följande beräkningar med nedsänkta axlar. |
| --- | --- |

7.4.1.5

När det gäller fordon utrustade med lastningsbara axlar skall följande beräkningar göras med axlarnas upphängning belastad i normal körklar konfiguration. När det gäller fordon utrustade med lyftbara axlar görs följande beräkningar med nedsänkta axlar.

| 7.4.1.6 | För axelgrupper skall tillverkaren ange fördelningen mellan axlarna av den totala vikt som vilar på gruppen (t.ex. genom att ange fördelningsformler eller genom att tillhandahålla fördelningsdiagram). |
| --- | --- |

7.4.1.6

För axelgrupper skall tillverkaren ange fördelningen mellan axlarna av den totala vikt som vilar på gruppen (t.ex. genom att ange fördelningsformler eller genom att tillhandahålla fördelningsdiagram).

| 7.4.1.7 | (Reserverad) |
| --- | --- |

7.4.1.7

(Reserverad)

| 7.4.2 | (Reserverad – se 7.4.3.1 och 7.4.4 nedan) |
| --- | --- |

7.4.2

(Reserverad – se 7.4.3.1 och 7.4.4 nedan)

| 7.4.2.1 | Summan av vikterna mi skall inte vara mindre än vikten M. |
| --- | --- |

7.4.2.1

Summan av vikterna mi skall inte vara mindre än vikten M.

| 7.4.2.2 | För varje axelgrupp med beteckningen ”j” skall summan av vikterna mi på dess axlar inte vara mindre än vikten μj. Dessutom skall var och en av vikterna mi inte vara mindre än den del av μj som vilar på axeln ”i” enligt viktfördelningen för denna axelgrupp. |
| --- | --- |

7.4.2.2

För varje axelgrupp med beteckningen ”j” skall summan av vikterna mi på dess axlar inte vara mindre än vikten μj. Dessutom skall var och en av vikterna mi inte vara mindre än den del av μj som vilar på axeln ”i” enligt viktfördelningen för denna axelgrupp.

| 7.4.2.3 | Summan av vikterna μj skall inte vara mindre än vikten M. |
| --- | --- |

7.4.2.3

Summan av vikterna μj skall inte vara mindre än vikten M.

| 7.4.2.4 | Vikten i körklart skick plus den vikt som motsvarar 75 kg multiplicerad med antalet passagerare plus den största tekniskt tillåtna vikten på kopplingspunkten skall inte överstiga vikten M. |
| --- | --- |

7.4.2.4

Vikten i körklart skick plus den vikt som motsvarar 75 kg multiplicerad med antalet passagerare plus den största tekniskt tillåtna vikten på kopplingspunkten skall inte överstiga vikten M.

| 7.4.2.5 | (Reserverad) |
| --- | --- |

7.4.2.5

(Reserverad)

| 7.4.2.6 | (Reserverad) |
| --- | --- |

7.4.2.6

(Reserverad)

| 7.4.2.7 | MC skall inte överstiga M + TM. |
| --- | --- |

7.4.2.7

MC skall inte överstiga M + TM.

7.4.3   Krav för bussar och långfärdsbussar

| 7.4.3.1 | Kraven i punkterna 7.4.2.1–7.4.2.3 och 7.4.2.7 gäller. |
| --- | --- |

7.4.3.1

Kraven i punkterna 7.4.2.1–7.4.2.3 och 7.4.2.7 gäller.

| 7.4.3.2 | Fordonets vikt i körklart skick plus vikten Q multiplicerad med antalet sittande och stående passagerare plus vikterna WP, B och BX enligt punkt 7.4.3.3.1 plus den största tekniskt tillåtna vikten på kopplingspunkten, om en koppling monterats av tillverkaren, skall inte överskrida vikten M. |
| --- | --- |

7.4.3.2

Fordonets vikt i körklart skick plus vikten Q multiplicerad med antalet sittande och stående passagerare plus vikterna WP, B och BX enligt punkt 7.4.3.3.1 plus den största tekniskt tillåtna vikten på kopplingspunkten, om en koppling monterats av tillverkaren, skall inte överskrida vikten M.

| 7.4.3.3 | När fordonet i körklart skick är lastat enligt punkt 7.4.3.3.1 skall den vikt som motsvarar belastningen på varje axel inte överstiga vikten mi på varje axel och den vikt som motsvarar belastningen på varje singelaxel eller axelgrupp skall inte överstiga vikten μj på denna axelgrupp. Dessutom skall den vikt som motsvarar belastningen på drivaxeln eller den viktsumma som motsvarar belastningen på drivaxlarna vara minst 25 % av M. |
| --- | --- |

7.4.3.3

När fordonet i körklart skick är lastat enligt punkt 7.4.3.3.1 skall den vikt som motsvarar belastningen på varje axel inte överstiga vikten mi på varje axel och den vikt som motsvarar belastningen på varje singelaxel eller axelgrupp skall inte överstiga vikten μj på denna axelgrupp. Dessutom skall den vikt som motsvarar belastningen på drivaxeln eller den viktsumma som motsvarar belastningen på drivaxlarna vara minst 25 % av M.

| 7.4.3.3.1 | Fordonet i körklart skick är lastat med en vikt som motsvarar antalet P sittande passagerare med vikten Q, en vikt som motsvarar antalet SP stående passagerare med vikten Q jämnt fördelad över den yta som är avsedd för stående passagerare S1, en vikt WP jämnt fördelad över varje rullstolsutrymme i förekommande fall, en vikt lika med B (kg) jämnt fördelad i bagageutrymmena, och en vikt lika med BX (kg) jämnt fördelad över den takyta som är utrustad för att transportera bagage, där:
  P är antalet sittplatser.
  S1 är området för stående passagerare. När det gäller fordon i klasserna III eller B är S1 = 0.
  SP, som anges av tillverkaren skall inte överstiga värdet S1/SSp, där SSp är det utrymme som vanligen beräknas för en stående passagerare enligt tabellen nedan.
  WP (kg), är antalet rullstolsutrymmen multiplicerat med de 250 kg som motsvarar vikten av en rullstol med användare.
  B (kg), som anges av tillverkaren, skall ha ett numeriskt värde av minst 100 × V. Däri skall ingå de bagageutrymmen eller räcken som kan fästas på fordonets utsida.
  V är den totala volymen av bagageutrymmena i m3. Vid typgodkännande av ett fordon i klass I eller A skall det bortses från volymen av de bagageutrymmen som endast är tillgängliga från utsidan av fordonet.
  BX, som anges av tillverkaren, skall ha ett numeriskt värde av minst 75 kg/m2.
  Dubbeldäckade fordon skall inte utrustas för transport av bagage på taket, varför BX för dubbeldäckade fordon skall vara noll.
  Q och SSp har de värden som anges i följande tabell:







  Fordonsklass | Q (kg) vikten av en passagerare | SSp (m2/passagerare) utrymme som vanligen beräknas för en stående passagerare |
| --- | --- | --- | --- |
| Klass I och A | 68 | 0,125 |
| Klass II | 71 (40) | 0,15 |
| Klass III och B | 71 (40) | Inget |

7.4.3.3.1

Fordonet i körklart skick är lastat med en vikt som motsvarar antalet P sittande passagerare med vikten Q, en vikt som motsvarar antalet SP stående passagerare med vikten Q jämnt fördelad över den yta som är avsedd för stående passagerare S1, en vikt WP jämnt fördelad över varje rullstolsutrymme i förekommande fall, en vikt lika med B (kg) jämnt fördelad i bagageutrymmena, och en vikt lika med BX (kg) jämnt fördelad över den takyta som är utrustad för att transportera bagage, där:

P är antalet sittplatser.

S1 är området för stående passagerare. När det gäller fordon i klasserna III eller B är S1 = 0.

SP, som anges av tillverkaren skall inte överstiga värdet S1/SSp, där SSp är det utrymme som vanligen beräknas för en stående passagerare enligt tabellen nedan.

WP (kg), är antalet rullstolsutrymmen multiplicerat med de 250 kg som motsvarar vikten av en rullstol med användare.

B (kg), som anges av tillverkaren, skall ha ett numeriskt värde av minst 100 × V. Däri skall ingå de bagageutrymmen eller räcken som kan fästas på fordonets utsida.

V är den totala volymen av bagageutrymmena i m3. Vid typgodkännande av ett fordon i klass I eller A skall det bortses från volymen av de bagageutrymmen som endast är tillgängliga från utsidan av fordonet.

BX, som anges av tillverkaren, skall ha ett numeriskt värde av minst 75 kg/m2.

Dubbeldäckade fordon skall inte utrustas för transport av bagage på taket, varför BX för dubbeldäckade fordon skall vara noll.

Q och SSp har de värden som anges i följande tabell:

Fordonsklass

Q (kg) vikten av en passagerare

SSp (m2/passagerare) utrymme som vanligen beräknas för en stående passagerare

Klass I och A

68

0,125

Klass II

71 (40)

0,15

Klass III och B

71 (40)

Inget

| 7.4.3.3.2 | När det gäller ett fordon där antalet sittplatser kan varieras och som har ett område tillgängligt för stående passagerare (S1) och/eller är utrustat för transport av rullstolar skall kraven i avsnitten 7.4.3.2 och 7.4.3.3, om tillämpliga, bestämmas för vart och ett av följande förhållanden: |
| --- | --- |

7.4.3.3.2

När det gäller ett fordon där antalet sittplatser kan varieras och som har ett område tillgängligt för stående passagerare (S1) och/eller är utrustat för transport av rullstolar skall kraven i avsnitten 7.4.3.2 och 7.4.3.3, om tillämpliga, bestämmas för vart och ett av följande förhållanden:

| 7.4.3.3.2.1 | Alla möjliga sittplatser är upptagna och återstående område används av stående passagerare (upp till den kapacitetsgräns för stående som angivits av tillverkaren, om den uppnåtts) och, om utrymme då återstår, alla rullstolsutrymmen är upptagna. |
| --- | --- |

7.4.3.3.2.1

Alla möjliga sittplatser är upptagna och återstående område används av stående passagerare (upp till den kapacitetsgräns för stående som angivits av tillverkaren, om den uppnåtts) och, om utrymme då återstår, alla rullstolsutrymmen är upptagna.

| 7.4.3.3.2.2 | Alla möjliga ståplatsområden är upptagna (upp till den kapacitetsgräns för stående som angivits av tillverkaren) och återstående sittplatser är tillgängliga för sittande passagerare och, om utrymme då återstår, alla rullstolsutrymmen är upptagna. |
| --- | --- |

7.4.3.3.2.2

Alla möjliga ståplatsområden är upptagna (upp till den kapacitetsgräns för stående som angivits av tillverkaren) och återstående sittplatser är tillgängliga för sittande passagerare och, om utrymme då återstår, alla rullstolsutrymmen är upptagna.

| 7.4.3.3.2.3 | Alla möjliga rullstolsutrymmen är upptagna och återstående område används av stående passagerare (upp till den kapacitetsgräns för stående som angivits av tillverkaren, om den uppnåtts) och de återstående sittplatser, som är tillgängliga för användning, är upptagna. |
| --- | --- |

7.4.3.3.2.3

Alla möjliga rullstolsutrymmen är upptagna och återstående område används av stående passagerare (upp till den kapacitetsgräns för stående som angivits av tillverkaren, om den uppnåtts) och de återstående sittplatser, som är tillgängliga för användning, är upptagna.

| 7.4.3.4 | När fordonet är i körklart skick eller lastat enligt avsnitt 7.4.3.3.1 skall den vikt som motsvarar belastningen på framaxeln eller framaxelgruppen inte vara mindre än den andel i procent av fordonets vikt i körklart skick eller av den största tekniskt tillåtna lastade vikten ”M” som fastställs i följande tabell:










  Klasserna I och A | Klass II | Klasserna III och B |
| --- | --- | --- | --- |
| Stelt | Ledat | Stelt | Ledat | Stelt | Ledat |
| 20 | 20 | 25 (41) | 20 | 25 (41) | 20 |

7.4.3.4

När fordonet är i körklart skick eller lastat enligt avsnitt 7.4.3.3.1 skall den vikt som motsvarar belastningen på framaxeln eller framaxelgruppen inte vara mindre än den andel i procent av fordonets vikt i körklart skick eller av den största tekniskt tillåtna lastade vikten ”M” som fastställs i följande tabell:

Klasserna I och A

Klass II

Klasserna III och B

Stelt

Ledat

Stelt

Ledat

Stelt

Ledat

20

20

25 (41)

20

25 (41)

20

| 7.4.3.5 | När ett fordon skall typgodkännas för mer än en klass skall punkterna 7.4.3.2 och 7.4.3.3 tillämpas på varje klass. |
| --- | --- |

7.4.3.5

När ett fordon skall typgodkännas för mer än en klass skall punkterna 7.4.3.2 och 7.4.3.3 tillämpas på varje klass.

| 7.4.4 | (Reserverad) |
| --- | --- |

7.4.4

(Reserverad)

| 7.5 | (Reserverad) |
| --- | --- |

7.5

(Reserverad)

7.6   Manövreringsförmåga

| 7.6.1 | Varje motorfordon skall åt varje sida kunna beskriva en hel cirkel av 360o inom ett område som avgränsas av två koncentriska cirklar, där den yttre cirkeln har en radie av 12,50 m och den inre cirkeln en radie av 5,30 m, utan att någon av fordonets yttersta punkter (med undantag för de utskjutande delar som utesluts vid mätningen av fordonsbredden) faller utanför cirklarnas omkretsar. För motorfordon med axellyftanordningar skall detta krav också tillämpas på lyftbar(a) axel(ar) i upplyft läge eller belastningsbar(a) axel(ar) i olastat tillstånd.
  Ovannämnda krav skall kontrolleras på följande sätt: |
| --- | --- |

7.6.1

Varje motorfordon skall åt varje sida kunna beskriva en hel cirkel av 360o inom ett område som avgränsas av två koncentriska cirklar, där den yttre cirkeln har en radie av 12,50 m och den inre cirkeln en radie av 5,30 m, utan att någon av fordonets yttersta punkter (med undantag för de utskjutande delar som utesluts vid mätningen av fordonsbredden) faller utanför cirklarnas omkretsar. För motorfordon med axellyftanordningar skall detta krav också tillämpas på lyftbar(a) axel(ar) i upplyft läge eller belastningsbar(a) axel(ar) i olastat tillstånd.

Ovannämnda krav skall kontrolleras på följande sätt:

7.6.1.1   Motorfordon

Motorfordonets främsta ytterpunkt skall följa den yttre cirkelns kontur (se figur A).

| 7.6.1.2 | (Reserverad) |
| --- | --- |

7.6.1.2

(Reserverad)

| 7.6.2 | (Reserverad) |
| --- | --- |

7.6.2

(Reserverad)

7.6.3   Tilläggskrav för fordon i kategorierna M2 eller M3

Det finns två alternativa metoder för att visa att denna punkt uppfyllts – 7.6.3.1 (A) eller 7.6.3.1 (B) nedan.

Förenade kungariket och Portugal får inom sina territorier fram till den 9 mars 2005 vägra att bevilja nationellt typgodkännande av en fordonstyp eller vägra eller förbjuda försäljning, registrering, ibruktagande eller användning av ett fordon om fordonet inte uppfyller manövrerbarhetskriterierna i punkt 7.6.3.1 (B) nedan.

Med ovannämnda undantag skall de avtalsslutande parterna bevilja typgodkännanden på grundval av punkt 7.6.3.1 (A).

| 7.6.3.1(A) | När fordonet står stilla skall ett vertikalt plan som tangerar fordonets sida och är vänd ut från cirkeln bestämmas genom att en linje markeras på marken. När det gäller ett ledat fordon skall de två stela sektionerna placeras i linje med planet. När fordonet rör sig i en rät linje som övergår i det cirkulära området enligt punkt 7.6.1 skall ingen del av fordonet gå utanför detta vertikala plan med mer än 0,60 m (se figurerna B och C). |
| --- | --- |

7.6.3.1(A)

När fordonet står stilla skall ett vertikalt plan som tangerar fordonets sida och är vänd ut från cirkeln bestämmas genom att en linje markeras på marken. När det gäller ett ledat fordon skall de två stela sektionerna placeras i linje med planet. När fordonet rör sig i en rät linje som övergår i det cirkulära området enligt punkt 7.6.1 skall ingen del av fordonet gå utanför detta vertikala plan med mer än 0,60 m (se figurerna B och C).

Figur A

Image

Figur B

Image

R = 12,5 m

r = 5,3 m

U = maximalt 0,6 m

Figur C

Image

R = 12,5 m

r = 5,3 m

U = maximalt 0,6 m

| 7.6.3.1(B) | När fordonet står stilla och har sina styrhjul så riktade att om fordonet rör sig skulle dess främsta ytterpunkt beskriva en cirkel med en radie av 12,50 m, skall ett vertikalt plan som tangerar den sida på fordonet som är vänd ut från cirkeln bestämmas genom att en linje markeras på marken. När det gäller ett ledat fordon i kategori M2 eller M3 skall de två stela sektionerna placeras i linje med planet.
  När fordonet rör sig framåt och på varje sida följer cirkeln med radien 12,50 m, får ingen del av fordonet, när det gäller ett ledat fordon med en längd av upp till 12 m, gå utanför det vertikala planet med mer än 0,80 m (se figur B), eller med mer än 1,20 m (se figur C) när det gäller ett stelt fordon med en längd av över 12 m eller när det gäller ett ledat fordon i kategori M2 eller M3.
  För fordon med en axellyftanordning gäller detta krav också axeln(arna) i upplyft läge (i den mening som framgår av punkt 2.14). |
| --- | --- |

7.6.3.1(B)

När fordonet står stilla och har sina styrhjul så riktade att om fordonet rör sig skulle dess främsta ytterpunkt beskriva en cirkel med en radie av 12,50 m, skall ett vertikalt plan som tangerar den sida på fordonet som är vänd ut från cirkeln bestämmas genom att en linje markeras på marken. När det gäller ett ledat fordon i kategori M2 eller M3 skall de två stela sektionerna placeras i linje med planet.

När fordonet rör sig framåt och på varje sida följer cirkeln med radien 12,50 m, får ingen del av fordonet, när det gäller ett ledat fordon med en längd av upp till 12 m, gå utanför det vertikala planet med mer än 0,80 m (se figur B), eller med mer än 1,20 m (se figur C) när det gäller ett stelt fordon med en längd av över 12 m eller när det gäller ett ledat fordon i kategori M2 eller M3.

För fordon med en axellyftanordning gäller detta krav också axeln(arna) i upplyft läge (i den mening som framgår av punkt 2.14).

Figur A

Image

Figur B

Image

Figur C

Image

| 7.6.4 | Kraven i punkterna 7.6.1–7.6.3 kan också på tillverkarens begäran kontrolleras med en lämplig motsvarande beräkning eller geometrisk demonstration. |
| --- | --- |

7.6.4

Kraven i punkterna 7.6.1–7.6.3 kan också på tillverkarens begäran kontrolleras med en lämplig motsvarande beräkning eller geometrisk demonstration.

| 7.6.5 | När det gäller ofullständiga fordon skall tillverkaren ange de största tillåtna mått som skall kontrolleras på fordonet med avseende på kraven i 7.6.1–7.6.3. |
| --- | --- |

7.6.5

När det gäller ofullständiga fordon skall tillverkaren ange de största tillåtna mått som skall kontrolleras på fordonet med avseende på kraven i 7.6.1–7.6.3.

| 7.7 | (Reserverad) |
| --- | --- |

7.7

(Reserverad)

| 7.8 | (Reserverad) |
| --- | --- |

7.8

(Reserverad)

| 7.9 | (Reserverad) |
| --- | --- |

7.9

(Reserverad)

| 7.10 | (Reserverad) |
| --- | --- |

7.10

(Reserverad)

| 7.11 | (Reserverad) |
| --- | --- |

7.11

(Reserverad)

---

(1)  Enligt definition i bilaga 7 till den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3) (TRANS/WP.29/78/Rev.1/ändr.2).

1

(2)  1 för Tyskland, 2 för Frankrike, 3 för Italien, 4 för Nederländerna, 5 för Sverige, 6 för Belgien, 7 för Ungern, 8 för Tjeckien, 9 för Spanien, 10 för Serbien och Montenegro, 11 för Förenade kungariket, 12 för Österrike, 13 för Luxemburg, 14 för Schweiz, 15 (vakant), 16 för Norge, 17 för Finland, 18 för Danmark, 19 för Rumänien, 20 för Polen, 21 för Portugal, 22 för Ryska federationen, 23 för Grekland, 24 för Irland, 25 för Kroatien, 26 för Slovenien, 27 för Slovakien, 28 för Vitryssland, 29 för Estland, 30 (vakant), 31 för Bosnien och Hercegovina, 32 för Lettland, 33 (vakant), 34 för Bulgarien, 35 (vakant), 36 för Litauen, 37 för Turkiet, 38 (vakant), 39 för Azerbajdzjan, 40 för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, 41 (vakant), 42 för Europeiska gemenskapen (typgodkännanden beviljas av dess medlemsstater med användande av deras respektive ECE-symboler), 43 för Japan, 44 (vakant), 45 för Australien, 46 för Ukraina, 47 för Sydafrika, 48 för Nya Zeeland, 49 för Cypern och 50 för Malta. Följande nummer skall tilldelas övriga länder i den ordning de ratificerar överenskommelsen om antagandet av enhetliga tekniska föreskrifter för hjulförsedda fordon, utrustning och delar som kan monteras och/eller användas på hjulförsedda fordon samt villkoren för ömsesidigt erkännande av de typgodkännanden som beviljats på grundval av dessa föreskrifter, varefter de nummer som tilldelats på detta sätt skall meddelas de avtalsslutande parterna av Förenta nationernas generalsekreterare.

2

(3)  Om typidentifikationsmärkningen innehåller tecken som inte är relevanta för beskrivningen av det fordon, den komponent eller den separata tekniska enhet som omfattas av detta informationsdokument, skall sådana tecken i dokumentationen återges med symbolen ”?” (t.ex. ABC??123??).

3

(4)  Enligt definition i bilaga 7 till den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3) (TRANS/WP.29/78/Rev.1/ändr.2).

4

(5)  Om möjligt med Euronorm-benämning, i annat fall med följande upplysning:

5

| a) | Materialbeskrivning. |
| --- | --- |

a)

Materialbeskrivning.

| b) | Sträckgräns. |
| --- | --- |

b)

Sträckgräns.

| c) | Största dragpåkänning. |
| --- | --- |

c)

Största dragpåkänning.

| d) | Förlängning (i %). |
| --- | --- |

d)

Förlängning (i %).

| e) | Brinell-hårdhet. |
| --- | --- |

e)

Brinell-hårdhet.

(6)  ”Frambyggd” förarhytt är en utformning där mer än halva motorns längd ligger bakom nedre vindrutekantens främsta punkt och rattnavet ligger i den främre fjärdedelen av fordonets längd.

6

(7)  Stryk det inte tillämpliga (det finns fall där ingenting behöver strykas när mer än ett alternativ är tillämpligt).

7

(8)  När det finns ett utförande för normal hytt och ett annat med sovhytt skall bådas mått och vikter anges.

8

(9)  ISO-standard 612 – 1978, term nr 6.4.

9

(10)  Bilaga 11, punkt 2.4.1.

10

(11)  Bilaga 11, punkt 4.2.

11

(12)  Bilaga 11, punkt 2.4.3.

12

(13)  ISO-standard 612 – 1978, term nr 6.6.

13

(14)  ISO-standard 612 – 1978, term nr 6.7.

14

(15)  Förarens vikt och, i förekommande fall besättningsmedlemmens, fastställs till 75 kg (indelad i 68 kg förar-/passagerarvikt och 7 kg bagagevikt enligt ISO-standard 2416: 1992), bränsletanken fylld till 90 % och övriga vätskesystem (utom använt vatten) till 100 % av den kapacitet som angivits av tillverkaren.

15

(16)  För de släpvagnar eller påhängsvagnar som utövar ett avsevärt vertikalt tryck på kopplingsanordningen eller på vändskivan inräknas detta tryck, dividerat med tyngdaccelerationens standardvärde, i den högsta tekniskt tillåtna vikten.

16

(17)  Detta nummer ges endast som exempel.

17

(18)  För fordon avsedda för högst 22 passagerare kan den lägre sektionen förskjutas i förhållande till den övre förutsatt att den har samma riktning.

18

(19)  Den övre sektionens bredd kan upptill minskas till 400 mm om en avfasning som inte överskrider 30 grader från horisonten inräknas.

19

(20)  Den övre cylinderns höjd och därmed den totala höjden får minskas med 100 mm för varje del av mittgången som ligger bakom

20

| a) | ett tvärgående plan beläget 1,5 m framför bakaxelns mittlinje (den främre bakaxeln när det gäller fordon med mer än en bakaxel), och |
| --- | --- |

a)

ett tvärgående plan beläget 1,5 m framför bakaxelns mittlinje (den främre bakaxeln när det gäller fordon med mer än en bakaxel), och

| b) | ett tvärgående vertikalplan beläget vid på- och avstigningsdörrens bakre kant eller vid den bakersta på- och avstigningsdörrens bakre kant om det finns mer än en på- och avstigningsdörr. |
| --- | --- |

b)

ett tvärgående vertikalplan beläget vid på- och avstigningsdörrens bakre kant eller vid den bakersta på- och avstigningsdörrens bakre kant om det finns mer än en på- och avstigningsdörr.

Den övre cylinderns diameter får upptill minskas till 300 mm när en avfasning som inte överstiger 30 grader från horisontallinjen inbegrips.

Mätanordningen får vidröra stroppar, om sådana finns, eller andra rörliga föremål såsom delar till säkerhetsbälten och flytta undan dem.

(21)  230 mm för fordon som är avsedda för högst 22 passagerare.

21

(22)  700 mm när det gäller en nödutgångsdörr.

22

1 500 mm när det gäller en nödutgångsdörr på övre däck i ett dubbeldäckat fordon.

(23)  430 mm när det gäller ett fordon med uteslutande mekanisk fjädring.

23

(24)  För minst en på- och avstigningsdörr och 400 mm för övriga på- och avstigningsdörrar.

24

(25)  300 mm när det gäller fotsteg vid en dörr bakom den bakersta axeln.

25

(26)  250 mm i mittgångar för fordon som är avsedda för högst 22 passagerare.

26

(27)  Se respektive fotnot i bilaga 3, punkt 7.7.1.2.

27

(28)  Se respektive fotnot (”*”) i bilaga 3, punkt 7.7.5.1.

28

(29)  230 mm för fordon som är avsedda för högst 22 passagerare.

29

(30)  700 mm när det gäller en nödutgångsdörr.

30

1 500 mm när det gäller en nödutgångsdörr på övre däck i ett dubbeldäckat fordon.

(31)  430 mm när det gäller ett fordon med enbart mekanisk fjädring.

31

(32)  300 mm när det gäller fotsteg vid en dörr bakom den bakersta axeln.

32

(33)  För minst en på- och avstigningsdörr; 400 mm för övriga på- och avstigningsdörrar.

33

(34)  250 mm i mittgångar på fordon som är avsedda för högst 22 passagerare.

34

(35)  225 för klass III.

35

(36)  350 mm vid hjulhus och motorutrymme.

36

(37)  400 mm i fordon i klasserna II och III.

37

(38)  Mått inom parentes gäller den bakersta delen av nedre däck och endast nära framaxeln (se punkt 7.7.5.10).

38

(39)  Mått inom parentes gäller endast övre däck och/eller den bakersta delen av nedre däck och/eller endast nedre däck nära framaxeln (se punkt 7.7.5.10).

39

(40)  Inkl. 3 kg för handbagage.

40

(41)  Denna andel minskas till 20 % för treaxlade fordon i klasserna II och III med två styraxlar.

41

---

| 11.5.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 121/203 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 121/203

---

Rättelse till föreskrifter nr 114 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser avseende typgodkännande av

en krockkuddeenhet i ett utbytessystem för krockkuddar,

en utbytesratt utrustad med en krockkuddeenhet av godkänd typ,

ett utbytessystem för krockkuddar som inte är monterade i ratten

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 373 av den 27 december 2006
  )

Föreskrifter nr 114 skall vara som följer:

Föreskrifter nr 114 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser avseende typgodkännande av

I.   en krockkuddeenhet i ett utbytessystem för krockkuddar,

II.   en utbytesratt utrustad med en krockkuddeenhet av godkänd typ,

III.   ett utbytessystem för krockkuddar som inte är monterade i ratten

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Dessa föreskrifter gäller för följande utrustning på reservdelsmarknaden:

| 1.1 | Krockkuddeenheter i ett utbytessystem för krockkuddar avsedda för montering i motorfordon. |
| --- | --- |

1.1

Krockkuddeenheter i ett utbytessystem för krockkuddar avsedda för montering i motorfordon.

| 1.2 | Utbytesrattar för fordon i kategorierna M1 och N1, utrustade med en krockkuddeenhet av godkänd typ och avsedd för montering såsom ytterligare ett skyddssystem förutom säkerhetsbälten och andra skyddssystem i motorfordon, dvs. ett system som, i händelse av en våldsam sammanstötning, automatiskt utvecklar en flexibel konstruktion avsedd att minska risken för allvarliga skador på förare och passagerare. |
| --- | --- |

1.2

Utbytesrattar för fordon i kategorierna M1 och N1, utrustade med en krockkuddeenhet av godkänd typ och avsedd för montering såsom ytterligare ett skyddssystem förutom säkerhetsbälten och andra skyddssystem i motorfordon, dvs. ett system som, i händelse av en våldsam sammanstötning, automatiskt utvecklar en flexibel konstruktion avsedd att minska risken för allvarliga skador på förare och passagerare.

| 1.3 | Utbytessystem för krockkuddar som inte är monterade i ratten och är utrustade med krockkuddeenheter av godkänd typ såsom ytterligare ett skyddssystem förutom säkerhetsbälten och andra skyddssystem i motorfordon i kategorierna M1 och N1, dvs. ett system som, i händelse av en svår sammanstötning, automatiskt blåser upp en flexibel konstruktion avsedd att minska risken för allvarliga skador på förare och passagerare. |
| --- | --- |

1.3

Utbytessystem för krockkuddar som inte är monterade i ratten och är utrustade med krockkuddeenheter av godkänd typ såsom ytterligare ett skyddssystem förutom säkerhetsbälten och andra skyddssystem i motorfordon i kategorierna M1 och N1, dvs. ett system som, i händelse av en svår sammanstötning, automatiskt blåser upp en flexibel konstruktion avsedd att minska risken för allvarliga skador på förare och passagerare.

2.   DEFINITIONER

| 2.1 | krockkuddesystem: en grupp komponenter som bildar alla de av tillverkaren avsedda funktionerna när de monterats i fordon. Detta system omfattar åtminstone en utlösningsenhet som aktiverar en eller flera krockkuddeenheter samt det elektriska kabelnätet, om sådant finns. |
| --- | --- |

2.1

krockkuddesystem: en grupp komponenter som bildar alla de av tillverkaren avsedda funktionerna när de monterats i fordon. Detta system omfattar åtminstone en utlösningsenhet som aktiverar en eller flera krockkuddeenheter samt det elektriska kabelnätet, om sådant finns.

| 2.2 | krockkudde: ett flexibelt material som formar en sluten volym som tar emot gas från uppblåsningsanordningen och skyddar föraren eller passageraren. |
| --- | --- |

2.2

krockkudde: ett flexibelt material som formar en sluten volym som tar emot gas från uppblåsningsanordningen och skyddar föraren eller passageraren.

| 2.3 | krockkuddeenhet: en minsta underenhet som omfattar en energikälla för sin uppblåsning och den krockkudde som blåses upp. |
| --- | --- |

2.3

krockkuddeenhet: en minsta underenhet som omfattar en energikälla för sin uppblåsning och den krockkudde som blåses upp.

| 2.4 | utbytesratt: (utrustad med en krockkuddeenhet) en ratt på reservdelsmarknaden som levereras för att ändra ett motorfordon och som kan skilja sig i funktionsstorlek, form eller material från den originalratt som tillhandahålls av fordonstillverkaren. |
| --- | --- |

2.4

utbytesratt: (utrustad med en krockkuddeenhet) en ratt på reservdelsmarknaden som levereras för att ändra ett motorfordon och som kan skilja sig i funktionsstorlek, form eller material från den originalratt som tillhandahålls av fordonstillverkaren.

| 2.5 | utbytessystem för krockkuddar: ett krockkuddesystem på reservdelsmarknaden som levereras för att ändra ett motorfordon och som kan skilja sig i funktionsstorlek, form, material eller drift från det krockkuddesystem som originalmonterades av fordonstillverkaren. |
| --- | --- |

2.5

utbytessystem för krockkuddar: ett krockkuddesystem på reservdelsmarknaden som levereras för att ändra ett motorfordon och som kan skilja sig i funktionsstorlek, form, material eller drift från det krockkuddesystem som originalmonterades av fordonstillverkaren.

| 2.6 | Kategorier av krockkuddeenheter för utbytessystem för krockkuddar: |
| --- | --- |

2.6

Kategorier av krockkuddeenheter för utbytessystem för krockkuddar:

| 2.6.1 | Kategori A: Anordning avsedd att skydda fordonets förare i händelse av en frontalkrock. |
| --- | --- |

2.6.1

Kategori A: Anordning avsedd att skydda fordonets förare i händelse av en frontalkrock.

| 2.6.2 | Kategori B: Anordning avsedd att skydda passagerare i framsätet i händelse av en frontalkrock. |
| --- | --- |

2.6.2

Kategori B: Anordning avsedd att skydda passagerare i framsätet i händelse av en frontalkrock.

| 2.6.3 | Kategori C: Anordning avsedd att skydda passagerare på andra säten än framsätet i händelse av en frontalkrock. |
| --- | --- |

2.6.3

Kategori C: Anordning avsedd att skydda passagerare på andra säten än framsätet i händelse av en frontalkrock.

| 2.6.4 | Kategori D: Anordning avsedd att skydda förare och passagerare i framsätet i händelse av en sidokrock. |
| --- | --- |

2.6.4

Kategori D: Anordning avsedd att skydda förare och passagerare i framsätet i händelse av en sidokrock.

| 2.7 | utlösningsögonblick: det ögonblick, i händelse av en sammanstötning som får krockkudden att blåsas upp, då de komponenter som framtvingar denna uppblåsning oåterkalleligen aktiveras. |
| --- | --- |

2.7

utlösningsögonblick: det ögonblick, i händelse av en sammanstötning som får krockkudden att blåsas upp, då de komponenter som framtvingar denna uppblåsning oåterkalleligen aktiveras.

| 2.8 | styrenhet eller utlösningsenhet: en underenhet som omfattar alla komponenter som medger att sammanstötningen kan detekteras och framkallar utlösningen av krockkudden. |
| --- | --- |

2.8

styrenhet eller utlösningsenhet: en underenhet som omfattar alla komponenter som medger att sammanstötningen kan detekteras och framkallar utlösningen av krockkudden.

| 2.9 | kabelnät: alla de elektriska ledare och kopplingar som kopplar ihop det kompletta krockkuddesystemets olika delar med varandra och möjligen även med fordonet. |
| --- | --- |

2.9

kabelnät: alla de elektriska ledare och kopplingar som kopplar ihop det kompletta krockkuddesystemets olika delar med varandra och möjligen även med fordonet.

| 2.10 | tjänstevikt: fordonets vikt i körklart skick, utan passagerare och olastat men komplett med bränsle, kylmedel, smörjmedel, verktyg och reservhjul (om dessa tillhandahålls av fordonstillverkaren som standardutrustning). |
| --- | --- |

2.10

tjänstevikt: fordonets vikt i körklart skick, utan passagerare och olastat men komplett med bränsle, kylmedel, smörjmedel, verktyg och reservhjul (om dessa tillhandahålls av fordonstillverkaren som standardutrustning).

| 2.11 | typ av krockkuddeenhet i ett utbytessystem för krockkuddar: krockkuddeenheter som inte skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som






  a) | kategori av krockkuddeenhet, |
| --- | --- | --- |

2.11

typ av krockkuddeenhet i ett utbytessystem för krockkuddar: krockkuddeenheter som inte skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som

a)

kategori av krockkuddeenhet,

| b) | krockkuddens geometri, |
| --- | --- |

b)

krockkuddens geometri,

| c) | krockkuddens material, |
| --- | --- |

c)

krockkuddens material,

| d) | avluftningar eller liknande anordningar, |
| --- | --- |

d)

avluftningar eller liknande anordningar,

| e) | gasgenerator, |
| --- | --- |

e)

gasgenerator,

| f) | vikningsprincip, |
| --- | --- |

f)

vikningsprincip,

| g) | material, uppbyggnad och mått på skyddet, |
| --- | --- |

g)

material, uppbyggnad och mått på skyddet,

| h) | drivladdningens sammansättning, |
| --- | --- |

h)

drivladdningens sammansättning,

| i) | metod för fastsättning av enheten. |
| --- | --- |

i)

metod för fastsättning av enheten.

| 2.12 | typ av utbytesratt utrustad med en krockkuddeenhet: rattar på reservdelsmarknaden som inte skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som






  a) | förekomst av en krockkudde, |
| --- | --- | --- |

2.12

typ av utbytesratt utrustad med en krockkuddeenhet: rattar på reservdelsmarknaden som inte skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som

a)

förekomst av en krockkudde,

| b) | rattens mått och diameter, |
| --- | --- |

b)

rattens mått och diameter,

| c) | form, i den utsträckning som säkerhetsprestanda och hållfasthet påverkas, |
| --- | --- |

c)

form, i den utsträckning som säkerhetsprestanda och hållfasthet påverkas,

| d) | material, |
| --- | --- |

d)

material,

| e) | typdefinition på krockkuddeenhet i ett utbytessystem för krockkuddar enligt punkt 2.11 ovan. |
| --- | --- |

e)

typdefinition på krockkuddeenhet i ett utbytessystem för krockkuddar enligt punkt 2.11 ovan.

| 2.13 | typ av utbytessystem för krockkuddar som inte är monterade i ratten: utbytessystem för krockkuddar, som inte skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som






  a) | kategori av krockkuddeenhet, |
| --- | --- | --- |

2.13

typ av utbytessystem för krockkuddar som inte är monterade i ratten: utbytessystem för krockkuddar, som inte skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som

a)

kategori av krockkuddeenhet,

| b) | krockkuddens geometri, |
| --- | --- |

b)

krockkuddens geometri,

| c) | krockkuddens material, |
| --- | --- |

c)

krockkuddens material,

| d) | avluftningar eller liknande anordningar, |
| --- | --- |

d)

avluftningar eller liknande anordningar,

| e) | gasgenerator, |
| --- | --- |

e)

gasgenerator,

| f) | vikningsprincip, |
| --- | --- |

f)

vikningsprincip,

| g) | material, uppbyggnad och mått för skyddet, |
| --- | --- |

g)

material, uppbyggnad och mått för skyddet,

| h) | drivladdningens sammansättning, |
| --- | --- |

h)

drivladdningens sammansättning,

| i) | metod för fastsättning av enheten. |
| --- | --- |

i)

metod för fastsättning av enheten.

| 2.14 | fordonstyp: en kategori av motordrivna fordon som inte skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som påverkar resultaten av de krockprov som föreskrivs i dessa föreskrifter för






  a) | fordonets bärande delar, mått, karosseriversion och material, |
| --- | --- | --- |

2.14

fordonstyp: en kategori av motordrivna fordon som inte skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som påverkar resultaten av de krockprov som föreskrivs i dessa föreskrifter för

a)

fordonets bärande delar, mått, karosseriversion och material,

| b) | tjänstevikt, enligt definition i punkt 2.10 ovan, |
| --- | --- |

b)

tjänstevikt, enligt definition i punkt 2.10 ovan,

| c) | manöverorgan för styrning, sätet och bältessystemet och andra skyddssystem, |
| --- | --- |

c)

manöverorgan för styrning, sätet och bältessystemet och andra skyddssystem,

| d) | motorns placering och inriktning, |
| --- | --- |

d)

motorns placering och inriktning,

| e) | de delar och tillvalsanordningar eller inredningar i fordonet som påverkar krockkuddens prestanda. |
| --- | --- |

e)

de delar och tillvalsanordningar eller inredningar i fordonet som påverkar krockkuddens prestanda.

3.   ANSÖKAN OM TYPGODKÄNNANDE

3.1   Ansökan om typgodkännande av en krockkuddeenhet i ett utbytessystem för krockkuddar

| 3.1.1 | Ansökan om typgodkännande av en krockkuddeenhet skall inlämnas av innehavaren av varumärket för krockkuddeenheten, tillverkaren, komponenttillverkaren eller deras vederbörligen godkända representanter. |
| --- | --- |

3.1.1

Ansökan om typgodkännande av en krockkuddeenhet skall inlämnas av innehavaren av varumärket för krockkuddeenheten, tillverkaren, komponenttillverkaren eller deras vederbörligen godkända representanter.

| 3.1.2 | För varje typ av krockkuddeenhet i ett utbytessystem för krockkuddar skall ansökan åtföljas av nedanstående dokument, i tre exemplar, och följande: |
| --- | --- |

3.1.2

För varje typ av krockkuddeenhet i ett utbytessystem för krockkuddar skall ansökan åtföljas av nedanstående dokument, i tre exemplar, och följande:

| 3.1.2.1 | En teknisk beskrivning, innefattande monteringsanvisningar och med uppgifter om den fordonstyp eller de fordonstyper som krockkuddeenheten är avsedd för. |
| --- | --- |

3.1.2.1

En teknisk beskrivning, innefattande monteringsanvisningar och med uppgifter om den fordonstyp eller de fordonstyper som krockkuddeenheten är avsedd för.

| 3.1.2.2 | Tillräckligt detaljerade ritningar för att medge kontroll av de platser som är avsedda för det typgodkännandemärke som krävs enligt punkt 4.1.4 nedan. |
| --- | --- |

3.1.2.2

Tillräckligt detaljerade ritningar för att medge kontroll av de platser som är avsedda för det typgodkännandemärke som krävs enligt punkt 4.1.4 nedan.

| 3.1.2.3 | Ett tillräckligt antal krockkuddeenheter, vilka skall inlämnas till den tekniska tjänst som ansvarar för provningarna och kontrollen av överensstämmelse med de tillämpliga punkterna 5 och 6 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

3.1.2.3

Ett tillräckligt antal krockkuddeenheter, vilka skall inlämnas till den tekniska tjänst som ansvarar för provningarna och kontrollen av överensstämmelse med de tillämpliga punkterna 5 och 6 i dessa föreskrifter.

3.2   Ansökan om typgodkännande av en utbytesratt utrustad med en krockkuddeenhet av godkänd typ

| 3.2.1 | Ansökan om typgodkännande av en utbytesratt utrustad med en krockkuddeenhet skall inlämnas av innehavaren av varumärket för utbytesratten eller av tillverkaren, eller av deras vederbörligen godkända representanter. |
| --- | --- |

3.2.1

Ansökan om typgodkännande av en utbytesratt utrustad med en krockkuddeenhet skall inlämnas av innehavaren av varumärket för utbytesratten eller av tillverkaren, eller av deras vederbörligen godkända representanter.

| 3.2.2 | För varje typ av utbytesratt utrustad med en krockkuddeenhet skall ansökan åtföljas av nedanstående dokument i tre exemplar: |
| --- | --- |

3.2.2

För varje typ av utbytesratt utrustad med en krockkuddeenhet skall ansökan åtföljas av nedanstående dokument i tre exemplar:

| 3.2.2.1 | En teknisk beskrivning, innefattande monteringsanvisningar. |
| --- | --- |

3.2.2.1

En teknisk beskrivning, innefattande monteringsanvisningar.

| 3.2.2.2 | Tillräckligt detaljerade ritningar. |
| --- | --- |

3.2.2.2

Tillräckligt detaljerade ritningar.

| 3.2.2.3 | Ritningar som visar krockkuddeenhetens eller krockkuddeenheternas placering och tillhörande fästanordning(ar) på ratten. |
| --- | --- |

3.2.2.3

Ritningar som visar krockkuddeenhetens eller krockkuddeenheternas placering och tillhörande fästanordning(ar) på ratten.

| 3.2.2.4 | Uppgift om den plats som är avsedd för det typgodkännandemärke som krävs enligt punkt 4.2.4 nedan. |
| --- | --- |

3.2.2.4

Uppgift om den plats som är avsedd för det typgodkännandemärke som krävs enligt punkt 4.2.4 nedan.

| 3.2.2.5 | Ett tillräckligt antal utbytesrattar utrustade med krockkuddeenheter och ett tillräckligt antal fordon som är representativa för de typer för vilka utbytesratten skall godkännas, vilka skall inlämnas till den tekniska tjänst som ansvarar för utförandet av typgodkännandeprovningarna för att kontrollera överensstämmelsen med de tillämpliga punkterna 5 och 6 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

3.2.2.5

Ett tillräckligt antal utbytesrattar utrustade med krockkuddeenheter och ett tillräckligt antal fordon som är representativa för de typer för vilka utbytesratten skall godkännas, vilka skall inlämnas till den tekniska tjänst som ansvarar för utförandet av typgodkännandeprovningarna för att kontrollera överensstämmelsen med de tillämpliga punkterna 5 och 6 i dessa föreskrifter.

3.3   Ansökan om typgodkännande av ett utbytessystem för krockkuddar som inte är monterade i ratten

| 3.3.1 | Ansökan om typgodkännande av ett utbytessystem för krockkuddar som inte är monterade i ratten skall inlämnas av innehavaren av varumärket för utbytessystemet för krockkuddar eller av tillverkaren, eller av deras vederbörligen godkända representanter. |
| --- | --- |

3.3.1

Ansökan om typgodkännande av ett utbytessystem för krockkuddar som inte är monterade i ratten skall inlämnas av innehavaren av varumärket för utbytessystemet för krockkuddar eller av tillverkaren, eller av deras vederbörligen godkända representanter.

| 3.3.2 | För varje typ av utbytessystem för krockkuddar skall ansökan åtföljas av nedanstående dokument i tre exemplar: |
| --- | --- |

3.3.2

För varje typ av utbytessystem för krockkuddar skall ansökan åtföljas av nedanstående dokument i tre exemplar:

| 3.3.2.1 | En teknisk beskrivning, innefattande monteringsanvisningar. |
| --- | --- |

3.3.2.1

En teknisk beskrivning, innefattande monteringsanvisningar.

| 3.3.2.2 | Tillräckligt detaljerade ritningar. |
| --- | --- |

3.3.2.2

Tillräckligt detaljerade ritningar.

| 3.3.2.3 | Ritningar som visar krockkuddesystemets eller krockkuddesystemens placering och tillhörande fästanordning(ar) på fordonet. |
| --- | --- |

3.3.2.3

Ritningar som visar krockkuddesystemets eller krockkuddesystemens placering och tillhörande fästanordning(ar) på fordonet.

| 3.3.2.4 | Uppgift om den plats som är avsedd för det typgodkännandemärke som krävs enligt punkt 4.3.4 nedan. |
| --- | --- |

3.3.2.4

Uppgift om den plats som är avsedd för det typgodkännandemärke som krävs enligt punkt 4.3.4 nedan.

| 3.3.2.5 | Ett tillräckligt antal utbytessystem för krockkuddar och ett tillräckligt antal fordon representativa för de typer för vilka utbytessystemet för krockkuddar skall godkännas, vilka skall inlämnas till den tekniska tjänst som ansvarar för utförandet av typgodkännandeprovningarna för att kontrollera överensstämmelsen med de tillämpliga punkterna 5 och 6 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

3.3.2.5

Ett tillräckligt antal utbytessystem för krockkuddar och ett tillräckligt antal fordon representativa för de typer för vilka utbytessystemet för krockkuddar skall godkännas, vilka skall inlämnas till den tekniska tjänst som ansvarar för utförandet av typgodkännandeprovningarna för att kontrollera överensstämmelsen med de tillämpliga punkterna 5 och 6 i dessa föreskrifter.

4.   TYPGODKÄNNANDE

4.1   Typgodkännande av en krockkuddeenheterna i ett utbytessystem för krockkuddar

| 4.1.1 | Om de exemplar av krockkuddeenheter som lämnats in för godkännande uppfyller kraven i de tillämpliga punkterna 5 och 6 nedan, skall typgodkännande av den typen av krockkuddeenhet beviljas. |
| --- | --- |

4.1.1

Om de exemplar av krockkuddeenheter som lämnats in för godkännande uppfyller kraven i de tillämpliga punkterna 5 och 6 nedan, skall typgodkännande av den typen av krockkuddeenhet beviljas.

| 4.1.2 | Ett typgodkännandenummer skall tilldelas varje godkänd typ. Dess första två siffror (för närvarande 00) skall ange löpnumret på den senaste betydande tekniska ändringen av föreskrifterna vid beviljandet av typgodkännandet. En och samma part till överenskommelsen får inte tilldela en annan typ av krockkuddeenhet i ett utbytessystem för krockkuddar samma typgodkännandenummer. |
| --- | --- |

4.1.2

Ett typgodkännandenummer skall tilldelas varje godkänd typ. Dess första två siffror (för närvarande 00) skall ange löpnumret på den senaste betydande tekniska ändringen av föreskrifterna vid beviljandet av typgodkännandet. En och samma part till överenskommelsen får inte tilldela en annan typ av krockkuddeenhet i ett utbytessystem för krockkuddar samma typgodkännandenummer.

| 4.1.3 | Rapporter om typgodkännande, avslag, utsträckt eller återkallat typgodkännande eller upphörande produktion av en typ av krockkuddeenhet i ett utbytessystem för krockkuddar enligt dessa föreskrifter skall rapporteras till de avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter, med ett formulär som överensstämmer med mallen i bilaga 1 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

4.1.3

Rapporter om typgodkännande, avslag, utsträckt eller återkallat typgodkännande eller upphörande produktion av en typ av krockkuddeenhet i ett utbytessystem för krockkuddar enligt dessa föreskrifter skall rapporteras till de avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter, med ett formulär som överensstämmer med mallen i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

| 4.1.4 | Exemplaren av krockkuddeenheter i ett utbytessystem för krockkuddar skall vara tydligt och outplånligt märkta med tillverkarens handelsbeteckning eller varumärke och ett typgodkännandemärke bestående av |
| --- | --- |

4.1.4

Exemplaren av krockkuddeenheter i ett utbytessystem för krockkuddar skall vara tydligt och outplånligt märkta med tillverkarens handelsbeteckning eller varumärke och ett typgodkännandemärke bestående av

| 4.1.4.1 | en cirkel kring bokstaven ”E” följd av det särskilda landsnumret för det land som beviljat typgodkännandet (1), |
| --- | --- |

4.1.4.1

en cirkel kring bokstaven ”E” följd av det särskilda landsnumret för det land som beviljat typgodkännandet (1),

| 4.1.4.2 | ett typgodkännandenummer, |
| --- | --- |

4.1.4.2

ett typgodkännandenummer,

| 4.1.4.3 | en tilläggssymbol, som anger krockkuddeenhetens kategori (se punkt 2.6 ovan). |
| --- | --- |

4.1.4.3

en tilläggssymbol, som anger krockkuddeenhetens kategori (se punkt 2.6 ovan).

| 4.1.5 | Typgodkännandemärket och tilläggssymbolen skall vara lättläsliga och omöjliga att utplåna. |
| --- | --- |

4.1.5

Typgodkännandemärket och tilläggssymbolen skall vara lättläsliga och omöjliga att utplåna.

| 4.1.6 | I bilaga 4 till dessa föreskrifter ges ett exempel på ovannämnda typgodkännandemärke och tilläggssymbol. |
| --- | --- |

4.1.6

I bilaga 4 till dessa föreskrifter ges ett exempel på ovannämnda typgodkännandemärke och tilläggssymbol.

4.2   Typgodkännande av en utbytesratt utrustad med en krockkuddeenhet av godkänd typ

| 4.2.1 | Om de exemplar av utbytesrattar utrustade med krockkuddeenheter av godkänd typ som lämnats in för typgodkännande uppfyller kraven i de tillämpliga punkterna 5 och 6 nedan, skall typgodkännande av den typen av utbytesratt utrustad med en krockkuddeenhet av godkänd typ beviljas. |
| --- | --- |

4.2.1

Om de exemplar av utbytesrattar utrustade med krockkuddeenheter av godkänd typ som lämnats in för typgodkännande uppfyller kraven i de tillämpliga punkterna 5 och 6 nedan, skall typgodkännande av den typen av utbytesratt utrustad med en krockkuddeenhet av godkänd typ beviljas.

| 4.2.2 | Ett typgodkännandenummer skall tilldelas varje godkänd typ. Dess första två siffror (för närvarande 00) skall ange löpnumret på den senaste betydande tekniska ändringen av föreskrifterna vid beviljandet av typgodkännandet. En och samma part till överenskommelsen får inte tilldela en annan typ av utbytesratt samma typgodkännandenummer. |
| --- | --- |

4.2.2

Ett typgodkännandenummer skall tilldelas varje godkänd typ. Dess första två siffror (för närvarande 00) skall ange löpnumret på den senaste betydande tekniska ändringen av föreskrifterna vid beviljandet av typgodkännandet. En och samma part till överenskommelsen får inte tilldela en annan typ av utbytesratt samma typgodkännandenummer.

| 4.2.3 | Rapporter om typgodkännande, avslag, utsträckt eller återkallat typgodkännande eller upphörande produktion av en typ av utbytesratt utrustad med en krockkuddeenhet av godkänd typ enligt dessa föreskrifter skall rapporteras till de avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter, med ett formulär som överensstämmer med mallen i bilaga 2 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

4.2.3

Rapporter om typgodkännande, avslag, utsträckt eller återkallat typgodkännande eller upphörande produktion av en typ av utbytesratt utrustad med en krockkuddeenhet av godkänd typ enligt dessa föreskrifter skall rapporteras till de avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter, med ett formulär som överensstämmer med mallen i bilaga 2 till dessa föreskrifter.

| 4.2.4 | Exemplaren av utbytesrattar med krockkuddar och nav (adaptrar) skall vara tydligt och outplånligt märkta med tillverkarens handelsbeteckning eller varumärke och ett typgodkännandemärke bestående av |
| --- | --- |

4.2.4

Exemplaren av utbytesrattar med krockkuddar och nav (adaptrar) skall vara tydligt och outplånligt märkta med tillverkarens handelsbeteckning eller varumärke och ett typgodkännandemärke bestående av

| 4.2.4.1 | en cirkel som omger bokstaven ”E” följt av det särskilda landsnumret för det land som beviljat typgodkännandet (2), |
| --- | --- |

4.2.4.1

en cirkel som omger bokstaven ”E” följt av det särskilda landsnumret för det land som beviljat typgodkännandet (2),

| 4.2.4.2 | ett typgodkännandenummer, |
| --- | --- |

4.2.4.2

ett typgodkännandenummer,

| 4.2.4.3 | en tilläggssymbol, som anger krockkuddeenhetens kategori (se punkt 2.6 ovan). |
| --- | --- |

4.2.4.3

en tilläggssymbol, som anger krockkuddeenhetens kategori (se punkt 2.6 ovan).

| 4.2.5 | Typgodkännandemärket och tilläggssymbolen skall vara lättläsliga och outplånliga. |
| --- | --- |

4.2.5

Typgodkännandemärket och tilläggssymbolen skall vara lättläsliga och outplånliga.

| 4.2.6 | Ett typgodkännandemärke skall placeras på utbytesratten och på navet (adaptern). Om utbytesratten och navet utgör en enda enhet är ett typgodkännandemärke och ett märke med tillverkarens handelsbeteckning eller varumärke tillräckligt. |
| --- | --- |

4.2.6

Ett typgodkännandemärke skall placeras på utbytesratten och på navet (adaptern). Om utbytesratten och navet utgör en enda enhet är ett typgodkännandemärke och ett märke med tillverkarens handelsbeteckning eller varumärke tillräckligt.

| 4.2.7 | I bilaga 5 till dessa föreskrifter ges ett exempel på ovannämnda typgodkännandemärke och tilläggssymbol. |
| --- | --- |

4.2.7

I bilaga 5 till dessa föreskrifter ges ett exempel på ovannämnda typgodkännandemärke och tilläggssymbol.

4.3   Typgodkännande av ett utbytessystem för krockkuddar som inte är monterade i ratten

| 4.3.1 | Om ett utbytessystem för krockkuddar som inte är monterade i ratten och som lämnats in för godkännande uppfyller kraven i de tillämpliga punkterna 5 och 6 nedan, skall typgodkännande av den typen av utbytessystem för krockkuddar beviljas. |
| --- | --- |

4.3.1

Om ett utbytessystem för krockkuddar som inte är monterade i ratten och som lämnats in för godkännande uppfyller kraven i de tillämpliga punkterna 5 och 6 nedan, skall typgodkännande av den typen av utbytessystem för krockkuddar beviljas.

| 4.3.2 | Ett typgodkännandenummer skall tilldelas varje godkänd typ. Dess första två siffror (för närvarande 00) skall ange löpnumret på den senaste betydande tekniska ändringen av föreskrifterna vid beviljandet av typgodkännandet. En och samma part till överenskommelsen får inte tilldela en annan typ av utbytessystem för krockkuddar samma typgodkännandenummer. |
| --- | --- |

4.3.2

Ett typgodkännandenummer skall tilldelas varje godkänd typ. Dess första två siffror (för närvarande 00) skall ange löpnumret på den senaste betydande tekniska ändringen av föreskrifterna vid beviljandet av typgodkännandet. En och samma part till överenskommelsen får inte tilldela en annan typ av utbytessystem för krockkuddar samma typgodkännandenummer.

| 4.3.3 | Rapporter om typgodkännande, avslag, utsträckt eller återkallat typgodkännande eller upphörande produktion av en typ av utbytessystem för krockkuddar enligt dessa föreskrifter skall rapporteras till de avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter, med ett formulär som överensstämmer med mallen i bilaga 3 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

4.3.3

Rapporter om typgodkännande, avslag, utsträckt eller återkallat typgodkännande eller upphörande produktion av en typ av utbytessystem för krockkuddar enligt dessa föreskrifter skall rapporteras till de avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter, med ett formulär som överensstämmer med mallen i bilaga 3 till dessa föreskrifter.

| 4.3.4 | Exemplaren av utbytessystem för krockkuddar skall vara tydligt och outplånligt märkta med tillverkarens handelsbeteckning eller varumärke och ett typgodkännandemärke bestående av |
| --- | --- |

4.3.4

Exemplaren av utbytessystem för krockkuddar skall vara tydligt och outplånligt märkta med tillverkarens handelsbeteckning eller varumärke och ett typgodkännandemärke bestående av

| 4.3.4.1 | en cirkel kring bokstaven ”E” följd av det särskilda landsnumret för det land som beviljat typgodkännandet (2), |
| --- | --- |

4.3.4.1

en cirkel kring bokstaven ”E” följd av det särskilda landsnumret för det land som beviljat typgodkännandet (2),

| 4.3.4.2 | ett typgodkännandenummer, |
| --- | --- |

4.3.4.2

ett typgodkännandenummer,

| 4.3.4.3 | en tilläggssymbol, som anger krockkuddeenhetens kategori (se punkt 2.6 ovan). |
| --- | --- |

4.3.4.3

en tilläggssymbol, som anger krockkuddeenhetens kategori (se punkt 2.6 ovan).

| 4.3.5 | Typgodkännandemärket och tilläggssymbolen skall vara lättläsliga och omöjliga att utplåna. |
| --- | --- |

4.3.5

Typgodkännandemärket och tilläggssymbolen skall vara lättläsliga och omöjliga att utplåna.

| 4.3.6 | I bilaga 6 till dessa föreskrifter ges ett exempel på ovannämnda typgodkännandemärke och tilläggssymbol. |
| --- | --- |

4.3.6

I bilaga 6 till dessa föreskrifter ges ett exempel på ovannämnda typgodkännandemärke och tilläggssymbol.

5.   KRAV

| 5.1 | Allmänna bestämmelser för godkännande av en krockkuddeenhet i ett utbytessystem för krockkuddar, en utbytesratt utrustad med krockkudde av godkänd typ eller ett utbytessystem för krockkuddar som inte är monterade i ratten |
| --- | --- |

5.1

Allmänna bestämmelser för godkännande av en krockkuddeenhet i ett utbytessystem för krockkuddar, en utbytesratt utrustad med krockkudde av godkänd typ eller ett utbytessystem för krockkuddar som inte är monterade i ratten

| 5.1.1 | Innan typgodkännande beviljas enligt punkterna 4.1, 4.2 eller 4.3 skall den behöriga myndigheten kontrollera att det finns tillfredsställande anordningar för att säkerställa att |
| --- | --- |

5.1.1

Innan typgodkännande beviljas enligt punkterna 4.1, 4.2 eller 4.3 skall den behöriga myndigheten kontrollera att det finns tillfredsställande anordningar för att säkerställa att

| 5.1.1.1 | montering, underhåll, reparation och demontering av systemet endast utförs av utbildade tekniker enligt en handbok, som iordningställs av den som ansöker om typgodkännande, |
| --- | --- |

5.1.1.1

montering, underhåll, reparation och demontering av systemet endast utförs av utbildade tekniker enligt en handbok, som iordningställs av den som ansöker om typgodkännande,

| 5.1.1.2 | utbyte av en del eller hela systemet sker efter garanterad livslängd, |
| --- | --- |

5.1.1.2

utbyte av en del eller hela systemet sker efter garanterad livslängd,

| 5.1.1.3 | märkning och varningar för räddningspersonal och märkning och information för användning av barnskyddssystem finns. |
| --- | --- |

5.1.1.3

märkning och varningar för räddningspersonal och märkning och information för användning av barnskyddssystem finns.

| 5.1.2 | Störning från magnetfält skall inte påverka krockkuddesystemens funktion. |
| --- | --- |

5.1.2

Störning från magnetfält skall inte påverka krockkuddesystemens funktion.

| 5.1.3 | Ett komplett system skall omfatta en anordning som varnar användaren om krockkuddesystemet inte fungerar såsom avsett. |
| --- | --- |

5.1.3

Ett komplett system skall omfatta en anordning som varnar användaren om krockkuddesystemet inte fungerar såsom avsett.

| 5.1.4 | Krockkuddeenheter i utbytessystem för krockkuddar i kategori A skall vara så utformade att krockkudden kan skjutas åt sidan för hand efter full uppblåsning när de inlämnas för provning enligt kraven i punkt 5.2.2.7, statisk uppblåsningsprovning. |
| --- | --- |

5.1.4

Krockkuddeenheter i utbytessystem för krockkuddar i kategori A skall vara så utformade att krockkudden kan skjutas åt sidan för hand efter full uppblåsning när de inlämnas för provning enligt kraven i punkt 5.2.2.7, statisk uppblåsningsprovning.

| 5.1.5 | Giftighet och brännskador
  Ett intyg skall uppvisas i vilket det anges att de gaser och fasta partiklar som frigörs vid uppblåsningen av en krockkudde inte är av sådant slag, har sådan koncentration eller temperatur att de sannolikt ger förare och passagerare i fordonet allvarliga skador. De myndigheter som ansvarar för beviljandet av typgodkännandet skall förbehålla sig rätten att kontrollera tillförlitligheten i utlåtandet. |
| --- | --- |

5.1.5

Ett intyg skall uppvisas i vilket det anges att de gaser och fasta partiklar som frigörs vid uppblåsningen av en krockkudde inte är av sådant slag, har sådan koncentration eller temperatur att de sannolikt ger förare och passagerare i fordonet allvarliga skador. De myndigheter som ansvarar för beviljandet av typgodkännandet skall förbehålla sig rätten att kontrollera tillförlitligheten i utlåtandet.

5.2   Krav för typgodkännande av en krockkuddeenhet i ett utbytessystem för krockkuddar

| 5.2.1 | Varje krockkuddeenhet skall överensstämma med kraven i den internationella standarden ISO 12097-2 ”VÄGFORDON –AIRBAGKOMPONENTER – DEL 2: Provning av airbagmoduler” version: 1996-08-00, för att garantera funktionssäkerheten hos krockkuddeenheterna.
  Krockkuddeenheter för framsäten utrustade med sidokrockkuddesystem skall i största möjliga utsträckning överensstämma med kraven i ovannämnda ISO-standard (exempelvis provningar enligt punkt 5.2.2).
  Tillverkaren skall försäkra att ovannämnda provningar utförts med positiva provningsresultat. I tveksamma fall skall den myndighet som ansvarar för utfärdandet av typgodkännandet förbehålla sig rätten att kontrollera om försäkran är riktig. |
| --- | --- |

5.2.1

Varje krockkuddeenhet skall överensstämma med kraven i den internationella standarden ISO 12097-2 ”VÄGFORDON –AIRBAGKOMPONENTER – DEL 2: Provning av airbagmoduler” version: 1996-08-00, för att garantera funktionssäkerheten hos krockkuddeenheterna.

Krockkuddeenheter för framsäten utrustade med sidokrockkuddesystem skall i största möjliga utsträckning överensstämma med kraven i ovannämnda ISO-standard (exempelvis provningar enligt punkt 5.2.2).

Tillverkaren skall försäkra att ovannämnda provningar utförts med positiva provningsresultat. I tveksamma fall skall den myndighet som ansvarar för utfärdandet av typgodkännandet förbehålla sig rätten att kontrollera om försäkran är riktig.

| 5.2.2 | Istället för punkt 5.2.1 är ett minskat provningsprogram tillåtet, i vilket åtminstone följande provningar skall ingå: |
| --- | --- |

5.2.2

Istället för punkt 5.2.1 är ett minskat provningsprogram tillåtet, i vilket åtminstone följande provningar skall ingå:

| 5.2.2.1 | Fallprov. |
| --- | --- |

5.2.2.1

Fallprov.

| 5.2.2.2 | Mekaniskt slagprov. |
| --- | --- |

5.2.2.2

Mekaniskt slagprov.

| 5.2.2.3 | Samtidig vibrations- och temperaturprovning. |
| --- | --- |

5.2.2.3

Samtidig vibrations- och temperaturprovning.

| 5.2.2.4 | Cyklisk värme- och fuktighetsprovning. |
| --- | --- |

5.2.2.4

Cyklisk värme- och fuktighetsprovning.

| 5.2.2.5 | Simulerad solstrålningsprovning. |
| --- | --- |

5.2.2.5

Simulerad solstrålningsprovning.

| 5.2.2.6 | Temperaturchocksprovning. |
| --- | --- |

5.2.2.6

Temperaturchocksprovning.

| 5.2.2.7 | Statisk uppblåsningsprovning. |
| --- | --- |

5.2.2.7

Statisk uppblåsningsprovning.

5.3   Krav för typgodkännande av en utbytesratt utrustad med en krockkuddeenhet av godkänd typ

| 5.3.1 | Innan typgodkännande beviljas enligt punkt 4.2 skall den behöriga myndigheten kontrollera att det finns tillfredsställande anordningar för utförande av följande provningar: |
| --- | --- |

5.3.1

Innan typgodkännande beviljas enligt punkt 4.2 skall den behöriga myndigheten kontrollera att det finns tillfredsställande anordningar för utförande av följande provningar:

| 5.3.1.1 | En värmeprovning av utbytesratten (alla delar utom krockkuddeenheten), såsom beskrivs i punkt 6.2.1.1, för att säkerställa alla materialens kohesion. |
| --- | --- |

5.3.1.1

En värmeprovning av utbytesratten (alla delar utom krockkuddeenheten), såsom beskrivs i punkt 6.2.1.1, för att säkerställa alla materialens kohesion.

| 5.3.1.2 | En böjprovning, såsom beskrivs i punkt 6.2.1.2, för att garantera att rattkransen deformeras så lite som möjligt. |
| --- | --- |

5.3.1.2

En böjprovning, såsom beskrivs i punkt 6.2.1.2, för att garantera att rattkransen deformeras så lite som möjligt.

| 5.3.1.3 | En vridprovning, såsom beskrivs i punkt 6.2.1.3, för att garantera tillräcklig styvhet då utbytesratten belastas tangentiellt på rattkransen. |
| --- | --- |

5.3.1.3

En vridprovning, såsom beskrivs i punkt 6.2.1.3, för att garantera tillräcklig styvhet då utbytesratten belastas tangentiellt på rattkransen.

| 5.3.1.4 | En utmattningsprovning, såsom beskrivs i punkt 6.2.1.4, för att garantera tillräcklig livslängd. |
| --- | --- |

5.3.1.4

En utmattningsprovning, såsom beskrivs i punkt 6.2.1.4, för att garantera tillräcklig livslängd.

| 5.3.2 | För utbytesratten måste det garanteras att dess effektiva diameter inte är betydligt mindre än den effektiva diametern på den ratt som monterades av fordonstillverkaren. Detta krav anses uppfyllt om den effektiva diametern på utbytesratten inte är mindre än 0,9 gånger den effektiva diametern på den ratt som används av fordonstillverkaren. |
| --- | --- |

5.3.2

För utbytesratten måste det garanteras att dess effektiva diameter inte är betydligt mindre än den effektiva diametern på den ratt som monterades av fordonstillverkaren. Detta krav anses uppfyllt om den effektiva diametern på utbytesratten inte är mindre än 0,9 gånger den effektiva diametern på den ratt som används av fordonstillverkaren.

| 5.3.3 | Utbytesrattens storlek och dess montering på styrkolonnen skall ligga inom de mått och toleranser som anges av fordonstillverkaren. I annat fall skall reservdelstillverkaren förevisa den tekniska tjänsten korrekt funktion hos annan vald fastsättningsmetod. |
| --- | --- |

5.3.3

Utbytesrattens storlek och dess montering på styrkolonnen skall ligga inom de mått och toleranser som anges av fordonstillverkaren. I annat fall skall reservdelstillverkaren förevisa den tekniska tjänsten korrekt funktion hos annan vald fastsättningsmetod.

| 5.3.4 | Utbytesratten skall medge att föraren enkelt kan se alla viktiga instrument och kontrollampor, såsom följande:






  a) | Hastighetsmätaren. |
| --- | --- | --- |

5.3.4

Utbytesratten skall medge att föraren enkelt kan se alla viktiga instrument och kontrollampor, såsom följande:

a)

Hastighetsmätaren.

| b) | Kontrollamporna för:






  — | körriktningsvisare |
| --- | --- | --- |

b)

Kontrollamporna för:

—

körriktningsvisare

| — | helljus |
| --- | --- |

—

helljus

| — | bakre dimljus |
| --- | --- |

—

bakre dimljus

| — | varningsblinkrar |
| --- | --- |

—

varningsblinkrar

| — | automatiskt antilåssystem |
| --- | --- |

—

automatiskt antilåssystem

| — | bromssystem |
| --- | --- |

—

bromssystem

| — | krockkuddens funktion |
| --- | --- |

—

krockkuddens funktion

Provningarna skall utföras enligt bestämmelserna i punkt 6.2.2.

| 5.3.5 | Utbytesrattar utrustade med krockkuddeenheter av godkänd typ skall vara sådana att, när de monterats i ett fordon, detta fordon uppfyller kraven i punkterna 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 och 5.2.1.5 i föreskrifter nr 94, med ändringsserie 01.
  Vid kontroll av överensstämmelse mellan utbytesratten utrustad med krockkuddeenhet av godkänd typ och bestämmelserna i dessa föreskrifter, skall i tveksamma fall hänsyn tas till alla uppgifter eller provningsresultat som tillhandahålls av den som ansöker om godkännande, och dessa kan beaktas vid utvärderingen av de typgodkännandeprovningar som utförts av den tekniska tjänsten. |
| --- | --- |

5.3.5

Utbytesrattar utrustade med krockkuddeenheter av godkänd typ skall vara sådana att, när de monterats i ett fordon, detta fordon uppfyller kraven i punkterna 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 och 5.2.1.5 i föreskrifter nr 94, med ändringsserie 01.

Vid kontroll av överensstämmelse mellan utbytesratten utrustad med krockkuddeenhet av godkänd typ och bestämmelserna i dessa föreskrifter, skall i tveksamma fall hänsyn tas till alla uppgifter eller provningsresultat som tillhandahålls av den som ansöker om godkännande, och dessa kan beaktas vid utvärderingen av de typgodkännandeprovningar som utförts av den tekniska tjänsten.

5.4   Krav för typgodkännande av ett utbytessystem för krockkuddar som inte är monterade i ratten

| 5.4.1 | Utbytessystem för krockkuddar skall vara utrustade med en godkänd krockkuddeenhet, i annat fall skall det på tillfredsställande sätt påvisas för den tekniska tjänst som ansvarar för denna provning, att systemet uppfyller kraven i punkterna 5.1 och 5.2 ovan. |
| --- | --- |

5.4.1

Utbytessystem för krockkuddar skall vara utrustade med en godkänd krockkuddeenhet, i annat fall skall det på tillfredsställande sätt påvisas för den tekniska tjänst som ansvarar för denna provning, att systemet uppfyller kraven i punkterna 5.1 och 5.2 ovan.

| 5.4.2 | Utbytessystem för krockkuddar som inte är monterade i ratten skall vara sådana att, när de monterats i ett fordon, detta fordon vad gäller krockkuddesystem av |
| --- | --- |

5.4.2

Utbytessystem för krockkuddar som inte är monterade i ratten skall vara sådana att, när de monterats i ett fordon, detta fordon vad gäller krockkuddesystem av

| 5.4.2.1 | kategori B, uppfyller kraven i punkterna 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 och 5.2.1.5 i föreskrifter nr 94, med ändringsserie 01, |
| --- | --- |

5.4.2.1

kategori B, uppfyller kraven i punkterna 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 och 5.2.1.5 i föreskrifter nr 94, med ändringsserie 01,

| 5.4.2.2 | kategori C, uppfyller kraven i punkterna 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 och 5.2.1.5 i föreskrifter nr 94, med ändringsserie 01; dessutom skall provdockor med instrument användas vid kontrollen av krockkuddesystemets prestanda, |
| --- | --- |

5.4.2.2

kategori C, uppfyller kraven i punkterna 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 och 5.2.1.5 i föreskrifter nr 94, med ändringsserie 01; dessutom skall provdockor med instrument användas vid kontrollen av krockkuddesystemets prestanda,

| 5.4.2.3 | kategori D, uppfyller kraven i punkterna 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 och 5.2.1.5 i föreskrifter nr 95, med ändringsserie 01. I detta fall skall sidokollisionsdockan användas vid provningen. |
| --- | --- |

5.4.2.3

kategori D, uppfyller kraven i punkterna 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 och 5.2.1.5 i föreskrifter nr 95, med ändringsserie 01. I detta fall skall sidokollisionsdockan användas vid provningen.

6.   PROVNINGAR

6.1   Provningar av en krockkuddeenhet i ett utbytessystem för krockkuddar

Provningarna skall utföras enligt ISO 12097-del 2, version 1996-08-00.

6.2   Provningar av en utbytesratt utrustad med en krockkuddeenhet av godkänd typ

| 6.2.1 | Hållfasthetsprovningar: |
| --- | --- |

6.2.1

Hållfasthetsprovningar:

6.2.1.1   Värmeprovning

Utbytesratten (utom krockkuddeenheten) skall utsättas för följande temperaturer under en cykel:

| — | 16 timmar vid |
| --- | --- |

—

16 timmar vid

-15 oC ± 2 oC

| — | 30 minuter vid |
| --- | --- |

—

30 minuter vid

+22 oC ± 2 oC

| — | 3 timmar vid |
| --- | --- |

—

3 timmar vid

+80 oC ± 2 oC

| — | 30 minuter vid |
| --- | --- |

—

30 minuter vid

-22 oC ± 2 oC

Efter denna provning får det inte finnas någon permanent deformation utanför konstruktionstoleranserna, ej heller några sprickor eller brott.

6.2.1.2   Böjprovning

Utbytesratten utsätts för en temperatur av åtminstone - 15 oC ± 2 oC under 16 timmar. Utbytesratten monteras sedan med sitt nav på en stadig axel och rattkransen utsätts för en statisk belastning av 70 daN ± 0,5 daN som verkar vinkelrätt mot rattkransens plan. Provningsbelastningen måste anbringas på rattkransen mellan de två rattekrar som avgränsar störst vinkel.

Denna provning får inte kvarlämna några permanenta deformationer på utbytesrattens rattkrans som är större än 8 procent av rattens diameter. Det får inte finnas några tecken på sprickor eller brott, som kan påverka rattens driftsäkerhet.

6.2.1.3   Vridprovning

Utbytesratten monteras med sitt nav på en stadig axel och rattkransen utsätts för en statisk belastning av 70 daN ± 0,5 daN som verkar tangentiellt mot rattkransen. Den permanenta deformation som orsakas av denna provning får inte vara större än 1 grad i rotationsriktningen. Provningen får inte kvarlämna några tecken på sprickor eller brott, som kan påverka rattens driftsäkerhet. Rattkransen utsätts sedan för en tangentiell belastning motsvarande ett vridmoment på 22 daNm ± 0,5 daNm. Detta får inte påverka rattens driftsäkerhet även om den permanenta deformation är större än 1 grad i rotationsriktningen.

6.2.1.4   Utmattningsprov

Utbytesratten monteras med sitt nav i en provningsjigg, såsom visas i bilaga 7, figuren ”exempel på anordning för utmattningsprovning”, och utsätts för en ungefär sinusformad provningscykel för uthållighet med ett vridmoment på 14 daNm ± 0,5 daNm med frekvensen 1,5 Hz ± 0,25 Hz.

Utbytesratten skall klara åtminstone 1 × 105 belastningscykler utan att uppvisa några tecken på sprickor eller brott som kan påverka dess driftsäkerhet.

6.2.2   Provning av monteringskrav och förarens sikt mot instrumentpanelen

| 6.2.2.1 | Föraren måste ha fri sikt till följande instrument och kontrollampor:






  a) | Hastighetsmätaren. |
| --- | --- | --- |

6.2.2.1

Föraren måste ha fri sikt till följande instrument och kontrollampor:

a)

Hastighetsmätaren.

| b) | Kontrollamporna för:






  — | körriktningsvisare |
| --- | --- | --- |

b)

Kontrollamporna för:

—

körriktningsvisare

| — | helljus |
| --- | --- |

—

helljus

| — | bakre dimljus |
| --- | --- |

—

bakre dimljus

| — | varningsblinkrar |
| --- | --- |

—

varningsblinkrar

| — | automatiskt antilåssystem |
| --- | --- |

—

automatiskt antilåssystem

| — | bromssystem |
| --- | --- |

—

bromssystem

| — | krockkuddens funktion |
| --- | --- |

—

krockkuddens funktion

Sikten bedöms med hjälp av en jämförande utvärdering av fotografier tagna av fordonets instrumentpanel under provningen när det är utrustat med en utbytesratt. H-punkterna mäts efter inställning av den tredimensionella mätanordningen i förhållande till fordonet.

Förhållandet mellan fordon och koordinatsystem upprättas med hjälp av referenspunkter på karossen.

Om koordinaterna för R-punkten inte är kända fastställs H-punkten med hjälp av en halvt kroppsformad provdocka. Förarsätet skall ställas in enligt följande:

| a) | Sätet skall vara placerat i sitt bakersta inställningsläge i längdriktningen. |
| --- | --- |

a)

Sätet skall vara placerat i sitt bakersta inställningsläge i längdriktningen.

| b) | Ryggstödet skall luta motsvarande 25o ryggvinkel för provdockan. |
| --- | --- |

b)

Ryggstödet skall luta motsvarande 25o ryggvinkel för provdockan.

| c) | Andra inställningsanordningar skall ställas i mittläge. |
| --- | --- |

c)

Andra inställningsanordningar skall ställas i mittläge.

En 35 mm kamera vinklad 15o mot horisontalplanet används för att simulera seende med båda ögonen och fotografier tas från båda ögonpunkterna.

Ögonpunkternas placering i förhållande till R- eller H-punkten i koordinatsystemet i enlighet med ISO 4130 (mått i mm):

| x | y | z | | x | y | z |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0 | -32,5 | + 635,0 | | 0 | +32,5 | + 635,0 |

x

y

z

x

y

z

0

-32,5

+ 635,0

0

+32,5

+ 635,0

För kameran fastställs ögonpunkterna 35 mm framför återgivningsplanet (normalt filmplanet) och på det optiska systemets centralaxel.

6.2.2.2   Användning av kontrollkomponenter

Man undersöker om de största och minsta avstånd som anges nedan mellan kontrollkomponenterna, till exempel för körriktningsvisare, helljus och rattkrans, bibehålls. På detta sätt kan tillfredsställande användning av kontrollkomponenterna och tillfredsställande hantering av utbytesratten säkerställas.

| a) | Måttet ”a” med ett gränsvärde på minst 30 mm avser kontrollkomponenterna med kortast avstånd till utbytesratten. Det betecknar det kortaste avståndet mellan kontrollkomponenten och rattkransens bakre plan mot instrumentpanelen. |
| --- | --- |

a)

Måttet ”a” med ett gränsvärde på minst 30 mm avser kontrollkomponenterna med kortast avstånd till utbytesratten. Det betecknar det kortaste avståndet mellan kontrollkomponenten och rattkransens bakre plan mot instrumentpanelen.

| b) | Måttet ”b” med ett gränsvärde på högst 130 mm betecknar avståndet från mitten av körriktningsvisarens kontrollkomponent och det främre planet av rattkransen mot föraren. |
| --- | --- |

b)

Måttet ”b” med ett gränsvärde på högst 130 mm betecknar avståndet från mitten av körriktningsvisarens kontrollkomponent och det främre planet av rattkransen mot föraren.

6.2.2.3   Provning av montering

Villkoren för montering, diametern på utbytesratten jämförd med fordonstillverkarens originalratt, återplacering av körriktningsvisarreglage, ljudsignaleringsanordningens funktion och krockkuddens signallampa beaktas vid denna undersökning. Även funktionen hos de givare som övervakar förarens säte eller passagerarnas säte(n) och tillhandahåller användningsstatus till krockkuddens kontrollsystem skall undersökas, om sådana finns.

6.2.2.4   Provning av adaptrar

Monteringsmåtten (t.ex. rattstångens tandning) jämförs med de mått som tillhandahålls av tillverkaren med hjälp av en profilprojektor.

Utbytesadaptrarnas hållfasthet kontrolleras genom åtdragning av monteringsmutter/skruv med dubbla det av fordonstillverkaren specificerade vridmomentet, men inte med mer än 85 Nm.

Lämpliga undersökningar görs för att kontrollera att adaptrarna för fordonstyper med stöldskyddssystem inbyggda i ratten överensstämmer med motsvarande funktioner i den ratt som framställdes av fordonstillverkaren vad gäller hållfasthet, mått och material och funktion eller också skall provningar av stöldskyddssystemet enligt föreskrifter nr 18 utföras för att visa att utbytesrattsystemet uppfyller ovannämnda föreskrifter.

| 6.2.3 | Frontalkrocksprovning(ar) med fordon för utbytesratt(ar) utrustade med en krockkuddeenhet av godkänd typ
  Utbytesrattar utrustade med krockkuddeenheter av godkänd typ skall vara sådana att, när de monterats i ett fordon, detta fordon uppfyller kraven i punkterna 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 och 5.2.1.5 i föreskrifter nr 94, med ändringsserie 01.
  Vid kontroll av överensstämmelse mellan utbytesratten utrustad med krockkuddeenhet av godkänd typ och bestämmelserna i dessa föreskrifter, skall i tveksamma fall hänsyn tas till alla uppgifter eller provningsresultat som tillhandahålls av den som ansöker om godkännande, och dessa kan beaktas vid utvärderingen av de typgodkännandeprovningar som utförts av den tekniska tjänsten. |
| --- | --- |

6.2.3

Frontalkrocksprovning(ar) med fordon för utbytesratt(ar) utrustade med en krockkuddeenhet av godkänd typ

Utbytesrattar utrustade med krockkuddeenheter av godkänd typ skall vara sådana att, när de monterats i ett fordon, detta fordon uppfyller kraven i punkterna 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 och 5.2.1.5 i föreskrifter nr 94, med ändringsserie 01.

Vid kontroll av överensstämmelse mellan utbytesratten utrustad med krockkuddeenhet av godkänd typ och bestämmelserna i dessa föreskrifter, skall i tveksamma fall hänsyn tas till alla uppgifter eller provningsresultat som tillhandahålls av den som ansöker om godkännande, och dessa kan beaktas vid utvärderingen av de typgodkännandeprovningar som utförts av den tekniska tjänsten.

6.3   Provningar av ett utbytessystem för krockkuddar som inte är monterade i ratten

6.3.1   Provningar av en krockkuddeenhet i ett utbytessystem för krockkuddar

Utbytessystem för krockkuddar skall vara utrustade med en godkänd krockkuddeenhet, i annat fall skall tillverkaren av utbytessystemet för krockkuddar på ett tillfredsställande sätt visa för den tekniska tjänst som ansvarar för denna provning att systemet uppfyller kraven i punkterna 5.1 och 5.2 ovan.

| 6.3.2 | Utbytessystem för krockkuddar som inte är monterade i ratten skall vara sådana att, när de monterats i ett fordon, detta fordon |
| --- | --- |

6.3.2

Utbytessystem för krockkuddar som inte är monterade i ratten skall vara sådana att, när de monterats i ett fordon, detta fordon

| 6.3.2.1 | vad gäller krockkuddesystem av kategori B, uppfyller kraven i punkterna 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 och 5.2.1.5 i föreskrifter nr 94, med ändringsserie 01, |
| --- | --- |

6.3.2.1

vad gäller krockkuddesystem av kategori B, uppfyller kraven i punkterna 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 och 5.2.1.5 i föreskrifter nr 94, med ändringsserie 01,

| 6.3.2.2 | vad gäller krockkuddesystem av kategori C, uppfyller kraven i punkterna 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 och 5.2.1.5 i föreskrifter nr 94, med ändringsserie 01; dessutom skall provdockor med instrument användas vid kontrollen av krockkuddesystemets prestanda, |
| --- | --- |

6.3.2.2

vad gäller krockkuddesystem av kategori C, uppfyller kraven i punkterna 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 och 5.2.1.5 i föreskrifter nr 94, med ändringsserie 01; dessutom skall provdockor med instrument användas vid kontrollen av krockkuddesystemets prestanda,

| 6.3.2.3 | vad gäller krockkuddesystem av kategori D, uppfyller kraven i punkterna 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 och 5.2.1.5 i föreskrifter nr 95, med ändringsserie 01. I detta fall skall sidokollisionsdockan användas vid provningen. |
| --- | --- |

6.3.2.3

vad gäller krockkuddesystem av kategori D, uppfyller kraven i punkterna 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 och 5.2.1.5 i föreskrifter nr 95, med ändringsserie 01. I detta fall skall sidokollisionsdockan användas vid provningen.

7.   ANVISNINGAR FÖR ANVÄNDARE

| 7.1 | Tillverkaren av utbytessystemet för krockkuddar skall se till att användaranvisningarna innehåller alla de rekommendationer som skall följas eller de försiktighetsåtgärder som skall vidtas vid användning, underhåll eller demontering av systemet eller av någon av dess komponenter. |
| --- | --- |

7.1

Tillverkaren av utbytessystemet för krockkuddar skall se till att användaranvisningarna innehåller alla de rekommendationer som skall följas eller de försiktighetsåtgärder som skall vidtas vid användning, underhåll eller demontering av systemet eller av någon av dess komponenter.

| 7.1.1 | I synnerhet: |
| --- | --- |

7.1.1

I synnerhet:

| 7.1.1.1 | Om systemet är utrustat med en övervakningsanordning avsedd att informera användaren om systemets driftstillstånd, skall det klart anges hur meddelanden som levereras av systemet, av alla slag, skall tolkas. Det skall anges vilka åtgärder som skall vidtas i händelse av ett varningsmeddelande om fel, och alla risker det innebär att använda fordonet under sådana förhållanden skall beskrivas. |
| --- | --- |

7.1.1.1

Om systemet är utrustat med en övervakningsanordning avsedd att informera användaren om systemets driftstillstånd, skall det klart anges hur meddelanden som levereras av systemet, av alla slag, skall tolkas. Det skall anges vilka åtgärder som skall vidtas i händelse av ett varningsmeddelande om fel, och alla risker det innebär att använda fordonet under sådana förhållanden skall beskrivas.

| 7.1.1.2 | Det skall anges huruvida underhålls- eller reparationsarbete skall utföras enbart av särskilt utbildad personal och huruvida risker föreligger vid demontering av systemet. |
| --- | --- |

7.1.1.2

Det skall anges huruvida underhålls- eller reparationsarbete skall utföras enbart av särskilt utbildad personal och huruvida risker föreligger vid demontering av systemet.

| 7.1.1.3 | Det förfarande som skall följas i händelse av uppblåsning skall förklaras. I synnerhet skall uppgifter lämnas om alla eventuella försiktighetsåtgärder som skall vidtas vad gäller produkter som alstras vid uppblåsning, i form av gaser, vätskor eller fasta ämnen. Eventuella risker som orsakas av systemets komponenter som en följd av uppblåsningen – farliga skrovligheter eller skarpa kanter, temperaturer, korrosion, osv. – skall också beskrivas, såväl som sätt att undvika dem. |
| --- | --- |

7.1.1.3

Det förfarande som skall följas i händelse av uppblåsning skall förklaras. I synnerhet skall uppgifter lämnas om alla eventuella försiktighetsåtgärder som skall vidtas vad gäller produkter som alstras vid uppblåsning, i form av gaser, vätskor eller fasta ämnen. Eventuella risker som orsakas av systemets komponenter som en följd av uppblåsningen – farliga skrovligheter eller skarpa kanter, temperaturer, korrosion, osv. – skall också beskrivas, såväl som sätt att undvika dem.

| 7.1.1.4 | Om skrotning av utbytessystem för krockkuddar kan medföra situationer som är farliga antingen direkt för människor eller för miljön, skall ett lämpligt förfarande för att undvika dem anges. Detta kan bestå i en metod för att avsiktligt utlösa krockkudden om dess utlösta tillstånd inte kan medföra någon farlig situation, en skyldighet att återlämna systemet eller en del av det till konstruktören eller tillverkaren eller annan lämplig åtgärd. |
| --- | --- |

7.1.1.4

Om skrotning av utbytessystem för krockkuddar kan medföra situationer som är farliga antingen direkt för människor eller för miljön, skall ett lämpligt förfarande för att undvika dem anges. Detta kan bestå i en metod för att avsiktligt utlösa krockkudden om dess utlösta tillstånd inte kan medföra någon farlig situation, en skyldighet att återlämna systemet eller en del av det till konstruktören eller tillverkaren eller annan lämplig åtgärd.

| 7.2 | Utbytessystemet för krockkuddar skall vara försett med skyltar och information för användaren om användning av barnskyddssystem enligt föreskrifter nr 94.
  Krockkuddesystem med krockkuddeenheter av kategorierna A, B, C eller D skall vara försedda med texten ”KROCKKUDDE” på den inre delen av rattens omkrets eller på locket till krockkuddeenheten. Denna text skall vara varaktigt fastsatt och lättläslig.
  Dessutom, i fallet krockkuddesystem för främre skydd avsedda för användning i något passagerarsäte, skall följande skylt vara varaktigt fastsatt på den synliga ytan av locket över krockkuddeenheten (de textuppgifter som visas är ett minimum).
  Denna skylt skall tillhandahållas på språket eller språken i det land där anordningen säljs.
  Skyltens minsta storlek: 60 × 120 mm. |
| --- | --- |

7.2

Utbytessystemet för krockkuddar skall vara försett med skyltar och information för användaren om användning av barnskyddssystem enligt föreskrifter nr 94.

Krockkuddesystem med krockkuddeenheter av kategorierna A, B, C eller D skall vara försedda med texten ”KROCKKUDDE” på den inre delen av rattens omkrets eller på locket till krockkuddeenheten. Denna text skall vara varaktigt fastsatt och lättläslig.

Dessutom, i fallet krockkuddesystem för främre skydd avsedda för användning i något passagerarsäte, skall följande skylt vara varaktigt fastsatt på den synliga ytan av locket över krockkuddeenheten (de textuppgifter som visas är ett minimum).

Denna skylt skall tillhandahållas på språket eller språken i det land där anordningen säljs.

Skyltens minsta storlek: 60 × 120 mm.

Image

8.   PRODUKTIONENS ÖVERENSSTÄMMELSE MED GODKÄND TYP

Förfarandena för säkerställande av tillverkningens överensstämmelse skall överensstämma med dem som anges i tillägg 2 till överenskommelsen (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev. 2) med följande krav:

| 8.1 | Den myndighet som beviljat typgodkännande kan när som helst kontrollera de metoder för kontroll av överensstämmelse med godkänd typ som tillämpas inom varje tillverkningsenhet. Normalt intervall för dessa kontroller skall vara en gång vartannat år. Om negativa resultat registreras under en av dessa kontroller, kan detta intervall minskas. |
| --- | --- |

8.1

Den myndighet som beviljat typgodkännande kan när som helst kontrollera de metoder för kontroll av överensstämmelse med godkänd typ som tillämpas inom varje tillverkningsenhet. Normalt intervall för dessa kontroller skall vara en gång vartannat år. Om negativa resultat registreras under en av dessa kontroller, kan detta intervall minskas.

8.2   Produktionens överensstämmelse med godkänd typ för en krockkuddeenhet i ett utbytessystem för krockkuddar

Krockkuddeenheter, som är typgodkända enligt dessa föreskrifter, skall tillverkas så att de överensstämmer med den typ som godkänts genom att de uppfyller kraven i punkterna 5.1 och 5.2 ovan.

8.3   Produktionens överensstämmelse med godkänd typ för en utbytesratt utrustad med en krockkuddeenhet av godkänd typ

Utbytesrattar utrustade med en krockkuddeenhet av godkänd typ, som är typgodkända enligt dessa föreskrifter, skall tillverkas så att de överensstämmer med den typ som godkänts genom att de uppfyller kraven i punkterna 5.1 och 5.3 ovan.

8.4   Produktionens överensstämmelse med godkänd typ för ett utbytessystem för krockkuddar som inte är monterade i ratten

De utbytessystem för krockkuddar som inte är monterade i ratten och som är typgodkända enligt dessa föreskrifter, skall tillverkas så att de överensstämmer med den typ som godkänts genom att de uppfyller kraven i punkterna 5.1 och 5.4 ovan.

9.   PÅFÖLJD FÖR PRODUKTIONENS BRISTANDE ÖVERENSSTÄMMELSE MED GODKÄND TYP

Typgodkännande som beviljats för en krockkuddeenhet i ett utbytessystem för krockkuddar, en utbytesratt utrustad med krockkudde av godkänd typ eller ett utbytessystem för krockkuddar som inte är monterade i ratten enligt dessa föreskrifter, kan återkallas om kraven i punkt 8 inte uppfylls.

10.   ÄNDRINGAR AV EN TYP AV KROCKKUDDEENHET I ETT UTBYTESSYSTEM FÖR KROCKKUDDAR ELLER AV EN TYP AV UTBYTESRATT UTRUSTAD MED KROCKKUDDE AV GODKÄND TYP ELLER AV EN TYP AV UTBYTESSYSTEM FÖR KROCKKUDDAR SOM INTE ÄR MONTERADE I RATTEN

| 10.1 | Varje ändring av en typ av ovannämnda system skall rapporteras till den myndighet som godkänt typen. Myndigheten kan då antingen |
| --- | --- |

10.1

Varje ändring av en typ av ovannämnda system skall rapporteras till den myndighet som godkänt typen. Myndigheten kan då antingen

| 10.1.1 | besluta att ändringarna troligen inte har någon märkbar negativ inverkan och att enheten eller systemet eller utbytesratten ändå uppfyller bestämmelserna, eller |
| --- | --- |

10.1.1

besluta att ändringarna troligen inte har någon märkbar negativ inverkan och att enheten eller systemet eller utbytesratten ändå uppfyller bestämmelserna, eller

| 10.1.2 | kräva ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för utförandet av provningarna. |
| --- | --- |

10.1.2

kräva ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för utförandet av provningarna.

| 10.2 | Bekräftelse eller avslag på ansökan, med angivande av ändringarna, skall rapporteras på det sätt som anges i punkterna 4.1-4.3 ovan till de avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

10.2

Bekräftelse eller avslag på ansökan, med angivande av ändringarna, skall rapporteras på det sätt som anges i punkterna 4.1-4.3 ovan till de avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter.

| 10.3 | Den behöriga myndighet som beviljat ett utsträckt typgodkännande skall tilldela varje sådant typgodkännande ett serienummer och informera övriga parter till 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av ett meddelande som överensstämmer med mallarna i bilagorna 1, 2 och 3 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

10.3

Den behöriga myndighet som beviljat ett utsträckt typgodkännande skall tilldela varje sådant typgodkännande ett serienummer och informera övriga parter till 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av ett meddelande som överensstämmer med mallarna i bilagorna 1, 2 och 3 till dessa föreskrifter.

11.   TILLVERKNINGENS DEFINITIVA UPPHÖRANDE

Om innehavaren av ett typgodkännande helt upphör med tillverkningen av en typ av krockkuddeenhet i ett utbytessystem för krockkuddar eller en typ av utbytesratt utrustad med krockkudde av godkänd typ eller en typ av utbytessystem för krockkuddar som inte är monterade i ratten enligt dessa föreskrifter, skall denne informera den myndighet som beviljade typgodkännandet. Då myndigheten får ett sådant meddelande skall den informera övriga parter till 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av ett rapportformulär som överensstämmer med mallarna i bilagorna 1, 2 och 3 till dessa föreskrifter.

12.   NAMN OCH ADRESSER TILL DE TEKNISKA TJÄNSTER SOM ANSVARAR FÖR TYPGODKÄNNANDEPROVNINGARNA SAMT TILL DE ADMINISTRATIVA MYNDIGHETERNA

De avtalsparter till 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter skall till FN:s sekretariat rapportera namn och adresser till de tekniska tjänster som ansvarar för typgodkännandeprovningarna, liksom till de administrativa myndigheter som beviljar typgodkännande och till vilka intyg skall skickas om typgodkännande, utsträckt typgodkännande, avslag på ansökan om typgodkännande eller återkallande av typgodkännande, som utfärdas i ett annat land.

BILAGA 1

MEDDELANDE

(största format: A4 [210 × 297 mm])

Image

BILAGA 2

MEDDELANDE

(största format: A4 [210 × 297 mm])

Image

BILAGA 3

MEDDELANDE

(största format: A4 [210 × 297 mm])

Image

BILAGA 4

EXEMPEL PÅ TYPGODKÄNNANDEMÄRKE FÖR EN KROCKKUDDEENHET I ETT UTBYTESSYSTEM FÖR KROCKKUDDAR

Image

a=5 mm

En krockkuddeenhet med ovanstående typgodkännandemärke är en krockkudde i kategori A som godkänts i Frankrike (E2) med nummer 002439. De två första siffrorna i typgodkännandenumret anger att godkännandet beviljats enligt kraven i dessa föreskrifter i sitt ursprungliga skick.

Anm.:

Typgodkännandenumret och tilläggssymbol(er) skall placeras nära cirkeln och antingen ovanför eller under bokstaven ”E” eller till höger eller vänster om den.

Siffrorna i typgodkännandenumret skall sitta på samma sida om bokstaven ”E” och vara vända åt samma håll. Tilläggssymbolen eller tilläggssymbolerna skall sitta mittemot typgodkännandenumret. Man bör undvika att använda romerska siffror i typgodkännandenumret för att förhindra förväxling med andra symboler.

BILAGA 5

EXEMPEL PÅ TYPGODKÄNNANDEMÄRKE FÖR EN UTBYTESRATT UTRUSTAD MED EN KROCKKUDDEENHET AV GODKÄND TYP

Image

a=5 mm

En utbytesratt med ovanstående typgodkännandemärke är en utbytesratt med en krockkuddeenhet i kategori A som godkänts i Frankrike (E2) med nummer 002439. De två första siffrorna i typgodkännandenumret anger att godkännandet beviljats enligt kraven i dessa föreskrifter i sitt ursprungliga skick.

Anm.:

Typgodkännandenumret och tilläggssymbol(er) skall placeras nära cirkeln och antingen ovanför eller under bokstaven ”E” eller till höger eller vänster om den.

Siffrorna i typgodkännandenumret skall sitta på samma sida om bokstaven ”E” och vara vända åt samma håll. Tilläggssymbolen eller tilläggssymbolerna skall sitta mittemot typgodkännandenumret. Man bör undvika att använda romerska siffror i typgodkännandenumret för att förhindra förväxling med andra symboler.

BILAGA 6

EXEMPEL PÅ TYPGODKÄNNANDEMÄRKE FÖR ETT UTBYTESSYSTEM FÖR KROCKKUDDAR SOM INTE ÄR MONTERADE I RATTEN

Image

a = 8mm

Ett utbytessystem för krockkuddar med ovanstående typgodkännandemärke är ett krockkuddesystem i kategori B som godkänts i Frankrike (E2) med nummer 002439. De två första siffrorna i typgodkännandenumret anger att godkännandet beviljats enligt kraven i dessa föreskrifter i sitt ursprungliga skick.

Anm.:

Typgodkännandenumret och tilläggssymbol(er) skall placeras nära cirkeln och antingen ovanför eller under bokstaven ”E” eller till höger eller vänster om den.

Siffrorna i typgodkännandenumret skall sitta på samma sida om bokstaven ”E” och vara vända åt samma håll. Tilläggssymbolen eller tilläggssymbolerna skall sitta mittemot typgodkännandenumret. Man bör undvika att använda romerska siffror i typgodkännandenumret för att förhindra förväxling med andra symboler.

BILAGA 7

ANORDNING FÖR UTMATTNINGSPROVNING

Image

BILAGA 8

FÖRFARANDE FÖR FASTSTÄLLANDE AV H-PUNKT OCH FAKTISK BRÖSTKORGSVINKEL FÖR SITTPLATSER I MOTORFORDON

1.   SYFTE

Förfarandet som beskrivs i denna bilaga används för att fastställa H-punktens läge och faktisk bröstkorgsvinkel för en eller flera sittplatser i ett motorfordon och för att kontrollera förhållandet mellan uppmätta data och de konstruktionsangivelser som lämnats av tillverkaren (3).

2.   DEFINITIONER

I denna bilaga gäller följande definitioner:

| 2.1 | referensdata: en eller flera av följande egenskaper för en sittplats: |
| --- | --- |

2.1

referensdata: en eller flera av följande egenskaper för en sittplats:

| 2.1.1 | H-punkten och R-punkten och förhållandet mellan dessa punkter. |
| --- | --- |

2.1.1

H-punkten och R-punkten och förhållandet mellan dessa punkter.

| 2.1.2 | Den faktiska och den konstruerade bröstkorgsvinkeln och förhållandet mellan dem. |
| --- | --- |

2.1.2

Den faktiska och den konstruerade bröstkorgsvinkeln och förhållandet mellan dem.

| 2.2 | tredimensionell H-punktsmaskin (3-D H-maskin): en anordning som används för att fastställa H-punkter och faktiska bröstkorgsvinklar. Denna anordning beskrivs i tillägg 1 till denna bilaga. |
| --- | --- |

2.2

tredimensionell H-punktsmaskin (3-D H-maskin): en anordning som används för att fastställa H-punkter och faktiska bröstkorgsvinklar. Denna anordning beskrivs i tillägg 1 till denna bilaga.

| 2.3 | H-punkt: svängningscentrum för bröstkorg och höft på 3-D H-maskinen då denna installerats i fordonssätet enligt punkt 4 nedan. H-punkten sitter mitt på anordningens mittlinje som går mellan H-punktens siktknappar på 3-D H-maskinens båda sidor. H-punkten motsvarar teoretiskt R-punkten (för toleranser se punkt 3.2.2 nedan). När H-punkten fastställts enligt det förfarande som beskrivs i punkt 4, anses den fast i förhållande till sätesdynans struktur och flyttas med denna när sätet ställs in. |
| --- | --- |

2.3

H-punkt: svängningscentrum för bröstkorg och höft på 3-D H-maskinen då denna installerats i fordonssätet enligt punkt 4 nedan. H-punkten sitter mitt på anordningens mittlinje som går mellan H-punktens siktknappar på 3-D H-maskinens båda sidor. H-punkten motsvarar teoretiskt R-punkten (för toleranser se punkt 3.2.2 nedan). När H-punkten fastställts enligt det förfarande som beskrivs i punkt 4, anses den fast i förhållande till sätesdynans struktur och flyttas med denna när sätet ställs in.

| 2.4 | R-punkt eller sätets referenspunkt: den konstruktionspunkt som anges av tillverkaren för varje sittplats och fastställs med avseende på det tredimensionella referenssystemet. |
| --- | --- |

2.4

R-punkt eller sätets referenspunkt: den konstruktionspunkt som anges av tillverkaren för varje sittplats och fastställs med avseende på det tredimensionella referenssystemet.

| 2.5 | bröstkorgslinje: centrumlinjen för 3-D H-maskinens givare med givaren placerad i sitt bakersta läge. |
| --- | --- |

2.5

bröstkorgslinje: centrumlinjen för 3-D H-maskinens givare med givaren placerad i sitt bakersta läge.

| 2.6 | faktisk bröstkorgsvinkel: den vinkel som uppmäts mellan en vertikal linje genom H-punkten och bröstkorgslinjen med hjälp av ryggvinkelskvadranten på 3-D H-maskinen. Den faktiska bröstkorgsvinkeln motsvarar teoretiskt den konstruerade bröstkorgsvinkeln (för toleranser se punkt 3.2.2 nedan). |
| --- | --- |

2.6

faktisk bröstkorgsvinkel: den vinkel som uppmäts mellan en vertikal linje genom H-punkten och bröstkorgslinjen med hjälp av ryggvinkelskvadranten på 3-D H-maskinen. Den faktiska bröstkorgsvinkeln motsvarar teoretiskt den konstruerade bröstkorgsvinkeln (för toleranser se punkt 3.2.2 nedan).

| 2.7 | konstruerad bröstkorgsvinkel: den vinkel som uppmäts mellan en vertikal linje genom R-punkten och bröstkorgslinjen i ett läge som motsvarar konstruktionsläget för sätets ryggstöd som fastställts av fordonstillverkaren. |
| --- | --- |

2.7

konstruerad bröstkorgsvinkel: den vinkel som uppmäts mellan en vertikal linje genom R-punkten och bröstkorgslinjen i ett läge som motsvarar konstruktionsläget för sätets ryggstöd som fastställts av fordonstillverkaren.

| 2.8 | passagerarens mittplan: mittplanet för 3-D H-maskinen i varje avsedd sittplats. Det representeras av koordinaten för H-punkten på Y-axeln. För enskilda säten sammanfaller sätets mittplan med passagerarens mittplan. För andra säten anges passagerarens mittplan av tillverkaren. |
| --- | --- |

2.8

passagerarens mittplan: mittplanet för 3-D H-maskinen i varje avsedd sittplats. Det representeras av koordinaten för H-punkten på Y-axeln. För enskilda säten sammanfaller sätets mittplan med passagerarens mittplan. För andra säten anges passagerarens mittplan av tillverkaren.

| 2.9 | tredimensionellt referenssystem: ett system som beskrivs i tillägg 2 till denna bilaga. |
| --- | --- |

2.9

tredimensionellt referenssystem: ett system som beskrivs i tillägg 2 till denna bilaga.

| 2.10 | referenspunkter: fysiska punkter (hål, ytor, märken eller fördjupningar) i fordonets chassi som anges av tillverkaren. |
| --- | --- |

2.10

referenspunkter: fysiska punkter (hål, ytor, märken eller fördjupningar) i fordonets chassi som anges av tillverkaren.

| 2.11 | fordonets mätläge: fordonets läge såsom det anges av referenspunkterna i det tredimensionella referenssystemet. |
| --- | --- |

2.11

fordonets mätläge: fordonets läge såsom det anges av referenspunkterna i det tredimensionella referenssystemet.

3.   KRAV

3.1   Uppgiftslämnande

För varje sittplats där referensuppgifter krävs för att visa överensstämmelse med bestämmelserna i gällande föreskrifter, skall alla eller ett lämpligt urval av följande uppgifter lämnas i den form som anges i tillägg 3 till denna bilaga:

| 3.1.1 | R-punktens koordinater i förhållande till det tredimensionella referenssystemet. |
| --- | --- |

3.1.1

R-punktens koordinater i förhållande till det tredimensionella referenssystemet.

| 3.1.2 | Den konstruerade bröstkorgsvinkeln. |
| --- | --- |

3.1.2

Den konstruerade bröstkorgsvinkeln.

| 3.1.3 | Alla anvisningar som krävs för att ställa in sätet (om det kan ställas in) i det mätläge som anges i punkt 4.3 nedan. |
| --- | --- |

3.1.3

Alla anvisningar som krävs för att ställa in sätet (om det kan ställas in) i det mätläge som anges i punkt 4.3 nedan.

3.2   Förhållande mellan uppmätta data och konstruktionsvärden

| 3.2.1 | H-punktens koordinater och värdet på den faktiska bröstkorgsvinkeln, som erhålls med det förfarande som anges i punkt 4 nedan, skall jämföras med respektive värden på koordinaterna för R-punkten och den konstruerade bröstkorgsvinkeln, som anges av fordonstillverkaren. |
| --- | --- |

3.2.1

H-punktens koordinater och värdet på den faktiska bröstkorgsvinkeln, som erhålls med det förfarande som anges i punkt 4 nedan, skall jämföras med respektive värden på koordinaterna för R-punkten och den konstruerade bröstkorgsvinkeln, som anges av fordonstillverkaren.

| 3.2.2 | De relativa lägena för R-punkten och H-punkten och förhållandet mellan den konstruerade bröstkorgsvinkeln och den faktiska bröstkorgsvinkeln skall anses tillfredsställande för sittplatsen i fråga om H-punkten, såsom den definieras av sina koordinater, ligger inom en kvadrat med sidan 50 mm med horisontella och vertikala sidor vars diagonaler korsas vid R-punkten och om den faktiska bröstkorgsvinkeln inte avviker mer än ±5o från den konstruerade bröstkorgsvinkeln. |
| --- | --- |

3.2.2

De relativa lägena för R-punkten och H-punkten och förhållandet mellan den konstruerade bröstkorgsvinkeln och den faktiska bröstkorgsvinkeln skall anses tillfredsställande för sittplatsen i fråga om H-punkten, såsom den definieras av sina koordinater, ligger inom en kvadrat med sidan 50 mm med horisontella och vertikala sidor vars diagonaler korsas vid R-punkten och om den faktiska bröstkorgsvinkeln inte avviker mer än ±5o från den konstruerade bröstkorgsvinkeln.

| 3.2.3 | Om dessa villkor är uppfyllda skall R-punkten och den konstruerade bröstkorgsvinkeln användas för att visa överensstämmelse med bestämmelserna i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

3.2.3

Om dessa villkor är uppfyllda skall R-punkten och den konstruerade bröstkorgsvinkeln användas för att visa överensstämmelse med bestämmelserna i dessa föreskrifter.

| 3.2.4 | Om H-punkten eller den faktiska bröstkorgsvinkeln inte uppfyller kraven i punkt 3.2, skall H-punkten eller den faktiska bröstkorgsvinkeln bestämmas två gånger till (tre gånger totalt). Om resultaten från två av dessa tre provningar uppfyller kraven skall villkoren i punkt 3.2.3 ovan tillämpas. |
| --- | --- |

3.2.4

Om H-punkten eller den faktiska bröstkorgsvinkeln inte uppfyller kraven i punkt 3.2, skall H-punkten eller den faktiska bröstkorgsvinkeln bestämmas två gånger till (tre gånger totalt). Om resultaten från två av dessa tre provningar uppfyller kraven skall villkoren i punkt 3.2.3 ovan tillämpas.

| 3.2.5 | Om resultaten av de sista två av de tre förfaranden som beskrivs i punkt 3.2.4 ovan inte uppfyller kraven i punkt 3.2.2 ovan, eller om kontrollen inte kan utföras eftersom fordonstillverkaren har försummat att tillhandahålla uppgifter avseende R-punktens läge eller avseende den konstruerade bröstkorgsvinkeln, skall den mellersta av de tre uppmätta punkterna eller medelvärdet för de tre uppmätta vinklarna användas och anses tillämpliga i alla de fall då hänvisning sker till R-punkten eller den konstruerade bröstkorgsvinkeln i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

3.2.5

Om resultaten av de sista två av de tre förfaranden som beskrivs i punkt 3.2.4 ovan inte uppfyller kraven i punkt 3.2.2 ovan, eller om kontrollen inte kan utföras eftersom fordonstillverkaren har försummat att tillhandahålla uppgifter avseende R-punktens läge eller avseende den konstruerade bröstkorgsvinkeln, skall den mellersta av de tre uppmätta punkterna eller medelvärdet för de tre uppmätta vinklarna användas och anses tillämpliga i alla de fall då hänvisning sker till R-punkten eller den konstruerade bröstkorgsvinkeln i dessa föreskrifter.

4.   FÖRFARANDE FÖR FASTSTÄLLANDE AV H-PUNKT OCH FAKTISK BRÖSTKORGSVINKEL

| 4.1 | Fordonet skall konditioneras enligt tillverkarens önskemål, vid en temperatur av 20o ± 10 oC för att säkerställa att materialet i sätet har uppnått rumstemperatur. Om det säte som skall kontrolleras aldrig använts skall en person eller ett föremål som väger 70 till 80 kg två gånger placeras på sätet under vardera en minut så att stoppningen i sätesdynan och ryggstödet pressas ihop. Om tillverkaren så önskar skall alla säten vara obelastade under minst 30 min före installationen av 3-D H-maskinen. |
| --- | --- |

4.1

Fordonet skall konditioneras enligt tillverkarens önskemål, vid en temperatur av 20o ± 10 oC för att säkerställa att materialet i sätet har uppnått rumstemperatur. Om det säte som skall kontrolleras aldrig använts skall en person eller ett föremål som väger 70 till 80 kg två gånger placeras på sätet under vardera en minut så att stoppningen i sätesdynan och ryggstödet pressas ihop. Om tillverkaren så önskar skall alla säten vara obelastade under minst 30 min före installationen av 3-D H-maskinen.

| 4.2 | Fordonet skall ha det mätläge som definieras i punkt 2.11 ovan. |
| --- | --- |

4.2

Fordonet skall ha det mätläge som definieras i punkt 2.11 ovan.

| 4.3 | Om sätet är ställbart skall det först ställas in i det bakersta normala kör- eller åkläget, enligt fordonstillverkarens uppgifter. Här avses sätets inställning endast i längsled, och den sätesförskjutning som används för andra ändamål än normala kör- eller åklägen tas inte med i beräkningen. Om det finns andra inställningsmöjligheter för sätet (i höjdled, i vinkelled, i förhållande till ryggstödet osv.) skall det läge väljas som anges av fordonstillverkaren. För stötdämpande säten skall läget i höjdled vara helt fast i ett läge som motsvarar normalt körläge enligt tillverkarens specifikationer. |
| --- | --- |

4.3

Om sätet är ställbart skall det först ställas in i det bakersta normala kör- eller åkläget, enligt fordonstillverkarens uppgifter. Här avses sätets inställning endast i längsled, och den sätesförskjutning som används för andra ändamål än normala kör- eller åklägen tas inte med i beräkningen. Om det finns andra inställningsmöjligheter för sätet (i höjdled, i vinkelled, i förhållande till ryggstödet osv.) skall det läge väljas som anges av fordonstillverkaren. För stötdämpande säten skall läget i höjdled vara helt fast i ett läge som motsvarar normalt körläge enligt tillverkarens specifikationer.

| 4.4 | Det sittområde som kommer i kontakt med 3-D H-maskinen skall täckas av ett tunt bomullstyg av tillräcklig storlek och lämplig textur, som beskrivs som en vanlig bomullstextil med 18,9 trådar per cm2 och som väger 0,228 kg/m2 eller ett stickat eller ovävt textilmaterial med samma egenskaper. Om provningen utförs på ett säte utanför fordonet skall det golv på vilket sätet är placerat ha samma egenskaper (4) som golvet i fordonet i vilket sätet är avsett att användas. |
| --- | --- |

4.4

Det sittområde som kommer i kontakt med 3-D H-maskinen skall täckas av ett tunt bomullstyg av tillräcklig storlek och lämplig textur, som beskrivs som en vanlig bomullstextil med 18,9 trådar per cm2 och som väger 0,228 kg/m2 eller ett stickat eller ovävt textilmaterial med samma egenskaper. Om provningen utförs på ett säte utanför fordonet skall det golv på vilket sätet är placerat ha samma egenskaper (4) som golvet i fordonet i vilket sätet är avsett att användas.

| 4.5 | Placera 3-D H-maskinens sätes- och rygganordning så att passagerarens mittplan (C/LO) sammanfaller med 3-D H-maskinens mittplan. Om tillverkaren så önskar kan 3-D H-maskinen flyttas inåt i förhållande till C/LO om 3-D H-maskinen är placerad så långt ut att säteskanten inte medger att 3-D H-maskinen står rakt. |
| --- | --- |

4.5

Placera 3-D H-maskinens sätes- och rygganordning så att passagerarens mittplan (C/LO) sammanfaller med 3-D H-maskinens mittplan. Om tillverkaren så önskar kan 3-D H-maskinen flyttas inåt i förhållande till C/LO om 3-D H-maskinen är placerad så långt ut att säteskanten inte medger att 3-D H-maskinen står rakt.

| 4.6 | Sätt fast fot- och underbensdelar i sätesenheten, antingen var för sig eller genom att använda T-stången och den hopmonterade underbensdelen. En linje genom H-punktens siktknappar skall vara parallell med marken och vinkelrät mot sätets längsgående mittplan. |
| --- | --- |

4.6

Sätt fast fot- och underbensdelar i sätesenheten, antingen var för sig eller genom att använda T-stången och den hopmonterade underbensdelen. En linje genom H-punktens siktknappar skall vara parallell med marken och vinkelrät mot sätets längsgående mittplan.

| 4.7 | Ställ in fot- och benlägen för 3-D H-maskinen enligt följande: |
| --- | --- |

4.7

Ställ in fot- och benlägen för 3-D H-maskinen enligt följande:

4.7.1   Avsedd sittplats: förare och yttre passagerare fram

| 4.7.1.1 | Båda fötterna och benenheterna skall flyttas framåt så att fötterna får ett normalt läge på golvet, mellan pedalerna om så krävs. Om så är möjligt skall den vänstra foten placeras ungefär lika långt till vänster om 3-D H-maskinens mittplan som den högra foten till höger. Det vattenpass som kontrollerar 3-D H-maskinens inriktning i sidled skall bringas till horisontellt läge genom ny inställning av sätesdelen om det behövs eller genom att flytta ben- och fotdelarna bakåt. Den linje som går genom H-punktens siktknappar skall hållas vinkelrät mot sätets längsgående mittplan. |
| --- | --- |

4.7.1.1

Båda fötterna och benenheterna skall flyttas framåt så att fötterna får ett normalt läge på golvet, mellan pedalerna om så krävs. Om så är möjligt skall den vänstra foten placeras ungefär lika långt till vänster om 3-D H-maskinens mittplan som den högra foten till höger. Det vattenpass som kontrollerar 3-D H-maskinens inriktning i sidled skall bringas till horisontellt läge genom ny inställning av sätesdelen om det behövs eller genom att flytta ben- och fotdelarna bakåt. Den linje som går genom H-punktens siktknappar skall hållas vinkelrät mot sätets längsgående mittplan.

| 4.7.1.2 | Om det vänstra benet inte kan hållas parallellt med det högra och den vänstra foten inte kan stödjas av chassit skall den flyttas tills den får stöd. Siktknapparnas inriktning skall bibehållas. |
| --- | --- |

4.7.1.2

Om det vänstra benet inte kan hållas parallellt med det högra och den vänstra foten inte kan stödjas av chassit skall den flyttas tills den får stöd. Siktknapparnas inriktning skall bibehållas.

4.7.2   Avsedd sittplats: yttre bak

För baksäten och extrasäten skall benen placeras enligt tillverkarens anvisningar. Om fötterna då vilar mot delar av golvet som ligger på olika nivåer skall den fot som först kommer i beröring med framsätet fungera som referenspunkt medan den andra foten skall ställas in så att vattenpasset, som medger kontroll av sätesdelens lutning i tvärled, är inställt horisontellt.

| 4.8 | Anbringa underbenens och lårens vikter och rikta in 3-D H-maskinen. |
| --- | --- |

4.8

Anbringa underbenens och lårens vikter och rikta in 3-D H-maskinen.

| 4.9 | Luta ryggdelen framåt mot det främre stoppet och dra bort 3-D H-maskinen från ryggstödet med T-stången. Sätt tillbaka 3-D H-maskinen på sätet på ett av följande sätt: |
| --- | --- |

4.9

Luta ryggdelen framåt mot det främre stoppet och dra bort 3-D H-maskinen från ryggstödet med T-stången. Sätt tillbaka 3-D H-maskinen på sätet på ett av följande sätt:

| 4.9.1 | Om 3-D H-maskinen tenderar att glida bakåt används följande förfarande: Låt 3-D H-maskinen glida bakåt tills en framåtriktad horisontell återhållande kraft på T-stången inte längre krävs, dvs. tills sätesdelen kommer i kontakt med ryggstödet. Flytta underbenet igen om det behövs. |
| --- | --- |

4.9.1

Om 3-D H-maskinen tenderar att glida bakåt används följande förfarande: Låt 3-D H-maskinen glida bakåt tills en framåtriktad horisontell återhållande kraft på T-stången inte längre krävs, dvs. tills sätesdelen kommer i kontakt med ryggstödet. Flytta underbenet igen om det behövs.

| 4.9.2 | Om 3-D H-maskinen inte tenderar att glida bakåt används följande förfarande: Låt 3-D H-maskinen glida bakåt genom att tillföra en bakåtriktad horisontell kraft på T-stången tills sätesdelen kommer i kontakt med ryggstödet (se figur 2 i tillägg 1 till denna bilaga). |
| --- | --- |

4.9.2

Om 3-D H-maskinen inte tenderar att glida bakåt används följande förfarande: Låt 3-D H-maskinen glida bakåt genom att tillföra en bakåtriktad horisontell kraft på T-stången tills sätesdelen kommer i kontakt med ryggstödet (se figur 2 i tillägg 1 till denna bilaga).

| 4.10 | Tillför en kraft på 100 ± 10 N på 3-D H-maskinens rygg- och sätesdel i skärningen mellan höftvinkelkvadranten och T-stångsfästet. Riktningen på den tillförda kraften skall bibehållas längs en linje som går genom ovannämnda skärningspunkt till en punkt alldeles ovanför lårbensfästet (se figur 2 i tillägg 1 till denna bilaga). Låt sedan ryggdelen försiktigt åter ligga an mot ryggstödet. Försiktighet måste iakttas under återstoden av förfarandet för att förhindra att 3-D H-maskinen glider framåt. |
| --- | --- |

4.10

Tillför en kraft på 100 ± 10 N på 3-D H-maskinens rygg- och sätesdel i skärningen mellan höftvinkelkvadranten och T-stångsfästet. Riktningen på den tillförda kraften skall bibehållas längs en linje som går genom ovannämnda skärningspunkt till en punkt alldeles ovanför lårbensfästet (se figur 2 i tillägg 1 till denna bilaga). Låt sedan ryggdelen försiktigt åter ligga an mot ryggstödet. Försiktighet måste iakttas under återstoden av förfarandet för att förhindra att 3-D H-maskinen glider framåt.

| 4.11 | Sätt höger och vänster bakdelsvikt på plats och sedan alternerande de åtta bröstkorgsvikterna. Bibehåll 3-D H-maskinens nivå. |
| --- | --- |

4.11

Sätt höger och vänster bakdelsvikt på plats och sedan alternerande de åtta bröstkorgsvikterna. Bibehåll 3-D H-maskinens nivå.

| 4.12 | Luta ryggdelen framåt för att ta bort trycket mot ryggstödet. Gunga 3-D H-maskinen sidledes 10o (5o åt vardera hållet från det vertikala mittplanet) under tre kompletta cykler för att ta bort all ansamlad friktion mellan 3-D H-maskinen och sätet.
  Under gungningsförfarandet kan 3-D H-maskinens T-stång tendera att avvika från angiven horisontell och vertikal inriktning. T-stången måste därför hållas fast genom att anbringa en lämplig sidkraft under gungningen. Försiktighet måste iakttas vid hållandet av T-stången och gungningen av 3-D H-maskinen för att säkerställa att inga oavsiktliga yttre krafter anbringas i vertikal riktning eller framåt eller bakåt.
  3-D H-maskinens fötter skall inte hindras eller hållas fast under denna fas. Om fötterna ändrar läge skall de under denna fas få behålla detta läge.
  Återför försiktigt ryggdelen mot ryggstödet och kontrollera att de två vattenpassen står i läge 0. Om fötterna har rört sig vid gungningen av 3-D H-maskinen skall de återföras till sina lägen enligt följande:
  Lyft fötterna alternerande från golvet så lite som behövs tills ingen ytterligare fotrörelse sker. Vid denna lyftning skall fötterna kunna rotera och inga krafter bakåt eller åt sidorna skall anbringas. När respektive fot placeras tillbaka i nedläge skall hälen vara i kontakt med den konstruktion som är avsedd för detta.
  Kontrollera att vattenpasset på sidan är i nolläge, anbringa om så behövs en sidkraft överst på ryggdelen som är tillräckligt stor för att få 3-D H-maskinens sätesdel i nivå med sätet. |
| --- | --- |

4.12

Luta ryggdelen framåt för att ta bort trycket mot ryggstödet. Gunga 3-D H-maskinen sidledes 10o (5o åt vardera hållet från det vertikala mittplanet) under tre kompletta cykler för att ta bort all ansamlad friktion mellan 3-D H-maskinen och sätet.

Under gungningsförfarandet kan 3-D H-maskinens T-stång tendera att avvika från angiven horisontell och vertikal inriktning. T-stången måste därför hållas fast genom att anbringa en lämplig sidkraft under gungningen. Försiktighet måste iakttas vid hållandet av T-stången och gungningen av 3-D H-maskinen för att säkerställa att inga oavsiktliga yttre krafter anbringas i vertikal riktning eller framåt eller bakåt.

3-D H-maskinens fötter skall inte hindras eller hållas fast under denna fas. Om fötterna ändrar läge skall de under denna fas få behålla detta läge.

Återför försiktigt ryggdelen mot ryggstödet och kontrollera att de två vattenpassen står i läge 0. Om fötterna har rört sig vid gungningen av 3-D H-maskinen skall de återföras till sina lägen enligt följande:

Lyft fötterna alternerande från golvet så lite som behövs tills ingen ytterligare fotrörelse sker. Vid denna lyftning skall fötterna kunna rotera och inga krafter bakåt eller åt sidorna skall anbringas. När respektive fot placeras tillbaka i nedläge skall hälen vara i kontakt med den konstruktion som är avsedd för detta.

Kontrollera att vattenpasset på sidan är i nolläge, anbringa om så behövs en sidkraft överst på ryggdelen som är tillräckligt stor för att få 3-D H-maskinens sätesdel i nivå med sätet.

| 4.13 | Håll i T-stången för att förhindra att 3-D H-maskinen glider framåt på sätesdynan och fortsätt enligt följande:






  a) | Återför ryggdelen mot ryggstödet. |
| --- | --- | --- |

4.13

Håll i T-stången för att förhindra att 3-D H-maskinen glider framåt på sätesdynan och fortsätt enligt följande:

a)

Återför ryggdelen mot ryggstödet.

| b) | Anbringa och frigör alternerande en horisontell bakåtriktad kraft, som inte är större än 25 N, på ryggens vinkelstång på en höjd som ungefär motsvarar centrum för bröstkorgsvikterna tills höftvinkelskvadranten anger att ett stabilt läge har uppnåtts sedan kraften frigjorts. Försiktighet skall iakttas för att säkerställa att inga yttre krafter nedåt eller åt sidan anbringas på 3-D H-maskinen. Om ytterligare nivåinställning av 3-D H-maskinen är nödvändig, låt ryggdelen rotera framåt, rikta in igen, och upprepa förfarandet från punkt 4.12. |
| --- | --- |

b)

Anbringa och frigör alternerande en horisontell bakåtriktad kraft, som inte är större än 25 N, på ryggens vinkelstång på en höjd som ungefär motsvarar centrum för bröstkorgsvikterna tills höftvinkelskvadranten anger att ett stabilt läge har uppnåtts sedan kraften frigjorts. Försiktighet skall iakttas för att säkerställa att inga yttre krafter nedåt eller åt sidan anbringas på 3-D H-maskinen. Om ytterligare nivåinställning av 3-D H-maskinen är nödvändig, låt ryggdelen rotera framåt, rikta in igen, och upprepa förfarandet från punkt 4.12.

| 4.14 | Gör alla mätningar: |
| --- | --- |

4.14

Gör alla mätningar:

| 4.14.1 | H-punktens koordinater mäts i förhållande till det tredimensionella referenssystemet. |
| --- | --- |

4.14.1

H-punktens koordinater mäts i förhållande till det tredimensionella referenssystemet.

| 4.14.2 | Den faktiska bröstkorgsvinkeln avläses vid 3-D H-maskinens ryggvinkelkvadrant med givaren placerad i sitt bakersta läge. |
| --- | --- |

4.14.2

Den faktiska bröstkorgsvinkeln avläses vid 3-D H-maskinens ryggvinkelkvadrant med givaren placerad i sitt bakersta läge.

| 4.15 | Om en omkörning av 3-D H-maskinens installation önskas skall alla säten vara obelastade under minst 30 min före omkörningen. 3-D H-maskinen skall inte lämnas belastad på sätet under längre tid än vad som krävs för att utföra provningen. |
| --- | --- |

4.15

Om en omkörning av 3-D H-maskinens installation önskas skall alla säten vara obelastade under minst 30 min före omkörningen. 3-D H-maskinen skall inte lämnas belastad på sätet under längre tid än vad som krävs för att utföra provningen.

| 4.16 | Om sätena i samma rad kan anses vara likadana (bänksäten, identiska säten osv.), skall endast en H-punkt och en faktisk ryggstödsvinkel bestämmas för varje sätesrad med 3-D H-maskinen som beskrivs i tillägg 1 till denna bilaga placerad på en plats som anses representativ för raden. Denna plats skall vara |
| --- | --- |

4.16

Om sätena i samma rad kan anses vara likadana (bänksäten, identiska säten osv.), skall endast en H-punkt och en faktisk ryggstödsvinkel bestämmas för varje sätesrad med 3-D H-maskinen som beskrivs i tillägg 1 till denna bilaga placerad på en plats som anses representativ för raden. Denna plats skall vara

| 4.16.1 | förarplatsen när det gäller den främre raden, |
| --- | --- |

4.16.1

förarplatsen när det gäller den främre raden,

| 4.16.2 | en ytterplats när det gäller den eller de bakre raderna. |
| --- | --- |

4.16.2

en ytterplats när det gäller den eller de bakre raderna.

BILAGA 8

Tillägg 1

BESKRIVNING AV DEN TREDIMENSIONELLA H-PUNKTMASKINEN (5)

(3-D H-maskinen)

1.   Rygg- och sätesdelar

Rygg- och sätesdelarna är konstruerade av armerad plast och metall, och simulerar en människas bröstkorg och lår. En kvadrant är fastsatt på givaren och ledad i H-punkten för att mäta den faktiska bröstkorgsvinkeln. En justerbar lårstång, som är fästad i sätesdelen fastställer lårens mittlinje och utgör grundlinje för höftvinkelkvadranten.

2.   Kropp- och benkomponenter

Underbenskomponenterna är fastsatta i den sätesenhet där T-stången för samman knäna som är ett sidoutskott på den justerbara lårstången. Kvadranter ingår i de undre benkomponenterna för att mäta knävinklarna. Sko- och fotdelarna är kalibrerade för att mäta fotvinkeln. Två vattenpass inriktar anordningen i rummet. Kroppskomponentvikterna placeras vid motsvarande tyngdcentra för att ge ett tryck på sätet som motsvarar en man med vikten 76 kg. Fri rörlighet hos alla leder på 3-D- H-maskinen skall kontrolleras utan att någon friktion kan iakttas.

Image

Image

BILAGA 8

Tillägg 2

TREDIMENSIONELLT REFERENSSYSTEM

| 1. | Det tredimensionella referenssystemet definieras av tre rätvinkliga plan som fastställs av fordonstillverkaren (se figur) (6). |
| --- | --- |

1.

Det tredimensionella referenssystemet definieras av tre rätvinkliga plan som fastställs av fordonstillverkaren (se figur) (6).

| 2. | Fordonets mätläge fastställs genom att fordonet placeras på underlaget så att referenspunkternas koordinater motsvarar de värden som anges av fordonstillverkaren. |
| --- | --- |

2.

Fordonets mätläge fastställs genom att fordonet placeras på underlaget så att referenspunkternas koordinater motsvarar de värden som anges av fordonstillverkaren.

| 3. | R- och H-punkternas koordinater fastställs i förhållande till de referenspunkter som anges av tillverkaren. |
| --- | --- |

3.

R- och H-punkternas koordinater fastställs i förhållande till de referenspunkter som anges av tillverkaren.

Image

BILAGA 8

Tillägg 3

REFERENSDATA AVSEENDE SITTPLATSER

1.   Kodning av referensdata

Referensdata förtecknas i följd för varje sittplats. Sittplatserna identifieras med hjälp av en kod bestående av två tecken. Det första tecknet är en siffra och anger sätenas radnummer, räknat framifrån och bakåt. Det andra tecknet är en stor bokstav, vilken anger sätets placering i en rad. Sett i körriktningen skall följande bokstäver användas:

| | L = vänster |
| --- | --- |

L = vänster

| | C = mitten |
| --- | --- |

C = mitten

| | R = höger |
| --- | --- |

R = höger

2.   Beskrivning av fordonets mätläge

| 2.1 | Referenspunkternas koordinater
  X ..............................
  Y ..............................
  Z .............................. |
| --- | --- |

2.1

Referenspunkternas koordinater

X ..............................

Y ..............................

Z ..............................

3.   Förteckning av referensdata

| 3.1 | Sittplats: .............................. |
| --- | --- |

3.1

Sittplats: ..............................

| 3.1.1 | R-punktens koordinater
  X ..............................
  Y ..............................
  Z .............................. |
| --- | --- |

3.1.1

R-punktens koordinater

X ..............................

Y ..............................

Z ..............................

| 3.1.2 | Konstruerad bröstkorgsvinkel: .............................. |
| --- | --- |

3.1.2

Konstruerad bröstkorgsvinkel: ..............................

| 3.1.3 | Specifikationer för inställning av säte (7)

  Horisontellt: ..............................
  Vertikalt: ..............................
  Vinkel: ..............................
  Bröstkorgsvinkel: .............................. |
| --- | --- |

3.1.3

Specifikationer för inställning av säte (7)

Horisontellt: ..............................

Vertikalt: ..............................

Vinkel: ..............................

Bröstkorgsvinkel: ..............................

Anm.: Ytterligare sittplatsers referensdata förtecknas i punkterna 3.2, 3.3 osv.

---

(1)  1 för Tyskland, 2 för Frankrike, 3 för Italien, 4 för Nederländerna, 5 för Sverige, 6 för Belgien, 7 för Ungern, 8 för Tjeckien, 9 för Spanien, 10 för Serbien och Montenegro, 11 för Storbritannien, 12 för Österrike, 13 för Luxemburg, 14 för Schweiz, 15 (vakant), 16 för Norge, 17 för Finland, 18 för Danmark, 19 för Rumänien, 20 för Polen, 21 för Portugal, 22 för Ryssland, 23 för Grekland, 24 för Irland, 25 för Kroatien, 26 för Slovenien, 27 för Slovakien, 28 för Vitryssland, 29 för Estland, 30 (vakant), 31 för Bosnien och Hercegovina, 32 för Lettland, 33 (vakant), 34 för Bulgarien, 35 (vakant), 36 för Litauen, 37 för Turkiet, 38(vakant), 39 för Azerbajdzjan, 40 för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, 41 (vakant), 42 för Europeiska gemenskapen (typgodkännanden beviljas av dess medlemsstater med användning av respektive ECE-symbol), 43 för Japan, 44 (vakant), 45 för Australien, 46 för Ukraina, 47 för Sydafrika och 48 för Nya Zeeland. Påföljande nummer kommer att tilldelas andra länder i den kronologiska ordning som de ratificerar eller ansluter sig till överenskommelsen om antagande av enhetliga tekniska föreskrifter för hjulförsedda fordon, utrustning och delar som kan monteras och/eller användas på hjulförsett fordon, samt om villkoren för ömsesidigt erkännande av typgodkännande utfärdade på grundval av dessa föreskrifter, och det nummer de då tilldelas skall delges de avtalsslutande parterna av FN:s generalsekreterare.

1

(2)  Se fotnot 1.

2

(3)  För alla sittplatser utom framsäten där H-punkten inte kan fastställas med den tredimensionella H-punktmaskinen eller andra förfaranden, får den R-punkt som angetts av tillverkaren användas som referens enligt den behöriga myndighetens gottfinnande.

3

(4)  Lutningsvinkel, höjdskillnad genom höjning av sätet, ytstruktur osv.

4

(5)  För detaljerade uppgifter om 3-D H-maskinens konstruktion hänvisas till Society of Automobile Engineers (SAE), 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, USA.

5

Maskinen motsvarar den som beskrivs i standarden ISO 6549:1980.

(6)  Referenssystemet motsvarar standarden ISO 4130, 1978.

6

(7)  Stryk det som inte är tillämpligt.

7

---