# Euroopa Liidu L 115/2007

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 115 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 50. köide3. mai 2007 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 115

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

50. köide3. mai 2007

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 489/2007, 2. mai 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 489/2007, 2. mai 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2007/268/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 13. aprill 2007, liikmesriikides kodu- ja metslindudel lindude gripi avastamiseks läbiviidavate seireprogrammide rakendamise ning otsuse 2004/450/EÜ muutmise kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 1554 all) | 3 |
| | | 2007/269/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 23. aprill 2007, hobuste nakkava kehvveresusega seotud kaitsemeetmete kohta Rumeenias
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 1652 all)

   (
  1
  ) | 18 |
| | | 2007/270/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 23. aprill 2007, mis käsitleb ühenduse rahalist toetust seoses Madalmaades 2006. aastal lindude gripi vastu võitlemiseks võetud erakorraliste meetmetega
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 1746 all) | 20 |
| | | 2007/271/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 23. aprill 2007, ühenduse rahalise toetuse kohta Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni 2007. aasta konverentsile Marutaudi likvideerimine Euraasias | 22 |
| | | 2007/272/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 25. aprill 2007, ühenduse rahalise toetuse kohta seoses Ühendkuningriigis 2006. aastal linnugripi vastu võitlemiseks võetud erakorraliste meetmetega
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 1785 all) | 24 |
| | | 2007/273/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 25. aprill 2007, ühenduse rahalise toetuse kohta seoses Saksamaal 2006. aastal linnugripi vastu võitlemiseks võetud erakorraliste meetmetega
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 1786 all) | 26 |
| | | LEPINGUD |
| | | Nõukogu |
| | * | Teade Euroopa Ühenduse ja Mikroneesia Liiduriikide vahelise kalandusalase partnerluslepingu jõustumiskuupäeva kohta | 28 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2007/268/EÜ

*

Komisjoni otsus, 13. aprill 2007, liikmesriikides kodu- ja metslindudel lindude gripi avastamiseks läbiviidavate seireprogrammide rakendamise ning otsuse 2004/450/EÜ muutmise kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 1554 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 1554 all)

3

2007/269/EÜ

*

Komisjoni otsus, 23. aprill 2007, hobuste nakkava kehvveresusega seotud kaitsemeetmete kohta Rumeenias
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 1652 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 1652 all)

1

18

2007/270/EÜ

*

Komisjoni otsus, 23. aprill 2007, mis käsitleb ühenduse rahalist toetust seoses Madalmaades 2006. aastal lindude gripi vastu võitlemiseks võetud erakorraliste meetmetega
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 1746 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 1746 all)

20

2007/271/EÜ

*

Komisjoni otsus, 23. aprill 2007, ühenduse rahalise toetuse kohta Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni 2007. aasta konverentsile Marutaudi likvideerimine Euraasias

22

2007/272/EÜ

*

Komisjoni otsus, 25. aprill 2007, ühenduse rahalise toetuse kohta seoses Ühendkuningriigis 2006. aastal linnugripi vastu võitlemiseks võetud erakorraliste meetmetega
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 1785 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 1785 all)

24

2007/273/EÜ

*

Komisjoni otsus, 25. aprill 2007, ühenduse rahalise toetuse kohta seoses Saksamaal 2006. aastal linnugripi vastu võitlemiseks võetud erakorraliste meetmetega
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 1786 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 1786 all)

26

LEPINGUD

Nõukogu

*

Teade Euroopa Ühenduse ja Mikroneesia Liiduriikide vahelise kalandusalase partnerluslepingu jõustumiskuupäeva kohta

28

| | | III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Nõukogu otsus 2007/274/JSK, 23. aprill 2007, Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide valitsuse vahelise salastatud teavet käsitleva julgeolekulepingu sõlmimise kohta | 29 |
| Kokkulepe Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide valitsuse vaheline salastatud teavet käsitlev julgeolekuleping | 30 |

III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

*

Nõukogu otsus 2007/274/JSK, 23. aprill 2007, Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide valitsuse vahelise salastatud teavet käsitleva julgeolekulepingu sõlmimise kohta

29

Kokkulepe Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide valitsuse vaheline salastatud teavet käsitlev julgeolekuleping

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 3.5.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 115/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 115/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 489/2007,

2. mai 2007,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 3. mail 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. mai 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

1

---

LISA

Komisjoni 2. mai 2007. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 48,6 |
| TN | 127,8 |
| TR | 140,3 |
| ZZ | 105,6 |
| 0707 00 05 | JO | 196,3 |
| MA | 69,3 |
| MK | 53,2 |
| TR | 109,7 |
| ZZ | 107,1 |
| 0709 90 70 | TR | 106,1 |
| ZZ | 106,1 |
| 0805 10 20 | EG | 41,7 |
| IL | 69,7 |
| MA | 44,8 |
| TN | 50,1 |
| ZZ | 51,6 |
| 0805 50 10 | IL | 61,4 |
| ZZ | 61,4 |
| 0808 10 80 | AR | 80,6 |
| BR | 80,3 |
| CA | 99,8 |
| CL | 86,1 |
| CN | 100,5 |
| NZ | 129,9 |
| US | 109,5 |
| UY | 65,9 |
| ZA | 85,9 |
| ZZ | 93,2 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

48,6

TN

127,8

TR

140,3

ZZ

105,6

0707 00 05

JO

196,3

MA

69,3

MK

53,2

TR

109,7

ZZ

107,1

0709 90 70

TR

106,1

ZZ

106,1

0805 10 20

EG

41,7

IL

69,7

MA

44,8

TN

50,1

ZZ

51,6

0805 50 10

IL

61,4

ZZ

61,4

0808 10 80

AR

80,6

BR

80,3

CA

99,8

CL

86,1

CN

100,5

NZ

129,9

US

109,5

UY

65,9

ZA

85,9

ZZ

93,2

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood “ZZ” tähistab “muud päritolu”.

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 3.5.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 115/3 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 115/3

---

KOMISJONI OTSUS,

13. aprill 2007,

liikmesriikides kodu- ja metslindudel lindude gripi avastamiseks läbiviidavate seireprogrammide rakendamise ning otsuse 2004/450/EÜ muutmise kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 1554 all)

(2007/268/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta otsust 90/424/EMÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas, (1) eelkõige selle artikli 24 lõike 2 neljandat lõiku ja artiklit 10,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2005. aasta direktiivi 2005/94/EÜ linnugripi tõrjet käsitlevate ühenduse meetmete ning direktiivi 92/40/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (2) eriti selle artikli 4 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 26. juuni 1990. aasta otsuses 90/424/EMÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas on sätestatud eeskirjad, mis reguleerivad ühenduse rahalise toetuse andmist loomahaiguste likvideerimise ja seire programmidele. |
| --- | --- |

(1)

26. juuni 1990. aasta otsuses 90/424/EMÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas on sätestatud eeskirjad, mis reguleerivad ühenduse rahalise toetuse andmist loomahaiguste likvideerimise ja seire programmidele.

| (2) | Otsuses 90/424/EMÜ (otsusega 2006/53/EÜ (3) muudetud kujul) on sätestatud, et ühenduse rahalist toetust võib anda liikmesriikidele likvideerimismeetmete puhul, mis liikmesriigid on võtnud võitlemiseks madala patogeensusega linnugripi niisuguste tüvede vastu, mis teadaolevalt võivad muteeruda kõrge patogeensusega linnugripiks. Lisaks on otsuse 90/424/EMÜ artikli 24 lõikes 2 sätestatud, et igal aastal hiljemalt 30. aprilliks peavad liikmesriigid esitama komisjonile iga-aastased või mitmeaastased programmid, mis algavad järgmisel aastal ja mille jaoks nad soovivad saada ühenduse rahalist toetust. |
| --- | --- |

(2)

Otsuses 90/424/EMÜ (otsusega 2006/53/EÜ (3) muudetud kujul) on sätestatud, et ühenduse rahalist toetust võib anda liikmesriikidele likvideerimismeetmete puhul, mis liikmesriigid on võtnud võitlemiseks madala patogeensusega linnugripi niisuguste tüvede vastu, mis teadaolevalt võivad muteeruda kõrge patogeensusega linnugripiks. Lisaks on otsuse 90/424/EMÜ artikli 24 lõikes 2 sätestatud, et igal aastal hiljemalt 30. aprilliks peavad liikmesriigid esitama komisjonile iga-aastased või mitmeaastased programmid, mis algavad järgmisel aastal ja mille jaoks nad soovivad saada ühenduse rahalist toetust.

| (3) | Nõukogu 19. mai 1992. aasta direktiivis 92/40/EMÜ, millega kehtestatakse klassikalise lindude katku tõrjemeetmed, (4) on määratletud ühenduse tõrjemeetmed, mida kohaldatakse kõrge patogeensusega linnugripi puhangu korral kodulindude seas. Direktiivis ei ole siiski sätestatud madala patogeensusega linnugripi alatüüpide H5 ja H7 tõrjemeetmed ega selle haiguse regulaarne seire kodu- ja metslindude seas. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu 19. mai 1992. aasta direktiivis 92/40/EMÜ, millega kehtestatakse klassikalise lindude katku tõrjemeetmed, (4) on määratletud ühenduse tõrjemeetmed, mida kohaldatakse kõrge patogeensusega linnugripi puhangu korral kodulindude seas. Direktiivis ei ole siiski sätestatud madala patogeensusega linnugripi alatüüpide H5 ja H7 tõrjemeetmed ega selle haiguse regulaarne seire kodu- ja metslindude seas.

| (4) | 2002. aastast alates on liikmesriigid rakendanud kodulindudel lindude gripi kohustuslikke uuringuid, esitades komisjonile igal aastal seireprogrammid, nagu on sätestatud komisjoni otsustes 2002/649/EÜ, (5) 2004/111/EÜ, (6) 2005/464/EÜ (7) ja 2006/101/EÜ. (8) |
| --- | --- |

(4)

2002. aastast alates on liikmesriigid rakendanud kodulindudel lindude gripi kohustuslikke uuringuid, esitades komisjonile igal aastal seireprogrammid, nagu on sätestatud komisjoni otsustes 2002/649/EÜ, (5) 2004/111/EÜ, (6) 2005/464/EÜ (7) ja 2006/101/EÜ. (8)

| (5) | Direktiivis 2005/94/EÜ on sätestatud teatavad ennetusmeetmed, mille eesmärk on lindude gripi järelevalve ja varane avastamine. Selle direktiivi liikmesriikide poolt ülevõtmise lõpptähtaeg on 1. juuli 2007 ning selles on sätestatud direktiivi 92/40/EMÜ kehtetuks tunnistamine samast kuupäevast. |
| --- | --- |

(5)

Direktiivis 2005/94/EÜ on sätestatud teatavad ennetusmeetmed, mille eesmärk on lindude gripi järelevalve ja varane avastamine. Selle direktiivi liikmesriikide poolt ülevõtmise lõpptähtaeg on 1. juuli 2007 ning selles on sätestatud direktiivi 92/40/EMÜ kehtetuks tunnistamine samast kuupäevast.

| (6) | Direktiivis 2005/94/EÜ sätestatud ühenduse meetmed lindude gripi tõrjeks hõlmavad ka madala patogeensusega linnugripi alatüüpide H5 ja H7 põhjustatud puhanguid kodulindude seas. Nende viiruste võimaliku ringluse avastamiseks kodulinnukarjades tuleb liikmesriikides rakendada kohustuslikud seireprogrammid. Nende tõrjemeetmete eesmärk on madala patogeensusega linnugripi alatüüpide H5 ja H7 leviku vältimine, enne kui need muutuvad kodulinnupopulatsioonis laiaulatuslikuks, nii et oleks võimalik vältida kõrge patogeensusega linnugripiks muteerumise ohtu koos võimalike laastavate tagajärgedega. |
| --- | --- |

(6)

Direktiivis 2005/94/EÜ sätestatud ühenduse meetmed lindude gripi tõrjeks hõlmavad ka madala patogeensusega linnugripi alatüüpide H5 ja H7 põhjustatud puhanguid kodulindude seas. Nende viiruste võimaliku ringluse avastamiseks kodulinnukarjades tuleb liikmesriikides rakendada kohustuslikud seireprogrammid. Nende tõrjemeetmete eesmärk on madala patogeensusega linnugripi alatüüpide H5 ja H7 leviku vältimine, enne kui need muutuvad kodulinnupopulatsioonis laiaulatuslikuks, nii et oleks võimalik vältida kõrge patogeensusega linnugripiks muteerumise ohtu koos võimalike laastavate tagajärgedega.

| (7) | Direktiivis 2005/94/EÜ on sätestatud ka seireprogrammid, mis tuleb läbi viia metslindude seas, et aidata riskide korrapäraselt ajakohastatava hindamise põhjal suurendada teadmisi metslindude põhjustatavatest ohtudest seoses mistahes linnugripiviiruse esinemisega lindudel. |
| --- | --- |

(7)

Direktiivis 2005/94/EÜ on sätestatud ka seireprogrammid, mis tuleb läbi viia metslindude seas, et aidata riskide korrapäraselt ajakohastatava hindamise põhjal suurendada teadmisi metslindude põhjustatavatest ohtudest seoses mistahes linnugripiviiruse esinemisega lindudel.

| (8) | Euroopa metslindudel laiaulatuslikult levinud kõrge patogeensusega linnugripi alatüübi H5N1 hiljutistest arengutest tulenevalt on oluline seiretegevust veelgi tugevdada, võttes arvesse aastatel 2003–2006 läbiviidud uuringute tulemusi ning Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) poolt koostöös Euroopa Komisjoni keskkonna peadirektoraadi ORNISe teadusliku töörühmaga hiljuti alustatud teadustööd. (9) Need asutused jätkavad oma tööd ning selle tulemused võivad kaasa tuua täiendava ajakohastamise. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa metslindudel laiaulatuslikult levinud kõrge patogeensusega linnugripi alatüübi H5N1 hiljutistest arengutest tulenevalt on oluline seiretegevust veelgi tugevdada, võttes arvesse aastatel 2003–2006 läbiviidud uuringute tulemusi ning Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) poolt koostöös Euroopa Komisjoni keskkonna peadirektoraadi ORNISe teadusliku töörühmaga hiljuti alustatud teadustööd. (9) Need asutused jätkavad oma tööd ning selle tulemused võivad kaasa tuua täiendava ajakohastamise.

| (9) | Metslindude seireprogramme rakendades tuleb pöörata täit tähelepanu nõukogu direktiivi 79/409/EMÜ (10) nõuetele seoses kõigi looduslikult esinevate linnuliikide kaitse ja säilitamisega ühenduses. |
| --- | --- |

(9)

Metslindude seireprogramme rakendades tuleb pöörata täit tähelepanu nõukogu direktiivi 79/409/EMÜ (10) nõuetele seoses kõigi looduslikult esinevate linnuliikide kaitse ja säilitamisega ühenduses.

| (10) | Komisjoni 29. aprilli 2004. aasta otsuses 2004/450/EÜ, millega kehtestatakse standardnõuded ühenduse loomahaiguste tõrje-, seire- ja kontrolliprogrammide rahastamistaotluste sisule, (11) on sätestatud standardnõuded ühenduse loomahaiguste tõrje-, seire- ja kontrolliprogrammide rahastamistaotluste sisule. |
| --- | --- |

(10)

Komisjoni 29. aprilli 2004. aasta otsuses 2004/450/EÜ, millega kehtestatakse standardnõuded ühenduse loomahaiguste tõrje-, seire- ja kontrolliprogrammide rahastamistaotluste sisule, (11) on sätestatud standardnõuded ühenduse loomahaiguste tõrje-, seire- ja kontrolliprogrammide rahastamistaotluste sisule.

| (11) | Kuna otsusega 90/424/EMÜ on nüüd ette nähtud, et ühenduse rahalist toetust antakse kulutuste puhul, mis liikmesriigid on teinud teatavate loomahaiguste (sealhulgas lindude gripi) riiklike tõrje-, seire- ja kontrolliprogrammide rahastamisel, võivad liikmesriigid otsuse 90/424/EMÜ artikli 24 lõike 2 kohaselt esitada komisjonile lindude gripi seireprogramme ühenduselt rahalise toetuse saamiseks hiljemalt iga aasta 30. aprillil. Otsust 2004/450/EÜ tuleks muuta, et kehtestada standardnõuded ühendusele esitatavate linnugripi seireprogrammide rahastamistaotluste sisule. |
| --- | --- |

(11)

Kuna otsusega 90/424/EMÜ on nüüd ette nähtud, et ühenduse rahalist toetust antakse kulutuste puhul, mis liikmesriigid on teinud teatavate loomahaiguste (sealhulgas lindude gripi) riiklike tõrje-, seire- ja kontrolliprogrammide rahastamisel, võivad liikmesriigid otsuse 90/424/EMÜ artikli 24 lõike 2 kohaselt esitada komisjonile lindude gripi seireprogramme ühenduselt rahalise toetuse saamiseks hiljemalt iga aasta 30. aprillil. Otsust 2004/450/EÜ tuleks muuta, et kehtestada standardnõuded ühendusele esitatavate linnugripi seireprogrammide rahastamistaotluste sisule.

| (12) | Seetõttu tuleks otsust 2004/450/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(12)

Seetõttu tuleks otsust 2004/450/EÜ vastavalt muuta.

| (13) | Käesoleva otsusega kehtestatavad meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva otsusega kehtestatavad meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Lindude gripi seireprogrammide heakskiitmine

Liikmesriikides kodu- ja metslindudel lindude gripi avastamiseks direktiivi 2005/94/EÜ artikli 4 lõike 1 kohaselt läbiviidavad seireprogrammid peavad vastama käesoleva otsuse I ja II lisas sätestatud suunistele.

Artikkel 2

Otsuse 2004/450/EÜ muudatused

Otsust 2004/450/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artiklile 1 lisatakse järgmine punkt c:






  “c) | I lisa C osas viidatud loomahaiguste osas vähemalt IV lisas toodud teavet.” |
| --- | --- | --- |

1.

Artiklile 1 lisatakse järgmine punkt c:

“c)

I lisa C osas viidatud loomahaiguste osas vähemalt IV lisas toodud teavet.”

| 2. | I lisale lisatakse järgmine C osa:
  “C   OSA
  Artikli 1 punktis c nimetatud haigused.
  Lindude gripp.” |
| --- | --- |

2.

I lisale lisatakse järgmine C osa:

“C   OSA

Artikli 1 punktis c nimetatud haigused.

Lindude gripp.”

| 3. | Lisatakse uus IV lisa, mille tekst on sätestatud käesoleva otsuse III lisas. |
| --- | --- |

3.

Lisatakse uus IV lisa, mille tekst on sätestatud käesoleva otsuse III lisas.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 13. aprill 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 19. Otsust on viimati muudetud nõukogu otsusega 2006/965/EÜ (ELT L 397, 30.12.2006, lk 22).

1

(2)  EÜT L 10, 14.1.2006, lk 16.

2

(3)  ELT L 29, 2.2.2006, lk 37.

3

(4)  EÜT L 167, 22.6.1992, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2006/104/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 352).

4

(5)  EÜT L 213, 9.8.2002, lk 38.

5

(6)  ELT L 32, 5.2.2004, lk 20. Otsust on muudetud otsusega 2004/615/EÜ (ELT L 278, 27.8.2004, lk 59).

6

(7)  ELT L 164, 24.6.2005, lk 52. Otsust on muudetud otsusega 2005/726/EÜ (ELT L 273, 19.10.2005, lk 21).

7

(8)  ELT L 46, 16.2.2006, lk 40.

8

(9)  Teaduslik arvamus “Migratory birds and their possible role in the spread of highly pathogenic avian influenza” (EFSA, 12. mai 2006) ning selle lisa (11. detsember 2006).

9

(10)  EÜT L 103, 25.4.1979, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2006/105/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 368).

10

(11)  EÜT L 155, 30.4.2004, lk 90. Otsust on muudetud otsusega 2006/282/EÜ (ELT L 104, 13.4.2006, lk 40).

11

---

I LISA

Liikmesriikides kodulindudel lindude gripi avastamiseks läbiviidavate seireprogrammide rakendamise suunised

A.   Uuringute eesmärgid, üldnõuded ja kriteeriumid

A.1.   Eesmärgid

Kodulindudel läbiviidava madala patogeensusega linnugripi alatüüpide H5 ja H7 seroloogilise uuringu eesmärgid on järgmised.

| 1. | Avastada subkliiniline nakatumine madala patogeensusega linnugripi alatüüpidega H5 ja H7, täiendada seeläbi varase avastamise süsteeme ning hoida ära nende viiruste muteerumine kõrge patogeensusega linnugripiks. |
| --- | --- |

1.

Avastada subkliiniline nakatumine madala patogeensusega linnugripi alatüüpidega H5 ja H7, täiendada seeläbi varase avastamise süsteeme ning hoida ära nende viiruste muteerumine kõrge patogeensusega linnugripiks.

| 2. | Avastada nakatumine madala patogeensusega linnugripi alatüüpidega H5 ja H7 konkreetsetes kodulinnupopulatsioonides, kellel on eriline oht nakatumiseks seoses nende pidamissüsteemiga või teatavate liikide vastuvõtlikkuse tõttu. |
| --- | --- |

2.

Avastada nakatumine madala patogeensusega linnugripi alatüüpidega H5 ja H7 konkreetsetes kodulinnupopulatsioonides, kellel on eriline oht nakatumiseks seoses nende pidamissüsteemiga või teatavate liikide vastuvõtlikkuse tõttu.

| 3. | Anda oma panus tõendamaks teatava riigi, piirkonna või ala haigusvaba staatust seoses lindude gripiga, millest tuleb teatada rahvusvahelise kaubanduse raames vastavalt OIE eeskirjadele. |
| --- | --- |

3.

Anda oma panus tõendamaks teatava riigi, piirkonna või ala haigusvaba staatust seoses lindude gripiga, millest tuleb teatada rahvusvahelise kaubanduse raames vastavalt OIE eeskirjadele.

A.2.   Üldnõuded ja kriteeriumid

| 1. | Proovide võtmine ei tohi kesta kauem kui programmi rakendamise aasta 31. detsembrini. Proovid võetakse iga kodulinnuliigi tootmisperioodile vastaval ajavahemikul. |
| --- | --- |

1.

Proovide võtmine ei tohi kesta kauem kui programmi rakendamise aasta 31. detsembrini. Proovid võetakse iga kodulinnuliigi tootmisperioodile vastaval ajavahemikul.

| 2. | Ressursside säästmise huvides soovitatakse kasutada ka muuks otstarbeks kogutud proove. |
| --- | --- |

2.

Ressursside säästmise huvides soovitatakse kasutada ka muuks otstarbeks kogutud proove.

| 3. | Liikmesriigid analüüsivad proove lindude gripi riiklikes laborites või muudes laborites, mille on kiitnud heaks pädevad ametiasutused ja mis alluvad riiklike laborite kontrollile. |
| --- | --- |

3.

Liikmesriigid analüüsivad proove lindude gripi riiklikes laborites või muudes laborites, mille on kiitnud heaks pädevad ametiasutused ja mis alluvad riiklike laborite kontrollile.

| 4. | Kõik tulemused (nii seroloogilised kui viroloogilised) saadetakse võrdlemiseks lindude gripi ühenduse tugilaborile. Tuleb tagada tõhus teabevahetus. Ühenduse tugilaborid pakuvad tehnilist tuge ja kindlustavad diagnostiliste reagentide ulatusliku varu. |
| --- | --- |

4.

Kõik tulemused (nii seroloogilised kui viroloogilised) saadetakse võrdlemiseks lindude gripi ühenduse tugilaborile. Tuleb tagada tõhus teabevahetus. Ühenduse tugilaborid pakuvad tehnilist tuge ja kindlustavad diagnostiliste reagentide ulatusliku varu.

| 5. | Kõik lindude gripi viiruse isolaadid tuleb vastavalt ühenduse õigusaktidele saata ühenduse tugilaborile, kui ei lubata erandit vastavalt komisjoni otsuses 2006/437/EÜ (1) sätestatud diagnostikakäsiraamatu II peatüki lõikele 4 (Diferentsiaaldiagnostika). Viiruse alatüüpide H5 ja H7 puhul esitatakse isolaadid viivitamatult ning nende suhtes viiakse vastavalt kõnealusele diagnostikakäsiraamatule läbi standardne identifitseerimiskatse (nukleotiidide järjestusmääramine/intravenoosne patogeensuse indeks). |
| --- | --- |

5.

Kõik lindude gripi viiruse isolaadid tuleb vastavalt ühenduse õigusaktidele saata ühenduse tugilaborile, kui ei lubata erandit vastavalt komisjoni otsuses 2006/437/EÜ (1) sätestatud diagnostikakäsiraamatu II peatüki lõikele 4 (Diferentsiaaldiagnostika). Viiruse alatüüpide H5 ja H7 puhul esitatakse isolaadid viivitamatult ning nende suhtes viiakse vastavalt kõnealusele diagnostikakäsiraamatule läbi standardne identifitseerimiskatse (nukleotiidide järjestusmääramine/intravenoosne patogeensuse indeks).

| 6. | Kui võimalik saadavad riiklikud laborid ühenduse tugilaborile hanelistelt kogutud H5 või H7 positiivsed seerumid, et asutada arhiiv edaspidi tehtavate analüüside arengu hõlbustamiseks. |
| --- | --- |

6.

Kui võimalik saadavad riiklikud laborid ühenduse tugilaborile hanelistelt kogutud H5 või H7 positiivsed seerumid, et asutada arhiiv edaspidi tehtavate analüüside arengu hõlbustamiseks.

B.   Lindude gripi seire kodulindudel

| 1. | Kõiki positiivseid leide uuritakse põllumajandusettevõttes retrospektiivselt ning komisjonile ja ühenduse tugilaborile esitatakse aruanne kõnealuse uuringu tulemuste kohta. |
| --- | --- |

1.

Kõiki positiivseid leide uuritakse põllumajandusettevõttes retrospektiivselt ning komisjonile ja ühenduse tugilaborile esitatakse aruanne kõnealuse uuringu tulemuste kohta.

| 2. | Konkreetsed protokollid, mis peavad olema kaasas ühenduse tugilaborile saadetava materjaliga, ja uuringuandmete kogumiseks ette nähtud aruandlustabelid saab ühenduse tugilaborilt. Kõnealustes tabelites tuleb ära märkida laboris kasutatud analüüsimeetodid. Nimetatud tabeleid kasutatakse tulemuste esitamiseks ühes dokumendis. |
| --- | --- |

2.

Konkreetsed protokollid, mis peavad olema kaasas ühenduse tugilaborile saadetava materjaliga, ja uuringuandmete kogumiseks ette nähtud aruandlustabelid saab ühenduse tugilaborilt. Kõnealustes tabelites tuleb ära märkida laboris kasutatud analüüsimeetodid. Nimetatud tabeleid kasutatakse tulemuste esitamiseks ühes dokumendis.

| 3. | Iga kodulinnuliigi puhul, sealhulgas ka vabapidamise tingimustes kasvatatud kodulindude puhul, kogutakse seroloogilisteks uuringuteks ettenähtud vereproovid vähemalt 5–10 linnult (välja arvatud partidelt, hanedelt ja vuttidelt) põllumajandusettevõtte kohta ning eri lindlatest, kui viimaseid on põllumajandusettevõttes mitu. Juhul, kui ühes ettevõttes on mitu lindlat, tuleks proovide arvu asjakohaselt suurendada. Igast lindlast soovitatakse võtta vähemalt 5 lindu. |
| --- | --- |

3.

Iga kodulinnuliigi puhul, sealhulgas ka vabapidamise tingimustes kasvatatud kodulindude puhul, kogutakse seroloogilisteks uuringuteks ettenähtud vereproovid vähemalt 5–10 linnult (välja arvatud partidelt, hanedelt ja vuttidelt) põllumajandusettevõtte kohta ning eri lindlatest, kui viimaseid on põllumajandusettevõttes mitu. Juhul, kui ühes ettevõttes on mitu lindlat, tuleks proovide arvu asjakohaselt suurendada. Igast lindlast soovitatakse võtta vähemalt 5 lindu.

| 4. | Et proove saaks lugeda kogu liikmesriigi suhtes representatiivseteks, tuleb neid võtta kõigist tema osadest kihtvalimina, võttes arvesse järgmist:






  a) | proovivõtuga hõlmatavate põllumajandusettevõtete arv (välja arvatud partide, hanede ja kalkunite puhul); kõnealune arv määratakse kindlaks viisil, mis tagab vähemalt ühe nakatunud põllumajandusettevõtte avastamise, kui nakatunud põllumajandusettevõtete levimus on vähemalt 5 % ja usaldusvahemik 95 % (vt tabelit 1); ning |
| --- | --- | --- |

4.

Et proove saaks lugeda kogu liikmesriigi suhtes representatiivseteks, tuleb neid võtta kõigist tema osadest kihtvalimina, võttes arvesse järgmist:

a)

proovivõtuga hõlmatavate põllumajandusettevõtete arv (välja arvatud partide, hanede ja kalkunite puhul); kõnealune arv määratakse kindlaks viisil, mis tagab vähemalt ühe nakatunud põllumajandusettevõtte avastamise, kui nakatunud põllumajandusettevõtete levimus on vähemalt 5 % ja usaldusvahemik 95 % (vt tabelit 1); ning

| b) | proovivõtuga hõlmatavate lindude arv igas põllumajandusettevõttes määratakse kindlaks viisil, mis tagab vähemalt ühe nakatunud linnu avastamise tõenäosusega 95 %, kui seroloogiliselt positiivsete lindude levimus on ≥ 30 %. |
| --- | --- |

b)

proovivõtuga hõlmatavate lindude arv igas põllumajandusettevõttes määratakse kindlaks viisil, mis tagab vähemalt ühe nakatunud linnu avastamise tõenäosusega 95 %, kui seroloogiliselt positiivsete lindude levimus on ≥ 30 %.

| 5. | Toetudes riskianalüüsile ja asjaomaste liikmesriikide eriolukorrale, võetakse valimi kavandamisel lisaks arvesse järgmist.






  a) | Tootmisliigid ja nendele eriomased ohud, pidades silmas eelkõige vabapidamist, välitingimustes pidamist ning tagaaia-linnukarju, samuti teisi tegureid, nagu eri vanuses lindude pidamine, pinnavee kasutamine, lindude suhteliselt kõrge eluiga, mitme linnuliigi pidamine põllumajandusettevõttes või muid asjakohaseid tegureid. |
| --- | --- | --- |

5.

Toetudes riskianalüüsile ja asjaomaste liikmesriikide eriolukorrale, võetakse valimi kavandamisel lisaks arvesse järgmist.

a)

Tootmisliigid ja nendele eriomased ohud, pidades silmas eelkõige vabapidamist, välitingimustes pidamist ning tagaaia-linnukarju, samuti teisi tegureid, nagu eri vanuses lindude pidamine, pinnavee kasutamine, lindude suhteliselt kõrge eluiga, mitme linnuliigi pidamine põllumajandusettevõttes või muid asjakohaseid tegureid.

| b) | Proovivõtuga hõlmatavate kalkuneid, parte ja hanesid pidavate põllumajandusettevõtete arv määratakse kindlaks viisil, mis tagab vähemalt ühe nakatunud lindudega ettevõtte avastamise, kui nakatunud lindudega ettevõtete levimus on vähemalt 5 % ja usaldusvahemik 99 % (vt tabelit 2). |
| --- | --- |

b)

Proovivõtuga hõlmatavate kalkuneid, parte ja hanesid pidavate põllumajandusettevõtete arv määratakse kindlaks viisil, mis tagab vähemalt ühe nakatunud lindudega ettevõtte avastamise, kui nakatunud lindudega ettevõtete levimus on vähemalt 5 % ja usaldusvahemik 99 % (vt tabelit 2).

| c) | Kui liikmesriigis on märkimisväärsel hulgal jahilinde, silerinnalisi linde ja vutte kasvatavaid põllumajandusettevõtteid, kaasatakse need kõnealusesse kavasse. Vuttide puhul võetakse proove ainult täiskasvanud (või munevatelt) lindudelt. |
| --- | --- |

c)

Kui liikmesriigis on märkimisväärsel hulgal jahilinde, silerinnalisi linde ja vutte kasvatavaid põllumajandusettevõtteid, kaasatakse need kõnealusesse kavasse. Vuttide puhul võetakse proove ainult täiskasvanud (või munevatelt) lindudelt.

| d) | Proovide võtmine ajastatakse tootmise hooajale. Samas võib proove vajaduse korral võtta muul kohalikul tasandil kindlaksmääratud ajal, mil muude peremeeskodulindude viibimine põllumajandusettevõttes võib suurendada haigestumisohtu. |
| --- | --- |

d)

Proovide võtmine ajastatakse tootmise hooajale. Samas võib proove vajaduse korral võtta muul kohalikul tasandil kindlaksmääratud ajal, mil muude peremeeskodulindude viibimine põllumajandusettevõttes võib suurendada haigestumisohtu.

| e) | Juhul, kui esineb märkimisväärne hulk tagaaia-linnukarju, laiendatakse uuringut ka neile. |
| --- | --- |

e)

Juhul, kui esineb märkimisväärne hulk tagaaia-linnukarju, laiendatakse uuringut ka neile.

| f) | Liikmesriigid, kes peavad võtma Newcastle’i haiguse proove, et säilitada oma staatus riigina, kus komisjoni otsuse 94/327/EÜ (2) kohaselt Newcastle’i haiguse vastu ei vaktsineerita, võivad kasutada kõnealuseid aretuskarjalt võetavaid proove H5/H7 antikehade seire jaoks. |
| --- | --- |

f)

Liikmesriigid, kes peavad võtma Newcastle’i haiguse proove, et säilitada oma staatus riigina, kus komisjoni otsuse 94/327/EÜ (2) kohaselt Newcastle’i haiguse vastu ei vaktsineerita, võivad kasutada kõnealuseid aretuskarjalt võetavaid proove H5/H7 antikehade seire jaoks.

Tabel 1

Proovivõtuga hõlmatavate põllumajandusettevõtete arv iga kodulinnuliigi puhul (välja arvatud kalkuneid, parte ja hanesid kasvatavad põllumajandusettevõtted)

| Põllumajandusettevõtete arv kodulinnuliikide kaupa liikmesriigi kohta | Proovivõtuga hõlmatavate põllumajandusettevõtete arv |
| --- | --- |
| Kuni 34 | Kõik |
| 35–50 | 35 |
| 51–80 | 42 |
| 81–250 | 53 |
| > 250 | 60 |

Põllumajandusettevõtete arv kodulinnuliikide kaupa liikmesriigi kohta

Proovivõtuga hõlmatavate põllumajandusettevõtete arv

Kuni 34

Kõik

35–50

35

51–80

42

81–250

53

> 250

60

Tabel 2

Proovivõtuga hõlmatavate kalkuneid, parte ja hanesid kasvatavate põllumajandusettevõtete arv

| Põllumajandusettevõtete arv liikmesriigi kohta | Proovivõtuga hõlmatavate põllumajandusettevõtete arv |
| --- | --- |
| Kuni 46 | Kõik |
| 47–60 | 47 |
| 61–100 | 59 |
| 101–350 | 80 |
| > 350 | 90 |

Põllumajandusettevõtete arv liikmesriigi kohta

Proovivõtuga hõlmatavate põllumajandusettevõtete arv

Kuni 46

Kõik

47–60

47

61–100

59

101–350

80

> 350

90

C.   Erinõuded H5/H7 alatüüpi kuuluva lindude gripi nakkuse avastamiseks partidel, hanedel ja vuttidel

| 1. | Seroloogiliste testide jaoks ettenähtud vereproovide võtmisel tuleb eelistada välitingimustes peetavaid linde. |
| --- | --- |

1.

Seroloogiliste testide jaoks ettenähtud vereproovide võtmisel tuleb eelistada välitingimustes peetavaid linde.

| 2. | Igast väljavalitud põllumajandusettevõttest võetakse seroloogiliste testide jaoks 40–50 vereproovi. |
| --- | --- |

2.

Igast väljavalitud põllumajandusettevõttest võetakse seroloogiliste testide jaoks 40–50 vereproovi.

| 3. | Juhul, kui tootmiskarju ei ole, tehakse uuring tagaaia-linnukarjadega. |
| --- | --- |

3.

Juhul, kui tootmiskarju ei ole, tehakse uuring tagaaia-linnukarjadega.

D.   Laboratoorne analüüs

| 1. | Laboratoorsed analüüsid tehakse vastavalt lindude gripi diagnostikakäsiraamatule (komisjoni otsus 2006/437/EÜ), milles on sätestatud lindude gripi kinnitamise ja diferentsiaaldiagnoosi kord (sealhulgas partidelt ja hanedelt saadud seerumite uurimine hemaglutinatsiooni inhibitsiooni (HI) testi teel). |
| --- | --- |

1.

Laboratoorsed analüüsid tehakse vastavalt lindude gripi diagnostikakäsiraamatule (komisjoni otsus 2006/437/EÜ), milles on sätestatud lindude gripi kinnitamise ja diferentsiaaldiagnoosi kord (sealhulgas partidelt ja hanedelt saadud seerumite uurimine hemaglutinatsiooni inhibitsiooni (HI) testi teel).

| 2. | Juhul kui kavandatakse laboratoorseid teste, mida ei ole lindude gripi diagnostikakäsiraamatus ette nähtud või mida ei ole kirjeldatud maismaaloomi käsitlevas OIE käsiraamatus, peab liikmesriik samal ajal, kui ta esitab oma kava komisjonile heakskiitmiseks, esitama ühenduse tugilaborile vajalikud andmed testi valideerimiseks. |
| --- | --- |

2.

Juhul kui kavandatakse laboratoorseid teste, mida ei ole lindude gripi diagnostikakäsiraamatus ette nähtud või mida ei ole kirjeldatud maismaaloomi käsitlevas OIE käsiraamatus, peab liikmesriik samal ajal, kui ta esitab oma kava komisjonile heakskiitmiseks, esitama ühenduse tugilaborile vajalikud andmed testi valideerimiseks.

| 3. | Riiklikud laborid kinnitavad kõigi seroloogiliselt positiivsete leidude puhul lindude gripi olemasolu hemaglutinatsiooni inhibitsiooni testi teel, kasutades järgmisi lindude gripi ühenduse tugilaborilt saadud kindlaks määratud viirusetüvesid.






  H5 | a) | Esialgses katses kasutatav tüvi: Ostrich/Denmark/72420/96 (H5N2); |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Riiklikud laborid kinnitavad kõigi seroloogiliselt positiivsete leidude puhul lindude gripi olemasolu hemaglutinatsiooni inhibitsiooni testi teel, kasutades järgmisi lindude gripi ühenduse tugilaborilt saadud kindlaks määratud viirusetüvesid.

H5

a)

Esialgses katses kasutatav tüvi: Ostrich/Denmark/72420/96 (H5N2);

| b) | ristuva reaktsiooniga N9 antikeha kõrvaldamiseks analüüsida kõik positiivsed leiud tüvega Duck/Denmark/64650/03 (H5N7). |
| --- | --- |

b)

ristuva reaktsiooniga N9 antikeha kõrvaldamiseks analüüsida kõik positiivsed leiud tüvega Duck/Denmark/64650/03 (H5N7).

H7

| a) | Esialgses katses kasutatav tüvi: Turkey/England/647/77 (H7N7); |
| --- | --- |

a)

Esialgses katses kasutatav tüvi: Turkey/England/647/77 (H7N7);

| b) | ristuva reaktsiooniga N7 antikeha kõrvaldamiseks analüüsida kõik positiivsed leiud tüvega African Starling/983/79 (H7N1). |
| --- | --- |

b)

ristuva reaktsiooniga N7 antikeha kõrvaldamiseks analüüsida kõik positiivsed leiud tüvega African Starling/983/79 (H7N1).

---

(1)  ELT L 237, 31.8.2006, lk 1.

(2)  EÜT L 146, 11.6.1994, lk 17.

---

II LISA

Liikmesriikides metslindudel esineva lindude gripi avastamiseks läbiviidavate seireprogrammide rakendamise suunised

A.   Uuringute eesmärgid, üldnõuded ja kriteeriumid

A1.   Eesmärgid

Metslindudel esineva lindude gripi viroloogiline seire, mille eesmärk on kindlaks teha lindude gripi viiruste (madala patogeensusega linnugripi ja kõrge patogeensusega linnugripi) edasikandumise oht kodulindudele järgmiste tegevuste kaudu:

| — | tagatakse kõrge patogeensusega linnugripi viirustüve H5N1 varane avastamine, uurides metslindude haigestumuse ja suremuse sagenenud esinemist, eelkõige väljavalitud kõrgema riskiteguriga liikide hulgas; |
| --- | --- |

—

tagatakse kõrge patogeensusega linnugripi viirustüve H5N1 varane avastamine, uurides metslindude haigestumuse ja suremuse sagenenud esinemist, eelkõige väljavalitud kõrgema riskiteguriga liikide hulgas;

| — | juhul kui metslindude hulgas on avastatud kõrge patogeensusega linnugripi viirustüve H5N1 esinemine, tõhustatakse elusate ja surnud metslindude seiret, et kindlaks teha, kas muude liikide metslinnud võiksid toimida asümptomaatiliste kandjatena või nn sillaliikidena (vt käesoleva lisa E osa); |
| --- | --- |

—

juhul kui metslindude hulgas on avastatud kõrge patogeensusega linnugripi viirustüve H5N1 esinemine, tõhustatakse elusate ja surnud metslindude seiret, et kindlaks teha, kas muude liikide metslinnud võiksid toimida asümptomaatiliste kandjatena või nn sillaliikidena (vt käesoleva lisa E osa);

| — | madala patogeensusega linnugripi viiruste pideva järelevalve osana jätkatakse vabalt elavate rändlindude eri liikide alusuuringut. Hanelised (veelinnud) ja kurvitsalised (rannikulinnud ja kajakad) jäävad proovivõttude sihtrühmadeks, mille põhjal hinnata, kas nad kannavad madala patogeensusega linnugripi viiruste alatüüpe H5 ja H7 (samuti võib igal juhul avastada ka kõrge patogeensusega linnugripi alatüübi H5N1 või muud kõrge patogeensusega linnugripi viiruseid, kui need esinevad). Eelkõige peavad sihtrühmaks olema kõrgema riskiteguriga liigid. |
| --- | --- |

—

madala patogeensusega linnugripi viiruste pideva järelevalve osana jätkatakse vabalt elavate rändlindude eri liikide alusuuringut. Hanelised (veelinnud) ja kurvitsalised (rannikulinnud ja kajakad) jäävad proovivõttude sihtrühmadeks, mille põhjal hinnata, kas nad kannavad madala patogeensusega linnugripi viiruste alatüüpe H5 ja H7 (samuti võib igal juhul avastada ka kõrge patogeensusega linnugripi alatüübi H5N1 või muud kõrge patogeensusega linnugripi viiruseid, kui need esinevad). Eelkõige peavad sihtrühmaks olema kõrgema riskiteguriga liigid.

A2.   Üldnõuded ja kriteeriumid

| 1. | Proovide võtmine ei tohi kesta kauem kui programmi rakendamise aasta 31. detsembrini. |
| --- | --- |

1.

Proovide võtmine ei tohi kesta kauem kui programmi rakendamise aasta 31. detsembrini.

| 2. | Liikmesriigid analüüsivad proove lindude gripi riiklikes laborites või muudes laborites, mille on kiitnud heaks pädevad ametiasutused ja mis alluvad riiklike laborite kontrollile. |
| --- | --- |

2.

Liikmesriigid analüüsivad proove lindude gripi riiklikes laborites või muudes laborites, mille on kiitnud heaks pädevad ametiasutused ja mis alluvad riiklike laborite kontrollile.

| 3. | Kõik tulemused saadetakse võrdlemiseks lindude gripi ühenduse tugilaborile. Tuleb tagada tõhus teabevahetus. Ühenduse tugilaborid pakuvad tehnilist tuge ja kindlustavad diagnostiliste reagentide ulatusliku varu. |
| --- | --- |

3.

Kõik tulemused saadetakse võrdlemiseks lindude gripi ühenduse tugilaborile. Tuleb tagada tõhus teabevahetus. Ühenduse tugilaborid pakuvad tehnilist tuge ja kindlustavad diagnostiliste reagentide ulatusliku varu.

| 4. | Kõik lindude gripi viiruse isolaadid tuleb metslindude puhul vastavalt ühenduse õigusaktidele esitada ühenduse tugilaborile, kui ei tehta erandit vastavalt otsuses 2006/437/EÜ sätestatud linnugripi diagnostikakäsiraamatu II peatüki lõikele 4 (Diferentsiaaldiagnostika). Viiruse alatüüpide H5 ja H7 puhul esitatakse isolaadid viivitamatult ning nende suhtes viiakse vastavalt kõnealusele diagnostikakäsiraamatule läbi standardne identifitseerimiskatse (nukleotiidide järjestusmääramine/intravenoosne patogeensuse indeks). |
| --- | --- |

4.

Kõik lindude gripi viiruse isolaadid tuleb metslindude puhul vastavalt ühenduse õigusaktidele esitada ühenduse tugilaborile, kui ei tehta erandit vastavalt otsuses 2006/437/EÜ sätestatud linnugripi diagnostikakäsiraamatu II peatüki lõikele 4 (Diferentsiaaldiagnostika). Viiruse alatüüpide H5 ja H7 puhul esitatakse isolaadid viivitamatult ning nende suhtes viiakse vastavalt kõnealusele diagnostikakäsiraamatule läbi standardne identifitseerimiskatse (nukleotiidide järjestusmääramine/intravenoosne patogeensuse indeks).

B.   Lindude gripi seire metslindudel

Kavandamine ja rakendamine

Tuleb tagada epidemioloogide ja ornitoloogide tihe koostöö pädeva looduskaitseasutusega, et koostada seireprogramm, mis aitab identifitseerida liike ja optimeerida proovide võtmist. Seoses liigi valikuga, kellelt proove võetakse, tuleb seireprogrammi ülesehitus kohandada riigi olukorrale vastavalt domineerivatele liikidele ja linnupopulatsiooni suurusele. Proovide võtmisel tuleb silmas pidada rändevoogude hooajalisust, mis eri liikmesriikides võib varieeruda. Tuleb arvesse võtta linnuliikide käitumist seoses rändeteede, peamiste elupaikade, parvedesse koondumise ning rändel muude liikidega segunemise astmega, samuti eelmisel seirel aastatel 2003–2006 saadud tulemusi. Lisaks esitatakse pidevalt ülevaateid ja tagasisidet linnugripi metslindude seire töörühma kaudu, kes analüüsib andmeid kohe pärast nende saamist.

Kõrge patogeensusega linnugripi alatüübi H5N1 puhul tuleb kõiki neid tegureid arvesse võtta seoses võimalusega, et metslinnud puutuvad taudipiirkonnas kokku nakatunud kodu- ja metslindudega, ning võimalusega, et eri liikmesriikides puutuvad nad kokku kodulinnukasvanduste kodulindudega.

Nende võimaluste hindamiseks võivad EFSA hindamisskeemid ja -tabelid, (1) mis koostati koostöös Euroopa Komisjoni keskkonna peadirektoraadiga, pakkuda liikmesriikidele olukorra arenguga kohanemist võimaldava, kohalikuks riskihindamiseks tõhusa vahendi, mis põhineb liikmesriikide vahelisel tihedal koostööl ja arvamuste vahetamisel. Tuleb julgustada sidemete loomist metslindude kaitse ja/või vaatlusega tegelevate institutsioonide ning rõngastusjaamadega.

Vajaduse korral võtavad kõnealuste rühmade/jaamade töötajate järelevalve all proove jahimehed ja muud ornitoloogiliste teadmistega isikud.

| 1. | Haigete ja surnud metslindude passiivne seire tuleb suunata:






  a) | piirkondadesse, kus sagedamini esineb metslindude haigestumist ja suremist; |
| --- | --- | --- |

1.

Haigete ja surnud metslindude passiivne seire tuleb suunata:

a)

piirkondadesse, kus sagedamini esineb metslindude haigestumist ja suremist;

| b) | piirkondadesse, mis asuvad selliste merede, järvede või siseveeteede läheduses, kus leiti surnud linde, eriti kui need piirkonnad on kodulinnukasvanduste vahetus läheduses; |
| --- | --- |

b)

piirkondadesse, mis asuvad selliste merede, järvede või siseveeteede läheduses, kus leiti surnud linde, eriti kui need piirkonnad on kodulinnukasvanduste vahetus läheduses;

| c) | lindudele, kes kuuluvad kindlakstehtud kõrge riskiteguriga liikidesse, mis on loetletud D osas, ja muudele metslindudele, kelle asualad on nende vahetus läheduses. |
| --- | --- |

c)

lindudele, kes kuuluvad kindlakstehtud kõrge riskiteguriga liikidesse, mis on loetletud D osas, ja muudele metslindudele, kelle asualad on nende vahetus läheduses.

| 2. | Lisaks peab elusate ja surnud metslindude uurimine piirkondades, kus alatüüpi H5N1 on avastatud, olema ideaaljuhul suunatud järgmistele lindudele:






  a) | mets- või kodulinnud, kes võivad osutuda asümptomaatilisteks kandjateks; |
| --- | --- | --- |

2.

Lisaks peab elusate ja surnud metslindude uurimine piirkondades, kus alatüüpi H5N1 on avastatud, olema ideaaljuhul suunatud järgmistele lindudele:

a)

mets- või kodulinnud, kes võivad osutuda asümptomaatilisteks kandjateks;

| b) | piirkondades, mis on epideemioloogiliselt seotud nende juhtumitega; |
| --- | --- |

b)

piirkondades, mis on epideemioloogiliselt seotud nende juhtumitega;

| c) | kes tõenäoliselt satuvad tihedasse kokkupuutesse kodulinnukasvatusettevõtetega (ohustatud tsoon, järelevalvetsoon ja piirkond B) ning võivad käituda sillaliikidena, eriti linnud, kes on loetletud E osas. |
| --- | --- |

c)

kes tõenäoliselt satuvad tihedasse kokkupuutesse kodulinnukasvatusettevõtetega (ohustatud tsoon, järelevalvetsoon ja piirkond B) ning võivad käituda sillaliikidena, eriti linnud, kes on loetletud E osas.

| 3. | Elusate ja kliiniliselt tervete ja/või kliiniliselt nakatunud, vigastatud või kütitud (2) lindude aktiivne seire tuleb suunata:






  a) | haneliste (veelinnud) ja kurvitsaliste (rannikulinnud ja kajakad) seltsi kuuluvatele rändlindudele; |
| --- | --- | --- |

3.

Elusate ja kliiniliselt tervete ja/või kliiniliselt nakatunud, vigastatud või kütitud (2) lindude aktiivne seire tuleb suunata:

a)

haneliste (veelinnud) ja kurvitsaliste (rannikulinnud ja kajakad) seltsi kuuluvatele rändlindudele;

| b) | kindlaksmääratud piirkondadele, kus koguneb ja omavahel seguneb suur hulk eri liikidest rändlinde, eriti kui need piirkonnad asuvad kodulinnukasvanduste vahetus läheduses; |
| --- | --- |

b)

kindlaksmääratud piirkondadele, kus koguneb ja omavahel seguneb suur hulk eri liikidest rändlinde, eriti kui need piirkonnad asuvad kodulinnukasvanduste vahetus läheduses;

| c) | kõrgema riskiteguriga liikide valimile. (3) |
| --- | --- |

c)

kõrgema riskiteguriga liikide valimile. (3)

Proovivõtumeetod

| 1. | Suu-neelu- ja kloaagi-tampooniproovid viroloogiliseks uurimiseks võetakse vabalt elavatelt pealtnäha tervetelt lindudelt. Kui mingil põhjusel ei peaks kloaagi-tampooniproovide ettevaatlik kogumine lindudelt olema teostatav, võivad alternatiivina toimida värskete fekaalide proovid. Eri linnuliikide poolt sagedasti läbisegi kasutatavate kohtade puhul peab siiski olema tagatud jälgitavus. |
| --- | --- |

1.

Suu-neelu- ja kloaagi-tampooniproovid viroloogiliseks uurimiseks võetakse vabalt elavatelt pealtnäha tervetelt lindudelt. Kui mingil põhjusel ei peaks kloaagi-tampooniproovide ettevaatlik kogumine lindudelt olema teostatav, võivad alternatiivina toimida värskete fekaalide proovid. Eri linnuliikide poolt sagedasti läbisegi kasutatavate kohtade puhul peab siiski olema tagatud jälgitavus.

| 2. | Surnult leitud või mahalastud metslindude kloaagi- ning hingetoru-/suu-neelu-tampooniproove ja/või koeproove (nimelt ajust, südamest, kopsudest, neerudest ja sooltest) tuleb võtta viirusisolatsiooniks ja molekulaartuvastuseks (PCR). |
| --- | --- |

2.

Surnult leitud või mahalastud metslindude kloaagi- ning hingetoru-/suu-neelu-tampooniproove ja/või koeproove (nimelt ajust, südamest, kopsudest, neerudest ja sooltest) tuleb võtta viirusisolatsiooniks ja molekulaartuvastuseks (PCR).

| 3. | Proovide hoiustamise ja vedamisega peab olema eriti hoolikas. Tampooniproovid tuleb viivitamata jahutada jääl või külmutatud geelikottide abil ning esitada laborile nii kiiresti kui võimalik. Proove ei tohi külmutada, kui see ei ole just hädavajalik. Kui võimalik, tuleb tampooniproovid panna antibiootilisse või spetsiaalsesse transpordikeskkonda, nii et need on üleni vedelikus. Proovid tuleb transpordikeskkonda panna lisaks jahutamisele, mitte alternatiivina sellele. Niisuguse keskkonna puudumisel tuleb tampoonid panna tagasi nende ümbristesse ja säilitada kuivalt. Kui kiire vedu 48 tunni jooksul laborisse (transpordikeskkonnas 4 °C) ei ole tagatud, tuleb proovid viivitamata külmutada, hoiustada ja seejärel transportida kuivas jääs. Proovide hoiustamist ja vedu võivad mõjutada mitmed tegurid, seega peab vedamiseks valitud meetod olema selleks otstarbeks sobiv. |
| --- | --- |

3.

Proovide hoiustamise ja vedamisega peab olema eriti hoolikas. Tampooniproovid tuleb viivitamata jahutada jääl või külmutatud geelikottide abil ning esitada laborile nii kiiresti kui võimalik. Proove ei tohi külmutada, kui see ei ole just hädavajalik. Kui võimalik, tuleb tampooniproovid panna antibiootilisse või spetsiaalsesse transpordikeskkonda, nii et need on üleni vedelikus. Proovid tuleb transpordikeskkonda panna lisaks jahutamisele, mitte alternatiivina sellele. Niisuguse keskkonna puudumisel tuleb tampoonid panna tagasi nende ümbristesse ja säilitada kuivalt. Kui kiire vedu 48 tunni jooksul laborisse (transpordikeskkonnas 4 °C) ei ole tagatud, tuleb proovid viivitamata külmutada, hoiustada ja seejärel transportida kuivas jääs. Proovide hoiustamist ja vedu võivad mõjutada mitmed tegurid, seega peab vedamiseks valitud meetod olema selleks otstarbeks sobiv.

| 4. | Proovide võtmine viiakse läbi vastavalt lindude gripi diagnostikakäsiraamatule (otsus 2006/437/EÜ), milles on sätestatud lindude gripi kinnitamise ja diferentsiaaldiagnoosi kord. |
| --- | --- |

4.

Proovide võtmine viiakse läbi vastavalt lindude gripi diagnostikakäsiraamatule (otsus 2006/437/EÜ), milles on sätestatud lindude gripi kinnitamise ja diferentsiaaldiagnoosi kord.

C.   Laboratoorne analüüs

| 1. | Laboratoorsed analüüsid tehakse vastavalt lindude gripi diagnostikakäsiraamatule (otsus 2006/437/EÜ), milles on sätestatud lindude gripi kinnitamise ja diferentsiaaldiagnoosi kord. |
| --- | --- |

1.

Laboratoorsed analüüsid tehakse vastavalt lindude gripi diagnostikakäsiraamatule (otsus 2006/437/EÜ), milles on sätestatud lindude gripi kinnitamise ja diferentsiaaldiagnoosi kord.

| 2. | Juhul kui kavandatakse laboratoorseid analüüse, mida ei ole direktiiviga 92/40/EMÜ ette nähtud või mida ei ole kirjeldatud maismaaloomi käsitlevas OIE käsiraamatus, peab liikmesriik samal ajal, kui ta esitab oma programmi komisjonile heakskiitmiseks, esitama ühenduse tugilaborile vajalikud andmed analüüsi valideerimiseks. |
| --- | --- |

2.

Juhul kui kavandatakse laboratoorseid analüüse, mida ei ole direktiiviga 92/40/EMÜ ette nähtud või mida ei ole kirjeldatud maismaaloomi käsitlevas OIE käsiraamatus, peab liikmesriik samal ajal, kui ta esitab oma programmi komisjonile heakskiitmiseks, esitama ühenduse tugilaborile vajalikud andmed analüüsi valideerimiseks.

| 3. | Kõik metslindudel esineva lindude gripi seire käigus kogutud proovid analüüsitakse võimalikult kiiresti molekulaarmeetodite abil, kui need on kättesaadavad, ning vastavalt diagnostikakäsiraamatule (otsus 2006/437/EÜ). Neid analüüse tehakse üksnes kvaliteeti tagada suutvates ja ühenduse tugilaborite poolt lindude gripi puhul tunnustatud meetodeid kasutavates laborites. Lisaks peavad kasutatud meetodid olema andnud vastuvõetavaid tulemusi riiklikes laborites tehtud kõige viimastes võrdlusringkatsetes. Soovitatav on kõigepealt teha eeltestimine PCR-katses M-geeni kasutades, millele järgneb (2 nädala jooksul) kiire analüüs H5 leidmiseks ning positiivse leiu puhul tuleb võimalikult kiiresti teha lõhestamispiirkonna analüüs, et kindlaks määrata, kas tegemist on kõrge või madala patogeensusega linnugripiga. Kui kõrge patogeensusega linnugripi alatüüp H5 leiab kinnitust, tuleb kiiresti teha edasised analüüsid N-tüübi kindlaksmääramiseks (isegi kui nendega saab üksnes elimineerida N1 võimaluse). |
| --- | --- |

3.

Kõik metslindudel esineva lindude gripi seire käigus kogutud proovid analüüsitakse võimalikult kiiresti molekulaarmeetodite abil, kui need on kättesaadavad, ning vastavalt diagnostikakäsiraamatule (otsus 2006/437/EÜ). Neid analüüse tehakse üksnes kvaliteeti tagada suutvates ja ühenduse tugilaborite poolt lindude gripi puhul tunnustatud meetodeid kasutavates laborites. Lisaks peavad kasutatud meetodid olema andnud vastuvõetavaid tulemusi riiklikes laborites tehtud kõige viimastes võrdlusringkatsetes. Soovitatav on kõigepealt teha eeltestimine PCR-katses M-geeni kasutades, millele järgneb (2 nädala jooksul) kiire analüüs H5 leidmiseks ning positiivse leiu puhul tuleb võimalikult kiiresti teha lõhestamispiirkonna analüüs, et kindlaks määrata, kas tegemist on kõrge või madala patogeensusega linnugripiga. Kui kõrge patogeensusega linnugripi alatüüp H5 leiab kinnitust, tuleb kiiresti teha edasised analüüsid N-tüübi kindlaksmääramiseks (isegi kui nendega saab üksnes elimineerida N1 võimaluse).

| 4. | Võib lubada laboris ühe liitproovina kasutada kuni viit proovi, mis on võetud samalt liigilt ning kogutud samast kohast samal päeval, kui saab tagada, et positiivse leiu puhul on võimalik üksikut proovi identifitseerida ja uuesti analüüsida. |
| --- | --- |

4.

Võib lubada laboris ühe liitproovina kasutada kuni viit proovi, mis on võetud samalt liigilt ning kogutud samast kohast samal päeval, kui saab tagada, et positiivse leiu puhul on võimalik üksikut proovi identifitseerida ja uuesti analüüsida.

| 5. | Metslindudel esineva lindude gripi puhul seroloogilist uuringut ei kohaldata, kuna seroloogiliste meetoditega ei ole võimalik eristada kõrge ja madala patogeensusega tüvesid ning antikehade leidude põhjal ei saa teha järeldusi tõenäolise asukoha kohta, kus metslinnud võisid nakatuda. Siiski võib seroloogiline uuring olla oluline, et välja selgitada, millistes paiksete või rändlindude liikides on/olid H5/H7 viirused prevaleerivad (või endeemilised). Selliseid analüüse saab teha üksnes erilaborites, mis kasutavad hoolikalt valitud antigeene, et tagada hemaglutiniini spetsiifiliste antikehade avastamine (st välistada mõjutamise võimalus N-spetsiifiliste antikehade poolt). |
| --- | --- |

5.

Metslindudel esineva lindude gripi puhul seroloogilist uuringut ei kohaldata, kuna seroloogiliste meetoditega ei ole võimalik eristada kõrge ja madala patogeensusega tüvesid ning antikehade leidude põhjal ei saa teha järeldusi tõenäolise asukoha kohta, kus metslinnud võisid nakatuda. Siiski võib seroloogiline uuring olla oluline, et välja selgitada, millistes paiksete või rändlindude liikides on/olid H5/H7 viirused prevaleerivad (või endeemilised). Selliseid analüüse saab teha üksnes erilaborites, mis kasutavad hoolikalt valitud antigeene, et tagada hemaglutiniini spetsiifiliste antikehade avastamine (st välistada mõjutamise võimalus N-spetsiifiliste antikehade poolt).

Lindude gripi suhtes kõrge riskitasemega metslindude liikide loetelu (4)

| Tavanimetus | Teaduslik nimi |
| --- | --- |
| Väikeluik | Cygnus columbianus |
| Laululuik | Cygnus cygnus |
| Kühmnokk-luik | Cygnus olor |
| Haned |
| Lühinokk-hani | Anser brachyrhynchus |
| Rabahani | Anser fabalis |
| Suur-laukhani (Euroopa rass) | Anser albifrons albifrons |
| Väike-laukhani | Anser erythropus |
| Hallhani | Anser anser |
| Valgepõsk-lagle | Branta leucopsis |
| Mustlagle | Branta bernicla |
| Punakael-lagle | Branta ruficollis |
| Kanada lagle | Branta canadensis |
| Pardid |
| Viupart | Anas penelope |
| Piilpart | Anas crecca |
| Sinikael-part | Anas platyrhynchos |
| Soopart | Anas acuta |
| Rägapart | Anas querquedula |
| Luitsnokk-part | Anas clypeata |
| Marmorpart | Marmaronetta angustirostris |
| Punanokk-vart | Netta rufina |
| Punapea-vart | Aythya ferina |
| Tuttvart | Aythya fuligula |
| Kurvitsalised |
| Kiivitaja | Vanellus vanellus |
| Põldrüüt | Pluvialis apricaria |
| Mustsaba-vigle | Limosa limosa |
| Tutkas | Philomachus pugnax |
| Kajakad |
| Naerukajakas | Larus ridibundus |
| Kalakajakas | Larus canus |

Tavanimetus

Teaduslik nimi

Väikeluik

Cygnus columbianus

Laululuik

Cygnus cygnus

Kühmnokk-luik

Cygnus olor

Haned

Lühinokk-hani

Anser brachyrhynchus

Rabahani

Anser fabalis

Suur-laukhani (Euroopa rass)

Anser albifrons albifrons

Väike-laukhani

Anser erythropus

Hallhani

Anser anser

Valgepõsk-lagle

Branta leucopsis

Mustlagle

Branta bernicla

Punakael-lagle

Branta ruficollis

Kanada lagle

Branta canadensis

Pardid

Viupart

Anas penelope

Piilpart

Anas crecca

Sinikael-part

Anas platyrhynchos

Soopart

Anas acuta

Rägapart

Anas querquedula

Luitsnokk-part

Anas clypeata

Marmorpart

Marmaronetta angustirostris

Punanokk-vart

Netta rufina

Punapea-vart

Aythya ferina

Tuttvart

Aythya fuligula

Kurvitsalised

Kiivitaja

Vanellus vanellus

Põldrüüt

Pluvialis apricaria

Mustsaba-vigle

Limosa limosa

Tutkas

Philomachus pugnax

Kajakad

Naerukajakas

Larus ridibundus

Kalakajakas

Larus canus

Kodulindude vahetus läheduses elunevate lindude loetelu (5)

| Tavanimetus | Teaduslik nimi | Kodulindudega kokkupuutumise tõenäosus |
| --- | --- | --- |
| 1. rühm.   Kodulinnukasvatusega vahetult seotud liigid Euroopas |
| Koduhani | Anser anser domesticus | Suur |
| Kodu-sinikaelpart | Anas platyrhynchos | Suur |
| Kodu-muskuspart | Cairina moschata | Suur |
| Kodu-kaljutuvi | Columba livia | Suur |
| Koduvarblane | Passer domesticus | Suur |
| 2. rühm.   Liigid, mis võivad jagada põllumajandusmaid, mida kasutavad ka kodulinnud Põhja-Euroopas |
| Põldrüüt | Pluvialis apricaria | Väike |
| Kiivitaja | Vanellus vanellus | Keskmine |
| Naerukajakas | Larus ridibundus | Suur |
| Kalakajakas | Larus canus | Suur |
| Hõbekajakas | Larus argentatus | Väike |
| Kaelustuvi (meigas) | Columba palumbus | Suur |
| Euraasia kaelus-turteltuvi | Streptopelia decaocto | Suur |
| Jahifaasan | Phasianus colchicus | Suur |
| Lõolased | Alauda & Galerida spp | Väike |
| Kiurid | | Väike |
| Västrikud | | Keskmine |
| Hallrästas (paskrästas) | Turdus pilaris | Keskmine |
| Vainurästas | Turdus iliacus | Keskmine |
| Harakas | Pica pica | Suur |
| Euraasia hakk | Corvus monedula | Suur |
| Künnivares | Corvus frugilegus | Keskmine |
| Vares | Corvus corone | Keskmine |
| Ronk (kaaren) | Corvus corax | Väike |
| Kuldnokk | Sturnus vulgaris | Suur |
| Ibeeria kuldnokk | Sturnus unicolor | Suur |
| Koduvarblane | Passer domesticus | Suur |
| Põldvarblane | Passer montanus | Suur |
| Vintlased | | Keskmine |
| Tsiitsitajad | Miliaria, Emberiza spp | Keskmine |
| 3. rühm.   Liigid, mis võivad jagada märgalasid, mida kasutavad ka koduveelinnud Põhja-Euroopas |
| Hõbehaigrud, siidhaigrud | Egretta spp. | Väike |
| Haigrud | Ardea ja teised spp. | Keskmine |
| Kormoran | Phalacrocorax carbo | Keskmine |
| Toonekurglased | Ciconia spp. | Väike |
| Kühmnokk-luik | Cygnus olor | Keskmine |
| Hallhani | Anser anser | Keskmine |
| Kanada lagle | Branta canadensis | Väike |
| Pardid | Anas & Aythya spp. | Väike |
| Sinikael-part | Anas platyrhynchos | Suur |
| Lauk | Fulica atra | Keskmine |
| Tait | Gallinula chloropus | Keskmine |

Tavanimetus

Teaduslik nimi

Kodulindudega kokkupuutumise tõenäosus

Kodulinnukasvatusega vahetult seotud liigid Euroopas

Koduhani

Anser anser domesticus

Suur

Kodu-sinikaelpart

Anas platyrhynchos

Suur

Kodu-muskuspart

Cairina moschata

Suur

Kodu-kaljutuvi

Columba livia

Suur

Koduvarblane

Passer domesticus

Suur

Liigid, mis võivad jagada põllumajandusmaid, mida kasutavad ka kodulinnud Põhja-Euroopas

Põldrüüt

Pluvialis apricaria

Väike

Kiivitaja

Vanellus vanellus

Keskmine

Naerukajakas

Larus ridibundus

Suur

Kalakajakas

Larus canus

Suur

Hõbekajakas

Larus argentatus

Väike

Kaelustuvi (meigas)

Columba palumbus

Suur

Euraasia kaelus-turteltuvi

Streptopelia decaocto

Suur

Jahifaasan

Phasianus colchicus

Suur

Lõolased

Alauda & Galerida spp

Väike

Kiurid

Väike

Västrikud

Keskmine

Hallrästas (paskrästas)

Turdus pilaris

Keskmine

Vainurästas

Turdus iliacus

Keskmine

Harakas

Pica pica

Suur

Euraasia hakk

Corvus monedula

Suur

Künnivares

Corvus frugilegus

Keskmine

Vares

Corvus corone

Keskmine

Ronk (kaaren)

Corvus corax

Väike

Kuldnokk

Sturnus vulgaris

Suur

Ibeeria kuldnokk

Sturnus unicolor

Suur

Koduvarblane

Passer domesticus

Suur

Põldvarblane

Passer montanus

Suur

Vintlased

Keskmine

Tsiitsitajad

Miliaria, Emberiza spp

Keskmine

Liigid, mis võivad jagada märgalasid, mida kasutavad ka koduveelinnud Põhja-Euroopas

Hõbehaigrud, siidhaigrud

Egretta spp.

Väike

Haigrud

Ardea ja teised spp.

Keskmine

Kormoran

Phalacrocorax carbo

Keskmine

Toonekurglased

Ciconia spp.

Väike

Kühmnokk-luik

Cygnus olor

Keskmine

Hallhani

Anser anser

Keskmine

Kanada lagle

Branta canadensis

Väike

Pardid

Anas & Aythya spp.

Väike

Sinikael-part

Anas platyrhynchos

Suur

Lauk

Fulica atra

Keskmine

Tait

Gallinula chloropus

Keskmine

---

(1)  Teaduslik arvamus (Migratory birds and their possible role in the spread of highly pathogenic avian influenza) (EFSA, 12. mai 2006).

(2)  Jahipidamine, pidades kinni nõukogu direktiivis 79/409/EMÜ sätestatud nõuetest kõigi looduslikult esinevate metslindude kaitse ja säilitamise kohta.

(3)  Esitab Euroopa Komisjoni keskkonna peadirektoraat.

(4)  Käesolev loetelu ei ole piirangute tegemiseks, vaid mõeldud üksnes nende rändlinnuliikide identifitseerimiseks, kes võivad kujutada suurt ohtu lindude gripi toomiseks ühendusse oma rändetavade tõttu, mis hõlmavad piirkondi, kus kõrge patogeensusega linnugripi alatüüp H5N1 esineb kas mets- või kodulindudel. Loetelu põhineb EFSA loomatervishoiu ja loomade heaolu komisjoni 12. mail 2006. aastal vastuvõetud teaduslikul arvamusel “Migratory birds and their possible role in the spread of highly pathogenic avian influenza” ning ORNISe komitee ja Euroopa Komisjoni keskkonna peadirektoraadi töövõtjate poolt tehtud tööl. On siiski võimalik, et käesolevat loetelu ajakohastatakse, kui saavad kättesaadavaks edasiste teadusuuringute tulemused ning riskianalüüs, mille on teinud riiklikud ametiasutused oma ornitoloogilise olukorra eripära arvestades.

(5)  Käesolev loetelu ei ole täielik, vaid mõeldud üksnes nende Euroopa paiksete linnuliikide identifitseerimiseks, kes elunevad kodulindude vahetus läheduses (eriti Loode-Euroopas) ja kellel on teoreetiliselt kõrge potentsiaal edasi kanda kõrge patogeensusega linnugripi alatüüpi H5N1 potentsiaalselt nakatunud sümptomiteta metslindudelt (“sillaliigid”). Loetelu põhineb EFSA loomatervishoiu ja loomade heaolu komisjoni 12. mail 2006. aastal vastuvõetud teaduslikul arvamusel “Migratory birds and their possible role in the spread of highly pathogenic avian influenza” ning ORNISe komitee ja Euroopa Komisjoni keskkonna peadirektoraadi (DG ENV) töövõtjate poolt tehtud tööl. On siiski võimalik, et käesolevat loetelu ajakohastatakse, kui saavad kättesaadavaks edasiste teadusuuringute tulemused. Eelkõige on DG ENV teinud Wetland international’ile ja EURINGile ülesandeks läbi vaadata kõrgema riskiteguriga liikide ja kohtade esialgne analüüs, seda ajakohastada ja laiendada, võttes arvesse H5N1 puhanguid Euroopas 2006. aastal, samuti välja selgitada muud kõrge riskiteguriga linnuliigid, kes võiksid toimida sillaliikidena metslindude ning kodulindude ja/või inimeste vahel Euroopa eri osades. Tulemused tuleks teha kättesaadavaks enne juuni lõppu 2007.

(http://ec.europa.eu/environment/nature/nature_conservation/focus_wild_birds/avian_influenza/pdf/avian_influenza_report.pdf). Selle tööga tuleks sätestada täpsemalt suunatud lähenemisviis ning koostada palju usaldatavam esialgne loetelu kõrgema riskiteguriga liikidest ning nende kokkupuuteohust kodulindudega ELis.

---

III LISA

“IV LISA

Image

Image

Image

---

| 3.5.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 115/18 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 115/18

---

KOMISJONI OTSUS,

23. aprill 2007,

hobuste nakkava kehvveresusega seotud kaitsemeetmete kohta Rumeenias

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 1652 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/269/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Hobuste nakkav kehvveresus on viirushaigus, mis mõjutab ainult hobuslaste (Equidae) sugukonda kuuluvaid loomi. Hobuste nakkav kehvveresus võib jääda märkamatuks, kui surma põhjuseks ei ole akuutne kliiniline atakk. Peiteaeg on tavaliselt üks kuni kolm nädalat, kuid võib ulatuda kuni kolme kuuni. Nakatunud hobuslased jäävad nakkuse kandjaks elu lõpuni ja võivad nakkust edasi anda teistele hobuslastele. Kõige tõenäolisemalt toimub nakatumine nakatunud hobuslaste vere ülekandumisel üsasiseselt lootele, verd imevate hobukärbeste, nakatatud nõelte kasutamise või viirust sisaldavate veretoodete infusiooni kaudu. |
| --- | --- |

(1)

Hobuste nakkav kehvveresus on viirushaigus, mis mõjutab ainult hobuslaste (Equidae) sugukonda kuuluvaid loomi. Hobuste nakkav kehvveresus võib jääda märkamatuks, kui surma põhjuseks ei ole akuutne kliiniline atakk. Peiteaeg on tavaliselt üks kuni kolm nädalat, kuid võib ulatuda kuni kolme kuuni. Nakatunud hobuslased jäävad nakkuse kandjaks elu lõpuni ja võivad nakkust edasi anda teistele hobuslastele. Kõige tõenäolisemalt toimub nakatumine nakatunud hobuslaste vere ülekandumisel üsasiseselt lootele, verd imevate hobukärbeste, nakatatud nõelte kasutamise või viirust sisaldavate veretoodete infusiooni kaudu.

| (2) | Hobuste nakkav kehvveresus on vastavalt nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/426/EMÜ (hobuslaste liikumist ja kolmandatest riikidest importimist reguleerivate loomatervishoiunõuete kohta) (2) A lisale teatamiskohustuslik loomataud. Lisaks on nõukogu 21. detsembri 1982. aasta direktiivis 82/894/EMÜ (ühendusesisese loomahaigustest teatamise kohta) (3) sätestatud, et hobuste nakkavast kehvveresusest tuleb teatada komisjonile ja teistele liikmesriikidele loomahaigustest teatamise süsteemi (ADNS) kaudu. |
| --- | --- |

(2)

Hobuste nakkav kehvveresus on vastavalt nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/426/EMÜ (hobuslaste liikumist ja kolmandatest riikidest importimist reguleerivate loomatervishoiunõuete kohta) (2) A lisale teatamiskohustuslik loomataud. Lisaks on nõukogu 21. detsembri 1982. aasta direktiivis 82/894/EMÜ (ühendusesisese loomahaigustest teatamise kohta) (3) sätestatud, et hobuste nakkavast kehvveresusest tuleb teatada komisjonile ja teistele liikmesriikidele loomahaigustest teatamise süsteemi (ADNS) kaudu.

| (3) | Direktiivi 90/426/EMÜ artikli 4 lõikes 5 on sätestatud piirangud, mis käsitlevad hobuslaste liikumist ettevõttest, kus hobuste nakkava kehvveresuse esinemist on kinnitatud kuni päevani, mil pärast nakatunud loomade tapmist allesjäänud loomade puhul saadakse kahe Cogginsi testiga negatiivsed tulemused. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivi 90/426/EMÜ artikli 4 lõikes 5 on sätestatud piirangud, mis käsitlevad hobuslaste liikumist ettevõttest, kus hobuste nakkava kehvveresuse esinemist on kinnitatud kuni päevani, mil pärast nakatunud loomade tapmist allesjäänud loomade puhul saadakse kahe Cogginsi testiga negatiivsed tulemused.

| (4) | Erinevalt teistest liikmesriikidest on hobuste nakkav kehvveresus Rumeenias endeemiline ja nakatunud hobuslaste kohest tapmist ei viida läbi järjekindlalt. Sel põhjusel on Rumeenia pärast Euroopa Liiduga ühinemist vabatahtlikult jätkanud mutatis mutandis komisjoni 29. novembri 2004. aasta otsusega 2004/825/EÜ (Rumeeniast imporditavate hobuslaste suhtes kohaldatavate kaitsemeetmete kohta) (4) ette nähtud asjakohaste meetmete rakendamist. |
| --- | --- |

(4)

Erinevalt teistest liikmesriikidest on hobuste nakkav kehvveresus Rumeenias endeemiline ja nakatunud hobuslaste kohest tapmist ei viida läbi järjekindlalt. Sel põhjusel on Rumeenia pärast Euroopa Liiduga ühinemist vabatahtlikult jätkanud mutatis mutandis komisjoni 29. novembri 2004. aasta otsusega 2004/825/EÜ (Rumeeniast imporditavate hobuslaste suhtes kohaldatavate kaitsemeetmete kohta) (4) ette nähtud asjakohaste meetmete rakendamist.

| (5) | Elushobuslaste, nende sperma, munarakkude ja embrüotega kauplemist silmas pidades võib haigusega seotud olukord Rumeenias ohustada hobuslaste tervist kogu ühenduses. |
| --- | --- |

(5)

Elushobuslaste, nende sperma, munarakkude ja embrüotega kauplemist silmas pidades võib haigusega seotud olukord Rumeenias ohustada hobuslaste tervist kogu ühenduses.

| (6) | Seetõttu on vaja vastu võtta kaitsemeetmed, millega nähakse ette Rumeeniast pärit hobuslaste, nende munarakkude ja embrüote liikumist ja nendega kauplemist käsitlev erikord, et kaitsta hobuslaste tervist ja heaolu liikmesriikides. |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu on vaja vastu võtta kaitsemeetmed, millega nähakse ette Rumeeniast pärit hobuslaste, nende munarakkude ja embrüote liikumist ja nendega kauplemist käsitlev erikord, et kaitsta hobuslaste tervist ja heaolu liikmesriikides.

| (7) | Komisjoni 20. oktoobri 1993. aasta otsuses 93/623/EMÜ, millega kehtestatakse registreeritud hobuslaste identifitseerimisdokument (pass), (5) ja komisjoni 22. detsembri 1999. aasta otsuses 2000/68/EÜ, millega muudetakse otsust 93/623/EMÜ ja kehtestatakse aretamiseks ja tootmiseks ettenähtud hobuslaste identifitseerimine, (6) on esitatud nõue, et hobuslaste liikumisel ja transportimisel peab nendega kaasas olema identifitseerimisdokument. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni 20. oktoobri 1993. aasta otsuses 93/623/EMÜ, millega kehtestatakse registreeritud hobuslaste identifitseerimisdokument (pass), (5) ja komisjoni 22. detsembri 1999. aasta otsuses 2000/68/EÜ, millega muudetakse otsust 93/623/EMÜ ja kehtestatakse aretamiseks ja tootmiseks ettenähtud hobuslaste identifitseerimine, (6) on esitatud nõue, et hobuslaste liikumisel ja transportimisel peab nendega kaasas olema identifitseerimisdokument.

| (8) | Direktiivi 90/426/EMÜ artiklis 8 on sätestatud hobuslaste liikumise ja transpordiga seotud sertifitseerimisnõuded. Selleks et tõhustada registreeritud hobuslaste jälgitavust nende liikumisel hobuste nakkava kehvveresusega nakatatud aladelt teistesse liikmesriikidesse, tuleb direktiivi 90/426/EMÜ B lisa kohane tõend asendada nimetatud direktiivi C lisa kohase veterinaarsertifikaadiga. |
| --- | --- |

(8)

Direktiivi 90/426/EMÜ artiklis 8 on sätestatud hobuslaste liikumise ja transpordiga seotud sertifitseerimisnõuded. Selleks et tõhustada registreeritud hobuslaste jälgitavust nende liikumisel hobuste nakkava kehvveresusega nakatatud aladelt teistesse liikmesriikidesse, tuleb direktiivi 90/426/EMÜ B lisa kohane tõend asendada nimetatud direktiivi C lisa kohase veterinaarsertifikaadiga.

| (9) | Kooskõlas nõukogu 13. juuli 1992. aasta direktiivi 92/65/EMÜ (milles sätestatakse loomatervishoiu nõuded ühendusesiseseks kauplemiseks loomade, sperma, munarakkude ja embrüotega, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 90/425/EMÜ A (I) lisas osutatud ühenduse erieeskirjades sätestatud loomatervishoiu nõudeid, ning nende impordiks ühendusse) (7) D lisa II peatüki A osaga nähakse komisjoni 24. juuli 1995. aasta otsuses 95/307/EÜ (milles määratakse kindlaks hobuslaste spermaga kauplemisel kasutatavate veterinaarsertifikaatide näidis) (8) ette täkkude testimine hobuste nakkava kehvveresuse suhtes, kui spermat kogutakse ühendusesiseseks kauplemiseks. Lisaks on vaja täiendada loomatervishoiunõudeid, mis on sätestatud komisjoni 24. juuli 1995. aasta otsuses 95/294/EÜ (milles määratakse kindlaks hobuslaste munarakkude ja embrüotega kauplemisel kasutatavate veterinaarsertifikaatide näidis), (9) testimise nõudega hobuste nakkava kehvveresuse suhtes, kui munarakke ja embrüosid kogutakse Rumeeniast pärit märadelt. |
| --- | --- |

(9)

Kooskõlas nõukogu 13. juuli 1992. aasta direktiivi 92/65/EMÜ (milles sätestatakse loomatervishoiu nõuded ühendusesiseseks kauplemiseks loomade, sperma, munarakkude ja embrüotega, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 90/425/EMÜ A (I) lisas osutatud ühenduse erieeskirjades sätestatud loomatervishoiu nõudeid, ning nende impordiks ühendusse) (7) D lisa II peatüki A osaga nähakse komisjoni 24. juuli 1995. aasta otsuses 95/307/EÜ (milles määratakse kindlaks hobuslaste spermaga kauplemisel kasutatavate veterinaarsertifikaatide näidis) (8) ette täkkude testimine hobuste nakkava kehvveresuse suhtes, kui spermat kogutakse ühendusesiseseks kauplemiseks. Lisaks on vaja täiendada loomatervishoiunõudeid, mis on sätestatud komisjoni 24. juuli 1995. aasta otsuses 95/294/EÜ (milles määratakse kindlaks hobuslaste munarakkude ja embrüotega kauplemisel kasutatavate veterinaarsertifikaatide näidis), (9) testimise nõudega hobuste nakkava kehvveresuse suhtes, kui munarakke ja embrüosid kogutakse Rumeeniast pärit märadelt.

| (10) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Rumeeniast pärit hobuslaste suhtes kohaldatavad kaitsemeetmed

1.   Rumeenia tagab, et hobuslasi ei lähetata teistesse liikmesriikidesse, kui kõnealuste hobuslaste puhul ei ole täidetud alljärgnevad nõuded:

| a) | 30 päeva enne nende lähetamist võetud vereproovist tehtud Cogginsi testi tulemus on negatiivne ning nimetatud test ja selle tulemused on kantud VII lahtrisse identifitseerimisdokumendis, mis on sätestatud otsustes 93/623/EMÜ ja 2000/68/EÜ ning mis on liikumisel loomaga kaasas; |
| --- | --- |

a)

30 päeva enne nende lähetamist võetud vereproovist tehtud Cogginsi testi tulemus on negatiivne ning nimetatud test ja selle tulemused on kantud VII lahtrisse identifitseerimisdokumendis, mis on sätestatud otsustes 93/623/EMÜ ja 2000/68/EÜ ning mis on liikumisel loomaga kaasas;

| b) | nendega on kaasas direktiivi 90/426/EMÜ C lisa kohane veterinaarsertifikaat, millel on täiendav tekst:
  “Hobuslane vastab komisjoni otsusele 2007/269/EÜ”. |
| --- | --- |

b)

nendega on kaasas direktiivi 90/426/EMÜ C lisa kohane veterinaarsertifikaat, millel on täiendav tekst:

“Hobuslane vastab komisjoni otsusele 2007/269/EÜ”.

2.   Lõiget 1 ei kohaldata väljaspool Rumeeniat asuvatest ettevõtetest pärit hobuslaste suhtes, mida transporditakse läbisõidul Rumeeniast mööda peateid või maanteid või otse läbi Rumeenia ilma peatumiseta teel tappamajja koheseks tapmiseks.

3.   Rumeenia tagab, et munarakke ja embrüosid ei lähetata teistesse liikmesriikidesse, kui nimetatud tooted ei vasta alljärgnevatele nõuetele:

| a) | need on kogutud doonormäradelt, millelt 30 päeva jooksul enne saadetises olevate munarakkude või embrüote kogumist võetud vereproovist tehtud Cogginsi testi tulemus on iga kord negatiivne; ning |
| --- | --- |

a)

need on kogutud doonormäradelt, millelt 30 päeva jooksul enne saadetises olevate munarakkude või embrüote kogumist võetud vereproovist tehtud Cogginsi testi tulemus on iga kord negatiivne; ning

| b) | munarakkude või embrüote saadetisega on kaasas otsuse 95/294/EÜ lisa kohane veterinaarsertifikaat, millel on täiendav tekst:
  “Munarakud ja embrüod vastavalt komisjoni otsusele 2007/269/EÜ”. |
| --- | --- |

b)

munarakkude või embrüote saadetisega on kaasas otsuse 95/294/EÜ lisa kohane veterinaarsertifikaat, millel on täiendav tekst:

“Munarakud ja embrüod vastavalt komisjoni otsusele 2007/269/EÜ”.

4.   Rumeenia annab komisjonile ja teistele liikmesriikidele korrapäraselt aru hobuste nakkava kehvveresusega seotud olukorra arengust ja selle kontrollimiseks rakendatud meetmetest.

Artikkel 2

Kohaldamine

Käesolevat otsust kohaldatakse alates kolmandast päevast pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 3

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 23. aprill 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2002/33/EÜ (EÜT L 315, 19.11.2002, lk 14).

1

(2)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 42. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2006/104/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 352).

2

(3)  EÜT L 378, 31.12.1982, lk 58. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni otsusega 2004/216/EÜ (ELT L 67, 5.3.2004, lk 27).

3

(4)  ELT L 358, 3.12.2004, lk 18. Otsus on tunnistatud kehtetuks komisjoni määrusega (EÜ) nr 1792/2006 (ELT L 362, 20.12.2006, lk 1).

4

(5)  EÜT L 298, 3.12.1993, lk 45. Otsust on muudetud otsusega 2000/68/EÜ (EÜT L 23, 28.1.2000, lk 72).

5

(6)  EÜT L 23, 28.1.2000, lk 72.

6

(7)  EÜT L 268, 14.9.1992, lk 54. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/68/EÜ (ELT L 226, 25.6.2004, lk 128).

7

(8)  EÜT L 185, 4.8.1995, lk 58.

8

(9)  EÜT L 182, 2.8.1995, lk 27.

9

---

| 3.5.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 115/20 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 115/20

---

KOMISJONI OTSUS,

23. aprill 2007,

mis käsitleb ühenduse rahalist toetust seoses Madalmaades 2006. aastal lindude gripi vastu võitlemiseks võetud erakorraliste meetmetega

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 1746 all)

(Ainult hollandikeelne tekst on autentne)

(2007/270/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta otsust 90/424/EMÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 3 ja artikli 3a lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsuses 90/424/EMÜ on sätestatud kord, mis reguleerib ühenduse rahalist toetust veterinaariaalaste erimeetmete, sealhulgas erakorraliste meetmete suhtes. Otsusega 90/424/EMÜ (viimati muudetud otsusega 2006/53/EÜ) (2) nähakse liikmesriikidele ette ühenduse toetus, et katta teatavad kulutused seoses lindude gripi likvideerimiseks võetud meetmetega. |
| --- | --- |

(1)

Otsuses 90/424/EMÜ on sätestatud kord, mis reguleerib ühenduse rahalist toetust veterinaariaalaste erimeetmete, sealhulgas erakorraliste meetmete suhtes. Otsusega 90/424/EMÜ (viimati muudetud otsusega 2006/53/EÜ) (2) nähakse liikmesriikidele ette ühenduse toetus, et katta teatavad kulutused seoses lindude gripi likvideerimiseks võetud meetmetega.

| (2) | 2006. aastal esines Madalmaades lindude gripi puhanguid. Selle haiguse ilmnemine kujutab endast tõsist ohtu ühenduse eluslindudele. Madalmaad võtsid otsuse 90/424/EMÜ artikli 3a lõike 2 kohaselt meetmeid nende haiguspuhangute vastu võitlemiseks. |
| --- | --- |

(2)

2006. aastal esines Madalmaades lindude gripi puhanguid. Selle haiguse ilmnemine kujutab endast tõsist ohtu ühenduse eluslindudele. Madalmaad võtsid otsuse 90/424/EMÜ artikli 3a lõike 2 kohaselt meetmeid nende haiguspuhangute vastu võitlemiseks.

| (3) | Ühenduse rahalise abi andmise tingimuseks on, et kavandatud meetmed tegelikult rakendatakse ja pädevad asutused esitavad komisjonile kogu vajaliku teabe ettenähtud tähtaegadeks. |
| --- | --- |

(3)

Ühenduse rahalise abi andmise tingimuseks on, et kavandatud meetmed tegelikult rakendatakse ja pädevad asutused esitavad komisjonile kogu vajaliku teabe ettenähtud tähtaegadeks.

| (4) | Komisjoni 28. veebruari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 349/2005, millega kehtestatakse eeskirjad ühenduse toetuse osas erakorraliste ning teatavate loomahaiguste vastaste meetmete jaoks, mis on ette nähtud nõukogu otsuses 90/424/EMÜ, (3) ei hõlma pärast otsuse 90/424/EMÜ muutmist otsusega 2006/53/EÜ enam lindude grippi. Seega on käesolevas otsuses vaja selgesõnaliselt sätestada, et rahalise toetuse andmine Madalmaadele toimub kooskõlas teatavate määruses (EÜ) nr 349/2006 sätestatud eeskirjadega. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni 28. veebruari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 349/2005, millega kehtestatakse eeskirjad ühenduse toetuse osas erakorraliste ning teatavate loomahaiguste vastaste meetmete jaoks, mis on ette nähtud nõukogu otsuses 90/424/EMÜ, (3) ei hõlma pärast otsuse 90/424/EMÜ muutmist otsusega 2006/53/EÜ enam lindude grippi. Seega on käesolevas otsuses vaja selgesõnaliselt sätestada, et rahalise toetuse andmine Madalmaadele toimub kooskõlas teatavate määruses (EÜ) nr 349/2006 sätestatud eeskirjadega.

| (5) | Otsuse 90/424/EMÜ artikli 3a lõikes 3 nähakse ette, et ühenduse rahaline toetus peab moodustama 50 % liikmesriigis kantud abikõlblikest kuludest. |
| --- | --- |

(5)

Otsuse 90/424/EMÜ artikli 3a lõikes 3 nähakse ette, et ühenduse rahaline toetus peab moodustama 50 % liikmesriigis kantud abikõlblikest kuludest.

| (6) | Madalmaad on otsuse 90/424/EMÜ artikli 3 lõikes 3 ja artikli 3a lõikes 2 sätestatud tehnilisi ja halduskohustusi täitnud täies ulatuses. Madalmaad edastasid komisjonile kõnealuse haiguspuhanguga seoses kantavate kulutuste kohta teabe 30. augustil 2006 ning jätkasid seejärel kulude hüvitamist ja tegevuskulusid käsitlevate vajalike andmete esitamist. |
| --- | --- |

(6)

Madalmaad on otsuse 90/424/EMÜ artikli 3 lõikes 3 ja artikli 3a lõikes 2 sätestatud tehnilisi ja halduskohustusi täitnud täies ulatuses. Madalmaad edastasid komisjonile kõnealuse haiguspuhanguga seoses kantavate kulutuste kohta teabe 30. augustil 2006 ning jätkasid seejärel kulude hüvitamist ja tegevuskulusid käsitlevate vajalike andmete esitamist.

| (7) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühenduse rahaline toetus

1.   Madalmaadele võib anda ühenduse rahalist toetust seoses kulutustega, mida asjaomane liikmesriik on kandnud otsuse 90/424/EMÜ artikli 3a lõikes 2 nimetatud meetmete võtmisel võitlemiseks lindude gripi vastu 2006. aastal.

Ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % ühendusepoolse rahastamise tingimustele vastavatest kulutustest.

2.   Käesoleva otsuse rakendamisel rakendatakse mutatis mutandis määruse (EÜ) nr 349/2005 artikleid 2–5, artikleid 7 ja 8, artikli 9 lõikeid 2, 3 ja 4 ning artiklit 10.

Artikkel 2

Adressaat

Käesolev otsus on adresseeritud Madalmaade Kuningriigile.

Brüssel, 23. aprill 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 19. Otsust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

1

(2)  ELT L 29, 2.2.2006, lk 37.

2

(3)  ELT L 55, 1.3.2005, lk 12.

3

---

| 3.5.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 115/22 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 115/22

---

KOMISJONI OTSUS,

23. aprill 2007,

ühenduse rahalise toetuse kohta Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni 2007. aasta konverentsile “Marutaudi likvideerimine Euraasias”

(2007/271/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta otsust 90/424/EMÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas, (1) eriti selle artiklit 20,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsuses 90/424/EMÜ on sätestatud kord, mis reguleerib ühenduse rahalist toetust veterinaariaalaste erimeetmete, sealhulgas tehniliste ja teaduslike meetmete suhtes. Täpsemalt võtab ühendus või aitab liikmesriikidel või rahvusvahelistel organisatsioonidel võtta tehnilisi ja teaduslikke meetmeid, mis on vajalikud ühenduse veterinaariaalaste õigusaktide täiendamiseks ning veterinaariahariduse või -koolituse arendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Otsuses 90/424/EMÜ on sätestatud kord, mis reguleerib ühenduse rahalist toetust veterinaariaalaste erimeetmete, sealhulgas tehniliste ja teaduslike meetmete suhtes. Täpsemalt võtab ühendus või aitab liikmesriikidel või rahvusvahelistel organisatsioonidel võtta tehnilisi ja teaduslikke meetmeid, mis on vajalikud ühenduse veterinaariaalaste õigusaktide täiendamiseks ning veterinaariahariduse või -koolituse arendamiseks.

| (2) | Maailma Loomatervishoiu Organisatsioon (OIE) on korraldamas laiaulatuslikku konverentsi “Marutaudi likvideerimine Euraasias” (edaspidi “OIE konverents”), mis toimub 2007. aasta mais Pariisis. Kuna OIE konverentsi eesmärk on täiendada 2005. aastal Kiievis toimunud konverentsi soovitusi, siis on OIE-l komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (2) artikli 168 lõikes c nimetatud de facto monopol. Seetõttu ei ole vaja esitada pakkumiskutset. |
| --- | --- |

(2)

Maailma Loomatervishoiu Organisatsioon (OIE) on korraldamas laiaulatuslikku konverentsi “Marutaudi likvideerimine Euraasias” (edaspidi “OIE konverents”), mis toimub 2007. aasta mais Pariisis. Kuna OIE konverentsi eesmärk on täiendada 2005. aastal Kiievis toimunud konverentsi soovitusi, siis on OIE-l komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (2) artikli 168 lõikes c nimetatud de facto monopol. Seetõttu ei ole vaja esitada pakkumiskutset.

| (3) | Marutaudi on esinenud mitmete aastate jooksul paljude liikmesriikide metsloomadel. See kujutab endast nakkusohtu teistele loomadele ning on tõsiseks terviseriskiks inimestele. Liikmesriigid, kus taud esineb, on rakendanud likvideerimise ja metsloomade suu kaudu vaktsineerimise programme. Nende meetmete tulemusena on marutaud mõnedes liikmesriikides likvideeritud, kuid seda esineb veel riikides, kus likvideerimisprogrammid algasid alles hiljuti. |
| --- | --- |

(3)

Marutaudi on esinenud mitmete aastate jooksul paljude liikmesriikide metsloomadel. See kujutab endast nakkusohtu teistele loomadele ning on tõsiseks terviseriskiks inimestele. Liikmesriigid, kus taud esineb, on rakendanud likvideerimise ja metsloomade suu kaudu vaktsineerimise programme. Nende meetmete tulemusena on marutaud mõnedes liikmesriikides likvideeritud, kuid seda esineb veel riikides, kus likvideerimisprogrammid algasid alles hiljuti.

| (4) | Neid programme tuleb jätkata kuni marutaudi täieliku likvideerimiseni. Lisaks tuleb programme jätkata nendes liikmesriikides, kelle naabriteks on kolmandad riigid, kus marutaudi metsloomadel veel esineb. |
| --- | --- |

(4)

Neid programme tuleb jätkata kuni marutaudi täieliku likvideerimiseni. Lisaks tuleb programme jätkata nendes liikmesriikides, kelle naabriteks on kolmandad riigid, kus marutaudi metsloomadel veel esineb.

| (5) | Loomade tervise huvides tuleb toetada mis tahes meetmeid, mis aitavad vastu võtta poliitilisi otsuseid marutaudi kontrollimiseks ja likvideerimiseks Ida-Euroopas ja Kesk-Aasias. |
| --- | --- |

(5)

Loomade tervise huvides tuleb toetada mis tahes meetmeid, mis aitavad vastu võtta poliitilisi otsuseid marutaudi kontrollimiseks ja likvideerimiseks Ida-Euroopas ja Kesk-Aasias.

| (6) | OIE konverentsi tulemusena võidakse parandada olemasolevaid veterinaariaalaseid õigusakte ning edendada veterinaariaharidust ja -koolitust osalevates riikides. |
| --- | --- |

(6)

OIE konverentsi tulemusena võidakse parandada olemasolevaid veterinaariaalaseid õigusakte ning edendada veterinaariaharidust ja -koolitust osalevates riikides.

| (7) | Seetõttu on asjakohane anda OIE konverentsile ühenduse rahalist toetust. Tuleb täpsustada toetuse maksimaalne summa ja määr. Ühenduse rahalist toetust antakse eelarverealt 17 04 02 01. |
| --- | --- |

(7)

Seetõttu on asjakohane anda OIE konverentsile ühenduse rahalist toetust. Tuleb täpsustada toetuse maksimaalne summa ja määr. Ühenduse rahalist toetust antakse eelarverealt 17 04 02 01.

| (8) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Maailma Loomatervishoiu Organisatsioonile (OIE) antakse otsuse 90/424/EMÜ artikli 19 kohast ühenduse rahalist toetust, mis on kuni 25 % abikõlblikest kuludest ning maksimaalselt 50 000 eurot, Pariisis 2007. aasta mais toimuva konverentsi “Marutaudi likvideerimine Euraasias” tehniliste ja teaduslike materjalide jaoks.

Brüssel, 23. aprill 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 19. Otsust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

1

(2)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1248/2006 (ELT L 227, 19.8.2006, lk 3).

2

---

| 3.5.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 115/24 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 115/24

---

KOMISJONI OTSUS,

25. aprill 2007,

ühenduse rahalise toetuse kohta seoses Ühendkuningriigis 2006. aastal linnugripi vastu võitlemiseks võetud erakorraliste meetmetega

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 1785 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(2007/272/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta otsust 90/424/EMÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 3 ja artikli 3a lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsuses 90/424/EMÜ on sätestatud kord, mis reguleerib ühenduse rahalist toetust veterinaariaalaste erimeetmete, sealhulgas erakorraliste meetmete suhtes. Otsuses 90/424/EMÜ, mida on muudetud otsusega 2006/53/EÜ, (2) on sätestatud ühenduse rahaline toetus liikmesriikidele, et katta teatavad kulud, mis kaasnesid linnugripi likvideerimiseks võetud meetmetega. |
| --- | --- |

(1)

Otsuses 90/424/EMÜ on sätestatud kord, mis reguleerib ühenduse rahalist toetust veterinaariaalaste erimeetmete, sealhulgas erakorraliste meetmete suhtes. Otsuses 90/424/EMÜ, mida on muudetud otsusega 2006/53/EÜ, (2) on sätestatud ühenduse rahaline toetus liikmesriikidele, et katta teatavad kulud, mis kaasnesid linnugripi likvideerimiseks võetud meetmetega.

| (2) | 2006. aastal esines Ühendkuningriigis linnugripi puhanguid. Selle haiguse ilmnemine kujutab endast tõsist ohtu ühenduse kariloomadele. Otsuse 90/424/EMÜ artikli 3a lõike 2 kohaselt võttis Ühendkuningriik meetmeid haiguspuhangute vastu võitlemiseks. |
| --- | --- |

(2)

2006. aastal esines Ühendkuningriigis linnugripi puhanguid. Selle haiguse ilmnemine kujutab endast tõsist ohtu ühenduse kariloomadele. Otsuse 90/424/EMÜ artikli 3a lõike 2 kohaselt võttis Ühendkuningriik meetmeid haiguspuhangute vastu võitlemiseks.

| (3) | Ühenduse rahalise toetuse andmise tingimuseks on, et kavandatud meetmed on tegelikult ellu viidud ning pädevad asutused on esitanud komisjonile kogu vajaliku teabe teatavateks tähtaegadeks. |
| --- | --- |

(3)

Ühenduse rahalise toetuse andmise tingimuseks on, et kavandatud meetmed on tegelikult ellu viidud ning pädevad asutused on esitanud komisjonile kogu vajaliku teabe teatavateks tähtaegadeks.

| (4) | Komisjoni 28. veebruari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 349/2005, millega kehtestatakse eeskirjad ühenduse toetuse osas erakorraliste ning teatavate loomahaiguste vastaste meetmete jaoks, mis on ette nähtud nõukogu otsuses 90/424/EMÜ, (3) ei hõlma pärast otsuse 90/424/EMÜ muutmist otsusega 2006/53/EÜ enam linnugrippi. Seetõttu on vaja käesolevas otsuses selgesõnaliselt sätestada, et Ühendkuningriigile rahalise toetuse andmine on seotud määrusega (EÜ) nr 349/2005 kehtestatud teatavatest eeskirjadest kinnipidamisega. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni 28. veebruari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 349/2005, millega kehtestatakse eeskirjad ühenduse toetuse osas erakorraliste ning teatavate loomahaiguste vastaste meetmete jaoks, mis on ette nähtud nõukogu otsuses 90/424/EMÜ, (3) ei hõlma pärast otsuse 90/424/EMÜ muutmist otsusega 2006/53/EÜ enam linnugrippi. Seetõttu on vaja käesolevas otsuses selgesõnaliselt sätestada, et Ühendkuningriigile rahalise toetuse andmine on seotud määrusega (EÜ) nr 349/2005 kehtestatud teatavatest eeskirjadest kinnipidamisega.

| (5) | Otsuse 90/424/EMÜ artikli 3a lõikes 3 on sätestatud, et ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % liikmesriigi abikõlblikest kuludest. |
| --- | --- |

(5)

Otsuse 90/424/EMÜ artikli 3a lõikes 3 on sätestatud, et ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % liikmesriigi abikõlblikest kuludest.

| (6) | Ühendkuningriik on otsuse 90/424/EMÜ artikli 3 lõikes 3 ja artikli 3a lõikes 2 sätestatud tehnilised ja halduskohustused täielikult täitnud. Ühendkuningriik on komisjonile 2. juunil 2006 edastanud teabe haiguspuhanguga seotud kulude kohta ning jätkuvalt esitanud vajalikku infot hüvitamis- ja tegevuskulude kohta. |
| --- | --- |

(6)

Ühendkuningriik on otsuse 90/424/EMÜ artikli 3 lõikes 3 ja artikli 3a lõikes 2 sätestatud tehnilised ja halduskohustused täielikult täitnud. Ühendkuningriik on komisjonile 2. juunil 2006 edastanud teabe haiguspuhanguga seotud kulude kohta ning jätkuvalt esitanud vajalikku infot hüvitamis- ja tegevuskulude kohta.

| (7) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühenduse rahaline toetus

1.   Ühendkuningriigile võib anda ühenduse rahalist toetust kulude katmiseks, mis kaasnesid nimetatud liikmesriigile seoses meetmetega, mis võeti vastavalt otsuse 90/424/EMÜ artikli 3a lõikele 2 linnugripi vastu võitlemiseks 2006. aastal.

Ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % kuludest, mis vastavad ühendusepoolse rahastamise tingimustele.

2.   Käesoleva otsuse puhul kohaldatakse määruse (EÜ) nr 349/2005 artikleid 2–5, artikleid 7 ja 8, artikli 9 lõikeid 2, 3 ja 4 ning artiklit 10 mutatis mutandis.

Artikkel 2

Adressaat

Käesolev otsus on adresseeritud Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile.

Brüssel, 25. aprill 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 19. Otsust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

1

(2)  ELT L 29, 2.2.2006, lk 37.

2

(3)  ELT L 55, 1.3.2005, lk 12.

3

---

| 3.5.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 115/26 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 115/26

---

KOMISJONI OTSUS,

25. aprill 2007,

ühenduse rahalise toetuse kohta seoses Saksamaal 2006. aastal linnugripi vastu võitlemiseks võetud erakorraliste meetmetega

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 1786 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(2007/273/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta otsust 90/424/EMÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 3 ja artikli 3a lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsuses 90/424/EMÜ on sätestatud kord, mis reguleerib ühenduse rahalist toetust veterinaariaalaste erimeetmete, sealhulgas erakorraliste meetmete suhtes. Otsuses 90/424/EMÜ, mida on muudetud otsusega 2006/53/EÜ, (2) on sätestatud ühenduse rahaline toetus liikmesriikidele, et katta teatavad kulud, mis kaasnesid linnugripi likvideerimiseks võetud meetmetega. |
| --- | --- |

(1)

Otsuses 90/424/EMÜ on sätestatud kord, mis reguleerib ühenduse rahalist toetust veterinaariaalaste erimeetmete, sealhulgas erakorraliste meetmete suhtes. Otsuses 90/424/EMÜ, mida on muudetud otsusega 2006/53/EÜ, (2) on sätestatud ühenduse rahaline toetus liikmesriikidele, et katta teatavad kulud, mis kaasnesid linnugripi likvideerimiseks võetud meetmetega.

| (2) | 2006. aastal esines Saksamaal linnugripi puhanguid. Selle haiguse ilmnemine kujutab endast tõsist ohtu ühenduse kariloomadele. Otsuse 90/424/EMÜ artikli 3a lõike 2 kohaselt võttis Saksamaa meetmeid haiguspuhangute vastu võitlemiseks. |
| --- | --- |

(2)

2006. aastal esines Saksamaal linnugripi puhanguid. Selle haiguse ilmnemine kujutab endast tõsist ohtu ühenduse kariloomadele. Otsuse 90/424/EMÜ artikli 3a lõike 2 kohaselt võttis Saksamaa meetmeid haiguspuhangute vastu võitlemiseks.

| (3) | Ühenduse rahalise toetuse andmise tingimuseks on, et kavandatud meetmed on tegelikult ellu viidud ning pädevad asutused on esitanud komisjonile kogu vajaliku teabe teatavateks tähtaegadeks. |
| --- | --- |

(3)

Ühenduse rahalise toetuse andmise tingimuseks on, et kavandatud meetmed on tegelikult ellu viidud ning pädevad asutused on esitanud komisjonile kogu vajaliku teabe teatavateks tähtaegadeks.

| (4) | Komisjoni 28. veebruari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 349/2005, millega kehtestatakse eeskirjad ühenduse toetuse osas erakorraliste ning teatavate loomahaiguste vastaste meetmete jaoks, mis on ette nähtud nõukogu otsuses 90/424/EMÜ, (3) ei hõlma pärast otsuse 90/424/EMÜ muutmist otsusega 2006/53/EÜ enam linnugrippi. Seetõttu on vaja käesolevas otsuses selgesõnaliselt sätestada, et Saksamaale rahalise toetuse andmine on seotud määrusega (EÜ) nr 349/2005 kehtestatud teatavatest tingimustest kinnipidamisega. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni 28. veebruari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 349/2005, millega kehtestatakse eeskirjad ühenduse toetuse osas erakorraliste ning teatavate loomahaiguste vastaste meetmete jaoks, mis on ette nähtud nõukogu otsuses 90/424/EMÜ, (3) ei hõlma pärast otsuse 90/424/EMÜ muutmist otsusega 2006/53/EÜ enam linnugrippi. Seetõttu on vaja käesolevas otsuses selgesõnaliselt sätestada, et Saksamaale rahalise toetuse andmine on seotud määrusega (EÜ) nr 349/2005 kehtestatud teatavatest tingimustest kinnipidamisega.

| (5) | Määruse 90/424/EMÜ artikli 3a lõikes 3 on sätestatud, et ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % liikmesriigi abikõlblikest kuludest. |
| --- | --- |

(5)

Määruse 90/424/EMÜ artikli 3a lõikes 3 on sätestatud, et ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % liikmesriigi abikõlblikest kuludest.

| (6) | Saksamaa on otsuse 90/424/EMÜ artikli 3 lõikes 3 ja artikli 3a lõikes 2 sätestatud tehnilised ja halduskohustused täielikult täitnud. Saksamaa on komisjonile 14. märtsil 2006 edastanud teabe haiguspuhanguga seotud kulude kohta ning jätkuvalt esitanud vajalikku infot hüvitamis- ja tegevuskulude kohta. |
| --- | --- |

(6)

Saksamaa on otsuse 90/424/EMÜ artikli 3 lõikes 3 ja artikli 3a lõikes 2 sätestatud tehnilised ja halduskohustused täielikult täitnud. Saksamaa on komisjonile 14. märtsil 2006 edastanud teabe haiguspuhanguga seotud kulude kohta ning jätkuvalt esitanud vajalikku infot hüvitamis- ja tegevuskulude kohta.

| (7) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühenduse rahaline toetus

1.   Saksamaale võib anda ühenduse rahalist toetust kulude katmiseks, mis kaasnesid nimetatud liikmesriigile seoses meetmetega, mis võeti vastavalt otsuse 90/424/EMÜ artikli 3a lõikele 2 linnugripi vastu võitlemiseks 2006. aastal.

Ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % kuludest, mis vastavad ühendusepoolse rahastamise tingimustele.

2.   Käesoleva otsuse puhul kohaldatakse määruse (EÜ) nr 349/2005 artikleid 2–5, artikleid 7 ja 8, artikli 9 lõikeid 2, 3 ja 4 ning artiklit 10 mutatis mutandis.

Artikkel 2

Adressaat

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.

Brüssel, 25. aprill 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 19. Otsust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

1

(2)  ELT L 29, 2.2.2006, lk 37.

2

(3)  ELT L 55, 1.3.2005, lk 12.

3

---

LEPINGUD

Nõukogu

| 3.5.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 115/28 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 115/28

---

Teade Euroopa Ühenduse ja Mikroneesia Liiduriikide vahelise kalandusalase partnerluslepingu jõustumiskuupäeva kohta (1)

Euroopa Ühendus ja Mikroneesia Liiduriikide valitsus teatasid teineteisele vastavalt 20. septembril 2006 ja 26. veebruaril 2007 partnerluslepingu jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

Partnerluslepingu artikli 16 kohaselt jõustus leping seega 26. veebruaril 2007.

---

(1)  ELT L 151, 6.6.2006, lk 1.

---

III Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

| 3.5.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 115/29 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 115/29

---

NÕUKOGU OTSUS 2007/274/JSK,

23. aprill 2007,

Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide valitsuse vahelise salastatud teavet käsitleva julgeolekulepingu sõlmimise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikleid 24 ja 38,

võttes arvesse eesistujariigi soovitust,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu otsustas 27.–28. novembri 2003. aasta istungil volitada eesistujariiki, keda abistab peasekretär/kõrge esindaja, alustama Euroopa Liidu lepingu artiklite 24 ja 38 kohaselt teatavate kolmandate riikidega läbirääkimisi salastatud teabe vahetamise julgeolekukorda käsitlevate lepingute sõlmimise üle Euroopa Liidu ja iga kõnealuse riigi vahel. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu otsustas 27.–28. novembri 2003. aasta istungil volitada eesistujariiki, keda abistab peasekretär/kõrge esindaja, alustama Euroopa Liidu lepingu artiklite 24 ja 38 kohaselt teatavate kolmandate riikidega läbirääkimisi salastatud teabe vahetamise julgeolekukorda käsitlevate lepingute sõlmimise üle Euroopa Liidu ja iga kõnealuse riigi vahel.

| (2) | Pärast läbirääkimiste alustamiseks volituse saamist pidas eesistujariik, keda abistas peasekretär/kõrge esindaja, Ameerika Ühendriikide valitsusega läbirääkimisi salastatud teavet käsitleva julgeolekulepingu sõlmimise üle. |
| --- | --- |

(2)

Pärast läbirääkimiste alustamiseks volituse saamist pidas eesistujariik, keda abistas peasekretär/kõrge esindaja, Ameerika Ühendriikide valitsusega läbirääkimisi salastatud teavet käsitleva julgeolekulepingu sõlmimise üle.

| (3) | Kõnealune leping tuleks heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Kõnealune leping tuleks heaks kiita,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide valitsuse vaheline salastatud teavet käsitlev julgeolekuleping kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik, kes on volitatud lepingule alla kirjutama, et see Euroopa Liidu suhtes siduvaks muuta.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Luxembourg, 23. aprill 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

F.-W. STEINMEIER

---

TÕLGE

KOKKULEPE

Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide valitsuse vaheline salastatud teavet käsitlev julgeolekuleping

AMEERIKA ÜHENDRIIKIDE VALITSUS, edaspidi “USA valitsus”,

ja

EUROOPA LIIT, edaspidi “EL”, edaspidi “lepinguosalised”,

ARVESTADES, ET nii USA valitsuse kui ka ELi eesmärk on igal viisil tugevdada oma julgeolekut ja tagada oma kodanikele kõrgetasemeline kaitse turvalisusel rajaneval alal,

ARVESTADES, ET nii USA valitsus kui ka EL nõustuvad, et julgeolekuga seotud ühist huvi pakkuvates küsimustes tuleks arendada omavahelisi konsultatsioone ja koostööd,

ARVESTADES, ET seetõttu on pidevalt vaja vahetada salastatud teavet USA valitsuse ja ELi vahel,

TÕDEDES, ET põhjalikud ja tõhusad konsultatsioonid ja koostöö võivad nõuda juurdepääsu USA valitsuse ning ELi salastatud teabele ning samuti salastatud teabe vahetamist USA valitsuse ja ELi vahel,

OLLES TEADLIKUD, ET selline juurdepääs salastatud teabele ning selle vahetamine nõuab asjakohaseid julgeolekumeetmeid,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Kohaldamisala

1.   Käesolevat lepingut kohaldatakse salastatud teabe suhtes, mida lepinguosalised teineteisele edastavad või omavahel vahetavad.

2.   Kumbki lepinguosaline kaitseb teiselt lepinguosaliselt saadud salastatud teavet, eelkõige loata avaldamise eest, käesolevas lepingus sätestatud tingimustel ja kooskõlas kummagi lepinguosalise vastavate õigus- ja haldusnormidega.

Artikkel 2

Mõisted

1.   Käesolevas lepingus tähendab “EL” Euroopa Liidu Nõukogu (edaspidi “nõukogu”), peasekretäri/kõrget esindajat ja nõukogu peasekretariaati ning Euroopa Ühenduste Komisjoni (edaspidi “Euroopa Komisjon”).

2.   Käesolevas lepingus tähendab “salastatud teave” käesoleva lepingu kohast teavet ja materjali, i) mille loata avaldamine võib erineval määral kahjustada USA valitsuse või ELi või ühe või mitme liikmesriigi huve; ii) mida tuleb kaitsta loata avaldamise eest USA valitsuse või ELi julgeoleku huvides; ja iii) millel on USA valitsuse või ELi määratud salastatuse kategooria. Teave võib esineda suulisel, visuaalsel, elektroonilisel, magnetilisel või dokumendi kujul või materjalina, sealhulgas tehnoloogia või varustusena.

Artikkel 3

Salastatuse kategooriad

1.   Salastatud teave tähistatakse järgmiselt:

| a) | USA valitsuse puhul tähistatakse salastatud teave märkega TOP SECRET, SECRET või CONFIDENTIAL. |
| --- | --- |

a)

USA valitsuse puhul tähistatakse salastatud teave märkega TOP SECRET, SECRET või CONFIDENTIAL.

| b) | ELi puhul tähistatakse salastatud teave märkega TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET, SECRET UE, CONFIDENTIEL UE või RESTREINT UE. |
| --- | --- |

b)

ELi puhul tähistatakse salastatud teave märkega TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET, SECRET UE, CONFIDENTIEL UE või RESTREINT UE.

2.   Vastavad salastatuse kategooriad on:

| Euroopa Liidus | Ameerika Ühendriikides |
| --- | --- |
| TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET | TOP SECRET |
| SECRET UE | SECRET |
| CONFIDENTIEL UE | CONFIDENTIAL |
| RESTREINT UE | (USA vaste puudub) |

Euroopa Liidus

Ameerika Ühendriikides

TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET

TOP SECRET

SECRET UE

SECRET

CONFIDENTIEL UE

CONFIDENTIAL

RESTREINT UE

(USA vaste puudub)

3.   Ühe lepinguosalise poolt teisele edastatav salastatud teave pitseeritakse, tähistatakse või märgistatakse levitava lepinguosalise nimega. Vastuvõttev lepinguosaline tagab teise lepinguosalise edastatud salastatud teabele kaitse, mis on vähemalt samaväärne salastatud teavet avaldanud lepinguosalise pakutava kaitsega.

Artikkel 4

Salastatud teabe kaitse

1.   Kummalgi lepinguosalisel on julgeolekusüsteem ja julgeolekumeetmed, mis põhinevad tema vastavates õigus- ja haldusnormides sätestatud julgeoleku üldpõhimõtetele ja miinimumstandarditele, et tagada salastatud teabe suhtes võrdväärse tasemega kaitse kohaldamine. Kumbki lepinguosaline annab teisele lepinguosalisele vastava taotluse korral teavet oma julgeolekustandardite, -menetluste ja -tavade, sealhulgas koolituse kohta salastatud teabe turvamiseks.

2.   Vastuvõttev lepinguosaline tagab levitavalt lepinguosaliselt saadud salastatud teabele kaitsetaseme, mis on vähemalt võrdväärne levitava lepinguosalise poolt sellele määratud kaitsetasemega.

3.   Vastuvõttev lepinguosaline ei kasuta salastatud teavet ega luba selle kasutamist muul eesmärgil, kui see, milleks see edastati, ilma levitava lepinguosalise eelneva kirjaliku nõusolekuta.

4.   Vastuvõttev lepinguosaline ei levita edasi ega avalikusta salastatud teavet ilma levitava lepinguosalise eelneva kirjaliku nõusolekuta.

5.   Vastuvõttev lepinguosaline järgib kõiki salastatud teabe edasist levitamist käsitlevaid piiranguid, mida levitav lepinguosaline võib salastatud teabe avalikustamisel määrata.

6.   Vastuvõttev lepinguosaline tagab, et käesoleva lepingu alusel edastatud või vahetatud salastatud teabe allika õigused, ning samuti intellektuaalomandi õigused, nagu näiteks patendid, autoriõigused või ärisaladused, on nõuetekohaselt kaitstud.

7.   Ühelegi isikule ei anta juurdepääsuõigust teiselt lepinguosaliselt saadud salastatud teabele üksnes ametiastme, ametisse nimetamise või teabeloa alusel. Salastatud teabele juurdepääsuõigus antakse üksnes isikutele, kelle ametikohustused nõuavad sellist juurdepääsu ja kellele on vajadusel antud nõutav teabeluba vastavalt lepinguosaliste poolt ette nähtud standarditele.

8.   Vastuvõttev lepinguosaline tagab, et kõiki salastatud teabele juurdepääsuõigust omavaid isikuid on teavitatud nende kohustusest kaitsta kõnealust teavet vastavalt kehtivatele õigus- ja haldusnormidele.

Artikkel 5

Töötajate teabeload

1.   Lepinguosalised tagavad, et kõik isikud, kellel on oma ametiülesannete täitmiseks vaja juurdepääsu või kelle ülesannetega võib kaasneda juurdepääs käesoleva lepingu alusel edastatud või vahetatud teabele, mille salastatuse kategooria on CONFIDENTIEL UE või CONFIDENTIAL või sellest kõrgem, peavad enne nimetatud teabele juurdepääsuloa saamist läbima asjakohase julgeolekukontrolli.

2.   Lepinguosalise otsus isikule salastatud teabele juurdepääsuks teabeloa andmise kohta tehakse kooskõlas nimetatud lepinguosalise julgeolekuhuvidega ja see põhineb kogu olemasoleval teabel, mis näitab, kas isik on vaieldamatult lojaalne, aus ja usaldusväärne.

3.   Kummagi lepinguosalise teabeluba põhineb nõuetekohasel uurimisel, mis teostatakse piisavalt üksikasjalikult, et tagada lõikes 2 osutatud kriteeriumide täitmine seoses iga isikuga, kellele antakse salastatud teabele juurdepääsuõigus. ELis on kodanike vajaliku julgeolekukontrolli läbiviimise eest vastutavaks pädevaks asutuseks asjaomase isiku koduliikmesriigi julgeolekuasutus.

Artikkel 6

Valduse üleandmine

Levitav lepinguosaline tagab kogu salastatud teabe nõuetekohase kaitsmise kuni teabe valduse üleandmiseni vastuvõtvale lepinguosalisele. Vastuvõttev lepinguosaline tagab kogu salastatud teabe nõuetekohase kaitsmise hetkest, mil vastuvõttev lepinguosaline valdab talle avaldatud teavet.

Artikkel 7

Lepinguosaliste salastatud teabe hoidmiseks kasutatavate rajatiste ja asutuste julgeolek

Kooskõlas kehtivate õigus- ja haldusnormidega tagab kumbki lepinguosaline selliste rajatiste ja asutuste julgeoleku, kus hoitakse temale teise lepinguosalise poolt avaldatud salastatud teavet, ning tagab iga sellise rajatise ja asutuse puhul kõikide vajalike meetmete võtmise teabe kontrollimiseks ja kaitsmiseks.

Artikkel 8

Salastatud teabe levitamine töövõtjatele

1.   Teiselt lepinguosaliselt saadud salastatud teavet võib edastada töövõtjale või võimalikule töövõtjale levitava lepinguosalise eelneva kirjaliku nõusoleku alusel. Enne teiselt lepinguosaliselt saadud salastatud teabe levitamist või avalikustamist töövõtjale või võimalikule töövõtjale tagab vastuvõttev lepinguosaline, et nimetatud töövõtja või võimalik töövõtja ning töövõtja rajatis on võimelised kaitsma teavet ning neil on nõuetekohane teabeluba.

2.   Käesolevat artiklit ei kohaldata Euroopa Liidu poolt töölepingu alusel tööle võetud personalile ega Ühendriikide poolt töövõtulepingu alusel tööle võetud töötajatele.

Artikkel 9

Edastamine

1.   Salastatud teavet edastatakse lepinguosaliste vahel omavahel kokkulepitud kanalite kaudu.

Käesoleva lepingu kohane edastamine toimub järgmiselt:

| a) | ELi puhul saadetakse kogu kirjalik salastatud teave Euroopa Liidu Nõukogu registri juhatajale (Chief Registry Officer). Nõukogu registri juhataja edastab kogu sellise teabe liikmesriikidele ja Euroopa Komisjonile, kui lõikest 3 ei tulene teisiti; |
| --- | --- |

a)

ELi puhul saadetakse kogu kirjalik salastatud teave Euroopa Liidu Nõukogu registri juhatajale (Chief Registry Officer). Nõukogu registri juhataja edastab kogu sellise teabe liikmesriikidele ja Euroopa Komisjonile, kui lõikest 3 ei tulene teisiti;

| b) | USA valitsuse puhul saadetakse kogu kirjalik salastatud teave, kui ei ole sätestatud teisiti, läbi Ameerika Ühendriikide Esinduse Euroopa Liidu juures, mis asub järgmisel aadressil:





  Mission of the United States of America to the European Union |
| --- | --- |
| Registry Officer |
| Rue Zinner 13 |
| B-1000 Brussels |

b)

USA valitsuse puhul saadetakse kogu kirjalik salastatud teave, kui ei ole sätestatud teisiti, läbi Ameerika Ühendriikide Esinduse Euroopa Liidu juures, mis asub järgmisel aadressil:

Mission of the United States of America to the European Union

Registry Officer

Rue Zinner 13

B-1000 Brussels

2.   USA valitsuse ja ELi vahel elektrooniliselt edastatav salastatud teave, mille salastatuse kategooria on kuni CONFIDENTIAL/CONFIDENTIEL UE, krüpteeritakse vastavalt levitava lepinguosalise nõuetele, mis on sätestatud julgeolekupoliitika põhimõtetes ja julgeolekueeskirjades. Lepinguosaliste sisevõrkudes toimub salastatud teabe edastamine, salvestamine ja töötlemine vastavalt levitava lepinguosalise nõuetele.

3.   Erandkorras võib ühe lepinguosalise saadetud salastatud teabe (millele on juurdepääs üksnes kõnealuse lepinguosalise teatavatel pädevatel ametnikel, organitel või teenistustel) funktsionaalsetel põhjustel adresseerida ja teha kättesaadavaks teise lepinguosalise teatavatele ametnikele, organitele või teenistustele, kes on konkreetselt määratud vastuvõtjateks, võttes arvesse nende pädevust ja teadmisvajaduse põhimõtet. ELi puhul edastatakse selline teave nõukogu registri juhataja kaudu, või kui selline teave edastatakse Euroopa Komisjonile, siis Euroopa Komisjoni Julgeolekudirektoraadi registri juhataja kaudu.

Artikkel 10

Lepinguosaliste rajatiste ja asutuste külastamine

Vajadusel kinnitavad lepinguosalised vastastikuselt kokkulepitud kanalite kaudu ühe lepinguosalise esindajate teabelube teise lepinguosalise rajatiste ja asutuste külastamiseks.

Artikkel 11

Vastastikused julgeolekualased külastused

Käesolevas lepingus sätestatud julgeolekunõuete rakendamist võib kontrollida, viies läbi lepinguosaliste julgeolekupersonali vastastikuseid külastusi, eesmärgiga hinnata käesoleva lepingu kohaselt võetud meetmete ja artikli 13 kohaselt loodava tehnilise julgeolekukorra tõhusust sellise salastatud teabe kaitsmisel, mida lepinguosalised teineteisele edastavad või omavahel vahetavad. Seega võivad kummagi lepinguosalise julgeolekuesindajad pärast eelnevat konsulteerimist külastada teist lepinguosalist ja arutada ning jälgida teise lepinguosalise rakendusmenetlusi. Võõrustav lepinguosaline aitab külastaval julgeolekuesindajal määrata kindlaks, kas külastava lepinguosalise poolt edastatud salastatud teave on nõuetekohaselt kaitstud.

Artikkel 12

Järelevalve

1.   USA valitsuse puhul teostab käesoleva lepingu rakendamise üle järelevalvet riigisekretär, kaitseminister ja USA riikliku luure direktor.

2.   ELi puhul teostab käesoleva lepingu rakendamise üle järelevalvet nõukogu peasekretär ja julgeolekuküsimuste eest vastutav komisjoni liige.

Artikkel 13

Tehniline julgeolekukord

1.   Käesoleva lepingu rakendamiseks kehtestatakse lõigetes 2–4 määratud kolme asutuse vaheline tehniline julgeolekukord, eesmärgiga sätestada vastastikuse julgeolekukaitse standardid salastatud teabele, mida lepinguosalised käesoleva lepingu kohaselt edastavad või omavahel vahetavad.

2.   USA välisministeerium, tegutsedes USA valitsuse nimel ja alluvuses, vastutab käesoleva lepingu kohaselt USA valitsusele edastatud või USA valitsusega vahetatud salastatud teabe kaitseks ja turbeks vajaliku lõikes 1 nimetatud tehnilise julgeolekukorra väljatöötamise eest.

3.   Nõukogu peasekretariaadi julgeolekubüroo, tegutsedes nõukogu nimel ja alluvuses, vastutab nõukogu peasekretäri juhtimisel ja nimel käesoleva lepingu kohaselt nõukogule või nõukogu peasekretariaadile edastatud või nõukogu või nõukogu peasekretariaadiga vahetatud salastatud teabe kaitseks ja turbeks vajaliku lõikes 1 nimetatud tehnilise julgeolekukorra väljatöötamise eest.

4.   Euroopa Komisjoni Julgeolekudirektoraat, tegutsedes julgeolekuküsimuste eest vastutava komisjoni liikme alluvuses, vastutab käesoleva lepingu kohaselt Euroopa Komisjonile edastatud või Euroopa Komisjoniga vahetatud salastatud teabe kaitseks ja turbeks vajaliku lõikes 1 nimetatud tehnilise julgeolekukorra väljatöötamise eest.

5.   ELi puhul peab selle korra heaks kiitma nõukogu julgeolekukomitee.

Artikkel 14

Salastatuse kategooria alandamine ja kaotamine

1.   Lepinguosalised on nõus, et salastatud teabe salastatuse kategooriat tuleks alandada, kui teave ei vaja enam nii kõrget kaitse taset, ning et salastatud teabe salastatuse kategooria tuleks kaotada, kui teavet ei ole enam vaja kaitsta loata avaldamise eest.

2.   Levitaval lepinguosalisel on ainupädevus oma salastatud teabe salastatuse kategooria alandamise ja kaotamise üle. Vastuvõttev lepinguosaline ei tohi teiselt lepinguosaliselt saadud salastatud teabe salastatuse kategooriat alandada ega kaotada ilma levitava lepinguosalise eelneva kirjaliku nõusolekuta, vaatamata mis tahes ilmsetele juhistele kõnealuse dokumendi salastatuse kategooria kaotamiseks.

Artikkel 15

Salastatud teabe kaotus või kahjustumine

Levitavat lepinguosalist teavitatakse igast avastatud juhtumist, seoses tema salastatud teabe tõendatud või arvatava kaotamise või kahjustumisega, ning vastuvõttev lepinguosaline algatab asjaolude kindlakstegemiseks uurimise. Uurimise tulemused edastatakse levitavale lepinguosalisele koos teabega juhtumi kordumise vältimiseks võetud meetmete kohta. Artiklis 13 nimetatud asutused võivad kehtestada sellekohased menetlused.

Artikkel 16

Vaidluste lahendamine

Kõik käesolevast lepingust tulenevad või sellega seotud erimeelsused lepinguosaliste vahel lahendatakse üksnes lepinguosaliste vaheliste konsultatsioonide teel.

Artikkel 17

Kulud

Kumbki lepinguosaline kannab oma käesoleva lepingu rakendamisega seotud kulud.

Artikkel 18

Kaitsevõime

Enne salastatud teabe edastamist või vahetamist lepinguosaliste vahel peavad artiklis 12 nimetatud pädevad julgeolekuasutused jõudma lepingule, et vastuvõttev lepinguosaline suudab käesoleva lepingu kohast teavet kaitsta ja turvata kooskõlas artikli 13 kohaselt kehtestatud tehnilise julgeolekukorraga.

Artikkel 19

Muud lepingud

Käesoleva lepinguga ei muudeta lepinguosaliste vahelisi kehtivaid lepinguid ega nende vahel kehtivat korda ega USA valitsuse ja Euroopa Liidu liikmesriikide vahelisi lepinguid. Käesolev leping ei välista lepinguosalistel käesoleva lepingu kohase salastatud teabe edastamist või vahetamist käsitlevate muude lepingute sõlmimist, tingimusel et need ei ole vastuolus käesoleva lepingu kohustustega.

Artikkel 20

Jõustumine, muutmine ja denonsseerimine

1.   Käesolev leping jõustub siis, kui viimane lepinguosaline on sellele alla kirjutanud.

2.   Kumbki lepinguosaline teavitab teist lepinguosalist oma õigus- ja haldusnormide muutustest, mis võivad mõjutada käesolevas lepingus osutatud salastatud teabe kaitset. Sellisel juhul konsulteerivad lepinguosalised omavahel, et vajadusel muuta käesolevat lepingut vastavalt lõikele 3.

3.   Käesolevat lepingut muudetakse lepinguosaliste vastastikuse kirjaliku lepinguga.

4.   Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu denonsseerida, teatades oma kavatsusest leping denonsseerida teisele lepinguosalisele kirjalikult 90 päeva ette. Olenemata käesoleva lepingu denonsseerimisest jätkatakse kogu käesoleva lepingu kohaselt edastatud salastatud teabe kaitsmist vastavalt käesolevale lepingule. Lepinguosalised konsulteerivad koheselt omavahel sellise salastatud teabe kõrvaldamise osas.

SELLE KINNITUSEKS on vastavate ametivõimude täievolilised esindajad käesolevale lepingule alla kirjutanud.

Sõlmitud Washingtonis kolmekümnendal aprillil 2007. aastal kahes ingliskeelses eksemplaris.

Euroopa Liidu nimel

Image

Ameerika Ühendriikide valitsuse nimel

Image

---