# Eiropas Savienības L 96/2007

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 96 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 50. sējums2007. gada 11. aprīlis |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 96

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

50. sējums2007. gada 11. aprīlis

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 383/2007 (2007. gada 4. aprīlis), ar ko izbeidz antidempinga pasākumu daļējo starpposma pārskatīšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas, Saūda Arābijas, Baltkrievijas un Korejas Republikas izcelsmes sintētisko poliesteru štāpeļšķiedru importu | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 384/2007 (2007. gada 10. aprīlis), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 7 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 385/2007 (2007. gada 10. aprīlis), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1483/2006 attiecībā uz apjomu, uz kuru attiecas pastāvīgais konkurss dalībvalstu intervences aģentūru rīcībā esošās labības atkalpārdošanai Kopienas tirgū | 9 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 386/2007 (2007. gada 10. aprīlis), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 990/2006 par pastāvīgo konkursu izsludināšanu dalībvalstu intervences aģentūru pārziņā esošas labības izvešanai | 14 |

Saturs

I   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (EK) Nr. 383/2007 (2007. gada 4. aprīlis), ar ko izbeidz antidempinga pasākumu daļējo starpposma pārskatīšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas, Saūda Arābijas, Baltkrievijas un Korejas Republikas izcelsmes sintētisko poliesteru štāpeļšķiedru importu

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 384/2007 (2007. gada 10. aprīlis), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

7

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 385/2007 (2007. gada 10. aprīlis), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1483/2006 attiecībā uz apjomu, uz kuru attiecas pastāvīgais konkurss dalībvalstu intervences aģentūru rīcībā esošās labības atkalpārdošanai Kopienas tirgū

9

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 386/2007 (2007. gada 10. aprīlis), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 990/2006 par pastāvīgo konkursu izsludināšanu dalībvalstu intervences aģentūru pārziņā esošas labības izvešanai

14

| | | II   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Komisija |
| | | 2007/224/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2007. gada 4. aprīlis) par atsauces uz standartu EN 71-1:2005 Rotaļlietu drošums – 1. daļa: Mehāniskās un fizikālās īpašības publicēšanu attiecībā uz tehniskajām prasībām šāviņiem ar piesūcekņiem saskaņā ar Padomes Direktīvu 88/378/EEK par rotaļlietu drošību
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1460)

   (
  1
  ) | 18 |
| | | IETEIKUMI |
| | | Komisija |
| | | 2007/225/EK |
| | * | Komisijas ieteikums (2007. gada 3. aprīlis) par saskaņotu Kopienas uzraudzības programmu 2007. gadā, lai nodrošinātu maksimāli pieļaujamā pesticīdu atlieku daudzuma ievērošanu graudos un dažos citos augu izcelsmes produktos un uz tiem, un valstu uzraudzības programmām 2008. gadā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1452)

   (
  1
  ) | 21 |

II   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

2007/224/EK

*

Komisijas Lēmums (2007. gada 4. aprīlis) par atsauces uz standartu EN 71-1:2005 Rotaļlietu drošums – 1. daļa: Mehāniskās un fizikālās īpašības publicēšanu attiecībā uz tehniskajām prasībām šāviņiem ar piesūcekņiem saskaņā ar Padomes Direktīvu 88/378/EEK par rotaļlietu drošību
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1460)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1460)

1

18

IETEIKUMI

Komisija

2007/225/EK

*

Komisijas ieteikums (2007. gada 3. aprīlis) par saskaņotu Kopienas uzraudzības programmu 2007. gadā, lai nodrošinātu maksimāli pieļaujamā pesticīdu atlieku daudzuma ievērošanu graudos un dažos citos augu izcelsmes produktos un uz tiem, un valstu uzraudzības programmām 2008. gadā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1452)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1452)

1

21

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 11.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 96/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 96/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 383/2007

(2007. gada 4. aprīlis),

ar ko izbeidz antidempinga pasākumu daļējo starpposma pārskatīšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas, Saūda Arābijas, Baltkrievijas un Korejas Republikas izcelsmes sintētisko poliesteru štāpeļšķiedru importu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Spēkā esošie pasākumi

| (1) | Padome ar Regulu (EK) Nr. 1522/2000 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Austrālijas, Indonēzijas un Taizemes izcelsmes sintētisko poliesteru štāpeļšķiedru (“PŠŠ”) importu. |
| --- | --- |

(1)

Padome ar Regulu (EK) Nr. 1522/2000 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Austrālijas, Indonēzijas un Taizemes izcelsmes sintētisko poliesteru štāpeļšķiedru (“PŠŠ”) importu.

| (2) | Padome ar Regulu (EK) Nr. 2852/2000 (3) noteica galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Korejas Republikas un Indijas izcelsmes PŠŠ importu. |
| --- | --- |

(2)

Padome ar Regulu (EK) Nr. 2852/2000 (3) noteica galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Korejas Republikas un Indijas izcelsmes PŠŠ importu.

| (3) | Padome ar Regulu (EK) Nr. 1799/2002 (4) noteica galīgo antidempinga maksājumu Baltkrievijas izcelsmes PŠŠ importam. |
| --- | --- |

(3)

Padome ar Regulu (EK) Nr. 1799/2002 (4) noteica galīgo antidempinga maksājumu Baltkrievijas izcelsmes PŠŠ importam.

| (4) | Padome ar Regulu (EK) Nr. 428/2005 noteica galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) un Saūda Arābijas izcelsmes PŠŠ importam, grozīja un atjaunoja uz pieciem gadiem pasākumus attiecībā uz Korejas Republiku. |
| --- | --- |

(4)

Padome ar Regulu (EK) Nr. 428/2005 noteica galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) un Saūda Arābijas izcelsmes PŠŠ importam, grozīja un atjaunoja uz pieciem gadiem pasākumus attiecībā uz Korejas Republiku.

| (5) | Visas šīs regulas turpmāk tiks sauktas par “sākotnējām regulām”. Izmeklēšanas, kuru rezultātā ar sākotnējām regulām tika noteikts pasākums, turpmāk tiks sauktas par “sākotnējām izmeklēšanām”. Pēc to pasākumu pārskatīšanas saistībā ar termiņa izbeigšanos, kuri attiecās uz Austrālijas, Indijas, Indonēzijas un Taizemes izcelsmes PŠŠ importu (5), Padome ar Regulu (EK) Nr. 1515/2006 (6) atcēla antidempinga maksājumus šādam importam. |
| --- | --- |

(5)

Visas šīs regulas turpmāk tiks sauktas par “sākotnējām regulām”. Izmeklēšanas, kuru rezultātā ar sākotnējām regulām tika noteikts pasākums, turpmāk tiks sauktas par “sākotnējām izmeklēšanām”. Pēc to pasākumu pārskatīšanas saistībā ar termiņa izbeigšanos, kuri attiecās uz Austrālijas, Indijas, Indonēzijas un Taizemes izcelsmes PŠŠ importu (5), Padome ar Regulu (EK) Nr. 1515/2006 (6) atcēla antidempinga maksājumus šādam importam.

| (6) | 2006. gada 12. aprīlī tika sākta jauna antidempinga procedūra attiecībā uz Malaizijas un Taivānas izcelsmes PŠŠ importu (7) un ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2005/2006 (8) tika noteikti pagaidu pasākumi. |
| --- | --- |

(6)

2006. gada 12. aprīlī tika sākta jauna antidempinga procedūra attiecībā uz Malaizijas un Taivānas izcelsmes PŠŠ importu (7) un ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2005/2006 (8) tika noteikti pagaidu pasākumi.

1.2.   Pārskatīšanas pamatojums

| (7) | Pārskatīšanas iemesls bija Korejas ražotāja eksportētāja Saehan Industries Inc. sniegtā informācija, kurā bija norādīts, ka viegli kūstošas poliestera štāpeļšķiedras (“VKP”), kas definētas 20. apsvērumā, ir jāizslēdz no ražojuma definīcijas, jo, šķiet, ka tām ir atšķirīgas fiziskās un ķīmiskās pamatīpašības un gala izmantojuma veidi salīdzinājumā ar citu veidu PŠŠ. Pretēji citiem PŠŠ veidiem, šķiet, ka jo īpaši VKP piemīt saistvielas īpašības. |
| --- | --- |

(7)

Pārskatīšanas iemesls bija Korejas ražotāja eksportētāja Saehan Industries Inc. sniegtā informācija, kurā bija norādīts, ka viegli kūstošas poliestera štāpeļšķiedras (“VKP”), kas definētas 20. apsvērumā, ir jāizslēdz no ražojuma definīcijas, jo, šķiet, ka tām ir atšķirīgas fiziskās un ķīmiskās pamatīpašības un gala izmantojuma veidi salīdzinājumā ar citu veidu PŠŠ. Pretēji citiem PŠŠ veidiem, šķiet, ka jo īpaši VKP piemīt saistvielas īpašības.

1.3.   Procedūras uzsākšana

| (8) | Pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju Komisija konstatēja, ka ir pietiekami daudz pierādījumu, lai pamatotu daļējas starpposma pārskatīšanas uzsākšanu, un ar paziņojumu (“procedūras uzsākšanas paziņojums”), kas tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (9), informēja par tādas daļējas starpposma pārskatīšanas uzsākšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu, kas aprobežojas ar to antidempinga pasākumu ražojuma definīcijas pārbaudi, kuri noteikti ĶTR, Saūda Arābijas, Baltkrievijas, Austrālijas, Indonēzijas, Taizemes, Korejas Republikas un Indijas izcelsmes PŠŠ importam. Jāatzīmē, ka šī pārskatīšana tika sākta pēc Komisijas iniciatīvas. |
| --- | --- |

(8)

Pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju Komisija konstatēja, ka ir pietiekami daudz pierādījumu, lai pamatotu daļējas starpposma pārskatīšanas uzsākšanu, un ar paziņojumu (“procedūras uzsākšanas paziņojums”), kas tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (9), informēja par tādas daļējas starpposma pārskatīšanas uzsākšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu, kas aprobežojas ar to antidempinga pasākumu ražojuma definīcijas pārbaudi, kuri noteikti ĶTR, Saūda Arābijas, Baltkrievijas, Austrālijas, Indonēzijas, Taizemes, Korejas Republikas un Indijas izcelsmes PŠŠ importam. Jāatzīmē, ka šī pārskatīšana tika sākta pēc Komisijas iniciatīvas.

1.4.   Pārskatīšanas izmeklēšana

| (9) | Komisija oficiāli informēja ĶTR, Saūda Arābijas, Baltkrievijas, Austrālijas, Indonēzijas, Taizemes, Korejas Republikas un Indijas (“attiecīgās valstis”) iestādes un visas citas zināmās attiecīgās personas, piemēram, ražotājus eksportētājus un to asociācijas attiecīgajās valstīs, lietotājus un importētājus un to asociācijas Kopienā un ražotājus un to asociāciju Kopienā par pārskatīšanas izmeklēšanas uzsākšanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstveidā paust savu viedokli un procedūras uzsākšanas paziņojumā noteiktajā termiņā pieprasīt uzklausīšanu. Visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja īpašus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa, tika uzklausītas. |
| --- | --- |

(9)

Komisija oficiāli informēja ĶTR, Saūda Arābijas, Baltkrievijas, Austrālijas, Indonēzijas, Taizemes, Korejas Republikas un Indijas (“attiecīgās valstis”) iestādes un visas citas zināmās attiecīgās personas, piemēram, ražotājus eksportētājus un to asociācijas attiecīgajās valstīs, lietotājus un importētājus un to asociācijas Kopienā un ražotājus un to asociāciju Kopienā par pārskatīšanas izmeklēšanas uzsākšanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstveidā paust savu viedokli un procedūras uzsākšanas paziņojumā noteiktajā termiņā pieprasīt uzklausīšanu. Visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja īpašus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa, tika uzklausītas.

| (10) | Komisija nosūtīja aptaujas anketas visām tai zināmajām attiecīgajām personām un visām pārējām personām, kas pieteicās termiņā, kurš noteikts paziņojumā par procedūras uzsākšanu. |
| --- | --- |

(10)

Komisija nosūtīja aptaujas anketas visām tai zināmajām attiecīgajām personām un visām pārējām personām, kas pieteicās termiņā, kurš noteikts paziņojumā par procedūras uzsākšanu.

| (11) | Ņemot vērā pārskatīšanas jomu, šīs pārskatīšanas vajadzībām tika noteikts izmeklēšanas laikposms. Anketās iekļautā informācija attiecās uz 1998.–2005. gadu (“attiecīgais laikposms”). Par attiecīgo laikposmu tika pieprasīta informācija attiecībā uz visu PŠŠ un VKP veidu pārdošanas/pirkšanas apjomu un vērtību, ražošanas apjomu un jaudu. Turklāt attiecīgās personas tika aicinātas sniegt komentārus par visām VKP un citu PŠŠ veidu atšķirībām vai līdzību saistībā ar to ražošanas procesu, tehniskajām īpašībām, gala izmantojuma veidiem, savstarpējo aizstājamību u.c. |
| --- | --- |

(11)

Ņemot vērā pārskatīšanas jomu, šīs pārskatīšanas vajadzībām tika noteikts izmeklēšanas laikposms. Anketās iekļautā informācija attiecās uz 1998.–2005. gadu (“attiecīgais laikposms”). Par attiecīgo laikposmu tika pieprasīta informācija attiecībā uz visu PŠŠ un VKP veidu pārdošanas/pirkšanas apjomu un vērtību, ražošanas apjomu un jaudu. Turklāt attiecīgās personas tika aicinātas sniegt komentārus par visām VKP un citu PŠŠ veidu atšķirībām vai līdzību saistībā ar to ražošanas procesu, tehniskajām īpašībām, gala izmantojuma veidiem, savstarpējo aizstājamību u.c.

| (12) | Pietiekami pilnīgas atbildes uz anketām tika saņemtas no viena Taizemes, diviem Korejas un viena Saūda Arābijas PŠŠ ražotāja eksportētāja, četriem Kopienas PŠŠ ražotājiem, pieciem lietotājiem un diviem importētājiem Kopienā. Vairākas citas personas, tostarp lietotāju asociācija un Kopienas PŠŠ ražotāju asociācija, iesniedza savus komentārus. |
| --- | --- |

(12)

Pietiekami pilnīgas atbildes uz anketām tika saņemtas no viena Taizemes, diviem Korejas un viena Saūda Arābijas PŠŠ ražotāja eksportētāja, četriem Kopienas PŠŠ ražotājiem, pieciem lietotājiem un diviem importētājiem Kopienā. Vairākas citas personas, tostarp lietotāju asociācija un Kopienas PŠŠ ražotāju asociācija, iesniedza savus komentārus.

| (13) | Komisija meklēja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai novērtētu, vai ir jāgroza spēkā esošo pasākumu ražojuma definīcija. |
| --- | --- |

(13)

Komisija meklēja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai novērtētu, vai ir jāgroza spēkā esošo pasākumu ražojuma definīcija.

| (14) | Jāatzīmē, ka 2006. gada oktobrī pēc vienlaikus veiktām pārskatīšanām saistībā ar termiņa izbeigšanos tika atcelti Austrālijas, Indijas, Indonēzijas un Taizemes izcelsmes PŠŠ importam noteiktie pasākumi (skatīt 5. apsvērumu), tāpēc attiecībā uz šīm valstīm pārskatīšana nav vajadzīga un tās konstatējumi attiecas tikai uz ĶTR, Saūda Arābijas, Baltkrievijas un Korejas Republikas izcelsmes PŠŠ noteiktajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(14)

Jāatzīmē, ka 2006. gada oktobrī pēc vienlaikus veiktām pārskatīšanām saistībā ar termiņa izbeigšanos tika atcelti Austrālijas, Indijas, Indonēzijas un Taizemes izcelsmes PŠŠ importam noteiktie pasākumi (skatīt 5. apsvērumu), tāpēc attiecībā uz šīm valstīm pārskatīšana nav vajadzīga un tās konstatējumi attiecas tikai uz ĶTR, Saūda Arābijas, Baltkrievijas un Korejas Republikas izcelsmes PŠŠ noteiktajiem pasākumiem.

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS

| (15) | Kā vienādi definēts visās sākotnējās regulās, attiecīgais ražojums ir ĶTR, Saūda Arābijas, Baltkrievijas, Austrālijas, Indonēzijas, Taizemes, Korejas Republikas un Indijas izcelsmes nekārstas, neķemmētas un citādi vērpšanai nesagatavotas sintētiskās poliesteru štāpeļšķiedras (“attiecīgais ražojums”), ko patlaban klasificē ar KN kodu 5503 20 00. Tās parasti dēvē par poliestera štāpeļšķiedrām vai PŠŠ. |
| --- | --- |

(15)

Kā vienādi definēts visās sākotnējās regulās, attiecīgais ražojums ir ĶTR, Saūda Arābijas, Baltkrievijas, Austrālijas, Indonēzijas, Taizemes, Korejas Republikas un Indijas izcelsmes nekārstas, neķemmētas un citādi vērpšanai nesagatavotas sintētiskās poliesteru štāpeļšķiedras (“attiecīgais ražojums”), ko patlaban klasificē ar KN kodu 5503 20 00. Tās parasti dēvē par poliestera štāpeļšķiedrām vai PŠŠ.

3.   IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI

3.1.   Metodika

| (16) | Lai novērtētu, vai VKP un citi PŠŠ veidi ir jāuzskata par vienu ražojumu vai diviem atšķirīgiem ražojumiem, tika pārbaudīts, vai VKP un citiem PŠŠ veidiem ir vienas un tās pašas fiziskās un tehniskās pamatīpašības un gala izmantojuma veidi. Šajā sakarā tika novērtēts arī VPK un citu PŠŠ veidu ražošanas process, savstarpējā aizstājamība un atšķirības. |
| --- | --- |

(16)

Lai novērtētu, vai VKP un citi PŠŠ veidi ir jāuzskata par vienu ražojumu vai diviem atšķirīgiem ražojumiem, tika pārbaudīts, vai VKP un citiem PŠŠ veidiem ir vienas un tās pašas fiziskās un tehniskās pamatīpašības un gala izmantojuma veidi. Šajā sakarā tika novērtēts arī VPK un citu PŠŠ veidu ražošanas process, savstarpējā aizstājamība un atšķirības.

3.2.   Konstatējumi

3.2.1.   Vispārīgas piezīmes

| (17) | PŠŠ ir pamatmateriāls dažādos tekstilizstrādājumu ražošanas procesa posmos. PŠŠ izmanto vērpšanai, t.i., pavedienu izgatavošanai, kurus izmanto tekstilmateriālu ražošanā un kuri pēc tam var būt arī sajaukti ar citām šķiedrām, piemēram, kokvilnas un vilnas, vai pielietošanai bez aušanas, piemēram, pildīšanai, t.i., tādu noteiktu tekstilpreču kā spilvenu, automašīnu sēdekļu un jaku pildīšanai vai polsterēšanai. |
| --- | --- |

(17)

PŠŠ ir pamatmateriāls dažādos tekstilizstrādājumu ražošanas procesa posmos. PŠŠ izmanto vērpšanai, t.i., pavedienu izgatavošanai, kurus izmanto tekstilmateriālu ražošanā un kuri pēc tam var būt arī sajaukti ar citām šķiedrām, piemēram, kokvilnas un vilnas, vai pielietošanai bez aušanas, piemēram, pildīšanai, t.i., tādu noteiktu tekstilpreču kā spilvenu, automašīnu sēdekļu un jaku pildīšanai vai polsterēšanai.

| (18) | PŠŠ tiek pārdotas dažādos ražojuma veidos, lai izmantotu vērpšanai vai pielietošanai bez aušanas; ir vienkomponenta vai divkomponentu šķiedras, kurām ir dažādas specifikācijas, piemēram, deniers/decitekss, izturība, spīdums, kvalitāte u.c. Šie ražojumu veidi ne vienmēr ir savstarpēji aizstājami (piemēram, šķiedras vērpšanai un pielietošanai bez aušanas, vienkomponenta vai divkomponentu šķiedras, šķiedras ar īpašām termiskajām īpašībām, piemēram, nedegošas šķiedras u.c.). Tomēr, kā tika noteikts sākotnējās izmeklēšanās, šo veidu fiziskās un ķīmiskās īpašības un gala izmantojuma veidi būtībā ir vieni un tie paši. Turklāt, lai gan ne visi ražojumu veidi ir savstarpēji aizstājami, tomēr dažādi ražojumu veidi ir vismaz daļēji savstarpēji aizstājami un vienādi izmantojami, turklāt neviens no ražojumu veidiem nav skaidri atdalāms no vismaz dažiem citiem. |
| --- | --- |

(18)

PŠŠ tiek pārdotas dažādos ražojuma veidos, lai izmantotu vērpšanai vai pielietošanai bez aušanas; ir vienkomponenta vai divkomponentu šķiedras, kurām ir dažādas specifikācijas, piemēram, deniers/decitekss, izturība, spīdums, kvalitāte u.c. Šie ražojumu veidi ne vienmēr ir savstarpēji aizstājami (piemēram, šķiedras vērpšanai un pielietošanai bez aušanas, vienkomponenta vai divkomponentu šķiedras, šķiedras ar īpašām termiskajām īpašībām, piemēram, nedegošas šķiedras u.c.). Tomēr, kā tika noteikts sākotnējās izmeklēšanās, šo veidu fiziskās un ķīmiskās īpašības un gala izmantojuma veidi būtībā ir vieni un tie paši. Turklāt, lai gan ne visi ražojumu veidi ir savstarpēji aizstājami, tomēr dažādi ražojumu veidi ir vismaz daļēji savstarpēji aizstājami un vienādi izmantojami, turklāt neviens no ražojumu veidiem nav skaidri atdalāms no vismaz dažiem citiem.

| (19) | Jāatzīmē, ka VKP nav jauns ražojums. Tomēr VKP kā viens no PŠŠ veidiem netika atsevišķi pārbaudīts sākotnējās izmeklēšanās, jo neviena attiecīgā persona nenorādīja uz tā iespējami atšķirīgajām fiziskajām un tehniskajām īpašībām. Šajā pārskatīšanā tika apstiprināts, ka VKP, ko pirmo reizi izgatavoja 80. gados un no tā laika tirgoja tādās valstīs kā Japāna, Taivāna un Kopiena, sākotnējo izmeklēšanu laikā jau ievērojamā daudzumā ražoja un tirgoja vismaz trīs Kopienas ražotāji un vismaz vienā attiecīgajā valstī, proti, Korejas Republikā. Tika konstatēts, ka faktiski PŠŠ imports, tostarp VKP imports, no Korejas Republikas bija par dempinga cenām un ir radījis kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(19)

Jāatzīmē, ka VKP nav jauns ražojums. Tomēr VKP kā viens no PŠŠ veidiem netika atsevišķi pārbaudīts sākotnējās izmeklēšanās, jo neviena attiecīgā persona nenorādīja uz tā iespējami atšķirīgajām fiziskajām un tehniskajām īpašībām. Šajā pārskatīšanā tika apstiprināts, ka VKP, ko pirmo reizi izgatavoja 80. gados un no tā laika tirgoja tādās valstīs kā Japāna, Taivāna un Kopiena, sākotnējo izmeklēšanu laikā jau ievērojamā daudzumā ražoja un tirgoja vismaz trīs Kopienas ražotāji un vismaz vienā attiecīgajā valstī, proti, Korejas Republikā. Tika konstatēts, ka faktiski PŠŠ imports, tostarp VKP imports, no Korejas Republikas bija par dempinga cenām un ir radījis kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei.

3.2.2.   VKP fiziskās un tehniskās īpašības

| (20) | VKP ir viens no divkomponentu PŠŠ veidiem. Tā ir viegli kūstoša poliestera šķiedra ar serdes un apvalka struktūru; to veido poliestera serde un kopolimēra poliestera apvalks. Kad to sakarsē, ārējais kopolimēra apvalks kūst mazākā temperatūrā nekā poliestera serde, un izkusušais apvalks darbojas ka līme. Ir vairāki VKP apakšveidi, kuriem ir atšķirīgs sastāvs un tādējādi, piemēram, atšķirīga kušanas temperatūra. |
| --- | --- |

(20)

VKP ir viens no divkomponentu PŠŠ veidiem. Tā ir viegli kūstoša poliestera šķiedra ar serdes un apvalka struktūru; to veido poliestera serde un kopolimēra poliestera apvalks. Kad to sakarsē, ārējais kopolimēra apvalks kūst mazākā temperatūrā nekā poliestera serde, un izkusušais apvalks darbojas ka līme. Ir vairāki VKP apakšveidi, kuriem ir atšķirīgs sastāvs un tādējādi, piemēram, atšķirīga kušanas temperatūra.

| (21) | VKP tiek izgatavotas no vienām un tām pašām izejvielām, un tas izskatās tāpat kā citi PŠŠ veidi. Tomēr pēc definīcijas tas satur divus atšķirīgus poliestera polimērus. Šajā sakarā jāatzīmē, ka VKP nav vienīgās divkomponentu PŠŠ; ir daudz citu divkomponentu PŠŠ, kuras antidempinga procedūru vajadzībām vienmēr tika uzskatītas par vienu ražojumu. |
| --- | --- |

(21)

VKP tiek izgatavotas no vienām un tām pašām izejvielām, un tas izskatās tāpat kā citi PŠŠ veidi. Tomēr pēc definīcijas tas satur divus atšķirīgus poliestera polimērus. Šajā sakarā jāatzīmē, ka VKP nav vienīgās divkomponentu PŠŠ; ir daudz citu divkomponentu PŠŠ, kuras antidempinga procedūru vajadzībām vienmēr tika uzskatītas par vienu ražojumu.

| (22) | Daži Kopienas lietotāji un viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka VKP un citi PŠŠ veidi (neatkarīgi no tā, vai tās bija vienkomponenta vai divkomponentu PŠŠ) tiek izgatavoti no atšķirīgām izejvielām. Kopienas ražotāju asociācija un atsevišķi Kopienas ražotāji apgalvoja, ka visu PŠŠ veidu, tostarp VKP, pamatizejvielas ir vienādas. Šajā sakarā jāatzīmē, ka visi PŠŠ veidi, tostarp VKP, tiek izgatavoti pamatā no tereftalskābes (TPA) un etilēnglikola (MEG). Šīs izejvielas veido pamatsastāvdaļu, kurai var pievienot piedevas vai papildu sastāvdaļas, lai nodrošinātu noteiktas šķiedras īpašības, piemēram, zema kušanas temperatūra VKP gadījumā. Tāpēc tiek noraidīts apgalvojums, ka VKP izgatavo no atšķirīgām izejvielām. |
| --- | --- |

(22)

Daži Kopienas lietotāji un viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka VKP un citi PŠŠ veidi (neatkarīgi no tā, vai tās bija vienkomponenta vai divkomponentu PŠŠ) tiek izgatavoti no atšķirīgām izejvielām. Kopienas ražotāju asociācija un atsevišķi Kopienas ražotāji apgalvoja, ka visu PŠŠ veidu, tostarp VKP, pamatizejvielas ir vienādas. Šajā sakarā jāatzīmē, ka visi PŠŠ veidi, tostarp VKP, tiek izgatavoti pamatā no tereftalskābes (TPA) un etilēnglikola (MEG). Šīs izejvielas veido pamatsastāvdaļu, kurai var pievienot piedevas vai papildu sastāvdaļas, lai nodrošinātu noteiktas šķiedras īpašības, piemēram, zema kušanas temperatūra VKP gadījumā. Tāpēc tiek noraidīts apgalvojums, ka VKP izgatavo no atšķirīgām izejvielām.

| (23) | Viens ražotājs eksportētājs arī apgalvoja, ka izskats nav svarīgs, analizējot atšķirīgu ražojumu vai ražojumu veidu fiziskās un tehniskās īpašības. Šajā sakarā jāatzīmē, ka izskats parasti nav pietiekams pamats, lai definētu attiecīgo ražojumu, īpaši attiecībā uz ķīmiskiem ražojumiem. Tomēr tas nenozīmē, ka šis faktors jāatstāj pilnīgi bez ievērības. Šajā konkrētajā gadījumā vienāds izskats ir papildu elements, lai konstatētu, ka VKP un citus PŠŠ veidus nevar viegli atšķirt vienu no otra. Tādēļ šī prasība tiek noraidīta. |
| --- | --- |

(23)

Viens ražotājs eksportētājs arī apgalvoja, ka izskats nav svarīgs, analizējot atšķirīgu ražojumu vai ražojumu veidu fiziskās un tehniskās īpašības. Šajā sakarā jāatzīmē, ka izskats parasti nav pietiekams pamats, lai definētu attiecīgo ražojumu, īpaši attiecībā uz ķīmiskiem ražojumiem. Tomēr tas nenozīmē, ka šis faktors jāatstāj pilnīgi bez ievērības. Šajā konkrētajā gadījumā vienāds izskats ir papildu elements, lai konstatētu, ka VKP un citus PŠŠ veidus nevar viegli atšķirt vienu no otra. Tādēļ šī prasība tiek noraidīta.

| (24) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka VKP nevar uzskatīt par ražojumu, kura fiziskās un ķīmiskās pamatīpašības atšķiras no citu PŠŠ veidu, īpaši no to, kuriem ir divkomponentu sastāvs, pamatīpašībām. |
| --- | --- |

(24)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka VKP nevar uzskatīt par ražojumu, kura fiziskās un ķīmiskās pamatīpašības atšķiras no citu PŠŠ veidu, īpaši no to, kuriem ir divkomponentu sastāvs, pamatīpašībām.

3.2.3.   Ražošanas process

| (25) | Jāatgādina, ka sākotnējās izmeklēšanās konstatēja, ka vispār no ražošanas viedokļa var izšķirt jaunas PŠŠ, ko ražo no jaunām izejvielām, un reģenerētas PŠŠ, ko ražo no pārstrādāta poliestera. |
| --- | --- |

(25)

Jāatgādina, ka sākotnējās izmeklēšanās konstatēja, ka vispār no ražošanas viedokļa var izšķirt jaunas PŠŠ, ko ražo no jaunām izejvielām, un reģenerētas PŠŠ, ko ražo no pārstrādāta poliestera.

| (26) | Attiecībā uz VKP šajā pārskatīšanas izmeklēšanā konstatēja, ka nav ievērojamu atšķirību VKP un citu divkomponentu PŠŠ veidu ražošanā. Tika konstatēts, ka ikviens citu divkomponentu PŠŠ veidu ražotājs viegli varētu pariet uz VKP ražošanu. Jau vairāk nekā 20 gadus Kopienā un citur tiek izmantotas divkomponentu vērpšanas sistēmas. Divkomponentu šķiedras ražošana ir sarežģītāka nekā vienkomponenta šķiedras ražošana; tomēr abu sistēmu atšķirība nav uzskatāma par būtisku. |
| --- | --- |

(26)

Attiecībā uz VKP šajā pārskatīšanas izmeklēšanā konstatēja, ka nav ievērojamu atšķirību VKP un citu divkomponentu PŠŠ veidu ražošanā. Tika konstatēts, ka ikviens citu divkomponentu PŠŠ veidu ražotājs viegli varētu pariet uz VKP ražošanu. Jau vairāk nekā 20 gadus Kopienā un citur tiek izmantotas divkomponentu vērpšanas sistēmas. Divkomponentu šķiedras ražošana ir sarežģītāka nekā vienkomponenta šķiedras ražošana; tomēr abu sistēmu atšķirība nav uzskatāma par būtisku.

| (27) | Daži Kopienas lietotāji apgalvoja, ka nebūtu ekonomiski izdevīgi pāriet uz VKP ražošanu. Tika apgalvots, ka, lai gan VKP un citu divkomponentu PŠŠ ražošanas konveijeri pamatā ir vienādi, pāriet uz VKP ražošanu nozīmētu to, ka jāveic atsevišķas pārmaiņas, konkrēti filjēru nomaiņa, un tas izraisītu ievērojamu dīkstāvi. Tāpēc, lai gan tehniski ir iespējama pāreja uz VKP ražošanu vai otrādi, tas var būt neefektīvi un var ietekmēt pieejamo VKP ražošanas jaudu. Kopienas ražotāju asociācija un viens Kopienas ražotājs apgalvoja, ka visu divkomponentu PŠŠ ražošanas process būtībā ir vienāds un pārejai uz VKP ražošanu nav tehniska rakstura problēmu, bet tas pilnībā ir atkarīgs no tirgus faktoriem, piemēram, no pieprasījuma un cenām. Turklāt tie apgalvoja, ka kopējā jauda ir pietiekama, lai apmierinātu VKP pieprasījumu Kopienā, ja tirgus situācija to pieļautu. Šajā sakarā jāatzīmē šādi aspekti. Pirmkārt, netika apstrīdēts secinājums, ka nav būtisku atšķirību starp VKP un citu PŠŠ veidu ražošanu. Otrkārt, ekonomiskais izdevīgums, pārejot uz VKP ražošanu vai otrādi, var ievērojami atšķirties atkarībā no ražotāja, bet daži Kopienas ražotāji to tiešām ir izdarījuši. Visbeidzot tas, vai ražotājs pāries uz VKP ražošanu, lielā mērā ir atkarīgs no pārdošanas cenām, ko tas var saņemt par atšķirīgiem PŠŠ veidiem tirgū. Šajā sakarā jāatzīmē, ka ne Kopienā, ne attiecīgajās eksportējošajās valstīs nav tādu VKP ražotāju, kas ražotu tikai VKP. Tāpēc šis arguments nevar mainīt secinājumus par ražošanas procesu. |
| --- | --- |

(27)

Daži Kopienas lietotāji apgalvoja, ka nebūtu ekonomiski izdevīgi pāriet uz VKP ražošanu. Tika apgalvots, ka, lai gan VKP un citu divkomponentu PŠŠ ražošanas konveijeri pamatā ir vienādi, pāriet uz VKP ražošanu nozīmētu to, ka jāveic atsevišķas pārmaiņas, konkrēti filjēru nomaiņa, un tas izraisītu ievērojamu dīkstāvi. Tāpēc, lai gan tehniski ir iespējama pāreja uz VKP ražošanu vai otrādi, tas var būt neefektīvi un var ietekmēt pieejamo VKP ražošanas jaudu. Kopienas ražotāju asociācija un viens Kopienas ražotājs apgalvoja, ka visu divkomponentu PŠŠ ražošanas process būtībā ir vienāds un pārejai uz VKP ražošanu nav tehniska rakstura problēmu, bet tas pilnībā ir atkarīgs no tirgus faktoriem, piemēram, no pieprasījuma un cenām. Turklāt tie apgalvoja, ka kopējā jauda ir pietiekama, lai apmierinātu VKP pieprasījumu Kopienā, ja tirgus situācija to pieļautu. Šajā sakarā jāatzīmē šādi aspekti. Pirmkārt, netika apstrīdēts secinājums, ka nav būtisku atšķirību starp VKP un citu PŠŠ veidu ražošanu. Otrkārt, ekonomiskais izdevīgums, pārejot uz VKP ražošanu vai otrādi, var ievērojami atšķirties atkarībā no ražotāja, bet daži Kopienas ražotāji to tiešām ir izdarījuši. Visbeidzot tas, vai ražotājs pāries uz VKP ražošanu, lielā mērā ir atkarīgs no pārdošanas cenām, ko tas var saņemt par atšķirīgiem PŠŠ veidiem tirgū. Šajā sakarā jāatzīmē, ka ne Kopienā, ne attiecīgajās eksportējošajās valstīs nav tādu VKP ražotāju, kas ražotu tikai VKP. Tāpēc šis arguments nevar mainīt secinājumus par ražošanas procesu.

| (28) | Tādējādi ražošanas procesu, kas kā tāds nav izšķirošs, lai definētu ražojumu, nevar uzskatīt par faktoru, lai noteiktu atšķirību starp VKP un citiem PŠŠ veidiem. |
| --- | --- |

(28)

Tādējādi ražošanas procesu, kas kā tāds nav izšķirošs, lai definētu ražojumu, nevar uzskatīt par faktoru, lai noteiktu atšķirību starp VKP un citiem PŠŠ veidiem.

3.2.4.   Raksturīgi VKP gala izmantojuma veidi

| (29) | Zemās kušanas temperatūras dēļ VKP parasti izmanto kā sastāvdaļu termiski savienotos neaustos izstrādājumos tehniskam pielietojumam un termiski savienotos pildījumos. Galvenie gala izmantojuma veidi ir šādās ražojumu grupās: mājsaimniecība (mēbeles, matrači, spilveni), automobiļi (paklāji, filtri), personīgās higiēnas piederumi (autiņi, uzsūcoši materiāli), apģērbs (izolēšana). Visos pielietojumos VKP ir sajauktas un sakausētas ar citām PŠŠ šķiedrām un parasti veido aptuveni 15 % no šādiem maisījumiem. |
| --- | --- |

(29)

Zemās kušanas temperatūras dēļ VKP parasti izmanto kā sastāvdaļu termiski savienotos neaustos izstrādājumos tehniskam pielietojumam un termiski savienotos pildījumos. Galvenie gala izmantojuma veidi ir šādās ražojumu grupās: mājsaimniecība (mēbeles, matrači, spilveni), automobiļi (paklāji, filtri), personīgās higiēnas piederumi (autiņi, uzsūcoši materiāli), apģērbs (izolēšana). Visos pielietojumos VKP ir sajauktas un sakausētas ar citām PŠŠ šķiedrām un parasti veido aptuveni 15 % no šādiem maisījumiem.

| (30) | Daži Kopienas lietotāji apgalvoja, ka tikai normāli termiski savienotos pildījumos, kas izmantoti mēbelēm un gultas piederumiem (gala izmantojums), VKP ir aptuveni 15 % no maisījuma. Atsevišķos citos pielietojumos, piemēram, uzņemošajās un sadalošajās uzsūcošo materiālu kārtās VKP īpatsvars maisījumā ir no 35 % līdz 50 % un gaisa filtros VKP īpatsvars ir līdz 70 % no maisījuma. Šajā sakarā jāpiebilst, ka dažos citos pielietojumos, piemēram, apģērbu izolēšanai paredzētajos pildījumos, VKP īpatsvars ir mazāk par 15 % no maisījuma. Pārskatīšanas izmeklēšanās tika noskaidrots, ka VKP salīdzinošais īpatsvars galīgajos pielietojumos patiešām atšķiras, bet lielākajā daļā pielietojumu tas ir neliels (kopumā vidēji 15 %) salīdzinājumā ar citiem PŠŠ veidiem, kas ir šajos ražojumos. Tāpēc 29. apsvērumā minētais novērtējums tiek apstiprināts. |
| --- | --- |

(30)

Daži Kopienas lietotāji apgalvoja, ka tikai normāli termiski savienotos pildījumos, kas izmantoti mēbelēm un gultas piederumiem (gala izmantojums), VKP ir aptuveni 15 % no maisījuma. Atsevišķos citos pielietojumos, piemēram, uzņemošajās un sadalošajās uzsūcošo materiālu kārtās VKP īpatsvars maisījumā ir no 35 % līdz 50 % un gaisa filtros VKP īpatsvars ir līdz 70 % no maisījuma. Šajā sakarā jāpiebilst, ka dažos citos pielietojumos, piemēram, apģērbu izolēšanai paredzētajos pildījumos, VKP īpatsvars ir mazāk par 15 % no maisījuma. Pārskatīšanas izmeklēšanās tika noskaidrots, ka VKP salīdzinošais īpatsvars galīgajos pielietojumos patiešām atšķiras, bet lielākajā daļā pielietojumu tas ir neliels (kopumā vidēji 15 %) salīdzinājumā ar citiem PŠŠ veidiem, kas ir šajos ražojumos. Tāpēc 29. apsvērumā minētais novērtējums tiek apstiprināts.

| (31) | Galvenie VKP lietotāji Kopienā ir uzņēmumi, kuros tās izmanto bez aušanas. Šie uzņēmumi parasti izmanto visu to citu PŠŠ veidu spektru, kuri pieder pie neausto šķiedru grupas. Kopienā nav īpašu VKP lietotāju. Turklāt tika konstatēts, ka nav būtiskas atšķirības starp VKP un citu PŠŠ veidu izplatīšanas kanāliem. Jāatgādina, ka VKP vienmēr izmanto kopā ar citiem PŠŠ veidiem. |
| --- | --- |

(31)

Galvenie VKP lietotāji Kopienā ir uzņēmumi, kuros tās izmanto bez aušanas. Šie uzņēmumi parasti izmanto visu to citu PŠŠ veidu spektru, kuri pieder pie neausto šķiedru grupas. Kopienā nav īpašu VKP lietotāju. Turklāt tika konstatēts, ka nav būtiskas atšķirības starp VKP un citu PŠŠ veidu izplatīšanas kanāliem. Jāatgādina, ka VKP vienmēr izmanto kopā ar citiem PŠŠ veidiem.

| (32) | Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tas, ka vieni un tie paši lietotāji izmanto VKP un citus PŠŠ veidus un ka VKP un citu veidu PŠŠ izplatīšanas kanāli būtībā ir vieni un tie paši, nenozīmē, ka VKP un citi PŠŠ veidi ir “līdzīgi ražojumi”. Tiešām, šis fakts kā tāds nenozīmē, ka VKP un citi PŠŠ veidi jāuzskata par vienu ražojumu; tomēr tas liecina, VKP un citi PŠŠ veidi neatšķiras, ciktāl tas attiecas uz izplatīšanu. Citiem vārdiem sakot, no izplatīšanas viedokļa nav pamata, lai izslēgtu VKP no pasākumu ražojuma definīcijas. Turklāt, kā minēts 29. apsvērumā, VKP ir tie paši gala izmantojuma veidi kā citiem PŠŠ veidiem, jo tās var izmantot tikai kopā ar šīm šķiedrām. Tāpēc šis arguments tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(32)

Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tas, ka vieni un tie paši lietotāji izmanto VKP un citus PŠŠ veidus un ka VKP un citu veidu PŠŠ izplatīšanas kanāli būtībā ir vieni un tie paši, nenozīmē, ka VKP un citi PŠŠ veidi ir “līdzīgi ražojumi”. Tiešām, šis fakts kā tāds nenozīmē, ka VKP un citi PŠŠ veidi jāuzskata par vienu ražojumu; tomēr tas liecina, VKP un citi PŠŠ veidi neatšķiras, ciktāl tas attiecas uz izplatīšanu. Citiem vārdiem sakot, no izplatīšanas viedokļa nav pamata, lai izslēgtu VKP no pasākumu ražojuma definīcijas. Turklāt, kā minēts 29. apsvērumā, VKP ir tie paši gala izmantojuma veidi kā citiem PŠŠ veidiem, jo tās var izmantot tikai kopā ar šīm šķiedrām. Tāpēc šis arguments tiek noraidīts.

| (33) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka VKP un citiem PŠŠ veidiem ir vienādi gala izmantojuma veidi un tos izplata, izmantojot vienus un tos pašus kanālus. |
| --- | --- |

(33)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka VKP un citiem PŠŠ veidiem ir vienādi gala izmantojuma veidi un tos izplata, izmantojot vienus un tos pašus kanālus.

3.2.5.   Savstarpēja aizstājamība

| (34) | Kā atspoguļots iepriekš, lai gan VKP fiziskās un ķīmiskās pamatīpašības neatšķiras no citu PŠŠ veidu īpašībām, tām ir dažas atšķirības. Tomēr daudzos pielietojumos VKP var aizstāt ar citiem PŠŠ veidiem, izmantojot atšķirīgas savienošanas tehnoloģijas, piemēram, PŠŠ savienošana ar sveķiem vai PŠŠ termiska savienošana, izmantojot citas kūstošas savienojošas šķiedras. Tāpēc tās būtībā ir aizstājamas ar citiem PŠŠ veidiem. |
| --- | --- |

(34)

Kā atspoguļots iepriekš, lai gan VKP fiziskās un ķīmiskās pamatīpašības neatšķiras no citu PŠŠ veidu īpašībām, tām ir dažas atšķirības. Tomēr daudzos pielietojumos VKP var aizstāt ar citiem PŠŠ veidiem, izmantojot atšķirīgas savienošanas tehnoloģijas, piemēram, PŠŠ savienošana ar sveķiem vai PŠŠ termiska savienošana, izmantojot citas kūstošas savienojošas šķiedras. Tāpēc tās būtībā ir aizstājamas ar citiem PŠŠ veidiem.

| (35) | Dažas personas apstrīdēja iepriekš minēto secinājumu par VKP aizstājamību ar citiem PŠŠ veidiem. Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka VKP nevar aizstāt ar citiem PŠŠ veidiem, jo, lai savienotu ar sveķiem un izmantotu citas kūstošas savienojošas šķiedras, VKP jāaizstāj ar tādām sveķu un savienojošām šķiedrām, kas attiecīgi nav izgatavotas no poliesteriem. Daži kopienas lietotāji apgalvoja, ka, izmantojot iepriekš minētās savienošanas tehnoloģijas, atsevišķi gala ražojumi iegūtu atšķirīgas īpašības, un šā iemesla dēļ atsevišķos pielietojumos šāda aizstāšana nebūtu iespējama. Šie argumenti tika pārbaudīti sīkāk. Izmeklēšanā noskaidroja, ka, lai gan dažādas savienošanas tehnoloģijas ne vienmēr ir savstarpēji aizstājamas visos gala pielietojumos, tomēr zināma aizstājamība ir iespējama, tāpēc atsevišķos pielietojumos VKP konkurē ar PŠŠ, kas savienotas ar sveķiem, un PŠŠ, kas savienotas ar citām šķiedrām, nevis serdes/apvalka šķiedrām. Tāpēc vispārīgi nevar izdarīt secinājumu, ka VKP nav aizstājēju un tās nav savstarpēji aizstājamas ar atsevišķiem citiem PŠŠ veidiem. |
| --- | --- |

(35)

Dažas personas apstrīdēja iepriekš minēto secinājumu par VKP aizstājamību ar citiem PŠŠ veidiem. Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka VKP nevar aizstāt ar citiem PŠŠ veidiem, jo, lai savienotu ar sveķiem un izmantotu citas kūstošas savienojošas šķiedras, VKP jāaizstāj ar tādām sveķu un savienojošām šķiedrām, kas attiecīgi nav izgatavotas no poliesteriem. Daži kopienas lietotāji apgalvoja, ka, izmantojot iepriekš minētās savienošanas tehnoloģijas, atsevišķi gala ražojumi iegūtu atšķirīgas īpašības, un šā iemesla dēļ atsevišķos pielietojumos šāda aizstāšana nebūtu iespējama. Šie argumenti tika pārbaudīti sīkāk. Izmeklēšanā noskaidroja, ka, lai gan dažādas savienošanas tehnoloģijas ne vienmēr ir savstarpēji aizstājamas visos gala pielietojumos, tomēr zināma aizstājamība ir iespējama, tāpēc atsevišķos pielietojumos VKP konkurē ar PŠŠ, kas savienotas ar sveķiem, un PŠŠ, kas savienotas ar citām šķiedrām, nevis serdes/apvalka šķiedrām. Tāpēc vispārīgi nevar izdarīt secinājumu, ka VKP nav aizstājēju un tās nav savstarpēji aizstājamas ar atsevišķiem citiem PŠŠ veidiem.

| (36) | Turklāt viens ražotājs eksportētājs atzīmēja, ka tā arguments par to, ka atsevišķi ķīmiskie sveķi apdraud vidi un darbinieku veselību, netika pienācīgi pārbaudīts. Šajā sakarā jāatzīmē, ka konkrētajā gadījumā šāds arguments nav svarīgs, jo atsevišķos pielietojumos savienošanu ar sveķiem nevar aizstāt ar citām savienošanas tehnoloģijām un jebkurā gadījumā savienošanai ar sveķiem ir jāatbilst visām vides prasībām Kopienā un dalībvalstīs. Tādēļ šis arguments tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(36)

Turklāt viens ražotājs eksportētājs atzīmēja, ka tā arguments par to, ka atsevišķi ķīmiskie sveķi apdraud vidi un darbinieku veselību, netika pienācīgi pārbaudīts. Šajā sakarā jāatzīmē, ka konkrētajā gadījumā šāds arguments nav svarīgs, jo atsevišķos pielietojumos savienošanu ar sveķiem nevar aizstāt ar citām savienošanas tehnoloģijām un jebkurā gadījumā savienošanai ar sveķiem ir jāatbilst visām vides prasībām Kopienā un dalībvalstīs. Tādēļ šis arguments tiek noraidīts.

3.2.6.   VKP un citu PŠŠ veidu atšķiršana

| (37) | VKP un citi PŠŠ veidi neatšķiras ne vizuāli, ne taustāmi. VKP šķērsgriezums atšķiras no vienkomponenta šķiedru šķērsgriezuma; tomēr tas ne vienmēr atšķiras no citu divkomponentu PŠŠ veidu šķērsgriezuma. Jāatgādina, ka VKP ir daudzi varianti, kuriem atšķiras, piemēram, kušanas temperatūra. Tāpēc tos nevar skaidri nošķirt, pamatojoties uz kušanas temperatūru. Tādējādi, šķiet, ka VKP nevar viegli atšķirt no citiem PŠŠ veidiem un lai droši noteiktu šā ražojuma veidu, jāizmanto sarežģītas iekārtas. |
| --- | --- |

(37)

VKP un citi PŠŠ veidi neatšķiras ne vizuāli, ne taustāmi. VKP šķērsgriezums atšķiras no vienkomponenta šķiedru šķērsgriezuma; tomēr tas ne vienmēr atšķiras no citu divkomponentu PŠŠ veidu šķērsgriezuma. Jāatgādina, ka VKP ir daudzi varianti, kuriem atšķiras, piemēram, kušanas temperatūra. Tāpēc tos nevar skaidri nošķirt, pamatojoties uz kušanas temperatūru. Tādējādi, šķiet, ka VKP nevar viegli atšķirt no citiem PŠŠ veidiem un lai droši noteiktu šā ražojuma veidu, jāizmanto sarežģītas iekārtas.

| (38) | Daži Kopienas lietotāji nepiekrita secinājumam, ka VKP nevar viegli atšķirt no citiem PŠŠ veidiem, īpaši ciktāl tas attiecas uz kušanas temperatūru. Tika apgalvots, ka, lai gan VKP apvalka kušanas temperatūras vārstās no 110 °C līdz 190 °C, tā vienmēr ir ievērojami zemāka par citu veidu PŠŠ kušanas temperatūru, kas it kā ir aptuveni 255 °C. Jāatzīmē, ka iepriekš minētās kušanas temperatūras atšķirības liecina par to, ka ir daudzi VKP un citu PŠŠ veidu varianti un ka ne vienmēr tos var vienkārši noteikt. Tāpēc 37. apsvērumā izdarītie secinājumi nav grozāmi. |
| --- | --- |

(38)

Daži Kopienas lietotāji nepiekrita secinājumam, ka VKP nevar viegli atšķirt no citiem PŠŠ veidiem, īpaši ciktāl tas attiecas uz kušanas temperatūru. Tika apgalvots, ka, lai gan VKP apvalka kušanas temperatūras vārstās no 110 °C līdz 190 °C, tā vienmēr ir ievērojami zemāka par citu veidu PŠŠ kušanas temperatūru, kas it kā ir aptuveni 255 °C. Jāatzīmē, ka iepriekš minētās kušanas temperatūras atšķirības liecina par to, ka ir daudzi VKP un citu PŠŠ veidu varianti un ka ne vienmēr tos var vienkārši noteikt. Tāpēc 37. apsvērumā izdarītie secinājumi nav grozāmi.

| (39) | Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka vienīgi tas, ka VKP ir vizuāli līdzīgas citiem PŠŠ veidiem, nevar būt pietiekams pamats, lai neizslēgtu VKP no pasākumu ražojuma definīcijas. Kā paskaidrots 23. apsvērumā, lai gan izskats kā tāds parasti nav izšķirošs, lai atbildētu uz jautājumu, vai dažādi ražojumu veidi uzskatāmi par “vienu ražojumu”, tas tomēr ir papildu elements analīzē (skatīt arī 16. apsvērumu). Var neņemt vērā to, ka dažādus ražojumu veidus nevar viegli atšķirt vienu no otra. Tāpēc šis arguments tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(39)

Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka vienīgi tas, ka VKP ir vizuāli līdzīgas citiem PŠŠ veidiem, nevar būt pietiekams pamats, lai neizslēgtu VKP no pasākumu ražojuma definīcijas. Kā paskaidrots 23. apsvērumā, lai gan izskats kā tāds parasti nav izšķirošs, lai atbildētu uz jautājumu, vai dažādi ražojumu veidi uzskatāmi par “vienu ražojumu”, tas tomēr ir papildu elements analīzē (skatīt arī 16. apsvērumu). Var neņemt vērā to, ka dažādus ražojumu veidus nevar viegli atšķirt vienu no otra. Tāpēc šis arguments tiek noraidīts.

4.   SECINĀJUMI PAR RAŽOJUMA DEFINĪCIJU

| (40) | Iepriekš minētie konstatējumi liecina, ka VKP un citiem PŠŠ veidiem ir vienas un tās pašas fiziskās un tehniskās pamatīpašības un galīgā izmantojuma veidi. Daudzos pielietojumos VKP tieši vai netieši konkurē ar citiem PŠŠ veidiem Kopienas tirgū. Pamatojoties uz to, tiek secināts, ka VKP un citi PŠŠ veidi ir jāuzskata par vienu ražojumu un jāizbeidz daļējā starpposma pārskatīšana attiecībā uz ražojuma definīciju saistībā ar spēkā esošo antidempinga pasākumu piemērošanu. |
| --- | --- |

(40)

Iepriekš minētie konstatējumi liecina, ka VKP un citiem PŠŠ veidiem ir vienas un tās pašas fiziskās un tehniskās pamatīpašības un galīgā izmantojuma veidi. Daudzos pielietojumos VKP tieši vai netieši konkurē ar citiem PŠŠ veidiem Kopienas tirgū. Pamatojoties uz to, tiek secināts, ka VKP un citi PŠŠ veidi ir jāuzskata par vienu ražojumu un jāizbeidz daļējā starpposma pārskatīšana attiecībā uz ražojuma definīciju saistībā ar spēkā esošo antidempinga pasākumu piemērošanu.

| (41) | Visas ieinteresētās personas tika informētas par svarīgākajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika izdarīti iepriekš minētie secinājumi. Ieinteresētajām personām deva laiku, kurā tās pēc minētās informācijas saņemšanas varēja iesniegt apsvērumus. |
| --- | --- |

(41)

Visas ieinteresētās personas tika informētas par svarīgākajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika izdarīti iepriekš minētie secinājumi. Ieinteresētajām personām deva laiku, kurā tās pēc minētās informācijas saņemšanas varēja iesniegt apsvērumus.

| (42) | Ieinteresēto personu mutiskie un rakstiskie komentāri tika ņemti vērā, bet tie nemainīja secinājumus negrozīt ražojuma definīciju saistībā ar spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem, kas noteikti PŠŠ importam, |
| --- | --- |

(42)

Ieinteresēto personu mutiskie un rakstiskie komentāri tika ņemti vērā, bet tie nemainīja secinājumus negrozīt ražojuma definīciju saistībā ar spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem, kas noteikti PŠŠ importam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

Vienīgais pants

Ar šo, nemainot spēkā esošos antidempinga pasākumus, tiek pārtraukta daļējā starpposma pārskatīšana saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 3. punktu attiecībā uz to antidempinga pasākumu ražojuma definīciju, kuri tiek piemēroti to Ķīnas Tautas Republikas, Saūda Arābijas, Baltkrievijas un Korejas Republikas izcelsmes sintētisko poliesteru štāpeļšķiedru importam, uz ko attiecas KN kods 5503 20 00.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 4. aprīlī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

F.-W. STEINMEIER

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).

1

(2)  OV L 175, 14.7.2000., 10. lpp.

2

(3)  OV L 332, 28.12.2000., 17. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 428/2005 (OV L 71, 17.3.2005., 1. lpp.).

3

(4)  OV L 274, 11.10.2002., 1. lpp.

4

(5)  OV C 174, 14.7.2005., 15. lpp.; OV C 323, 20.12.2005., 21. lpp.

5

(6)  OV L 282, 13.10.2006., 1. lpp.

6

(7)  OV C 89, 12.4.2006., 2. lpp.

7

(8)  OV L 379, 28.12.2006., 65. lpp.

8

(9)  OV C 325, 22.12.2005., 20. lpp.

9

---

| 11.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 96/7 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 96/7

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 384/2007

(2007. gada 10. aprīlis),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 11. aprīlī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 10. aprīlī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 386/2005 (OV L 62, 9.3.2005., 3. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2007. gada 10. aprīla Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | IL | 190,7 |
| MA | 113,8 |
| TN | 143,8 |
| TR | 187,5 |
| ZZ | 159,0 |
| 0707 00 05 | JO | 171,8 |
| TR | 91,4 |
| ZZ | 131,6 |
| 0709 90 70 | MA | 75,0 |
| TR | 118,7 |
| ZZ | 96,9 |
| 0709 90 80 | EG | 242,2 |
| IL | 89,0 |
| ZZ | 165,6 |
| 0805 10 20 | EG | 49,1 |
| IL | 61,3 |
| MA | 45,9 |
| TN | 56,3 |
| TR | 74,9 |
| ZZ | 57,5 |
| 0805 50 10 | IL | 65,6 |
| TR | 68,4 |
| ZZ | 67,0 |
| 0808 10 80 | AR | 86,2 |
| BR | 78,9 |
| CA | 104,6 |
| CL | 88,2 |
| CN | 96,6 |
| NZ | 122,1 |
| US | 123,5 |
| UY | 77,1 |
| ZA | 85,3 |
| ZZ | 95,8 |
| 0808 20 50 | AR | 80,6 |
| CL | 102,0 |
| UY | 68,0 |
| ZA | 83,3 |
| ZZ | 83,5 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

IL

190,7

MA

113,8

TN

143,8

TR

187,5

ZZ

159,0

0707 00 05

JO

171,8

TR

91,4

ZZ

131,6

0709 90 70

MA

75,0

TR

118,7

ZZ

96,9

0709 90 80

EG

242,2

IL

89,0

ZZ

165,6

0805 10 20

EG

49,1

IL

61,3

MA

45,9

TN

56,3

TR

74,9

ZZ

57,5

0805 50 10

IL

65,6

TR

68,4

ZZ

67,0

0808 10 80

AR

86,2

BR

78,9

CA

104,6

CL

88,2

CN

96,6

NZ

122,1

US

123,5

UY

77,1

ZA

85,3

ZZ

95,8

0808 20 50

AR

80,6

CL

102,0

UY

68,0

ZA

83,3

ZZ

83,5

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 11.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 96/9 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 96/9

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 385/2007

(2007. gada 10. aprīlis),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1483/2006 attiecībā uz apjomu, uz kuru attiecas pastāvīgais konkurss dalībvalstu intervences aģentūru rīcībā esošās labības atkalpārdošanai Kopienas tirgū

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 6. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1483/2006 (2) tika atvērti pastāvīgie konkursi dalībvalstu intervences aģentūru pārziņā esošās labības atkalpārdošanai Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1483/2006 (2) tika atvērti pastāvīgie konkursi dalībvalstu intervences aģentūru pārziņā esošās labības atkalpārdošanai Kopienas tirgū.

| (2) | Ņemot vērā situāciju Kopienas kukurūzas tirgū un izmaiņas pieprasījumā pēc labības, kuras konstatētas pēdējo nedēļu laikā dažādos reģionos, atsevišķās dalībvalstīs ir kļuvis nepieciešams darīt pieejamus jaunus intervences aģentūru rīcībā esošus labības krājumus. Tāpēc attiecīgo dalībvalstu intervences aģentūrām jāatļauj konkursa kārtībā palielināt pārdošanai paredzētos daudzumus. Šādi palielinājumi attiecas uz kukurūzu: 500 000 tonnas Ungārijā. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā situāciju Kopienas kukurūzas tirgū un izmaiņas pieprasījumā pēc labības, kuras konstatētas pēdējo nedēļu laikā dažādos reģionos, atsevišķās dalībvalstīs ir kļuvis nepieciešams darīt pieejamus jaunus intervences aģentūru rīcībā esošus labības krājumus. Tāpēc attiecīgo dalībvalstu intervences aģentūrām jāatļauj konkursa kārtībā palielināt pārdošanai paredzētos daudzumus. Šādi palielinājumi attiecas uz kukurūzu: 500 000 tonnas Ungārijā.

| (3) | Tāpēc ir jāgroza Regula (EK) Nr. 1483/2006. |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc ir jāgroza Regula (EK) Nr. 1483/2006.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1483/2006 I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 10. aprīlī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1154/2005 (OV L 187, 19.7.2005., 11. lpp.).

1

(2)  OV L 276, 7.10.2006., 58. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 204/2007 (OV L 61, 28.2.2007., 5. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

“I PIELIKUMS

KONKURSU SARAKSTS

| Dalībvalsts | Daudzumi, kas tiek nodoti pārdošanai iekšējā tirgū
  (tonnas) | Intervences aģentūra
  Nosaukums, adrese un kontaktinformācija |
| --- | --- | --- |
| Parastie kvieši | Mieži | Kukurūza | Rudzi |
| Belgique/België | 51 859 | 6 340 | — | — | Bureau d’intervention et de restitution belge/Belgisch Interventie- en Restitutiebureau |
| Rue de Trèves, 82/Trierstraat 82 |
| B-1040 Bruxelles/Brussel |
| Tālr.: (32-2) 287 24 78 |
| Fakss: (32-2) 287 25 24 |
| e-pasts: webmaster@birb.be |
| Tīmekļa vietne: www.birb.be |

Dalībvalsts

Daudzumi, kas tiek nodoti pārdošanai iekšējā tirgū

(tonnas)

Intervences aģentūra

Nosaukums, adrese un kontaktinformācija

Parastie kvieši

Mieži

Kukurūza

Rudzi

Belgique/België

51 859

6 340

—

—

Bureau d’intervention et de restitution belge/Belgisch Interventie- en Restitutiebureau

Rue de Trèves, 82/Trierstraat 82

B-1040 Bruxelles/Brussel

Tālr.: (32-2) 287 24 78

Fakss: (32-2) 287 25 24

e-pasts: webmaster@birb.be

Tīmekļa vietne: www.birb.be

България

—

—

—

—

| State Fund Agriculture |
| --- |
| 136, Tzar Boris III Blvd. |
| 1618, Sofia, Bulgaria |
| Tālr.: (+359 2) 818 72 02 |
| Fakss: (+359 2) 818 72 67 |
| e-pasts: dfz@dfz.bg |
| Tīmekļa vietne: www.mzgar.government.bg |

State Fund Agriculture

136, Tzar Boris III Blvd.

1618, Sofia, Bulgaria

Tālr.: (+359 2) 818 72 02

Fakss: (+359 2) 818 72 67

e-pasts: dfz@dfz.bg

Tīmekļa vietne: www.mzgar.government.bg

Česká republika

0

0

0

—

| Státní zemědělský intervenční fond |
| --- |
| Odbor rostlinných komodit |
| Ve Smečkách 33 |
| CZ-110 00, Praha 1 |
| Tālr.: (420) 222 87 16 67 – 222 87 14 03 |
| Fakss: (420) 296 80 64 04 |
| e-pasts: dagmar.hejrovska@szif.cz |
| Tīmekļa vietne: www.szif.cz |

Státní zemědělský intervenční fond

Odbor rostlinných komodit

Ve Smečkách 33

CZ-110 00, Praha 1

Tālr.: (420) 222 87 16 67 – 222 87 14 03

Fakss: (420) 296 80 64 04

e-pasts: dagmar.hejrovska@szif.cz

Tīmekļa vietne: www.szif.cz

Danmark

174 021

28 830

—

—

| Direktoratet for FødevareErhverv |
| --- |
| Nyropsgade 30 |
| DK-1780 København V |
| Tālr.: (45) 33 95 88 07 |
| Fakss: (45) 33 95 80 34 |
| e-pasts: mij@dffe.dk and pah@dffe.dk |
| Tīmekļa vietne: www.dffe.dk |

Direktoratet for FødevareErhverv

Nyropsgade 30

DK-1780 København V

Tālr.: (45) 33 95 88 07

Fakss: (45) 33 95 80 34

e-pasts: mij@dffe.dk and pah@dffe.dk

Tīmekļa vietne: www.dffe.dk

Deutschland

1 948 269

767 343

—

432 715

| Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung |
| --- |
| Deichmanns Aue 29 |
| D-53179 Bonn |
| Tālr.: (49-228) 68 45-3704 |
| Fakss: | (49-228) 68 45-3985
  (49-228) 68 45-3276 |

Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung

Deichmanns Aue 29

D-53179 Bonn

Tālr.: (49-228) 68 45-3704

Fakss:

(49-228) 68 45-3985

(49-228) 68 45-3276

e-pasts: pflanzlErzeugnisse@ble.de

Tīmekļa vietne: www.ble.de

Eesti

0

0

—

—

| Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet |
| --- |
| Narva mnt. 3, 51009 Tartu |
| Tālr.: (372) 7371 200 |
| Fakss: (372) 7371 201 |
| e-pasts: pria@pria.ee |
| Tīmekļa vietne: www.pria.ee |

Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet

Narva mnt. 3, 51009 Tartu

Tālr.: (372) 7371 200

Fakss: (372) 7371 201

e-pasts: pria@pria.ee

Tīmekļa vietne: www.pria.ee

Eire/Ireland

—

0

—

—

| Intervention Operations, OFI, Subsidies and Storage Division, Department of Agriculture and Food |
| --- |
| Johnstown Castle Estate, County Wexford |
| Tālr.: 353 53 91 63400 |
| Fakss: (353) 53 91 42843 |
| Tīmekļa vietne: www.agriculture.gov.ie |

Intervention Operations, OFI, Subsidies and Storage Division, Department of Agriculture and Food

Johnstown Castle Estate, County Wexford

Tālr.: 353 53 91 63400

Fakss: (353) 53 91 42843

Tīmekļa vietne: www.agriculture.gov.ie

Elláda/Ελλάδα

—

—

—

—

| Payment and Control Agency for Guidance and Guarantee Community Aids (O.P.E.K.E.P.E.) |
| --- |
| 241, Archarnon str., |
| GR-104 46 Athens |
| Tālr.: (30) 210 212 47 87 and 47 54 |
| Fakss: (30) 210 212 47 91 |
| e-pasts: ax17u073@minagric.gr |
| Tīmekļa vietne: www.opekepe.gr |

Payment and Control Agency for Guidance and Guarantee Community Aids (O.P.E.K.E.P.E.)

241, Archarnon str.,

GR-104 46 Athens

Tālr.: (30) 210 212 47 87 and 47 54

Fakss: (30) 210 212 47 91

e-pasts: ax17u073@minagric.gr

Tīmekļa vietne: www.opekepe.gr

| Οργανισμός Πληρωμών και Ελέγχου Κοινοτικών Ενισχύσεων Προσανατολισμού και Εγγυήσεων (Ο.Π.Ε.Κ.Ε.Π.Ε.) |
| --- |
| Αχαρνών 241, |
| GR-104 46 Αθήνα |
| Τηλ. (30) 210 212 47 87 και 47 54 |
| Φαξ (30) 210 212 47 91 |
| Ηλ. διεύθυνση: ax17u073@minagric.gr |
| Διεύθυνση στο Διαδίκτυο: www.opekepe |

Οργανισμός Πληρωμών και Ελέγχου Κοινοτικών Ενισχύσεων Προσανατολισμού και Εγγυήσεων (Ο.Π.Ε.Κ.Ε.Π.Ε.)

Αχαρνών 241,

GR-104 46 Αθήνα

Τηλ. (30) 210 212 47 87 και 47 54

Φαξ (30) 210 212 47 91

Ηλ. διεύθυνση: ax17u073@minagric.gr

Διεύθυνση στο Διαδίκτυο: www.opekepe

España

—

—

—

—

| S. Gral. Intervención de Mercados (FEGA) |
| --- |
| C/Almagro 33 — 28010 Madrid — España |
| Tālr.: (34-91) 3474765 |
| Fakss: (34-91) 3474838 |
| e-pasts: sgintervencion@fega.mapa.es |
| Tīmekļa vietne: www.fega.es |

S. Gral. Intervención de Mercados (FEGA)

C/Almagro 33 — 28010 Madrid — España

Tālr.: (34-91) 3474765

Fakss: (34-91) 3474838

e-pasts: sgintervencion@fega.mapa.es

Tīmekļa vietne: www.fega.es

France

28 724

318 778

—

—

| Office national interprofessionnel des grandes cultures (ONIGC) |
| --- |
| 21, avenue Bosquet |
| F-75326 Paris Cedex 07 |
| Tālr.: (33) 144 18 22 29/23 37 |
| Fakss: (33) 144 18 20 08/80 |
| e-pasts: f.abeasis@onigc.fr |
| Tīmekļa vietne: www.onigc.fr |

Office national interprofessionnel des grandes cultures (ONIGC)

21, avenue Bosquet

F-75326 Paris Cedex 07

Tālr.: (33) 144 18 22 29/23 37

Fakss: (33) 144 18 20 08/80

e-pasts: f.abeasis@onigc.fr

Tīmekļa vietne: www.onigc.fr

Italia

—

—

—

—

| Agenzia per le erogazioni in agricoltura — AGEA |
| --- |
| Via Torino, 45 |
| I-00184 Roma |
| Tālr.: (39) 06 49 49 97 55 |
| Fakss: (39) 06 49 49 97 61 |
| e-pasts: d.spampinato@agea.gov.it |
| Tīmekļa vietne: www.enterisi.it |

Agenzia per le erogazioni in agricoltura — AGEA

Via Torino, 45

I-00184 Roma

Tālr.: (39) 06 49 49 97 55

Fakss: (39) 06 49 49 97 61

e-pasts: d.spampinato@agea.gov.it

Tīmekļa vietne: www.enterisi.it

Κύπρος/Kibris

—

—

—

—

Latvija

27 020

0

—

—

| Lauku atbalsta dienests |
| --- |
| Republikas laukums 2, |
| Rīga, LV – 1981 |
| Tālr.: (371) 702 7893 |
| Fakss: (371) 702 7892 |
| e-pasts: lad@lad.gov.lv |
| Tīmekļa vietne: www.lad.gov.lv |

Lauku atbalsta dienests

Republikas laukums 2,

Rīga, LV – 1981

Tālr.: (371) 702 7893

Fakss: (371) 702 7892

e-pasts: lad@lad.gov.lv

Tīmekļa vietne: www.lad.gov.lv

Lietuva

0

35 492

—

—

| The Lithuanian Agricultural and Food Products Market regulation Agency |
| --- |
| L. Stuokos-Guceviciaus Str. 9-12, |
| Vilnius, Lithuania |
| Tālr.: (370-5) 268 5049 |
| Fakss: (370-5) 268 5061 |
| e-pasts: info@litfood.lt |
| Tīmekļa vietne: www.litfood.lt |

The Lithuanian Agricultural and Food Products Market regulation Agency

L. Stuokos-Guceviciaus Str. 9-12,

Vilnius, Lithuania

Tālr.: (370-5) 268 5049

Fakss: (370-5) 268 5061

e-pasts: info@litfood.lt

Tīmekļa vietne: www.litfood.lt

Luxembourg

—

—

—

—

| Office des licences |
| --- |
| 21, rue Philippe II |
| Boîte postale 113 |
| L-2011 Luxembourg |
| Tālr.:. (352) 478 23 70 |
| Fakss: (352) 46 61 38 |
| Telekss: 2 537 AGRIM LU |

Office des licences

21, rue Philippe II

Boîte postale 113

L-2011 Luxembourg

Tālr.:. (352) 478 23 70

Fakss: (352) 46 61 38

Telekss: 2 537 AGRIM LU

Magyarország

450 000

19 011

1 900 000

—

| Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal |
| --- |
| Soroksári út 22–24. |
| H-1095 Budapest |
| Tālr.: (36-1) 219 45 76 |
| Fakss: (36-1) 219 89 05 |
| e-pasts: ertekesites@mvh.gov.hu |
| Tīmekļa vietne: www.mvh.gov.hu |

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal

Soroksári út 22–24.

H-1095 Budapest

Tālr.: (36-1) 219 45 76

Fakss: (36-1) 219 89 05

e-pasts: ertekesites@mvh.gov.hu

Tīmekļa vietne: www.mvh.gov.hu

Malta

—

—

—

—

Nederland

—

—

—

—

| Dienst Regelingen Roermond |
| --- |
| Postbus 965 |
| 6040 AZ Roermond |
| Nederland |
| Tālr.: (31-475) 35 54 86 |
| Fakss: (31-475) 31 89 39 |
| e-pasts: p.a.c.m.van.de.lindeloof@minlnv.nl |
| Tīmekļa vietne: www9.minlnv.nl |

Dienst Regelingen Roermond

Postbus 965

6040 AZ Roermond

Nederland

Tālr.: (31-475) 35 54 86

Fakss: (31-475) 31 89 39

e-pasts: p.a.c.m.van.de.lindeloof@minlnv.nl

Tīmekļa vietne: www9.minlnv.nl

Österreich

0

22 461

0

—

| AMA (Agrarmarkt Austria) |
| --- |
| Dresdnerstraße 70 |
| A-1200 Wien |
| Tālr.: | (43-1) 331 51-258
  (43-1) 331 51-328 |
| Fakss: | (43-1) 331 51-4624
  (43-1) 331 51-4469 |

AMA (Agrarmarkt Austria)

Dresdnerstraße 70

A-1200 Wien

Tālr.:

(43-1) 331 51-258

(43-1) 331 51-328

Fakss:

(43-1) 331 51-4624

(43-1) 331 51-4469

e-pasts: referat10@ama.gv.at

Tīmekļa vietne: www.ama.at/intervention

Polska

44 440

41 927

0

—

| Agencja Rynku Rolnego |
| --- |
| Biuro Produktów Roślinnych |
| ul. Nowy Świat 6/12 |
| 00-400 Warszawa |
| Polska |
| Tālr.: (48) 22 661 78 10 |
| Fakss: (48) 22 661 78 26 |
| e-pasts: cereals-intervention@arr.gov.pl |
| Tīmekļa vietne: www.arr.gov.pl |

Agencja Rynku Rolnego

Biuro Produktów Roślinnych

ul. Nowy Świat 6/12

00-400 Warszawa

Polska

Tālr.: (48) 22 661 78 10

Fakss: (48) 22 661 78 26

e-pasts: cereals-intervention@arr.gov.pl

Tīmekļa vietne: www.arr.gov.pl

Portugal

—

—

—

—

| Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola (INGA) |
| --- |
| Rua Castilho, n.o 45-51 |
| 1269-163 Lisboa |
| Tālr.: | (351) 21 751 85 00
  (351) 21 384 60 00 |
| Fakss: | (351) 21 384 61 70 |

Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola (INGA)

Rua Castilho, n.o 45-51

1269-163 Lisboa

Tālr.:

(351) 21 751 85 00

(351) 21 384 60 00

Fakss:

(351) 21 384 61 70

| e-pasts: | inga@inga.min-agricultura.pt
  edalberto.santana@inga.min-agricultura.pt |
| --- | --- |

e-pasts:

inga@inga.min-agricultura.pt

edalberto.santana@inga.min-agricultura.pt

Tīmekļa vietne: www.inga.min-agricultura.pt

România

—

—

—

—

| Agenția de Plăți și Intervenție pentru Agricultură |
| --- |
| B-dul Carol I, nr. 17, sector 2 |
| București 030161 |
| România |
| Tālr.: + 40 21 3054802, + 40 21 3054842 |
| Fakss: + 40 21 3054803 |
| Tīmrkļa vietne: www.apia.org.ro |

Agenția de Plăți și Intervenție pentru Agricultură

B-dul Carol I, nr. 17, sector 2

București 030161

România

Tālr.: + 40 21 3054802, + 40 21 3054842

Fakss: + 40 21 3054803

Tīmrkļa vietne: www.apia.org.ro

Slovenija

—

—

—

—

| Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja |
| --- |
| Dunajska 160 |
| SI-1000 Ljubljana |
| Tālr.: (386-1) 580 76 52 |
| Fakss: (386-1) 478 92 00 |
| e-pasts: aktrp@gov.si |
| Tīmekļa vietne: www.arsktrp.gov.si |

Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja

Dunajska 160

SI-1000 Ljubljana

Tālr.: (386-1) 580 76 52

Fakss: (386-1) 478 92 00

e-pasts: aktrp@gov.si

Tīmekļa vietne: www.arsktrp.gov.si

Slovensko

0

0

227 699

—

| Pôdohospodárska platobná agentúra |
| --- |
| Oddelenie obilnín a škrobu |
| Dobrovičova 12 |
| 815 26 Bratislava |
| Slovenská republika |
| Tālr.: (421-2) 58 24 32 71 |
| Fakss: (421-2) 53 41 26 65 |
| e-pasts: jvargova@apa.sk |
| Tīmekļa vietne: www.apa.sk |

Pôdohospodárska platobná agentúra

Oddelenie obilnín a škrobu

Dobrovičova 12

815 26 Bratislava

Slovenská republika

Tālr.: (421-2) 58 24 32 71

Fakss: (421-2) 53 41 26 65

e-pasts: jvargova@apa.sk

Tīmekļa vietne: www.apa.sk

Suomi/Finland

30 000

95 332

—

—

| Maa- ja metsätalousministeriö (MMM) |
| --- |
| Interventioyksikkö – Intervention Unit |
| Malminkatu 16, Helsinki |
| PL 30 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| Tālr.: | (358-9) 160 01 |
| Fakss: | (358-9) 16 05 27 72
  (358-9) 16 05 27 78 |

Maa- ja metsätalousministeriö (MMM)

Interventioyksikkö – Intervention Unit

Malminkatu 16, Helsinki

PL 30

FI-00023 Valtioneuvosto

Tālr.:

(358-9) 160 01

Fakss:

(358-9) 16 05 27 72

(358-9) 16 05 27 78

e-pasts: intervention.unit@mmm.fi

Tīmekļa vietne: www.mmm.fi

Sverige

172 272

58 004

—

—

| Statens jordbruksverk |
| --- |
| SE-551 82 Jönköping |
| Tālr.: (46-36) 15 50 00 |
| Fakss: (46-36) 19 05 46 |
| e-pasts: jordbruksverket@sjv.se |
| Tīmekļa vietne: www.sjv.se |

Statens jordbruksverk

SE-551 82 Jönköping

Tālr.: (46-36) 15 50 00

Fakss: (46-36) 19 05 46

e-pasts: jordbruksverket@sjv.se

Tīmekļa vietne: www.sjv.se

United Kingdom

—

24 825

—

—

| Rural Payments Agency |
| --- |
| Lancaster House |
| Hampshire Court |
| Newcastle upon Tyne |
| NE4 7YH |
| Tālr.: (44) 191 226 5882 |
| Fakss: (44) 191 226 5824 |
| e-pasts: cerealsintervention@rpa.gsi.gov.uk |
| Tīmekļa vietne: www.rpa.gov.uk |

Rural Payments Agency

Lancaster House

Hampshire Court

Newcastle upon Tyne

NE4 7YH

Tālr.: (44) 191 226 5882

Fakss: (44) 191 226 5824

e-pasts: cerealsintervention@rpa.gsi.gov.uk

Tīmekļa vietne: www.rpa.gov.uk

Zīme “—” nozīmē, ka attiecīgajā dalībvalstī nav šīs labības intervences krājumu.”

---

| 11.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 96/14 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 96/14

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 386/2007

(2007. gada 10. aprīlis),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 990/2006 par pastāvīgo konkursu izsludināšanu dalībvalstu intervences aģentūru pārziņā esošas labības izvešanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās līgumu, un jo īpaši tā 4. panta 3. punktu,

ņemot vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas Republikas Pievienošanās aktu, un jo īpaši tā 56. pantu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 6. pantu,

tā kā:

| (1) | Pēc Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās Eiropas Savienībai Komisijas Regulas (EK) Nr. 990/2006 (2) 1. panta 2. punkta noteikumi ir zaudējuši nozīmi, jo Bulgārija un Rumānija ir izslēgta no to trešo valstu saraksta, uz kurām izved labību, un šie noteikumi ir jāatceļ. |
| --- | --- |

(1)

Pēc Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās Eiropas Savienībai Komisijas Regulas (EK) Nr. 990/2006 (2) 1. panta 2. punkta noteikumi ir zaudējuši nozīmi, jo Bulgārija un Rumānija ir izslēgta no to trešo valstu saraksta, uz kurām izved labību, un šie noteikumi ir jāatceļ.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 990/2006 III pielikumā ir norādes visās Kopienas valodās. Minētais pielikums jāpapildina, iekļaujot tajā minētās norādes bulgāru, īru, maltiešu un rumāņu valodā. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 990/2006 III pielikumā ir norādes visās Kopienas valodās. Minētais pielikums jāpapildina, iekļaujot tajā minētās norādes bulgāru, īru, maltiešu un rumāņu valodā.

| (3) | Attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 990/2006. |
| --- | --- |

(3)

Attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 990/2006.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 990/2006 1. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Mīkstajiem kviešiem un rudziem katram konkursam ir noteikts maksimālais daudzums izvešanai uz trešām valstīm, izņemot Albāniju, bijušo Dienvidslāvijas Republiku Maķedoniju, Bosniju un Hercegovinu, Horvātiju, Lihtenšteinu, Melnkalni, Serbiju (3) un Šveici.

Miežiem katram konkursam ir noteikts maksimālais daudzums izvešanai uz trešām valstīm, izņemot Albāniju, Amerikas Savienotās Valstis, bijušo Dienvidslāvijas Republiku Maķedoniju, Bosniju un Hercegovinu, Horvātiju, Kanādu, Lihtenšteinu, Meksiku, Melnkalni, Serbiju (3) un Šveici.

2. pants

Regulas (EK) Nr. 990/2006 III pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikumu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 10. aprīlī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1154/2005 (OV L 187, 19.7.2005., 11. lpp.).

1

(2)  OV L 179, 1.7.2006., 3. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 205/2007 (OV L 61, 28.2.2007., 10. lpp.).

2

(3)  Ieskaitot Kosovu, kā noteikts ANO Drošības padomes 1999. gada 10. jūnija Rezolūcijā Nr. 1244.”

3

---

PIELIKUMS

“III PIELIKUMS

A   daļa

Regulas 9. pantā minētās norādes attiecībā uz mīkstajiem kviešiem

| — | : | bulgāru valodā | : | Мека пшеница от интервенция без прилагане на възстановяване или такса, Регламент (ЕО) No 990/2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | spāņu valodā | : | Trigo blando de intervención sin aplicación de restitución ni gravamen, Reglamento (CE) no 990/2006 |
| — | : | čehu valodā | : | Intervenční pšenice obecná nepodléhá vývozní náhradě ani clu, nařízení (ES) č. 990/2006 |
| — | : | dāņu valodā | : | Blød hvede fra intervention uden restitutionsydelse eller afgift, forordning (EF) nr. 990/2006 |
| — | : | vācu valodā | : | Weichweizen aus Interventionsbeständen ohne Anwendung von Ausfuhrerstattungen oder Ausfuhrabgaben, Verordnung (EG) Nr. 990/2006 |
| — | : | igauņu valodā | : | Pehme nisu sekkumisvarudest, mille puhul ei rakendata toetust või maksu, määrus (EÜ) nr 990/2006 |
| — | : | grieķu valodā | : | Μαλακός σίτος παρέμβασης χωρίς εφαρμογή επιστροφής ή φόρου, κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 990/2006 |
| — | : | angļu valodā | : | Intervention common wheat without application of refund or tax, Regulation (EC) No 990/2006 |
| — | : | franču valodā | : | Blé tendre d’intervention ne donnant pas lieu à restitution ni taxe, règlement (CE) no 990/2006 |
| — | : | īru valodā | : | Gnáthchruithneacht in idirghabháil gan feidhmiú aisíoca nó forchur cánach, Rialachán (CE) Uimh. 990/2006 |
| — | : | itāliešu valodā | : | Frumento tenero d’intervento senza applicazione di restituzione né di tassa, regolamento (CE) n. 990/2006 |
| — | : | latviešu valodā | : | Intervences parastie kvieši bez kompensācijas vai nodokļa piemērošanas, Regula (EK) Nr. 990/2006 |
| — | : | lietuviešu valodā | : | Intervenciniai paprastieji kviečiai, kompensacija ar mokesčiai netaikytini, Reglamentas (EB) Nr. 990/2006 |
| — | : | ungāru valodā | : | Intervenciós búza, visszatérítés, illetve adó nem alkalmazandó, 990/2006/EK rendelet |
| — | : | maltiešu valodā | : | Qamħ komuni ta’ l-intervent mingħajr applikazzjoni għal rifużjoni jew taxxa, Regolament (KE) Nru 990/2006 |
| — | : | holandiešu valodā | : | Zachte tarwe uit interventie, zonder toepassing van restitutie of belasting, Verordening (EG) nr. 990/2006 |
| — | : | poļu valodā | : | Pszenica zwyczajna interwencyjna niedająca podstawy do zastosowania refundacji lub podatku, rozporządzenie (WE) nr 990/2006 |
| — | : | portugāļu valodā | : | Trigo mole de intervenção sem aplicação de uma restituição ou imposição, Regulamento (CE) n.o 990/2006 |
| — | : | rumāņu valodā | : | Grâu comun de intervenție pentru care nu se acordă restituiri și nu se plătesc taxe, Regulamentul (CE) nr. 990/2006 |
| — | : | slovāku valodā | : | Intervenčná pšenica obyčajná nepodlieha vývozným náhradám ani clu, nariadenie (ES) č. 990/2006 |
| — | : | slovēņu valodā | : | Intervencija navadne pšenice brez zahtevkov za nadomestila ali carine, Uredba (ES) št. 990/2006 |
| — | : | somu valodā | : | Interventiovehnä, johon ei sovelleta vientitukea eikä vientimaksua, asetus (EY) N:o 990/2006 |
| — | : | zviedru valodā | : | Interventionsvete, utan tillämpning av bidrag eller avgift, förordning (EG) nr 990/2006 |

—

:

bulgāru valodā

:

Мека пшеница от интервенция без прилагане на възстановяване или такса, Регламент (ЕО) No 990/2006

—

:

spāņu valodā

:

Trigo blando de intervención sin aplicación de restitución ni gravamen, Reglamento (CE) no 990/2006

—

:

čehu valodā

:

Intervenční pšenice obecná nepodléhá vývozní náhradě ani clu, nařízení (ES) č. 990/2006

—

:

dāņu valodā

:

Blød hvede fra intervention uden restitutionsydelse eller afgift, forordning (EF) nr. 990/2006

—

:

vācu valodā

:

Weichweizen aus Interventionsbeständen ohne Anwendung von Ausfuhrerstattungen oder Ausfuhrabgaben, Verordnung (EG) Nr. 990/2006

—

:

igauņu valodā

:

Pehme nisu sekkumisvarudest, mille puhul ei rakendata toetust või maksu, määrus (EÜ) nr 990/2006

—

:

grieķu valodā

:

Μαλακός σίτος παρέμβασης χωρίς εφαρμογή επιστροφής ή φόρου, κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 990/2006

—

:

angļu valodā

:

Intervention common wheat without application of refund or tax, Regulation (EC) No 990/2006

—

:

franču valodā

:

Blé tendre d’intervention ne donnant pas lieu à restitution ni taxe, règlement (CE) no 990/2006

—

:

īru valodā

:

Gnáthchruithneacht in idirghabháil gan feidhmiú aisíoca nó forchur cánach, Rialachán (CE) Uimh. 990/2006

—

:

itāliešu valodā

:

Frumento tenero d’intervento senza applicazione di restituzione né di tassa, regolamento (CE) n. 990/2006

—

:

latviešu valodā

:

Intervences parastie kvieši bez kompensācijas vai nodokļa piemērošanas, Regula (EK) Nr. 990/2006

—

:

lietuviešu valodā

:

Intervenciniai paprastieji kviečiai, kompensacija ar mokesčiai netaikytini, Reglamentas (EB) Nr. 990/2006

—

:

ungāru valodā

:

Intervenciós búza, visszatérítés, illetve adó nem alkalmazandó, 990/2006/EK rendelet

—

:

maltiešu valodā

:

Qamħ komuni ta’ l-intervent mingħajr applikazzjoni għal rifużjoni jew taxxa, Regolament (KE) Nru 990/2006

—

:

holandiešu valodā

:

Zachte tarwe uit interventie, zonder toepassing van restitutie of belasting, Verordening (EG) nr. 990/2006

—

:

poļu valodā

:

Pszenica zwyczajna interwencyjna niedająca podstawy do zastosowania refundacji lub podatku, rozporządzenie (WE) nr 990/2006

—

:

portugāļu valodā

:

Trigo mole de intervenção sem aplicação de uma restituição ou imposição, Regulamento (CE) n.o 990/2006

—

:

rumāņu valodā

:

Grâu comun de intervenție pentru care nu se acordă restituiri și nu se plătesc taxe, Regulamentul (CE) nr. 990/2006

—

:

slovāku valodā

:

Intervenčná pšenica obyčajná nepodlieha vývozným náhradám ani clu, nariadenie (ES) č. 990/2006

—

:

slovēņu valodā

:

Intervencija navadne pšenice brez zahtevkov za nadomestila ali carine, Uredba (ES) št. 990/2006

—

:

somu valodā

:

Interventiovehnä, johon ei sovelleta vientitukea eikä vientimaksua, asetus (EY) N:o 990/2006

—

:

zviedru valodā

:

Interventionsvete, utan tillämpning av bidrag eller avgift, förordning (EG) nr 990/2006

B   daļa

Regulas 9. pantā minētās norādes attiecībā uz miežiem

| — | : | bulgāru valodā | : | Ечемик от интервенция без прилагане на възстановяване или такса, Регламент (ЕО) No 990/2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | spāņu valodā | : | Cebada de intervención sin aplicación de restitución ni gravamen, Reglamento (CE) no 990/2006 |
| — | : | čehu valodā | : | Intervenční ječmen nepodléhá vývozní náhradě ani clu, nařízení (ES) č. 990/2006 |
| — | : | dāņu valodā | : | Byg fra intervention uden restitutionsydelse eller afgift, forordning (EF) nr. 990/2006 |
| — | : | vācu valodā | : | Interventionsgerste ohne Anwendung von Ausfuhrerstattungen oder Ausfuhrabgaben, Verordnung (EG) Nr. 990/2006 |
| — | : | igauņu valodā | : | Sekkumisoder, mille puhul ei rakendata toetust või maksu, määrus (EÜ) nr 990/2006 |
| — | : | grieķu valodā | : | Κριθή παρέμβασης χωρίς εφαρμογή επιστροφής ή φόρου, κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 990/2006 |
| — | : | angļu valodā | : | Intervention barley without application of refund or tax, Regulation (EC) No 990/2006 |
| — | : | franču valodā | : | Orge d’intervention ne donnant pas lieu à restitution ni taxe, règlement (CE) no 990/2006 |
| — | : | īru valodā | : | Eorna in idirghabháil gan feidhmiú aisíoca nó forchur cánach, Rialachán (CE) Uimh. 990/2006 |
| — | : | itāliešu valodā | : | Orzo d’intervento senza applicazione di restituzione né di tassa, regolamento (CE) n. 990/2006 |
| — | : | latviešu valodā | : | Intervences mieži bez kompensācijas vai nodokļa piemērošanas, Regula (EK) Nr. 990/2006 |
| — | : | lietuviešu valodā | : | Intervenciniai miežiai, kompensacija ar mokesčiai netaikytini, Reglamentas (EB) Nr. 990/2006 |
| — | : | ungāru valodā | : | Intervenciós árpa, visszatérítés, illetve adó nem alkalmazandó, 990/2006/EK rendelet |
| — | : | maltiešu valodā | : | Dqiq tal-barli ta’ l-intervent mingħajr applikazzjoni għal rifużjoni jew taxxa, Regolament (KE) Nru 990/2006 |
| — | : | holandiešu valodā | : | Gerst uit interventie, zonder toepassing van restitutie of belasting, Verordening (EG) nr. 990/2006 |
| — | : | poļu valodā | : | Jęczmień interwencyjny niedający podstawy do zastosowania refundacji lub podatku, rozporządzenie (WE) nr 990/2006 |
| — | : | portugāļu valodā | : | Cevada de intervenção sem aplicação de uma restituição ou imposição, Regulamento (CE) n.o 990/2006 |
| — | : | rumāņu valodā | : | Orz de intervenție pentru care nu se acordă restituiri și nu se plătesc taxe, Regulamentul (CE) nr. 990/2006 |
| — | : | slovāku valodā | : | Intervenčný jačmeň nepodlieha vývozným náhradám ani clu, nariadenie (ES) č. 990/2006 |
| — | : | slovēņu valodā | : | Intervencija ječmena brez zahtevkov za nadomestila ali carine, Uredba (ES) št. 990/2006 |
| — | : | somu valodā | : | Interventio-ohra, johon ei sovelleta vientitukea eikä vientimaksua, asetus (EY) N:o 990/2006 |
| — | : | zviedru valodā | : | Interventionskorn, utan tillämpning av bidrag eller avgift, förordning (EG) nr 990/2006 |

—

:

bulgāru valodā

:

Ечемик от интервенция без прилагане на възстановяване или такса, Регламент (ЕО) No 990/2006

—

:

spāņu valodā

:

Cebada de intervención sin aplicación de restitución ni gravamen, Reglamento (CE) no 990/2006

—

:

čehu valodā

:

Intervenční ječmen nepodléhá vývozní náhradě ani clu, nařízení (ES) č. 990/2006

—

:

dāņu valodā

:

Byg fra intervention uden restitutionsydelse eller afgift, forordning (EF) nr. 990/2006

—

:

vācu valodā

:

Interventionsgerste ohne Anwendung von Ausfuhrerstattungen oder Ausfuhrabgaben, Verordnung (EG) Nr. 990/2006

—

:

igauņu valodā

:

Sekkumisoder, mille puhul ei rakendata toetust või maksu, määrus (EÜ) nr 990/2006

—

:

grieķu valodā

:

Κριθή παρέμβασης χωρίς εφαρμογή επιστροφής ή φόρου, κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 990/2006

—

:

angļu valodā

:

Intervention barley without application of refund or tax, Regulation (EC) No 990/2006

—

:

franču valodā

:

Orge d’intervention ne donnant pas lieu à restitution ni taxe, règlement (CE) no 990/2006

—

:

īru valodā

:

Eorna in idirghabháil gan feidhmiú aisíoca nó forchur cánach, Rialachán (CE) Uimh. 990/2006

—

:

itāliešu valodā

:

Orzo d’intervento senza applicazione di restituzione né di tassa, regolamento (CE) n. 990/2006

—

:

latviešu valodā

:

Intervences mieži bez kompensācijas vai nodokļa piemērošanas, Regula (EK) Nr. 990/2006

—

:

lietuviešu valodā

:

Intervenciniai miežiai, kompensacija ar mokesčiai netaikytini, Reglamentas (EB) Nr. 990/2006

—

:

ungāru valodā

:

Intervenciós árpa, visszatérítés, illetve adó nem alkalmazandó, 990/2006/EK rendelet

—

:

maltiešu valodā

:

Dqiq tal-barli ta’ l-intervent mingħajr applikazzjoni għal rifużjoni jew taxxa, Regolament (KE) Nru 990/2006

—

:

holandiešu valodā

:

Gerst uit interventie, zonder toepassing van restitutie of belasting, Verordening (EG) nr. 990/2006

—

:

poļu valodā

:

Jęczmień interwencyjny niedający podstawy do zastosowania refundacji lub podatku, rozporządzenie (WE) nr 990/2006

—

:

portugāļu valodā

:

Cevada de intervenção sem aplicação de uma restituição ou imposição, Regulamento (CE) n.o 990/2006

—

:

rumāņu valodā

:

Orz de intervenție pentru care nu se acordă restituiri și nu se plătesc taxe, Regulamentul (CE) nr. 990/2006

—

:

slovāku valodā

:

Intervenčný jačmeň nepodlieha vývozným náhradám ani clu, nariadenie (ES) č. 990/2006

—

:

slovēņu valodā

:

Intervencija ječmena brez zahtevkov za nadomestila ali carine, Uredba (ES) št. 990/2006

—

:

somu valodā

:

Interventio-ohra, johon ei sovelleta vientitukea eikä vientimaksua, asetus (EY) N:o 990/2006

—

:

zviedru valodā

:

Interventionskorn, utan tillämpning av bidrag eller avgift, förordning (EG) nr 990/2006

C   daļa

Regulas 9. pantā minētās norādes attiecībā uz rudziem

| — | : | bulgāru valodā | : | Ръж от интервенция без прилагане на възстановяване или такса, Регламент (ЕО) No 990/2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | spāņu valodā | : | Centeno de intervención sin aplicación de restitución ni gravamen, Reglamento (CE) no 990/2006 |
| — | : | čehu valodā | : | Intervenční žito nepodléhá vývozní náhradě ani clu, nařízení (ES) č. 990/2006 |
| — | : | dāņu valodā | : | Rug fra intervention uden restitutionsydelse eller afgift, forordning (EF) nr. 990/2006 |
| — | : | vācu valodā | : | Interventionsroggen ohne Anwendung von Ausfuhrerstattungen oder Ausfuhrabgaben, Verordnung (EG) Nr. 990/2006 |
| — | : | igauņu valodā | : | Sekkumisrukis, mille puhul ei rakendata toetust või maksu, määrus (EÜ) nr 990/2006 |
| — | : | grieķu valodā | : | Σίκαλη παρέμβασης χωρίς εφαρμογή επιστροφής ή φόρου, κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 990/2006 |
| — | : | angļu valodā | : | Intervention rye without application of refund or tax, Regulation (EC) No 990/2006 |
| — | : | franču valodā | : | Seigle d’intervention ne donnant pas lieu à restitution ni taxe, règlement (CE) no 990/2006 |
| — | : | īru valodā | : | Seagal in idirghabháil gan feidhmiú aisíoca nó forchur cánach, Rialachán (CE) Uimh. 990/2006 |
| — | : | itāliešu valodā | : | Segala d’intervento senza applicazione di restituzione né di tassa, regolamento (CE) n. 990/2006 |
| — | : | latviešu valodā | : | Intervences rudzi bez kompensācijas vai nodokļa piemērošanas, Regula (EK) Nr. 990/2006 |
| — | : | lietuviešu valodā | : | Intervenciniai rugiai, kompensacija ar mokesčiai netaikytini, Reglamentas (EB) Nr. 990/2006 |
| — | : | ungāru valodā | : | Intervenciós rozs, visszatérítés, illetve adó nem alkalmazandó, 990/2006/EK rendelet |
| — | : | maltiešu valodā | : | Segala ta’ l-intervent mingħajr applikazzjoni għal rifużjoni jew taxxa, Regolament (KE) Nru 990/2006 |
| — | : | holandiešu valodā | : | Rogge uit interventie, zonder toepassing van restitutie of belasting, Verordening (EG) nr. 990/2006 |
| — | : | poļu valodā | : | Żyto interwencyjne niedające podstawy do zastosowania refundacji lub podatku, rozporządzenie (WE) nr 990/2006 |
| — | : | portugāļu valodā | : | Centeio de intervenção sem aplicação de uma restituição ou imposição, Regulamento (CE) n.o 990/2006 |
| — | : | rumāņu valodā | : | Secară de intervenție pentru care nu se acordă restituiri și nu se plătesc taxe, Regulamentul (CE) nr. 990/2006 |
| — | : | slovāku valodā | : | Intervenčná raž nepodlieha vývozným náhradám ani clu, nariadenie (ES) č. 990/2006 |
| — | : | slovēņu valodā | : | Intervencija rži brez zahtevkov za nadomestila ali carine, Uredba (ES) št. 990/2006 |
| — | : | somu valodā | : | Interventioruis, johon ei sovelleta vientitukea eikä vientimaksua, asetus (EY) N:o 990/2006 |
| — | : | zviedru valodā | : | Interventionsråg, utan tillämpning av bidrag eller avgift, förordning (EG) nr 990/2006” |

—

:

bulgāru valodā

:

Ръж от интервенция без прилагане на възстановяване или такса, Регламент (ЕО) No 990/2006

—

:

spāņu valodā

:

Centeno de intervención sin aplicación de restitución ni gravamen, Reglamento (CE) no 990/2006

—

:

čehu valodā

:

Intervenční žito nepodléhá vývozní náhradě ani clu, nařízení (ES) č. 990/2006

—

:

dāņu valodā

:

Rug fra intervention uden restitutionsydelse eller afgift, forordning (EF) nr. 990/2006

—

:

vācu valodā

:

Interventionsroggen ohne Anwendung von Ausfuhrerstattungen oder Ausfuhrabgaben, Verordnung (EG) Nr. 990/2006

—

:

igauņu valodā

:

Sekkumisrukis, mille puhul ei rakendata toetust või maksu, määrus (EÜ) nr 990/2006

—

:

grieķu valodā

:

Σίκαλη παρέμβασης χωρίς εφαρμογή επιστροφής ή φόρου, κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 990/2006

—

:

angļu valodā

:

Intervention rye without application of refund or tax, Regulation (EC) No 990/2006

—

:

franču valodā

:

Seigle d’intervention ne donnant pas lieu à restitution ni taxe, règlement (CE) no 990/2006

—

:

īru valodā

:

Seagal in idirghabháil gan feidhmiú aisíoca nó forchur cánach, Rialachán (CE) Uimh. 990/2006

—

:

itāliešu valodā

:

Segala d’intervento senza applicazione di restituzione né di tassa, regolamento (CE) n. 990/2006

—

:

latviešu valodā

:

Intervences rudzi bez kompensācijas vai nodokļa piemērošanas, Regula (EK) Nr. 990/2006

—

:

lietuviešu valodā

:

Intervenciniai rugiai, kompensacija ar mokesčiai netaikytini, Reglamentas (EB) Nr. 990/2006

—

:

ungāru valodā

:

Intervenciós rozs, visszatérítés, illetve adó nem alkalmazandó, 990/2006/EK rendelet

—

:

maltiešu valodā

:

Segala ta’ l-intervent mingħajr applikazzjoni għal rifużjoni jew taxxa, Regolament (KE) Nru 990/2006

—

:

holandiešu valodā

:

Rogge uit interventie, zonder toepassing van restitutie of belasting, Verordening (EG) nr. 990/2006

—

:

poļu valodā

:

Żyto interwencyjne niedające podstawy do zastosowania refundacji lub podatku, rozporządzenie (WE) nr 990/2006

—

:

portugāļu valodā

:

Centeio de intervenção sem aplicação de uma restituição ou imposição, Regulamento (CE) n.o 990/2006

—

:

rumāņu valodā

:

Secară de intervenție pentru care nu se acordă restituiri și nu se plătesc taxe, Regulamentul (CE) nr. 990/2006

—

:

slovāku valodā

:

Intervenčná raž nepodlieha vývozným náhradám ani clu, nariadenie (ES) č. 990/2006

—

:

slovēņu valodā

:

Intervencija rži brez zahtevkov za nadomestila ali carine, Uredba (ES) št. 990/2006

—

:

somu valodā

:

Interventioruis, johon ei sovelleta vientitukea eikä vientimaksua, asetus (EY) N:o 990/2006

—

:

zviedru valodā

:

Interventionsråg, utan tillämpning av bidrag eller avgift, förordning (EG) nr 990/2006”

---

II Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

| 11.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 96/18 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 96/18

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2007. gada 4. aprīlis)

par atsauces uz standartu EN 71-1:2005 “Rotaļlietu drošums – 1. daļa: Mehāniskās un fizikālās īpašības” publicēšanu attiecībā uz tehniskajām prasībām šāviņiem ar piesūcekņiem saskaņā ar Padomes Direktīvu 88/378/EEK par rotaļlietu drošību

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1460)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/224/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1988. gada 3. maija Direktīvu 88/378/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz rotaļlietu drošību (1), un jo īpaši tās 6. panta 1. punkta otro daļu,

ņemot vērā Pastāvīgās komitejas atzinumu, kura izveidota saskaņā ar 5. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 22. jūnija Direktīvā 98/34/EK, ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu jomā, un Informācijas Sabiedrības pakalpojumu noteikumu sfērā (2), un kas grozīta ar Direktīvu 98/48/EK (3) (Standartu un tehnisko noteikumu komiteja),

tā kā:

| (1) | Direktīvas 88/378/EEK 2. pantā ir noteikts, ka rotaļlietas var laist tirgū vienīgi tad, ja, lietojot paredzētā vai iespējamā veidā, tās neapdraud lietotāju vai trešo personu veselību un/vai drošību, ņemot vērā to, kā parasti uzvedas bērni. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvas 88/378/EEK 2. pantā ir noteikts, ka rotaļlietas var laist tirgū vienīgi tad, ja, lietojot paredzētā vai iespējamā veidā, tās neapdraud lietotāju vai trešo personu veselību un/vai drošību, ņemot vērā to, kā parasti uzvedas bērni.

| (2) | Atbilstoši Direktīvas 88/378/EEK 5. panta 1. punkta otrajai daļai uzskata, ka rotaļlietas atbilst direktīvas 3. pantā minētajām drošības pamatprasībām, ja tās atbilst tām piemērojamiem valsts standartiem, kuros transponēti saskaņotie standarti, kuru atsauces numuri publicēti Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(2)

Atbilstoši Direktīvas 88/378/EEK 5. panta 1. punkta otrajai daļai uzskata, ka rotaļlietas atbilst direktīvas 3. pantā minētajām drošības pamatprasībām, ja tās atbilst tām piemērojamiem valsts standartiem, kuros transponēti saskaņotie standarti, kuru atsauces numuri publicēti Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.

| (3) | Saskaņā ar Direktīvas 88/378/EEK 5. panta 1. punkta otro daļu dalībvalstīm jāpublicē atsauces numuri valsts standartiem, kuros transponēti saskaņotie standarti un kuru atsauces numuri ir publicēti Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Direktīvas 88/378/EEK 5. panta 1. punkta otro daļu dalībvalstīm jāpublicē atsauces numuri valsts standartiem, kuros transponēti saskaņotie standarti un kuru atsauces numuri ir publicēti Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.

| (4) | Eiropas Standartizācijas komiteja (CEN) ar Komisijas pilnvaru 1998. gada 15. jūlijā sagatavoja un pieņēma saskaņoto standartu EN 71-1:1998 “Rotaļlietu drošums – 1. daļa: Mehāniskās un fizikālās īpašības”, atsauces uz kuru pirmoreiz tika publicētas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī1999. gada 28. jūlijā (4). |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Standartizācijas komiteja (CEN) ar Komisijas pilnvaru 1998. gada 15. jūlijā sagatavoja un pieņēma saskaņoto standartu EN 71-1:1998 “Rotaļlietu drošums – 1. daļa: Mehāniskās un fizikālās īpašības”, atsauces uz kuru pirmoreiz tika publicētas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī1999. gada 28. jūlijā (4).

| (5) | 2005. gada 19. septembrī Eiropas Standartizācijas komiteja pieņēma standartu EN 71-1:2005 “Rotaļlietu drošums – 1. daļa: Mehāniskās un fizikālās īpašības”, kas ir saskaņotā standarta EN 71-1:1998 un tajā izdarīto 11 grozījumu konsolidētā versija. |
| --- | --- |

(5)

2005. gada 19. septembrī Eiropas Standartizācijas komiteja pieņēma standartu EN 71-1:2005 “Rotaļlietu drošums – 1. daļa: Mehāniskās un fizikālās īpašības”, kas ir saskaņotā standarta EN 71-1:1998 un tajā izdarīto 11 grozījumu konsolidētā versija.

| (6) | Saskaņā ar Direktīvas 88/378/EEK 6. panta 1. punktu Spānijas iestādes oficiāli iebilda pret standartā EN 71-1:2005 noteiktajām prasībām attiecībā uz rotaļlietu šāviņiem ar piesūcekņiem, kas domāti bērniem vecākiem par trīs gadiem. Spānijas iestādes apgalvo, ka standarts rotaļlietām ar šāviņiem, kas paredzēti bērniem vecākiem par trīs gadiem, nenodrošina pietiekamu aizsardzību. Spānijas iestādes apgalvoja, ka bērns, kas vecāks par trīs gadiem, var atdalīt piesūcekni no šāviņa, pielietojot lielāku spēku nekā 60 ņūtoni, kas noteikti 8.4.2.3. punktā “Aizsargelementu pārbaude”. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Direktīvas 88/378/EEK 6. panta 1. punktu Spānijas iestādes oficiāli iebilda pret standartā EN 71-1:2005 noteiktajām prasībām attiecībā uz rotaļlietu šāviņiem ar piesūcekņiem, kas domāti bērniem vecākiem par trīs gadiem. Spānijas iestādes apgalvo, ka standarts rotaļlietām ar šāviņiem, kas paredzēti bērniem vecākiem par trīs gadiem, nenodrošina pietiekamu aizsardzību. Spānijas iestādes apgalvoja, ka bērns, kas vecāks par trīs gadiem, var atdalīt piesūcekni no šāviņa, pielietojot lielāku spēku nekā 60 ņūtoni, kas noteikti 8.4.2.3. punktā “Aizsargelementu pārbaude”.

| (7) | Atkarībā no bērna vecuma standarts EN 71-1:2005 nosaka atšķirīgas prasības rotaļlietām ar piesūcekņiem. Saskaņā ar šo standartu rotaļlietām ar piesūcekņiem, kas domātas bērniem līdz trīs gadiem, jāveic “vilces spēka pārbaude” ar 50 ņūtonu lielu vilces spēku, ja lielākais pieejamais izmērs ir 6 mm vai mazāk, vai ar 90 ņūtonu lielu vilces spēku, ja lielākais pieejamais izmērs pārsniedz 6 mm. Attiecībā uz rotaļlietu šāviņiem ar piesūcekņiem, kas paredzēti bērniem vecumā no trīs gadiem, standarta 4.17.1. b) punktā noteikta prasība, ka elastīgi materiāli, ko izmanto virsmas triecienizturībai, nedrīkst atdalīties pārbaudē, ko veic atbilstīgi 8.4.2.3. punktam (vilces spēka pārbaude, aizsargelementi). 8.4.2.3. punktā minēto vilces spēka pārbaudi aizsargelementiem veic ar 60 ņūtonu lielu spēku. |
| --- | --- |

(7)

Atkarībā no bērna vecuma standarts EN 71-1:2005 nosaka atšķirīgas prasības rotaļlietām ar piesūcekņiem. Saskaņā ar šo standartu rotaļlietām ar piesūcekņiem, kas domātas bērniem līdz trīs gadiem, jāveic “vilces spēka pārbaude” ar 50 ņūtonu lielu vilces spēku, ja lielākais pieejamais izmērs ir 6 mm vai mazāk, vai ar 90 ņūtonu lielu vilces spēku, ja lielākais pieejamais izmērs pārsniedz 6 mm. Attiecībā uz rotaļlietu šāviņiem ar piesūcekņiem, kas paredzēti bērniem vecumā no trīs gadiem, standarta 4.17.1. b) punktā noteikta prasība, ka elastīgi materiāli, ko izmanto virsmas triecienizturībai, nedrīkst atdalīties pārbaudē, ko veic atbilstīgi 8.4.2.3. punktam (vilces spēka pārbaude, aizsargelementi). 8.4.2.3. punktā minēto vilces spēka pārbaudi aizsargelementiem veic ar 60 ņūtonu lielu spēku.

| (8) | Komisija saņēmusi informāciju par vairākiem negadījumiem ar rotaļlietu šāviņiem ar piesūcekņiem, kas domāti bērniem no trīs gadu vecuma. Zviedrijā 1997. gadā 9 gadus vecs bērns nosmaka, kad, sūcot piesūcekņa galu, bija nejauši to ieelpojis. Vēl divi nāves gadījumi notikuši Apvienotajā Karalistē. Turklāt Komisija ir informēta par astoņiem nāves gadījumiem, kas reģistrēti Amerikas Savienotajās Valstīs. Pavisam nesen, 2005. gada augustā, Spānijas iestādes informēja Komisiju par četrgadīga bērna nāvi, ko izraisīja rotaļu loka bulta ar piesūcekni. |
| --- | --- |

(8)

Komisija saņēmusi informāciju par vairākiem negadījumiem ar rotaļlietu šāviņiem ar piesūcekņiem, kas domāti bērniem no trīs gadu vecuma. Zviedrijā 1997. gadā 9 gadus vecs bērns nosmaka, kad, sūcot piesūcekņa galu, bija nejauši to ieelpojis. Vēl divi nāves gadījumi notikuši Apvienotajā Karalistē. Turklāt Komisija ir informēta par astoņiem nāves gadījumiem, kas reģistrēti Amerikas Savienotajās Valstīs. Pavisam nesen, 2005. gada augustā, Spānijas iestādes informēja Komisiju par četrgadīga bērna nāvi, ko izraisīja rotaļu loka bulta ar piesūcekni.

| (9) | Rotaļlietu šāviņiem piestiprinātie piesūcekņi domāti, lai šāviņi pieliptu kādai virsmai. Šāviņu pielipināšana un atlipināšana nozīmē, ka piesūcekņi pakļauti atkārtotai spriedzei. Turklāt bērni vecumā no trīs gadiem bieži pietuvina piesūcekņus mutei, lai tos samitrinātu pirms pielipināšanas kādai virsmai. Ja piesūcekņi nav atbilstoši nostiprināti uz rotaļlietas, paredzams, ka parastas un paredzamas lietošanas laikā tie var atdalīties. Ja piesūceknis atdalās un pilnībā nokļūst mutē, tas var aizsprostot elpošanas ceļu mutes dobumā un rīklē un izraisīt asfiksiju. |
| --- | --- |

(9)

Rotaļlietu šāviņiem piestiprinātie piesūcekņi domāti, lai šāviņi pieliptu kādai virsmai. Šāviņu pielipināšana un atlipināšana nozīmē, ka piesūcekņi pakļauti atkārtotai spriedzei. Turklāt bērni vecumā no trīs gadiem bieži pietuvina piesūcekņus mutei, lai tos samitrinātu pirms pielipināšanas kādai virsmai. Ja piesūcekņi nav atbilstoši nostiprināti uz rotaļlietas, paredzams, ka parastas un paredzamas lietošanas laikā tie var atdalīties. Ja piesūceknis atdalās un pilnībā nokļūst mutē, tas var aizsprostot elpošanas ceļu mutes dobumā un rīklē un izraisīt asfiksiju.

| (10) | Pamatojoties uz šiem atzinumiem, dalībvalstis uzskata, ka jānodrošina tāda pati aizsardzība bērniem vecumā no trīs gadiem kā bērniem līdz trīs gadu vecumam. Tāpēc rotaļlietu šāviņu piesūcekņi, kas domāti bērniem no trīs gadu vecuma, nedrīkst atdalīties vismaz tad, kad tie tiek pakļauti attiecīgajām pārbaudēm, kas noteiktas EN 71-1:2005 standarta 5.13.b punktā, jo īpaši “griezes momenta pārbaudē” (8.3. punkts) un “vilces spēka vispārēja pārbaudē” (8.4.2.1. punkts). |
| --- | --- |

(10)

Pamatojoties uz šiem atzinumiem, dalībvalstis uzskata, ka jānodrošina tāda pati aizsardzība bērniem vecumā no trīs gadiem kā bērniem līdz trīs gadu vecumam. Tāpēc rotaļlietu šāviņu piesūcekņi, kas domāti bērniem no trīs gadu vecuma, nedrīkst atdalīties vismaz tad, kad tie tiek pakļauti attiecīgajām pārbaudēm, kas noteiktas EN 71-1:2005 standarta 5.13.b punktā, jo īpaši “griezes momenta pārbaudē” (8.3. punkts) un “vilces spēka vispārēja pārbaudē” (8.4.2.1. punkts).

| (11) | Tādējādi, balstoties uz informāciju, ko sniegušas Spānijas iestādes, citu valstu iestādes un Standartu un tehnisko noteikumu komiteja, Komisija uzskata, ka standartā EN 71-1:2005 ir trūkumi attiecībā uz tehniskajām prasībām rotaļlietu šāviņiem ar piesūcekņiem, kas domāti bērniem, kuri vecāki par trīs gadiem. |
| --- | --- |

(11)

Tādējādi, balstoties uz informāciju, ko sniegušas Spānijas iestādes, citu valstu iestādes un Standartu un tehnisko noteikumu komiteja, Komisija uzskata, ka standartā EN 71-1:2005 ir trūkumi attiecībā uz tehniskajām prasībām rotaļlietu šāviņiem ar piesūcekņiem, kas domāti bērniem, kuri vecāki par trīs gadiem.

| (12) | Kamēr standarts nav pārskatīts, drošības un juridiskās noteiktības labad attiecīgs paziņojums jāpievieno atsauces uz standartu EN 71-1:2005 publikācijai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(12)

Kamēr standarts nav pārskatīts, drošības un juridiskās noteiktības labad attiecīgs paziņojums jāpievieno atsauces uz standartu EN 71-1:2005 publikācijai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| (13) | Tā kā nav pieņemts standarts, kur atrunāti minētie apdraudējumi, un saskaņā ar Direktīvas 88/378/EEK 5. panta 2. punktu dalībvalstis pieņem, ka iepriekšminētās rotaļlietas atbilst drošības pamatprasībām tikai tad, ja tām ir EK tipa pārbaudes sertifikāts, ko izdevusi pilnvarota iestāde un kas ir saskaņā ar apstiprinātu modeli, kas apliecināts ar piestiprinātu EK marķējuma zīmi, |
| --- | --- |

(13)

Tā kā nav pieņemts standarts, kur atrunāti minētie apdraudējumi, un saskaņā ar Direktīvas 88/378/EEK 5. panta 2. punktu dalībvalstis pieņem, ka iepriekšminētās rotaļlietas atbilst drošības pamatprasībām tikai tad, ja tām ir EK tipa pārbaudes sertifikāts, ko izdevusi pilnvarota iestāde un kas ir saskaņā ar apstiprinātu modeli, kas apliecināts ar piestiprinātu EK marķējuma zīmi,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Attiecībā uz rotaļlietu šāviņiem ar piesūcekņiem, kas paredzēti bērniem vecumā no trīs gadiem, standarts EN 71-1:2005 “Rotaļlietu drošums – 1. daļa: Mehāniskās un fizikālās īpašības”, ko 2005. gada 19. septembrī pieņēma Eiropas Standartizācijas komiteja, neatbilst drošības pamatprasībām, kas minētas Direktīvas 88/378/EEK 3. pantā, jo īpaši II pielikuma II sadaļas 1. punkta e) apakšpunktā, ciktāl tas attiecas uz 4.17.1. b) punkta prasībām.

2. pants

Publicējot atsauci uz standartu EN 71-1:2005 “Rotaļlietu drošums – 1. daļa: Mehāniskās un fizikālās īpašības”Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, jāpievieno šāds papildu paziņojums:

“Attiecībā uz rotaļlietu šāviņiem ar piesūcekņiem prasība, kas noteikta 4.17.1.b) punktā, saskaņā ar kuru veic vilces spēka pārbaudi atbilstīgi 8.4.2.3. punktam, neaptver asfiksijas iespēju, ko rada minētās rotaļlietas.”

3. pants

Tādu pašu paziņojumu, kas noteikts šā lēmuma 2. pantā, pievieno atsaucei uz valsts standartu, kurā transponē standartu EN 71-1:2005 “Rotaļlietu drošums – 1. daļa: Mehāniskās un fizikālās īpašības”, ko dalībvalstis publicē atbilstīgi Direktīvas 88/378/EEK 5. panta 1. punktam.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2007. gada 4. aprīlī

Komisijas vārdā —

priekšsēdētāja vietnieks

Günter VERHEUGEN

---

(1)  OV L 187, 16.7.1988., 1. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 93/68/EEK (OV L 220, 30.8.1993., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 204, 21.7.1998., 37. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

2

(3)  OV L 217, 5.8.1998., 18. lpp.

3

(4)  OV C 215, 28.7.1999., 4. lpp.

4

---

IETEIKUMI

Komisija

| 11.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 96/21 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 96/21

---

KOMISIJAS IETEIKUMS

(2007. gada 3. aprīlis)

par saskaņotu Kopienas uzraudzības programmu 2007. gadā, lai nodrošinātu maksimāli pieļaujamā pesticīdu atlieku daudzuma ievērošanu graudos un dažos citos augu izcelsmes produktos un uz tiem, un valstu uzraudzības programmām 2008. gadā

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1452)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/225/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 211. pantu,

ņemot vērā Padomes 1986. gada 24. jūlija Direktīvu 86/362/EEK par maksimālā pesticīdu atlieku līmeņa noteikšanu labībā un uz tās (1), un jo īpaši tās 7. panta 2. punkta b) apakšpunktu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 27. novembra Direktīvu 90/642/EEK par pesticīdu atlieku maksimāli pieļaujamā daudzuma noteikšanu konkrētos augu izcelsmes produktos un uz tiem, ieskaitot augļus un dārzeņus (2), un jo īpaši tās 4. panta 2. punkta b) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvā 86/362/EEK un Direktīvā 90/642/EEK paredzēts, ka Komisijai pakāpeniski jāizstrādā sistēma, kas ļautu novērtēt pesticīdu iedarbību, lietojot uzturu. Lai varētu veikt ticamu novērtējumu, jāiegūst pārraudzības dati par pesticīdu atliekām tajos pārtikas produktos, kas Eiropā ir svarīgākās uztura sastāvdaļas. Ir vispāratzīts, ka Eiropā svarīgākās uztura sastāvdaļas veido 20–30 pārtikas produkti. Ņemot vērā pesticīdu atlieku uzraudzībai valstu līmenī pieejamos resursus, dalībvalstis pēc saskaņotas programmas katru gadu var izanalizēt astoņu produktu paraugus. Pesticīdu lietojums uzrāda izmaiņas triju gadu laika posmos. Tāpēc katrs pesticīds jākontrolē 20–30 pārtikas produktos vairākos triju gadu ciklos. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvā 86/362/EEK un Direktīvā 90/642/EEK paredzēts, ka Komisijai pakāpeniski jāizstrādā sistēma, kas ļautu novērtēt pesticīdu iedarbību, lietojot uzturu. Lai varētu veikt ticamu novērtējumu, jāiegūst pārraudzības dati par pesticīdu atliekām tajos pārtikas produktos, kas Eiropā ir svarīgākās uztura sastāvdaļas. Ir vispāratzīts, ka Eiropā svarīgākās uztura sastāvdaļas veido 20–30 pārtikas produkti. Ņemot vērā pesticīdu atlieku uzraudzībai valstu līmenī pieejamos resursus, dalībvalstis pēc saskaņotas programmas katru gadu var izanalizēt astoņu produktu paraugus. Pesticīdu lietojums uzrāda izmaiņas triju gadu laika posmos. Tāpēc katrs pesticīds jākontrolē 20–30 pārtikas produktos vairākos triju gadu ciklos.

| (2) | 2007. gadā jāuzrauga visu šajā ieteikumā ietverto pesticīdu atliekas, jo pēc šiem datiem būs iespējams novērtēt to faktisko iedarbību uz uzturlīdzekļiem. |
| --- | --- |

(2)

2007. gadā jāuzrauga visu šajā ieteikumā ietverto pesticīdu atliekas, jo pēc šiem datiem būs iespējams novērtēt to faktisko iedarbību uz uzturlīdzekļiem.

| (3) | Nepieciešams ievērot sistemātisku statistisku pieeju paraugu skaitam visos saskaņotajos uzraudzības pasākumos. Šādu plānu ir noteikusi Pārtikas kodeksa komisija (3). Pamatojoties uz binomiālu varbūtības sadalījumu, var aprēķināt, ka, izanalizējot 642 paraugus, ar vairāk nekā 99 % ticamību var atklāt paraugu, kurā pesticīdu atliekvielu saturs pārsniedz kvantitatīvās noteikšanas robežu (KNR), ja ne mazāk kā 1 % augu izcelsmes produktos atliekvielu saturs pārsniedz šo robežu. Šādu paraugu ņemšana jāsadala pa dalībvalstīm, ņemot vērā iedzīvotāju skaitu un patēriņa rādītājus, paredzot katru gadu ņemt vismaz 12 viena produkta paraugus. |
| --- | --- |

(3)

Nepieciešams ievērot sistemātisku statistisku pieeju paraugu skaitam visos saskaņotajos uzraudzības pasākumos. Šādu plānu ir noteikusi Pārtikas kodeksa komisija (3). Pamatojoties uz binomiālu varbūtības sadalījumu, var aprēķināt, ka, izanalizējot 642 paraugus, ar vairāk nekā 99 % ticamību var atklāt paraugu, kurā pesticīdu atliekvielu saturs pārsniedz kvantitatīvās noteikšanas robežu (KNR), ja ne mazāk kā 1 % augu izcelsmes produktos atliekvielu saturs pārsniedz šo robežu. Šādu paraugu ņemšana jāsadala pa dalībvalstīm, ņemot vērā iedzīvotāju skaitu un patēriņa rādītājus, paredzot katru gadu ņemt vismaz 12 viena produkta paraugus.

| (4) | Vadlīnijas par pesticīdu atliekvielu analīzes kvalitātes kontroles procedūrām (Quality Control Procedures for Pesticide Residue Analysis) tiek publicētas Komisijas tīmekļa vietnē (4). Ir panākta vienošanās, ka dalībvalstu analīzes laboratorijās vadlīnijas jāpiemēro pēc iespējas drīz un tās pastāvīgi jāpārskata, ņemot vērā uzraudzības programmās iegūto pieredzi. |
| --- | --- |

(4)

Vadlīnijas par pesticīdu atliekvielu analīzes kvalitātes kontroles procedūrām (Quality Control Procedures for Pesticide Residue Analysis) tiek publicētas Komisijas tīmekļa vietnē (4). Ir panākta vienošanās, ka dalībvalstu analīzes laboratorijās vadlīnijas jāpiemēro pēc iespējas drīz un tās pastāvīgi jāpārskata, ņemot vērā uzraudzības programmās iegūto pieredzi.

| (5) | Komisijas Direktīva 2002/63/EK (5) nosaka Kopienas paraugu ņemšanas metodes pesticīdu atlieku oficiālajai kontrolei augu un dzīvnieku izcelsmes produktos un uz to virsmas. Direktīvā noteiktās paraugu ņemšanas metodes un procedūras aptver tās, ko ieteikusi Pārtikas kodeksa komisija. |
| --- | --- |

(5)

Komisijas Direktīva 2002/63/EK (5) nosaka Kopienas paraugu ņemšanas metodes pesticīdu atlieku oficiālajai kontrolei augu un dzīvnieku izcelsmes produktos un uz to virsmas. Direktīvā noteiktās paraugu ņemšanas metodes un procedūras aptver tās, ko ieteikusi Pārtikas kodeksa komisija.

| (6) | Saskaņā ar Direktīvām 86/362/EEK un 90/642/EEK dalībvalstīm jāprecizē kritēriji, ko tās izmanto, izstrādājot savas pārbaudes programmas. Informācijā jāiekļauj kritēriji, ko piemēro, nosakot, cik paraugu jāņem, kādas analīzes jāveic un kāds ziņošanas līmenis izmantots, kritēriji, pēc kuriem noteikts ziņošanas līmenis, un ziņas par akreditāciju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 882/2004 par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu apliecinājumu, ka ir izpildītas likuma prasības pārtikas un barības jomā (6), ievērojot Komisijas 2005. gada 5. decembra Regulas (EK) Nr. 2076/2005, kas nosaka pārejas noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 853/2004, (EK) Nr. 854/2004 un (EK) Nr. 882/2004 īstenošanai (7), 18. pantu, kur ir akreditācijas prasības izņēmums. Tāpat arī jānorāda pārkāpumu skaits un veids, kā arī veiktie pasākumi. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Direktīvām 86/362/EEK un 90/642/EEK dalībvalstīm jāprecizē kritēriji, ko tās izmanto, izstrādājot savas pārbaudes programmas. Informācijā jāiekļauj kritēriji, ko piemēro, nosakot, cik paraugu jāņem, kādas analīzes jāveic un kāds ziņošanas līmenis izmantots, kritēriji, pēc kuriem noteikts ziņošanas līmenis, un ziņas par akreditāciju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 882/2004 par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu apliecinājumu, ka ir izpildītas likuma prasības pārtikas un barības jomā (6), ievērojot Komisijas 2005. gada 5. decembra Regulas (EK) Nr. 2076/2005, kas nosaka pārejas noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 853/2004, (EK) Nr. 854/2004 un (EK) Nr. 882/2004 īstenošanai (7), 18. pantu, kur ir akreditācijas prasības izņēmums. Tāpat arī jānorāda pārkāpumu skaits un veids, kā arī veiktie pasākumi.

| (7) | Maksimālie atliekvielu daudzumi zīdaiņu barībā ir noteikti saskaņā ar 6. pantu Komisijas 1991. gada 14. maija Direktīvā 91/321/EEK par mātes piena aizstājējiem zīdaiņiem un maziem bērniem (8) un 6. pantu Komisijas 1996. gada 16. februāra Direktīvā 96/5/EK, Euratom par apstrādātu graudaugu pārtiku un bērnu pārtiku zīdaiņiem un maziem bērniem (9). |
| --- | --- |

(7)

Maksimālie atliekvielu daudzumi zīdaiņu barībā ir noteikti saskaņā ar 6. pantu Komisijas 1991. gada 14. maija Direktīvā 91/321/EEK par mātes piena aizstājējiem zīdaiņiem un maziem bērniem (8) un 6. pantu Komisijas 1996. gada 16. februāra Direktīvā 96/5/EK, Euratom par apstrādātu graudaugu pārtiku un bērnu pārtiku zīdaiņiem un maziem bērniem (9).

| (8) | Informāciju par uzraudzības programmu rezultātiem ir īpaši lietderīgi apstrādāt, glabāt un pārsūtīt ar elektroniskām/informātikas metodēm. Izstrādāti formāti dalībvalstu datu nosūtīšanai pa e-pastu. Tāpēc dalībvalstīm jāspēj nosūtīt savus ziņojumus Komisijai standarta formātā. Sīkāka šā standarta formāta izstrādāšana visefektīvāk tiek veikta, Komisijai sagatavojot attiecīgus norādījumus. |
| --- | --- |

(8)

Informāciju par uzraudzības programmu rezultātiem ir īpaši lietderīgi apstrādāt, glabāt un pārsūtīt ar elektroniskām/informātikas metodēm. Izstrādāti formāti dalībvalstu datu nosūtīšanai pa e-pastu. Tāpēc dalībvalstīm jāspēj nosūtīt savus ziņojumus Komisijai standarta formātā. Sīkāka šā standarta formāta izstrādāšana visefektīvāk tiek veikta, Komisijai sagatavojot attiecīgus norādījumus.

| (9) | Šajā ieteikumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā ieteikumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

AR ŠO IESAKA.

| 1) | Dalībvalstis tiek aicinātas 2007. gadā ievākt un analizēt produkta/pesticīda atlieku paraugu kombinācijas, kas noteiktas I pielikumā, pamatojoties uz katra produkta paraugu skaitu, kas noteikts II pielikumā, un attiecīgi atbilst valsts, Kopienas un trešo valstu daļai dalībvalsts tirgū.
  Paraugus ievāc izlases kārtā saskaņā ar uzraudzības pieeju.
  Ievākšanas procedūrai un vienību skaitam jāatbilst Direktīvā 2002/63/EK noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

1)

Dalībvalstis tiek aicinātas 2007. gadā ievākt un analizēt produkta/pesticīda atlieku paraugu kombinācijas, kas noteiktas I pielikumā, pamatojoties uz katra produkta paraugu skaitu, kas noteikts II pielikumā, un attiecīgi atbilst valsts, Kopienas un trešo valstu daļai dalībvalsts tirgū.

Paraugus ievāc izlases kārtā saskaņā ar uzraudzības pieeju.

Ievākšanas procedūrai un vienību skaitam jāatbilst Direktīvā 2002/63/EK noteiktajām prasībām.

| 2) | No kopējā skaita paraugu, kas norādīts saskaņā ar I un II pielikumu, ikvienai dalībvalstij jāievāc un jāanalizē:






  a) | vismaz desmit paraugi no zīdaiņu barības, kuras pamatā lielākoties ir dārzeņi, augļi vai graudaugi; |
| --- | --- | --- |

2)

No kopējā skaita paraugu, kas norādīts saskaņā ar I un II pielikumu, ikvienai dalībvalstij jāievāc un jāanalizē:

a)

vismaz desmit paraugi no zīdaiņu barības, kuras pamatā lielākoties ir dārzeņi, augļi vai graudaugi;

| b) | tāds skaits paraugu (vismaz viens paraugs, ja tāds pieejams) no bioloģiskās lauksaimniecības produktiem, kas atbilst bioloģiskās lauksaimniecības produktu tirgus daļai katrā dalībvalstī. |
| --- | --- |

b)

tāds skaits paraugu (vismaz viens paraugs, ja tāds pieejams) no bioloģiskās lauksaimniecības produktiem, kas atbilst bioloģiskās lauksaimniecības produktu tirgus daļai katrā dalībvalstī.

| 3) | Dalībvalstis tiek aicinātas ziņot par I pielikumā noteikto produkta/pesticīda atlieku kombināciju testēto paraugu analīzes rezultātiem ne vēlāk kā 2008. gada 31. augustā, norādot:






  a) | izmantotās analītiskās metodes un sasniegtos nosakāmos līmeņus saskaņā ar kvalitātes kontroles procedūrām, kas paredzētas pesticīdu atlieku analīžu kvalitātes kontroles procedūrām; |
| --- | --- | --- |

3)

Dalībvalstis tiek aicinātas ziņot par I pielikumā noteikto produkta/pesticīda atlieku kombināciju testēto paraugu analīzes rezultātiem ne vēlāk kā 2008. gada 31. augustā, norādot:

a)

izmantotās analītiskās metodes un sasniegtos nosakāmos līmeņus saskaņā ar kvalitātes kontroles procedūrām, kas paredzētas pesticīdu atlieku analīžu kvalitātes kontroles procedūrām;

| b) | pārkāpumu skaitu un veidu un veiktos pasākumus. |
| --- | --- |

b)

pārkāpumu skaitu un veidu un veiktos pasākumus.

| 4) | Ziņojums jāsagatavo tādā formātā, elektronisko formātu ieskaitot, kas atbilst norādījumiem, ko Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja dalībvalstīm sniegusi par to, kā īstenot Komisijas ieteikumus par saskaņotām Kopienas uzraudzības programmām.
  Par rezultātiem, kas iegūti, analizējot zīdaiņu barības paraugus un bioloģiskās lauksaimniecības produktu paraugus, jāziņo atsevišķās datu lapās. |
| --- | --- |

4)

Ziņojums jāsagatavo tādā formātā, elektronisko formātu ieskaitot, kas atbilst norādījumiem, ko Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja dalībvalstīm sniegusi par to, kā īstenot Komisijas ieteikumus par saskaņotām Kopienas uzraudzības programmām.

Par rezultātiem, kas iegūti, analizējot zīdaiņu barības paraugus un bioloģiskās lauksaimniecības produktu paraugus, jāziņo atsevišķās datu lapās.

| 5) | Dalībvalstis tiek aicinātas līdz 2007. gada 31. augustam nosūtīt Komisijai un visām pārējām dalībvalstīm visas Direktīvas 86/362/EEK 7. panta 3. punktā un Direktīvas 90/642/EEK 4. panta 3. punktā prasītās ziņas par 2006. gada uzraudzības rezultātiem, lai vismaz ar pārbaudes paraugiem nodrošinātu atbilstību pesticīdu atlieku maksimāli pieļaujamajiem līmeņiem:






  a) | valsts programmu rezultāti par pesticīdu atliekām; |
| --- | --- | --- |

5)

Dalībvalstis tiek aicinātas līdz 2007. gada 31. augustam nosūtīt Komisijai un visām pārējām dalībvalstīm visas Direktīvas 86/362/EEK 7. panta 3. punktā un Direktīvas 90/642/EEK 4. panta 3. punktā prasītās ziņas par 2006. gada uzraudzības rezultātiem, lai vismaz ar pārbaudes paraugiem nodrošinātu atbilstību pesticīdu atlieku maksimāli pieļaujamajiem līmeņiem:

a)

valsts programmu rezultāti par pesticīdu atliekām;

| b) | informācija par laboratoriju kvalitātes kontroles procedūrām, jo īpaši par vadlīniju aspektiem, kas attiecas uz pesticīdu atlieku analīzes kvalitātes kontroles procedūrām, kurus tās nav varējušas piemērot vai kuru piemērošana radījusi grūtības; |
| --- | --- |

b)

informācija par laboratoriju kvalitātes kontroles procedūrām, jo īpaši par vadlīniju aspektiem, kas attiecas uz pesticīdu atlieku analīzes kvalitātes kontroles procedūrām, kurus tās nav varējušas piemērot vai kuru piemērošana radījusi grūtības;

| c) | informācija par analīžu veicēju laboratoriju akreditāciju saskaņā ar Direktīvas (EK) Nr. 882/2004 12. panta noteikumiem (norādot akreditācijas veidu, akreditācijas iestādi un pievienojot akreditācijas apliecības kopiju); |
| --- | --- |

c)

informācija par analīžu veicēju laboratoriju akreditāciju saskaņā ar Direktīvas (EK) Nr. 882/2004 12. panta noteikumiem (norādot akreditācijas veidu, akreditācijas iestādi un pievienojot akreditācijas apliecības kopiju);

| d) | informācija par kvalifikācijas pārbaudēm un starplaboratoriju testiem, kuros laboratorija piedalījusies. |
| --- | --- |

d)

informācija par kvalifikācijas pārbaudēm un starplaboratoriju testiem, kuros laboratorija piedalījusies.

| 6) | Dalībvalstis tiek aicinātas līdz 2007. gada 30. septembrim nosūtīt Komisijai 2008. gadam paredzēto valsts programmu Direktīvās 90/642/EEK un 86/362/EEK noteikto maksimāli pieļaujamo pesticīdu atlieku līmeņu uzraudzību, iekļaujot šādas ziņas:






  a) | kritēriji, pēc kuriem nosaka ņemamo paraugu skaitu un veicamās analīzes; |
| --- | --- | --- |

6)

Dalībvalstis tiek aicinātas līdz 2007. gada 30. septembrim nosūtīt Komisijai 2008. gadam paredzēto valsts programmu Direktīvās 90/642/EEK un 86/362/EEK noteikto maksimāli pieļaujamo pesticīdu atlieku līmeņu uzraudzību, iekļaujot šādas ziņas:

a)

kritēriji, pēc kuriem nosaka ņemamo paraugu skaitu un veicamās analīzes;

| b) | izmantotie nosakāmie līmeņi un kritēriji, pēc kuriem nosakāmie līmeņi iegūti; |
| --- | --- |

b)

izmantotie nosakāmie līmeņi un kritēriji, pēc kuriem nosakāmie līmeņi iegūti;

| c) | ziņas par akreditāciju saskaņā ar Regulu (EK) 882/2004 par laboratorijām, kuras veic analīzes. |
| --- | --- |

c)

ziņas par akreditāciju saskaņā ar Regulu (EK) 882/2004 par laboratorijām, kuras veic analīzes.

Briselē, 2007. gada 3. aprīlī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 221, 7.8.1986., 37. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2007/11/EK (OV L 63, 1.3.2007., 26. lpp.).

1

(2)  OV L 350, 14.12.1990., 71. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2007/12/EK (OV L 59, 27.2.2007., 75. lpp.).

2

(3)  Codex Alimentarius, Pesticide Residues in Foodstuffs, Rome 1994, ISBN 92-5-203271-1; sējums 2, 372. lpp.

3

Codex Alimentarius, Pesticide Residues in Foodstuffs, Rome

(4)  Dokuments SANCO/10232/2006, 2006. gada 24. marts, http://europa.eu.int/comm/food/plant/protection/resources/qualcontrol_en.pdf

4

(5)  OV L 187, 16.7.2002., 30. lpp.

5

(6)  OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1791/2006 (OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.).

6

(7)  OV L 338, 22.12.2005., 83. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1666/2006 (OV L 320, 18.11.2006., 47. lpp.).

7

(8)  OV L 175, 4.7.1991., 35. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2006/82/EK (OV L 362, 20.12.2006., 94. lpp.).

8

(9)  OV L 49, 28.2.1996., 17. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2003/13/EK (OV L 41, 14.2.2003., 33. lpp.).

9

---

I PIELIKUMS

UZRAUGĀMĀS PESTICĪDU/PRODUKTU KOMBINĀCIJAS

| | 2007 | 2008 (1) | 2009 (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Acefāts | c) | a) | b) |
| Acetamiprīds | c) | a) | b) |
| Aldikarbs | c) | a) | b) |
| Amitrāzs | | a) | b) |
| Azinofosmetils | c) | a) | b) |
| Azoksistrobīns | c) | a) | b) |
| Benomils + karbendazims
  (izteikti kā karbendazims) | c) | a) | b) |
| Bifentrīns | c) | a) | b) |
| Bromīdi kopā | | a) | b) |
| Brompropilāts | c) | a) | b) |
| Bupirimāts | c) | a) | b) |
| Buprofezīns | c) | a) | b) |
| Kaptāns | c) | a) | b) |
| Folpets | c) | a) | b) |
| Karbarils | c) | a) | b) |
| Hlofentezīns | | a) | b) |
| Hlormekvats (2) | c) | a) | b) |
| Hlortalonils | c) | a) | b) |
| Hlorprofāms | c) | a) | b) |
| Hlorpirifoss | c) | a) | b) |
| Hlorpirifosmetils | c) | a) | b) |
| Cipermetrīns | c) | a) | b) |
| Ciprodinils | c) | a) | b) |
| Deltametrīns | c) | a) | b) |
| Diazinons | c) | a) | b) |
| Dihlofluanīds | c) | a) | b) |
| Dihlorvoss | c) | a) | b) |
| Dikofols | c) | a) | b) |
| Dimetoāts + ometoāts
  (summa izteikta kā dimetoāts) | c) | a) | b) |
| Dinokaps | | a) | b) |
| Difenilamīns | c) | a) | b) |
| Endosulfāns | c) | a) | b) |
| Fenarimols | | a) | b) |
| Fenheksamīds | c) | a) | b) |
| Fenitrotions | c) | a) | b) |
| Fludioksonils | c) | a) | b) |
| Flusilazols | | a) | b) |
| Glifosāts (3) | | a) | b) |
| Heksakonazols | | a) | b) |
| Heksitiazokss | c) | a) | b) |
| Imazalils | c) | a) | b) |
| Imidakloprīds | c) | a) | b) |
| Indoksakarbs | c) | a) | b) |
| Iprodions | c) | a) | b) |
| Iprovalikarbs | c) | a) | b) |
| Krezoksimmetils | c) | a) | b) |
| λ-cihalotrīns | c) | a) | b) |
| Malations | c) | a) | b) |
| Maneba grupa | c) | a) | b) |
| Mepanipirīms | c) | a) | b) |
| Mepikvats (2) | | a) | b) |
| Metalaksils | c) | a) | b) |
| Metamidofoss | c) | a) | b) |
| Metidations | c) | a) | b) |
| Metiokarbs | c) | a) | b) |
| Metomils/tiodikarbs
  (summa izteikta kā metomils) | c) | a) | b) |
| Miklobutanils | c) | a) | b) |
| Oksidemetonmetils | c) | a) | b) |
| Parations | c) | a) | b) |
| Penkonazols | c) | a) | b) |
| Fozalons | c) | a) | b) |
| Pirimikarbs | c) | a) | b) |
| Pirimifosmetils | c) | a) | b) |
| Prohlorazs | c) | a) | b) |
| Procimidons | c) | a) | b) |
| Profenofoss | c) | a) | b) |
| Propargīts | c) | a) | b) |
| Piretrīni | c) | a) | b) |
| Pirimetanils | c) | a) | b) |
| Piriproksifēns | c) | a) | b) |
| Oksamils | c) | a) | b) |
| Hinoksifēns | c) | a) | b) |
| Spiroksamīns | c) | a) | b) |
| Tebukonazols | c) | a) | b) |
| Tiofanātmetils | c) | a) | b) |
| Tebufenozīds | c) | a) | b) |
| Trifloksistrobīns | | a) | b) |
| Tiabendazols | c) | a) | b) |
| Tolkloflosmetils | c) | a) | b) |
| Tolilfluanīds | c) | a) | b) |
| Triadimefons + triadimenols
  (izteikti kā triadimenola un triadimefona summa) | c) | a) | b) |
| Vinklozolīns | c) | a) | b) |
| a) | Pupas (svaigas vai saldētas), burkāni, gurķi, apelsīni vai mandarīni, bumbieri, kartupeļi, rīsi, spināti (svaigi vai saldēti). |
| b) | Baklažāni, banāni, puķkāposti, vīnogas, apelsīnu sula (), zirņi (svaigi/saldēti, bez pākstīm), dārzeņpipari (saldie), kvieši. |
| c) | Āboli, galviņkāposti, puravi, dārza salāti, tomāti, persiki, ieskaitot nektarīnus un tamlīdzīgus hibrīdus; rudzi vai auzas, zemenes. |

2007

2008 (1)

2009 (1)

Acefāts

c)

a)

b)

Acetamiprīds

c)

a)

b)

Aldikarbs

c)

a)

b)

Amitrāzs

a)

b)

Azinofosmetils

c)

a)

b)

Azoksistrobīns

c)

a)

b)

Benomils + karbendazims

(izteikti kā karbendazims)

c)

a)

b)

Bifentrīns

c)

a)

b)

Bromīdi kopā

a)

b)

Brompropilāts

c)

a)

b)

Bupirimāts

c)

a)

b)

Buprofezīns

c)

a)

b)

Kaptāns

c)

a)

b)

Folpets

c)

a)

b)

Karbarils

c)

a)

b)

Hlofentezīns

a)

b)

Hlormekvats (2)

c)

a)

b)

Hlortalonils

c)

a)

b)

Hlorprofāms

c)

a)

b)

Hlorpirifoss

c)

a)

b)

Hlorpirifosmetils

c)

a)

b)

Cipermetrīns

c)

a)

b)

Ciprodinils

c)

a)

b)

Deltametrīns

c)

a)

b)

Diazinons

c)

a)

b)

Dihlofluanīds

c)

a)

b)

Dihlorvoss

c)

a)

b)

Dikofols

c)

a)

b)

Dimetoāts + ometoāts

(summa izteikta kā dimetoāts)

c)

a)

b)

Dinokaps

a)

b)

Difenilamīns

c)

a)

b)

Endosulfāns

c)

a)

b)

Fenarimols

a)

b)

Fenheksamīds

c)

a)

b)

Fenitrotions

c)

a)

b)

Fludioksonils

c)

a)

b)

Flusilazols

a)

b)

Glifosāts (3)

a)

b)

Heksakonazols

a)

b)

Heksitiazokss

c)

a)

b)

Imazalils

c)

a)

b)

Imidakloprīds

c)

a)

b)

Indoksakarbs

c)

a)

b)

Iprodions

c)

a)

b)

Iprovalikarbs

c)

a)

b)

Krezoksimmetils

c)

a)

b)

λ-cihalotrīns

c)

a)

b)

Malations

c)

a)

b)

Maneba grupa

c)

a)

b)

Mepanipirīms

c)

a)

b)

Mepikvats (2)

a)

b)

Metalaksils

c)

a)

b)

Metamidofoss

c)

a)

b)

Metidations

c)

a)

b)

Metiokarbs

c)

a)

b)

Metomils/tiodikarbs

(summa izteikta kā metomils)

c)

a)

b)

Miklobutanils

c)

a)

b)

Oksidemetonmetils

c)

a)

b)

Parations

c)

a)

b)

Penkonazols

c)

a)

b)

Fozalons

c)

a)

b)

Pirimikarbs

c)

a)

b)

Pirimifosmetils

c)

a)

b)

Prohlorazs

c)

a)

b)

Procimidons

c)

a)

b)

Profenofoss

c)

a)

b)

Propargīts

c)

a)

b)

Piretrīni

c)

a)

b)

Pirimetanils

c)

a)

b)

Piriproksifēns

c)

a)

b)

Oksamils

c)

a)

b)

Hinoksifēns

c)

a)

b)

Spiroksamīns

c)

a)

b)

Tebukonazols

c)

a)

b)

Tiofanātmetils

c)

a)

b)

Tebufenozīds

c)

a)

b)

Trifloksistrobīns

a)

b)

Tiabendazols

c)

a)

b)

Tolkloflosmetils

c)

a)

b)

Tolilfluanīds

c)

a)

b)

Triadimefons + triadimenols

(izteikti kā triadimenola un triadimefona summa)

c)

a)

b)

Vinklozolīns

c)

a)

b)

a)

Pupas (svaigas vai saldētas), burkāni, gurķi, apelsīni vai mandarīni, bumbieri, kartupeļi, rīsi, spināti (svaigi vai saldēti).

b)

Baklažāni, banāni, puķkāposti, vīnogas, apelsīnu sula (), zirņi (svaigi/saldēti, bez pākstīm), dārzeņpipari (saldie), kvieši.

c)

Āboli, galviņkāposti, puravi, dārza salāti, tomāti, persiki, ieskaitot nektarīnus un tamlīdzīgus hibrīdus; rudzi vai auzas, zemenes.

---

(1)  Orientējoši 2008. un 2009. gadam saskaņā ar programmām, kuras tiks ieteiktas šiem gadiem.

(2)  Hlormekvata un mepikvata saturs jānosaka graudaugos, burkānos, augļu dārzeņos un bumbieros.

(3)  Tikai graudaugi.

(4)  Par apelsīnu sulu dalībvalstīm jānorāda iegūšanas avots (koncentrāti vai svaigi augļi).

---

II PIELIKUMS

Katra produkta paraugu skaits, kas dalībvalstīm jāievāc un jāanalizē.

| Valsts kods | Paraugi |
| --- | --- |
| AT | 12 (1)

  15 (2) |
| B | 12 (1)

  15 (2) |
| BG | 12 (1)

  15 (2) |
| CY | 12 (1)

  15 (2) |
| CZ | 12 (1)

  15 (2) |
| DE | 93 |
| DK | 12 (1)

  15 (2) |
| ES | 45 |
| EE | 12 (1)

  15 (2) |
| EL | 12 (1)

  15 (2) |
| FR | 66 |
| FI | 12 (1)

  15 (2) |
| HU | 12 (1)

  15 (2) |
| IT | 65 |
| IE | 12 (1)

  15 (2) |
| LU | 12 (1)

  15 (2) |
| LT | 12 (1)

  15 (2) |
| LV | 12 (1)

  15 (2) |
| MT | 12 (1)

  15 (2) |
| NL | 17 |
| PT | 12 (1)

  15 (2) |
| PL | 45 |
| RO | 17 |
| SE | 12 (1)

  15 (2) |
| SI | 12 (1)

  15 (2) |
| SK | 12 (1)

  15 (2) |
| UK | 66 |
| Paraugu minimālais kopskaits: 642 |

Valsts kods

Paraugi

AT

12 (1)

15 (2)

B

12 (1)

15 (2)

BG

12 (1)

15 (2)

CY

12 (1)

15 (2)

CZ

12 (1)

15 (2)

DE

93

DK

12 (1)

15 (2)

ES

45

EE

12 (1)

15 (2)

EL

12 (1)

15 (2)

FR

66

FI

12 (1)

15 (2)

HU

12 (1)

15 (2)

IT

65

IE

12 (1)

15 (2)

LU

12 (1)

15 (2)

LT

12 (1)

15 (2)

LV

12 (1)

15 (2)

MT

12 (1)

15 (2)

NL

17

PT

12 (1)

15 (2)

PL

45

RO

17

SE

12 (1)

15 (2)

SI

12 (1)

15 (2)

SK

12 (1)

15 (2)

UK

66

Paraugu minimālais kopskaits: 642

---

(1)  Minimālais paraugu skaits katrai izmantojamajai vienas atliekvielas noteikšanas metodei.

(2)  Minimālais paraugu skaits katrai izmantojamajai vairāku atliekvielu noteikšanas metodei.

---