# Eiropas Savienības L 152/2007

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 152 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 50. sējums2007. gada 13. jūnijs |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 152

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

50. sējums2007. gada 13. jūnijs

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 617/2007 (2007. gada 14. maijs) par 10. Eiropas Attīstības fonda īstenošanu saskaņā ar ĀKK un EK Partnerattiecību nolīgumu | 1 |

Saturs

I   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (EK) Nr. 617/2007 (2007. gada 14. maijs) par 10. Eiropas Attīstības fonda īstenošanu saskaņā ar ĀKK un EK Partnerattiecību nolīgumu

1

| | | III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību |
| --- | --- | --- |
| | | TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU |
| | * | Padomes Lēmums 2007/384/KĀDP (2007. gada 14. maijs), ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kuras skar militārus vai aizsardzības aspektus (Athena) (kodificēta versija) | 14 |

III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

*

Padomes Lēmums 2007/384/KĀDP (2007. gada 14. maijs), ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kuras skar militārus vai aizsardzības aspektus (Athena) (kodificēta versija)

Athena

14

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 13.6.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 152/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 152/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 617/2007

(2007. gada 14. maijs)

par 10. Eiropas Attīstības fonda īstenošanu saskaņā ar ĀKK un EK Partnerattiecību nolīgumu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas noslēgts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (1) un pārskatīts 2005. gada 25. jūnijā Luksemburgā (2) (turpmāk “ĀKK un EK Partnerattiecību nolīgums”),

ņemot vērā Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Iekšējo nolīgumu par Kopienas palīdzības finansēšanu saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu laikposmam no 2008. gada līdz 2013. gadam atbilstīgi ĀKK un EK Partnerattiecību nolīgumam par finansiālas palīdzības piešķiršanu aizjūras zemēm un teritorijām, uz ko attiecas EK Līguma ceturtā daļa (3) (turpmāk “Iekšējais nolīgums”), un jo īpaši tā 10. panta 1. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Investīciju bankas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Ar ĀKK un EK Ministru padomes Lēmumu Nr. 1/2006 (4) precizē daudzgadu finanšu shēmu 2008.-2013. gadam un iekļauj ĀKK un EK Partnerattiecību nolīgumā jaunu Ib pielikumu. |
| --- | --- |

(1)

Ar ĀKK un EK Ministru padomes Lēmumu Nr. 1/2006 (4) precizē daudzgadu finanšu shēmu 2008.-2013. gadam un iekļauj ĀKK un EK Partnerattiecību nolīgumā jaunu Ib pielikumu.

| (2) | Iekšējā nolīgumā paredzēti dažādi 10. Eiropas Attīstības fonda (turpmāk “EAF”) finansējumi un iemaksu sadalījums, kā arī iemaksas 10. EAF, ar šo nolīgumu izveido EAF komiteju un Ieguldījumu mehānisma komiteju (turpmāk “IM komiteja”), kā arī nosaka balsu sadalījumu un noteikumu par kvalificētu balsu vairākumu minētajās komitejās. |
| --- | --- |

(2)

Iekšējā nolīgumā paredzēti dažādi 10. Eiropas Attīstības fonda (turpmāk “EAF”) finansējumi un iemaksu sadalījums, kā arī iemaksas 10. EAF, ar šo nolīgumu izveido EAF komiteju un Ieguldījumu mehānisma komiteju (turpmāk “IM komiteja”), kā arī nosaka balsu sadalījumu un noteikumu par kvalificētu balsu vairākumu minētajās komitejās.

| (3) | Iekšējā nolīgumā turklāt paredzēts kopējais Kopienas atbalsta apjoms Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas valstīm (turpmāk “ĀKK valstis”) (izņemot Dienvidāfrikas Republiku) un aizjūras zemēm un teritorijām (turpmāk “AZT”) sešu gadu laikposmam no 2008. gada līdz 2013. gadam; un šis apjoms ir EUR 22 682 miljoni no 10. EAF, kurā iemaksas veic dalībvalstis. No Iekšējā nolīgumā paredzētās 10. EAF summas EUR 21 966 miljoni būtu jāpiešķir ĀKK valstīm, kā norādīts daudzgadu finanšu shēmā 2008.-2013. gadam, kas minēta ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma Ib pielikumā, EUR 286 miljoni būtu jāpiešķir AZT un EUR 430 miljoni būtu jāpiešķir Komisijai atbalsta izdevumiem, kas saistīti ar Komisijas veikto EAF plānošanu un īstenošanu. |
| --- | --- |

(3)

Iekšējā nolīgumā turklāt paredzēts kopējais Kopienas atbalsta apjoms Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas valstīm (turpmāk “ĀKK valstis”) (izņemot Dienvidāfrikas Republiku) un aizjūras zemēm un teritorijām (turpmāk “AZT”) sešu gadu laikposmam no 2008. gada līdz 2013. gadam; un šis apjoms ir EUR 22 682 miljoni no 10. EAF, kurā iemaksas veic dalībvalstis. No Iekšējā nolīgumā paredzētās 10. EAF summas EUR 21 966 miljoni būtu jāpiešķir ĀKK valstīm, kā norādīts daudzgadu finanšu shēmā 2008.-2013. gadam, kas minēta ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma Ib pielikumā, EUR 286 miljoni būtu jāpiešķir AZT un EUR 430 miljoni būtu jāpiešķir Komisijai atbalsta izdevumiem, kas saistīti ar Komisijas veikto EAF plānošanu un īstenošanu.

| (4) | Piešķīrumu AZT valstīm no 10. EAF reglamentē Padomes Lēmums 2001/822/EK (2001. gada 27. novembris) par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Kopienu (5) un tā īstenošanas Komisijas Regula (EK) Nr. 2304/2002 (6), kā arī visi to vēlākie atjauninājumi. |
| --- | --- |

(4)

Piešķīrumu AZT valstīm no 10. EAF reglamentē Padomes Lēmums 2001/822/EK (2001. gada 27. novembris) par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Kopienu (5) un tā īstenošanas Komisijas Regula (EK) Nr. 2304/2002 (6), kā arī visi to vēlākie atjauninājumi.

| (5) | Pasākumus, uz kuriem attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1257/96 (1996. gada 20. jūnijs) par humāno palīdzību (7) un kas saskaņā ar minēto regulu var pretendēt uz finansējuma saņemšanu, būtu jāfinansē no 10. EAF tikai ārkārtas apstākļos, ja šāda palīdzība ir vajadzīga, lai nodrošinātu to, ka, pārvarot krīzi un panākot stabilus attīstības apstākļus, turpina sadarbību, turklāt šo palīdzību nevar finansēt no Eiropas Savienības vispārējā budžeta. |
| --- | --- |

(5)

Pasākumus, uz kuriem attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1257/96 (1996. gada 20. jūnijs) par humāno palīdzību (7) un kas saskaņā ar minēto regulu var pretendēt uz finansējuma saņemšanu, būtu jāfinansē no 10. EAF tikai ārkārtas apstākļos, ja šāda palīdzība ir vajadzīga, lai nodrošinātu to, ka, pārvarot krīzi un panākot stabilus attīstības apstākļus, turpina sadarbību, turklāt šo palīdzību nevar finansēt no Eiropas Savienības vispārējā budžeta.

| (6) | Padome 2006. gada 11. aprīlī apstiprināja principu finansēt Āfrikas Miera nodrošināšanas fondu, izmantojot 10. EAF, ar summu līdz EUR 300 miljoniem, kas paredzēta sākotnējam laikposmam no 2008. gada līdz 2010. gadam, un piekrita turpmākām procedūrām un fonda uzbūvei. |
| --- | --- |

(6)

Padome 2006. gada 11. aprīlī apstiprināja principu finansēt Āfrikas Miera nodrošināšanas fondu, izmantojot 10. EAF, ar summu līdz EUR 300 miljoniem, kas paredzēta sākotnējam laikposmam no 2008. gada līdz 2010. gadam, un piekrita turpmākām procedūrām un fonda uzbūvei.

| (7) | Cukura protokola valstīm, kas minētas ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma 3. protokolā, uz kurām attiecas Kopienas cukura reforma, vajadzētu būt iespējai izmantot papildu pasākumus, kuru finansējums paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1905/2006 (2006. gada 18. decembris), ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (8). ĀKK valstīm būs pieejama arī Kopienas tematiskajās programmās paredzētā palīdzība, kas noteikta finanšu instrumentā sadarbībai attīstības jomā un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1889/2006 (2006. gada 20. decembris) par finanšu instrumenta izveidi demokrātijas un cilvēktiesību atbalstam visā pasaulē (9). Minētajām tematiskajām programmām būtu jānodrošina pievienotā vērtība saskaņā ar EAF finansētajām ģeogrāfiskajām programmām, vajadzētu būt saskanīgām ar tām, kā arī būtu jāatbalsta un jāpapildina minētās ģeogrāfiskās programmas. |
| --- | --- |

(7)

Cukura protokola valstīm, kas minētas ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma 3. protokolā, uz kurām attiecas Kopienas cukura reforma, vajadzētu būt iespējai izmantot papildu pasākumus, kuru finansējums paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1905/2006 (2006. gada 18. decembris), ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (8). ĀKK valstīm būs pieejama arī Kopienas tematiskajās programmās paredzētā palīdzība, kas noteikta finanšu instrumentā sadarbībai attīstības jomā un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1889/2006 (2006. gada 20. decembris) par finanšu instrumenta izveidi demokrātijas un cilvēktiesību atbalstam visā pasaulē (9). Minētajām tematiskajām programmām būtu jānodrošina pievienotā vērtība saskaņā ar EAF finansētajām ģeogrāfiskajām programmām, vajadzētu būt saskanīgām ar tām, kā arī būtu jāatbalsta un jāpapildina minētās ģeogrāfiskās programmas.

| (8) | ĀKK valstu un EK Partnerattiecību nolīgumā ir uzsvērta ĀKK valstu, AZT un Kopienas attālāko reģionu reģionālās sadarbības nozīme. |
| --- | --- |

(8)

ĀKK valstu un EK Partnerattiecību nolīgumā ir uzsvērta ĀKK valstu, AZT un Kopienas attālāko reģionu reģionālās sadarbības nozīme.

| (9) | Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Lēmumā 2005/446/EK (10) paredzēts datums — 2007. gada 31. decembris —, pēc kura vairs nav jāpiesaista Komisijas pārvaldītie 9. EAF līdzekļi, Eiropas Investīciju bankas (turpmāk “EIB”) pārvaldītās procentu subsīdijas un ieņēmumi no procentiem par šīm apropriācijām. Šo datumu vajadzības gadījumā var pārskatīt. |
| --- | --- |

(9)

Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Lēmumā 2005/446/EK (10) paredzēts datums — 2007. gada 31. decembris —, pēc kura vairs nav jāpiesaista Komisijas pārvaldītie 9. EAF līdzekļi, Eiropas Investīciju bankas (turpmāk “EIB”) pārvaldītās procentu subsīdijas un ieņēmumi no procentiem par šīm apropriācijām. Šo datumu vajadzības gadījumā var pārskatīt.

| (10) | Lai īstenotu EAF, būtu jāpieņem lēmums par atbalsta plānošanas, pārbaudes un apstiprināšanas procedūru, kā arī būtu jāparedz sīki izstrādāti noteikumi, ar ko uzraudzītu atbalsta izlietojumu. Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvji 2006. gada 17. jūlijā pieņēma Lēmumu 2006/610/EK (11) par to, ka provizoriski piemēro Iekšējo nolīgumu, lai pieņemtu īstenošanas regulu un Finanšu regulu un lai cita starpā izveidotu EAF komiteju un IM komiteju. |
| --- | --- |

(10)

Lai īstenotu EAF, būtu jāpieņem lēmums par atbalsta plānošanas, pārbaudes un apstiprināšanas procedūru, kā arī būtu jāparedz sīki izstrādāti noteikumi, ar ko uzraudzītu atbalsta izlietojumu. Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvji 2006. gada 17. jūlijā pieņēma Lēmumu 2006/610/EK (11) par to, ka provizoriski piemēro Iekšējo nolīgumu, lai pieņemtu īstenošanas regulu un Finanšu regulu un lai cita starpā izveidotu EAF komiteju un IM komiteju.

| (11) | Padome 2004. gada 24. novembrī pieņēma secinājumus par ES ārējo darbību efektivitāti, tostarp turpmāku papildināmības un koordinācijas stiprināšanu starp Kopienu un dalībvalstīm sadarbībai attīstības jomā. Padome 2005. gada 24. maijā apņēmās laikus īstenot un uzraudzīt Parīzes deklarāciju par palīdzības efektivitāti un ES īpašās saistības, ko pieņēma Parīzes forumā, kas norisinājās no 2005. gada 28. februāra līdz 2005. gada 2. martam. Padome 2006. gada 11. aprīlī pieņēma secinājumus par kopēju sistēmu valsts stratēģijas dokumentiem, kuri ES un citiem ieinteresētiem līdzekļu devējiem dod iespēju veikt kopīgu daudzgadu plānošanu. Padome 2006. gada 16. oktobrī pieņēma secinājumus par papildināmību un darba dalīšanu kā svarīgām palīdzības efektivitātes sastāvdaļām. |
| --- | --- |

(11)

Padome 2004. gada 24. novembrī pieņēma secinājumus par ES ārējo darbību efektivitāti, tostarp turpmāku papildināmības un koordinācijas stiprināšanu starp Kopienu un dalībvalstīm sadarbībai attīstības jomā. Padome 2005. gada 24. maijā apņēmās laikus īstenot un uzraudzīt Parīzes deklarāciju par palīdzības efektivitāti un ES īpašās saistības, ko pieņēma Parīzes forumā, kas norisinājās no 2005. gada 28. februāra līdz 2005. gada 2. martam. Padome 2006. gada 11. aprīlī pieņēma secinājumus par kopēju sistēmu valsts stratēģijas dokumentiem, kuri ES un citiem ieinteresētiem līdzekļu devējiem dod iespēju veikt kopīgu daudzgadu plānošanu. Padome 2006. gada 16. oktobrī pieņēma secinājumus par papildināmību un darba dalīšanu kā svarīgām palīdzības efektivitātes sastāvdaļām.

| (12) | Padome un Padomē sanākušie dalībvalstu valdību pārstāvji, Eiropas Parlaments un Komisija 2005. gada 22. decembrī pieņēma kopīgu paziņojumu par Eiropas Savienības attīstības politiku (12). Pēc tam, 2005. gada decembrī, Eiropadome pieņēma stratēģiju Āfrikai, un Padome pieņēma secinājumus par stratēģiju Karību jūras reģiona (2006. gada 10. aprīlī) un Klusā okeāna (2006. gada 17. jūlijā) valstīm. |
| --- | --- |

(12)

Padome un Padomē sanākušie dalībvalstu valdību pārstāvji, Eiropas Parlaments un Komisija 2005. gada 22. decembrī pieņēma kopīgu paziņojumu par Eiropas Savienības attīstības politiku (12). Pēc tam, 2005. gada decembrī, Eiropadome pieņēma stratēģiju Āfrikai, un Padome pieņēma secinājumus par stratēģiju Karību jūras reģiona (2006. gada 10. aprīlī) un Klusā okeāna (2006. gada 17. jūlijā) valstīm.

| (13) | Padome 2006. gada 16. oktobrī pieņēma secinājumus par “Eiropas konsensa attīstības jomā” pārvaldību — pretī saskaņotai Eiropas Savienības pieejai, tajos atgādinot, ka dalībvalstīm un Komisijai būtu padziļināti jāapspriežas par Pārvaldības iniciatīvas stimulējuma summām, kā arī uzsverot to, ka Komisijai nepieciešams iesaistīt Padomes kompetentās struktūras, |
| --- | --- |

(13)

Padome 2006. gada 16. oktobrī pieņēma secinājumus par “Eiropas konsensa attīstības jomā” pārvaldību — pretī saskaņotai Eiropas Savienības pieejai, tajos atgādinot, ka dalībvalstīm un Komisijai būtu padziļināti jāapspriežas par Pārvaldības iniciatīvas stimulējuma summām, kā arī uzsverot to, ka Komisijai nepieciešams iesaistīt Padomes kompetentās struktūras,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I SADAĻA

VISPĀRĒJI PRINCIPI

1. pants

Plānošanas un īstenošanas pamatstruktūra

1.   Saskaņā ar šo regulu sadarbības primārais un galvenais mērķis ir partnervalstīs un reģionos izskaust nabadzību saistībā ar ilgtspējīgu attīstību, tostarp īstenot Tūkstošgades attīstības mērķus.

2.   Ģeogrāfiskā sadarbība ar ĀKK valstīm un reģioniem saistībā ar 10. EAF balstās uz pamatprincipiem un vērtībām, kas izklāstīti ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma vispārējos noteikumos, un atbilst attīstības mērķiem un sadarbības stratēģijām, kā izklāstīts Līguma XX sadaļā.

Kopīgajā attīstības politikas 2005. gada 22. decembra paziņojumā — “Eiropas konsenss attīstības jomā” — sniegta pamatstruktūra, lai plānotu un īstenotu 10. EAF, tostarp principus, kas izklāstīti 2005. gada Parīzes deklarācijā par palīdzības efektivitāti.

3.   Parīzes deklarācija par palīdzības efektivitāti ietver līdzdalības, tuvināšanas, saskaņošanas, uz rezultātu vērstas atbalsta pārvaldības un savstarpējas atbildības principus, kas attiecināmi gan uz partnervalstīm un reģioniem, gan arī uz līdzekļu devējiem.

Šie principi rada nosacījumus, lai partnervalstis un reģioni efektīvi pārvaldītu attīstības politiku un stratēģijas, un ir vērsti uz pieeju, kas balstīta uz attiecīgo valsti vai reģionu un kas attiecīgai valstij vai reģionam ļauj uzņemties vadību, iesaistot konsultācijās plašu ieinteresēto pušu loku un aizvien vairāk pieskaņojoties valsts vai reģiona attīstības mērķiem un stratēģijām, īpaši attiecībā uz nabadzības izskaušanu. Tas prasa, ka līdzekļu devēji savstarpēji efektīvi saskaņo darbību, pamatojoties uz papildināmības risinājumiem, nediskriminatīvu pieeju un to, ka sekmē plaša līdzekļu devēju loka ierosmes, kas ir pielāgotas un balstītas uz pastāvošām analīzēm, procesiem un stratēģijām, kā arī īpašām valsts vai reģiona procedūrām un iestādēm.

4.   Neskarot vajadzību nodrošināt to, ka sadarbība pēc krīzes pārvarēšanas turpinās, līdz tiek panākti stabili, attīstībai piemēroti apstākļi, pasākumus, ko reglamentē ar Regulu (EK) Nr. 1257/96 un kuri atbilst tās finansēšanas kritērijiem, principā nefinansē saskaņā ar šo regulu.

II SADAĻA

PLĀNOŠANA

2. pants

Plānošana

1.   ĀKK valstu un reģionu atbalsta plānošanu, ko pārvalda Komisija saskaņā ar ĀKK un EK Partnerattiecību nolīgumu, veic saskaņā ar šā Nolīguma IV pielikuma 1. līdz 14. pantu un saskaņā ar šīs regulas 1. pantā izklāstītajiem vispārējiem principiem.

2.   Plānošana šim nolūkam cita starpā ir:

| a) | valsts atbalsta stratēģiju (turpmāk “valsts stratēģijas dokumenti”) un reģionālā atbalsta stratēģiju (turpmāk “reģiona stratēģijas dokumenti”) sagatavošana un izstrāde; |
| --- | --- |

a)

valsts atbalsta stratēģiju (turpmāk “valsts stratēģijas dokumenti”) un reģionālā atbalsta stratēģiju (turpmāk “reģiona stratēģijas dokumenti”) sagatavošana un izstrāde;

| b) | skaidra Kopienas norāde par indikatīvo plānojamo finanšu piešķīrumu, ko valstis un reģioni var saņemt 10. EAF sešu gadu laikposmā; |
| --- | --- |

b)

skaidra Kopienas norāde par indikatīvo plānojamo finanšu piešķīrumu, ko valstis un reģioni var saņemt 10. EAF sešu gadu laikposmā;

| c) | daudzgadu indikatīvās programmas sagatavošana un pieņemšana, lai īstenotu valsts stratēģijas dokumentus un reģiona stratēģijas dokumentus; |
| --- | --- |

c)

daudzgadu indikatīvās programmas sagatavošana un pieņemšana, lai īstenotu valsts stratēģijas dokumentus un reģiona stratēģijas dokumentus;

| d) | pārskata process attiecībā uz valsts stratēģijas dokumentiem un reģiona stratēģijas dokumentiem, daudzgadu indikatīvajām programmām un tām piešķirto līdzekļu apjomu. |
| --- | --- |

d)

pārskata process attiecībā uz valsts stratēģijas dokumentiem un reģiona stratēģijas dokumentiem, daudzgadu indikatīvajām programmām un tām piešķirto līdzekļu apjomu.

3.   Plānošana valsts un reģionālā līmenī notiek saskaņoti. Šīs regulas vajadzībām saskaņošana cita starpā ir:

| a) | plānojot Kopienas palīdzību, partnervalsts vai attiecīgais reģions ir pēc iespējas galvenais virzītājspēks. Izņemot 5. punktā paredzētos apstākļus, plānošanu veic kopā ar attiecīgo partnervalsti vai reģionu, aizvien vairāk saskaņojot darbības ar attiecīgās partnervalsts vai reģiona nabadzības izskaušanas vai tamlīdzīgām stratēģijām; kopējā procesā iesaista citas ieinteresētās puses, vajadzības gadījumā parlamentus, vietējās iestādes un reprezentatīvas nevalstiskas struktūras, ko plānošanā iesaista pēc iespējas agrāk; |
| --- | --- |

a)

plānojot Kopienas palīdzību, partnervalsts vai attiecīgais reģions ir pēc iespējas galvenais virzītājspēks. Izņemot 5. punktā paredzētos apstākļus, plānošanu veic kopā ar attiecīgo partnervalsti vai reģionu, aizvien vairāk saskaņojot darbības ar attiecīgās partnervalsts vai reģiona nabadzības izskaušanas vai tamlīdzīgām stratēģijām; kopējā procesā iesaista citas ieinteresētās puses, vajadzības gadījumā parlamentus, vietējās iestādes un reprezentatīvas nevalstiskas struktūras, ko plānošanā iesaista pēc iespējas agrāk;

| b) | sagatavojot un izstrādājot stratēģijas dokumentus, Komisija strādā saskaņoti ar vietēji pārstāvētām dalībvalstīm un EIB saistībā ar to kompetences un darbību jomām, tostarp attiecībā uz Ieguldījumu mehānismu. Saskaņošana būs joprojām pieejama dalībvalstīm, kas nav pastāvīgi pārstāvētas attiecīgajā valstī vai reģionā; |
| --- | --- |

b)

sagatavojot un izstrādājot stratēģijas dokumentus, Komisija strādā saskaņoti ar vietēji pārstāvētām dalībvalstīm un EIB saistībā ar to kompetences un darbību jomām, tostarp attiecībā uz Ieguldījumu mehānismu. Saskaņošana būs joprojām pieejama dalībvalstīm, kas nav pastāvīgi pārstāvētas attiecīgajā valstī vai reģionā;

| c) | Komisija un vietēji pārstāvētās dalībvalstis tiecas pēc iespējas un vajadzības veikt kopīgu plānošanu, tostarp izstrādājot kopīgu atbildes stratēģiju. Izmantojot elastīgu mehānismu, kopējā plānošana būs pieejama dalībvalstīm, kas nav pastāvīgi pārstāvētas attiecīgajā valstī vai reģionā; |
| --- | --- |

c)

Komisija un vietēji pārstāvētās dalībvalstis tiecas pēc iespējas un vajadzības veikt kopīgu plānošanu, tostarp izstrādājot kopīgu atbildes stratēģiju. Izmantojot elastīgu mehānismu, kopējā plānošana būs pieejama dalībvalstīm, kas nav pastāvīgi pārstāvētas attiecīgajā valstī vai reģionā;

| d) | Komisija un dalībvalstis cenšas nodrošināt biežu un regulāru informācijas apmaiņu, tostarp ar citiem līdzekļu devējiem un attīstības bankām, sekmēt labāku politikas koordināciju, procedūru saskaņošanu, papildināmību un darba dalīšanu, tādējādi veicinot pozitīvu ietekmi uz politiku un plānošanu. Līdzekļu devēju darbības, cik iespējams, saskaņo, izmantojot pastāvošus līdzekļu devēju koordinācijas mehānismus un balstoties uz attiecīgajā partnervalstī vai reģionā esošajiem saskaņošanas procesiem. Attiecīgajai partnervalstij vai reģionam pēc iespējas būtu jābūt galvenajam virzītājspēkam, lai Kopienas palīdzību saskaņotu ar citiem līdzekļu devējiem. Kad kopējās stratēģijas izstrāde jau notiek, kopējai plānošanai būtu jābūt pieejamai citiem līdzekļu devējiem un tai būtu jāpapildina un jānostiprina jau notiekošie procesi un pēc iespējas jāiekļaujas tajos. |
| --- | --- |

d)

Komisija un dalībvalstis cenšas nodrošināt biežu un regulāru informācijas apmaiņu, tostarp ar citiem līdzekļu devējiem un attīstības bankām, sekmēt labāku politikas koordināciju, procedūru saskaņošanu, papildināmību un darba dalīšanu, tādējādi veicinot pozitīvu ietekmi uz politiku un plānošanu. Līdzekļu devēju darbības, cik iespējams, saskaņo, izmantojot pastāvošus līdzekļu devēju koordinācijas mehānismus un balstoties uz attiecīgajā partnervalstī vai reģionā esošajiem saskaņošanas procesiem. Attiecīgajai partnervalstij vai reģionam pēc iespējas būtu jābūt galvenajam virzītājspēkam, lai Kopienas palīdzību saskaņotu ar citiem līdzekļu devējiem. Kad kopējās stratēģijas izstrāde jau notiek, kopējai plānošanai būtu jābūt pieejamai citiem līdzekļu devējiem un tai būtu jāpapildina un jānostiprina jau notiekošie procesi un pēc iespējas jāiekļaujas tajos.

4.   Papildus valsts stratēģijas dokumentiem un reģiona stratēģijas dokumentiem kopā ar ĀKK un EK Vēstnieku komiteju sagatavo un izstrādā ĀKK iekšējā atbalsta stratēģijas dokumentu un saistīto daudzgadu indikatīvo programmu, pamatojoties uz kritērijiem, kas noteikti ĀKK iekšējo politikas jomu sistēmai, ievērojot papildināmības principus un ģeogrāfisko piemērošanas jomu, kas izriet no ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma IV pielikuma 12. panta.

5.   Izņēmuma gadījumos, kas minēti ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma IV pielikuma 3. panta 4. punktā un 4. panta 5. punktā, ja valstīm nav pieejami atbilstīgi plānojami līdzekļi un/vai ir kavēta valsts kredītrīkotāja pienākumu izpilde, Kopiena paredz īpašus noteikumus, kā minēts šīs regulas 4. panta 7. punktā.

6.   Plānošanu izstrādā tā, lai cik vien iespējams labāk atbilstu ESAO/APK noteiktajiem Oficiālās attīstības palīdzības (turpmāk “OAP”) kritērijiem.

7.   Plānošana vajadzības gadījumā nodrošina Eiropas popularizēšanu partnervalstīs un reģionos.

3. pants

Resursu piešķiršana

1.   Plānošanas procesu sākumā Komisija, balstoties uz vajadzībām un izpildes kritērijiem, kas paredzēti ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma IV pielikuma 3., 9. un 12. pantā, nosaka daudzgadu indikatīvo līdzekļu piešķīrumus katrai ĀKK valstij un reģionam un ĀKK iekšējam finansējumam, kas ir plānošanas procesa pamatā, nepārsniedzot Iekšējā nolīguma 2. pantā noteiktās robežas. Minētie kritēriji ir standarta kritēriji; tie ir objektīvi un pārskatāmi.

2.   Attiecībā uz valsts indikatīvo dotācijas piešķīrumu resursi ietver plānojamo summu, kurā ir stimulējuma summas daļa, kas piešķirta uz pārvaldes kritēriju pamata atbilstoši pārvaldības principiem, ko Padome pieņēma 2006. gada 16. oktobrī, un piešķīrumu neparedzētām vajadzībām, kā minēts ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma IV pielikuma 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā.

3.   EAF komiteja, kas minēta 11. pantā, saskaņā ar 11. panta 3. punktā izklāstīto pārvaldības procedūru sniedz atzinumu par izmantoto metodi, piemērojot resursu piešķiršanas vispārējos kritērijus, kā to iesniegusi Komiteja.

Konsolidētie valsts un reģionālās palīdzības piešķīrumi atbilst summām, kas izklāstītas Iekšējā nolīguma 2. pantā. Tos integrē valsts un reģionālajos stratēģiju dokumentos un daudzgadu indikatīvajās programmās, un Komisija tos pieņem saskaņā ar 11. panta 3. punktā izklāstīto pārvaldības procedūru. Komisija saskaņā ar 11. panta 3. punktā izklāstīto pārvaldības procedūru apstiprina arī līdzekļus, kas rezervēti īpašām atbalsta programmām un rīcībām, kā minēts 4. panta 7. punktā.

4. pants

Valsts un reģiona stratēģijas dokumenti un daudzgadu plānošana

1.   Valsts un reģiona stratēģijas dokumentus sagatavo, balstoties uz saskaņošanas, līdzdalības un palīdzības efektivitātes vispārējiem principiem, kas minēti 1. un 2. pantā, ievērojot kopējo sistēmu valsts stratēģijas dokumentiem un kopīgas daudzgadu plānošanas principus, ko Padome pieņēma 2006. gada 11. aprīlī.

2.   Stratēģijas dokumentu mērķis ir radīt piemērotu struktūru sadarbībai starp Kopienu un attiecīgo partnervalsti vai reģionu, kas atbilst vispārējam mērķim un darbības jomai, ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma mērķiem un principiem. Stratēģijas dokuments attiecas ne tikai uz sadarbību attīstības jomā, ko finansē no EAF, bet arī uz visiem pārējiem Kopienas instrumentiem, kas ietekmē partnerības valsti vai reģionu, lai panāktu politikas saskaņotību ar citām Kopienas ārējās darbības jomām, ja nepieciešams, iesaistot EIB.

3.   Izņemot gadījumos, kas minēti 2. panta 5. punktā, daudzgadu indikatīvās programmas izstrādā, pamatojoties uz attiecīgajiem stratēģiskajiem dokumentiem, un tajās ņemtas vērā ar attiecīgo valsti vai reģionu noslēgtās vienošanās. Īpašu uzmanību pievērš kopīgiem vajadzību un izpildes novērtējumiem, nozaru analīzei un prioritātēm. Saistībā ar minēto 11. panta 3. punktu un tad, ja Komisija piedalās kopējā plānošanā, daudzgadu indikatīvo programmu vajadzības gadījumā iekļauj dokumentā, ko izstrādā kopīgi ar citiem līdzekļu devējiem. Daudzgadu indikatīvajās programmās iekļauj:

| a) | Kopienas finansējumam izraudzītās prioritārās jomas, vispārējos mērķus, izvēlētos saņēmējus, vispārīgas politiskas saistības un sagaidāmo ietekmi; |
| --- | --- |

a)

Kopienas finansējumam izraudzītās prioritārās jomas, vispārējos mērķus, izvēlētos saņēmējus, vispārīgas politiskas saistības un sagaidāmo ietekmi;

| b) | norādes par finanšu piešķīrumu gan kopumā, gan sadalījumā pa prioritārām jomām. Finanšu piešķiršanu pa prioritārajām jomām vajadzības gadījumā var veikt pa noteiktām daļām. Kopienas atbalstu koncentrē ierobežotam skaitam prioritāru jomu, vajadzības gadījumā — vispārējā budžeta atbalsta veidā, un nodrošina tā pielāgošanu attiecīgās ĀKK valsts vai reģiona finansētajām darbībām, kā arī papildināmību un atbilstību darbībām, ko finansē dalībvalstis un citi līdzekļu devēji; |
| --- | --- |

b)

norādes par finanšu piešķīrumu gan kopumā, gan sadalījumā pa prioritārām jomām. Finanšu piešķiršanu pa prioritārajām jomām vajadzības gadījumā var veikt pa noteiktām daļām. Kopienas atbalstu koncentrē ierobežotam skaitam prioritāru jomu, vajadzības gadījumā — vispārējā budžeta atbalsta veidā, un nodrošina tā pielāgošanu attiecīgās ĀKK valsts vai reģiona finansētajām darbībām, kā arī papildināmību un atbilstību darbībām, ko finansē dalībvalstis un citi līdzekļu devēji;

| c) | katrai prioritārajai jomai un vispārējā budžeta atbalsta gadījumā — īpašus mērķus un nozaru politikas saistības un vispiemērotākos pasākumus un darbības, lai īstenotu šos mērķus un uzdevumus. Indikatīvajā programmā apraksta arī paredzamo ietekmi un definē rezultātus un darbības kvalitatīvus un kvantitatīvus rādītājus, kā arī īstenošanas grafiku, uzrādot saistības un resursu izmaksu, un gaidāmos rezultātus. Rādītājus pēc iespējas vairāk pielāgo un balsta uz pašas partnervalsts vai reģiona pārraudzības sistēmu; |
| --- | --- |

c)

katrai prioritārajai jomai un vispārējā budžeta atbalsta gadījumā — īpašus mērķus un nozaru politikas saistības un vispiemērotākos pasākumus un darbības, lai īstenotu šos mērķus un uzdevumus. Indikatīvajā programmā apraksta arī paredzamo ietekmi un definē rezultātus un darbības kvalitatīvus un kvantitatīvus rādītājus, kā arī īstenošanas grafiku, uzrādot saistības un resursu izmaksu, un gaidāmos rezultātus. Rādītājus pēc iespējas vairāk pielāgo un balsta uz pašas partnervalsts vai reģiona pārraudzības sistēmu;

| d) | resursus, kas paredzēti programmām un projektiem jomās, kuras nav prioritārās jomas, un, ja iespējams, šo darbību plašus izklāstus, kā arī norādes par resursiem, kuri jāiedala katrai šai darbībai. Minētais var ietvert prioritātes un īpašus resursus, lai stiprinātu sadarbību ar Kopienas attālākajiem reģioniem, AZT vai kaimiņos esošajām partnervalstīm un reģioniem, kā minēts šīs regulas 10. pantā, kā arī noteikumus, ar ko apzinātu un koordinētu šo vispārējas intereses projektu izvēli; |
| --- | --- |

d)

resursus, kas paredzēti programmām un projektiem jomās, kuras nav prioritārās jomas, un, ja iespējams, šo darbību plašus izklāstus, kā arī norādes par resursiem, kuri jāiedala katrai šai darbībai. Minētais var ietvert prioritātes un īpašus resursus, lai stiprinātu sadarbību ar Kopienas attālākajiem reģioniem, AZT vai kaimiņos esošajām partnervalstīm un reģioniem, kā minēts šīs regulas 10. pantā, kā arī noteikumus, ar ko apzinātu un koordinētu šo vispārējas intereses projektu izvēli;

| e) | to nevalstisko struktūru veidu, kas ir tiesīgas saņemt finansējumu, un, ja iespējams, piešķiramos resursus un atbalstāmo darbību veidu. |
| --- | --- |

e)

to nevalstisko struktūru veidu, kas ir tiesīgas saņemt finansējumu, un, ja iespējams, piešķiramos resursus un atbalstāmo darbību veidu.

Resursus var sniegt dažādos veidos, kas var būt papildinoši, atkarībā no katrā valstī sekmīgāk īstenojamā veida. Budžeta atbalstu izmanto saskaņā ar atbilstības kritērijiem, kas izklāstīti ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma 61. panta 2. punktā.

4.   Stratēģijas dokumentos un daudzgadu indikatīvajās programmās ņem vērā pasākumus un programmas, par kuriem var saņemt finansējumu saskaņā ar citiem EAF vai Kopienas instrumentiem, un novērš to dublēšanos. Īpaša uzmanība ir jāpievērš valsts, reģionālo un ĀKK iekšējā atbalsta stratēģiju mijiedarbībai, kā arī konsekvencei attiecībā uz Kopienas instrumentiem, jo īpaši uz Regulu (EK) Nr. 1905/2006, Regulu (EK) Nr. 1889/2006 un Regulu (EK) Nr. 1257/96, ņemot vērā rīcības, ko veic atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1717/2006 (2006. gada 15. novembris), ar ko izveido Stabilitātes instrumentu (13). Daudzgadu piemērošanas stratēģijas Cukura protokola valstīm, kas paredzētas instrumentā sadarbībai attīstības jomā, integrē valstu stratēģijas dokumentos.

5.   Stratēģijas dokumentus, kas minēti 4. punktā, tostarp tā daudzgadu indikatīvo programmu, pieņem Komisija saskaņā ar 11. panta 3. punktā izklāstīto pārvaldības procedūru. Tajā pašā laikā, kad 1. punktā minētos stratēģijas dokumentus nosūta dalībvalstīm EAF Komitejā, Komisija informēšanas nolūkā tos nosūta arī Apvienotajai parlamentārajai asamblejai, vienlaicīgi pilnībā ievērojot lēmumu pieņemšanas procedūru saskaņā ar šīs regulas IV sadaļu.

6.   Pēc tam vienotos stratēģijas dokumentus, tostarp daudzgadu indikatīvās programmas, kopīgi vienojoties, pieņem Komisija un attiecīgā ĀKK valsts vai reģions, un pēc to pieņemšanas tie ir saistoši gan Kopienai, gan attiecīgajai valstij vai reģionam. Valstis, kas nav parakstījušas stratēģijas dokumentu, joprojām ir tiesīgas saņemt finanšu līdzekļus no piešķīruma neparedzētām vajadzībām, kas minētas ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma IV pielikuma 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā.

7.   Šīs regulas 2. panta 5. punktā minētie noteikumi var būt īpašu atbalsta programmu veidā, kas aizstāj valsts stratēģijas dokumentu gadījumos, kuri paredzēti ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma IV pielikuma 4. panta 5. punktā, ja partnervalstī ir kavēta valsts kredītrīkotāja pienākumu izpilde, vai tie var būt rīcību veidā, ko finansē no piešķīruma neparedzētām vajadzībām, kā paredzēts ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma IV pielikuma 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā, situācijās, kas izklāstītas šā pielikuma 3. panta 4. punktā, ja partnervalstij nav pieejami atbilstoši plānojami līdzekļi, kuri minēti šā pielikuma 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā. Šīs īpašās atbalsta programmas un rīcības, ko finansē no piešķīruma neparedzētām vajadzībām, ir atbilstīgas iepriekšējo punktu noteikumiem un īpašiem apsvērumiem šīs regulas 5. panta 4. punkta c) apakšpunktā. Komisija pieņem tās saskaņā ar šīs regulas 11. panta 3. punktā izklāstīto pārvaldības procedūru.

5. pants

Pārskatīšana

1.   Stratēģijas dokumentus un daudzgadu indikatīvās programmas, kā arī īpašās atbalsta programmas un rīcības, kā minēts šīs regulas 4. panta 7. punktā, iesniedz gada darbības pārskatīšanai, termiņa vidus un beigu pārskatam un, ja vajadzīgs, ad hoc pārskatam. Šos pārskatus izstrādā Komisija un attiecīgā partnervalsts vai reģions uz vietas saskaņā ar ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma IV pielikuma 5. pantu un sagatavo tos, balstoties uz vispārējiem saskaņošanas, līdzdalības un palīdzības efektivitātes principiem, kas minēti 1. un 2. pantā. Vajadzības gadījumā stratēģijas dokumentus un daudzgadu indikatīvās programmas iesniedz ad hoc pārskatam arī starp gada, termiņa vidus un beigu pārskatiem saskaņā ar ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma IV pielikuma 3. panta 5. punktu.

2.   Termiņa vidus un beigu pārskats ir plānošanas procesa neatņemama sastāvdaļa. Tajos ir sniegts vērtējums stratēģijas dokumentam, tostarp daudzgadu piemērošanas stratēģijām attiecībā uz Cukura protokola valstīm un visām citām programmām, ko finansē ar 4. panta 4. punktā minētajiem Kopienas instrumentiem, kā arī daudzgadu indikatīvajai programmai, ņemot vērā pašreizējās vajadzības un izpildi. Pārskatos pēc iespējas iekļauj Kopienas ietekmes novērtējumu sadarbības attīstības jomā saistībā ar 1. panta 1. punktā minēto galveno mērķi — nabadzības izskaušanu, stratēģijas dokumentos izklāstītajiem mērķiem, piešķirtajiem resursiem un rādītājiem, kā arī novērtējumu tam, kā ievēro un pilda 1. un 2. pantā minētos palīdzības efektivitātes principus. Pēc tam, kad pabeigts termiņa vidus un beigu pārskats:

| a) | stratēģijas dokumentus un daudzgadu indikatīvās programmas var labot, ja pārskatos norādīts uz īpašām problēmām vai uz apsīkumu virzībā uz mērķiem un cerētajiem rezultātiem vai ja ņem vērā izmaiņas apstākļos, tostarp tādos, kas radušies, turpinot procesu saskaņošanu, kā, piemēram, darba dalīšanu Komisijas, dalībvalstu un citu iespējamo līdzekļu devēju starpā; |
| --- | --- |

a)

stratēģijas dokumentus un daudzgadu indikatīvās programmas var labot, ja pārskatos norādīts uz īpašām problēmām vai uz apsīkumu virzībā uz mērķiem un cerētajiem rezultātiem vai ja ņem vērā izmaiņas apstākļos, tostarp tādos, kas radušies, turpinot procesu saskaņošanu, kā, piemēram, darba dalīšanu Komisijas, dalībvalstu un citu iespējamo līdzekļu devēju starpā;

| b) | valsts un reģionālo daudzgadu indikatīvo piešķīrumu var palielināt vai samazināt atkarībā no pastāvošajām vajadzībām un izpildes. |
| --- | --- |

b)

valsts un reģionālo daudzgadu indikatīvo piešķīrumu var palielināt vai samazināt atkarībā no pastāvošajām vajadzībām un izpildes.

3.   Gada darbības pārskatu veic saskaņā ar ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma IV pielikuma 5. panta 4. punktu. Gadījumos, kad ir konstatētas jaunas vai īpašas vajadzības, kā izklāstīts ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma IV pielikuma 3. panta 5. punktā un 9. panta 2. punktā, piemēram, tādas, kas saistītas ar pēckrīzes stāvokli vai izciliem rezultātiem, ja daudzgadu indikatīvais piešķīrums ir pilnībā piesaistīts un ir iespējams uzņemt papildu finansējumu, jo ir īstenota efektīva nabadzības mazināšanas politika un pareiza finanšu pārvaldība, tad pēc gada darbības pārskatīšanas var palielināt daudzgadu indikatīvo piešķīrumu.

Ar gada darbības pārskata vispārējo rezultātu iepazīstina EAF Komiteju viedokļu apmaiņai saskaņā ar šīs regulas 11. panta 4. punktu.

4.   Ad hoc pārskatu var veikt pēc attiecīgās ĀKK valsts vai Komisijas pieprasījuma, ja radušās jaunas vai īpašas vajadzības vai ir sasniegti izcili rezultāti, kā minēts šā panta 3. punktā, vai ārkārtas apstākļos, kā minēts ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma 72. un 73. pantā attiecībā uz humāno un ārkārtas palīdzību. Komisija ņem vērā dalībvalstu pieprasījumus ad hoc pārskatiem. Pēkšņas un neparedzamas, nopietnas ārkārtas humānas, ekonomiskas un sociālas problēmas, ko rada dabas katastrofas un tādas cilvēka izraisītas krīzes kā karš un citi konflikti, pēckonflikta situācijas, draudus demokrātijai, tiesiskumam, cilvēktiesībām vai pamatbrīvībām vai ārkārtas apstākļus valstī vai reģionā, kuriem ir līdzvērtīga ietekme, var uzskatīt par pamatojumu, lai veiktu ad hoc pārskatu.

| a) | Pēc veikta ad hoc pārskata var ierosināt šīs regulas 8. pantā minētos īpašos pasākumus. Ja vajadzīgs, daudzgadu indikatīvās programmas vai īpašās rīcības programmas piešķīrumu var palielināt pieejamo līdzekļu robežās, kā izklāstīts Iekšējā nolīguma 2. pantā. Ja stratēģijas dokuments nav parakstīts, īpašo atbalstu var finansēt no finansējuma neparedzētām vajadzībām, kā minēts ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma IV pielikuma 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā; |
| --- | --- |

a)

Pēc veikta ad hoc pārskata var ierosināt šīs regulas 8. pantā minētos īpašos pasākumus. Ja vajadzīgs, daudzgadu indikatīvās programmas vai īpašās rīcības programmas piešķīrumu var palielināt pieejamo līdzekļu robežās, kā izklāstīts Iekšējā nolīguma 2. pantā. Ja stratēģijas dokuments nav parakstīts, īpašo atbalstu var finansēt no finansējuma neparedzētām vajadzībām, kā minēts ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma IV pielikuma 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā;

| b) | veiktie pasākumi ir saskaņoti, piemēroti un papildina citus Kopienas instrumentus, tostarp 4. panta 4. punktā minēto humānās palīdzības instrumentu; |
| --- | --- |

b)

veiktie pasākumi ir saskaņoti, piemēroti un papildina citus Kopienas instrumentus, tostarp 4. panta 4. punktā minēto humānās palīdzības instrumentu;

| c) | ja partnervalstis vai partnervalstu grupas ir tieši iesaistītas krīzes vai pēckrīzes situācijā vai ja tās skar krīzes vai pēckrīzes situācija, daudzgadu plānošanā īpašu uzmanību velta pastiprinātai materiālās palīdzības, rehabilitācijas un attīstības saskaņošanai, lai palīdzētu tām īstenot pāreju no ārkārtas situācijas uz attīstības posmu; to valstu un reģionu programmās, ko regulāri skar dabas katastrofas, paredz sagatavotību katastrofām un to novēršanu. |
| --- | --- |

c)

ja partnervalstis vai partnervalstu grupas ir tieši iesaistītas krīzes vai pēckrīzes situācijā vai ja tās skar krīzes vai pēckrīzes situācija, daudzgadu plānošanā īpašu uzmanību velta pastiprinātai materiālās palīdzības, rehabilitācijas un attīstības saskaņošanai, lai palīdzētu tām īstenot pāreju no ārkārtas situācijas uz attīstības posmu; to valstu un reģionu programmās, ko regulāri skar dabas katastrofas, paredz sagatavotību katastrofām un to novēršanu.

5.   Ja rodas jaunas vajadzības saskaņā ar definējumu VI Kopīgajā deklarācijā par ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma IV pielikuma 12. panta 2. punktu attiecībā uz ĀKK iekšējo sadarbību, ĀKK iekšējā plānojamā piešķīruma palielinājumu var finansēt no ĀKK iekšējām rezervēm, nepārsniedzot vispārējus ierobežojumus, kas izklāstīti Iekšējā nolīguma 2. panta b) punktā.

6.   Visas stratēģijas dokumentu un/vai resursu piešķiršanas izmaiņas, kas rodas šī panta 1. līdz 4. punktā minētā pārskata rezultātā, pieņem Komisija saskaņā ar pārvaldības procedūru, kas izklāstīta šīs regulas 11. panta 3. punktā. Pēc tam papildinājumus stratēģijas dokumentiem, tostarp daudzgadu indikatīvajām programmām un īpašajām atbalsta programmām, kopīgi vienojoties, pieņem Komisija un attiecīgā ĀKK valsts vai reģions, un pēc to pieņemšanas tie ir saistoši gan Kopienai, gan attiecīgajai valstij vai reģionam.

III SADAĻA

ĪSTENOŠANA

6. pants

Īstenošanas pamatstruktūra

ĀKK valstīm un reģioniem sniegtās un Komisijas saskaņā ar ĀKK un EK Partnerattiecību nolīgumu pārvaldītās palīdzības īstenošanu veic saskaņā ar minētā nolīguma IV pielikumu un Finanšu regulu, kas minēta Iekšējā nolīguma 10. panta 2. punktā, un saskaņā ar 1. pantā minētajiem līdzdalības un palīdzības efektivitātes principiem.

7. pants

Gada rīcības programmas

1.   Komisija pieņem gada rīcības programmas, pamatojoties uz 4. pantā minētajiem stratēģijas dokumentiem un daudzgadu indikatīvajām programmām.

Izņēmuma gadījumā, piemēram, ja gada rīcības programma vēl nav pieņemta, Komisija var, pamatojoties uz stratēģijas dokumentiem un daudzgadu indikatīvajām programmām, pieņemt pasākumus, kas nav paredzēti gada rīcības programmā, ievērojot tādus pašus noteikumus un procedūras.

2.   Komisija sagatavo gada rīcības programmas kopā ar attiecīgo partnervalsti vai reģionu, iesaistot vietējās dalībvalstis un vajadzības gadījumā koordinējot ar citiem līdzekļu devējiem, īpaši saistībā ar kopējām programmām un EIB. Gada rīcības programmās apraksta vispārējo stāvokli un novērtē Kopienas palīdzību un gūto pieredzi, tostarp budžeta atbalsta jautājumā, īpaši balstoties uz 5. panta 3. punktā minētajiem gada darbības pārskatiem. Tajās sīki izklāsta izvirzītos mērķus, iesaistīšanās jomas, kopējo plānotā finansējuma apjomu un norādes par katrai darbībai piešķirto finansējuma apjomu. Par katru paredzēto darbību programmās iekļauj detalizētus individuālus dokumentus, kuros norāda: analīzi par atsevišķā sektora kontekstu, finansējamo rīcību aprakstu, galvenās ieinteresētās puses, gaidāmos rezultātus — pamatotus uz kvantitatīviem un kvalitatīviem rādītājiem, pārvaldības procedūru, aptuvenu īstenošanas grafiku, un budžeta atbalsta gadījumā — izmaksu kritērijus, tostarp iespējamas mainīgas summas daļas. Mērķi ir precīzi, izmērāmi, īstenojami, un tiem ir noteikti īstenošanas termiņi, cik vien iespējams saskaņojot tos ar partnervalsts vai reģiona mērķiem un kritērijiem. Programmās norāda, kā tiek ņemtas vērā esošās vai plānotās EIB darbības.

3.   Komisija pieņem gada rīcības programmas saskaņā ar šīs regulas 11. panta 3. punktā izklāstītajām pārvaldības procedūru. Katra dalībvalsts var pieprasīt atsaukt kādu projektu vai programmu no gada rīcības programmas. Ja pieprasījumu atbalsta dalībvalstu bloķējošs mazākums saskaņā ar Iekšējā nolīguma 8. panta 3. punktu saistībā ar 8. panta 2. punktu, Komisija pieņem gada rīcības programmu bez attiecīgā projekta vai programmas atbilstīgi šīs regulas 11. panta 3. punktā izklāstītajai pārvaldības procedūrai. Izņemot gadījumu, kad Komisija saskaņā ar dalībvalstu viedokļiem EAF komitejā nevēlas īstenot atsaukto projektu vai programmu, to vēlāk iesniedz no jauna EAF komitejai kā neiekļautu gada rīcības programmā — kā paredzēts šā panta 1. punkta otrajā daļā — finansēšanas priekšlikuma veidā, ko Komisija pēc tam pieņem atbilstīgi šīs regulas 11. panta 3. punktā izklāstītajai pārvaldības procedūrai.

4.   Grozījumus gada rīcības programmās vai pasākumos, kas nav iekļauti gada rīcības programmās, pieņem saskaņā ar 11. panta 3. punktā izklāstīto pārvaldības procedūru. Ja grozījumi gada rīcības programmās vai pasākumos, kas nav iekļauti gada rīcības programmās, nepārsniedz 20 % no sākotnējiem projektiem, programmām vai to konsolidētajiem piešķīrumiem, bet nesastāda vairāk kā EUR 10 miljonus, šādus grozījumus pieņem Komisija, ja tie neietekmē Komisijas lēmumā izklāstītos sākotnējos mērķus. Komisija mēneša laikā informē EAF komiteju par visiem šādiem grozījumiem.

5.   Saskaņā ar pārvaldības procedūru, kas izklāstīta šīs regulas 11. panta 3. punktā, Komisija pieņem īpašas rīcības programmas atbalsta pasākumiem, kuri minēti Iekšējā nolīguma 6. panta 2. punktā un uz kuriem neattiecas daudzgadu indikatīvās programmas. Visas izmaiņas rīcības programmās atbalsta izdevumiem pieņem saskaņā ar šā panta 4. punktu.

6.   Komisija regulāri informē valstī vai reģionā pārstāvētās dalībvalstis, citas ieinteresētās dalībvalstis un vajadzības gadījumā EIB par Kopienas projektu un programmu īstenošanu. Savukārt katra dalībvalsts un EIB regulāri informē Komisiju valsts vai reģiona līmenī par sadarbības pasākumiem, ko tās veic vai ir paredzējušas veikt katrā konkrētā valstī vai reģionā.

7.   Saskaņā ar šīs regulas 11. panta 4. punktu katra dalībvalsts var jebkurā brīdī pieprasīt iekļaut EAF komitejas darba kārtībā viedokļu apmaiņu par jautājumiem attiecībā uz kāda atsevišķa Komisijas pārvaldīta projekta vai programmas īstenošanu. Šī viedokļu apmaiņa var iekļaut veidu, kā Komisija piemēro budžeta atbalsta izmaksu kritērijus, kas minēti šā panta 2. punktā.

8. pants

Īpašu pasākumu pieņemšana

1.   Šīs regulas 5. panta 4. punktā minētajos gadījumos Komisija var pieņemt īpašus pasākumus, kas nav paredzēti stratēģijas dokumentos un daudzgadu indikatīvajās programmās saistībā ar 2. panta 5. punktu.

2.   Īpašos pasākumos nosaka izvirzītos mērķus, iesaistīšanās jomas, izvēlētos saņēmējus, gaidāmos rezultātus, pārvaldības procedūru, kā arī kopējo finansējuma apjomu. Tajos iekļauj finansējamo darbību aprakstu, katrai rīcībai piešķirtā finansējuma apjomu un aptuvenu to īstenošanas grafiku. Tajos definē tos snieguma rādītāju veidus, kas jāpārrauga, īstenojot īpašos pasākumus. Šajos rādītājos attiecīgi ņem vērā partnervalsts vai reģiona pārraudzības sistēmas.

3.   Ja šādu pasākumu izmaksas pārsniedz EUR 10 miljonus, Komisija tos apstiprina saskaņā ar 11. panta 3. punktā izklāstīto pārvaldības procedūru. Par īpašiem pasākumiem, kuru izmaksas nepārsniedz EUR 10 miljonus, Komisija informē EAF komiteju mēneša laikā pēc to pieņemšanas. Saskaņā ar šīs regulas 11. panta 4. punktu katra dalībvalsts var jebkurā brīdī pieprasīt iekļaut EAF komitejas darba kārtībā viedokļu apmaiņu par šīm darbībām. Minētā viedokļu apmaiņa var palīdzēt formulēt ieteikumus, ko Komisija ņem vērā.

4.   Īpašo pasākumu grozījumus, piemēram, tādus, ar kuriem veic tehniskus labojumus, pagarinot īstenošanas periodu, no jauna piešķirot līdzekļus prognozētajā budžetā vai palielinot vai samazinot budžeta apjomu mazāk nekā par 20 % no sākotnējā budžeta apjoma, bet ne vairāk par EUR 10 miljoniem, nav nepieciešams pieņemt saskaņā ar 11. panta 3. punktā izklāstīto pārvaldības procedūru, ja šādi grozījumi neietekmē sākotnējos mērķus, kas izklāstīti Komisijas lēmumā. Par visiem šādiem tehniskiem labojumiem mēneša laikā paziņo dalībvalstīm.

5.   Par īpašiem pasākumiem reizi gadā EAF komitejā notiek viedokļu apmaiņa, pamatojoties uz Komisijas sagatavotu ziņojumu.

9. pants

Līdzfinansējums un dalībvalstu papildu iemaksas

1.   Līdzfinansējumu izmanto, ja projektu vai programmu finansē no dažādiem avotiem:

| a) | paralēla līdzfinansējuma gadījumā projektu vai programmu sadala vairākās skaidri nodalāmās daļās, kuras finansē dažādi partneri, nodrošinot līdzfinansējumu tā, lai vienmēr var noteikt finansējuma lietojuma mērķi; |
| --- | --- |

a)

paralēla līdzfinansējuma gadījumā projektu vai programmu sadala vairākās skaidri nodalāmās daļās, kuras finansē dažādi partneri, nodrošinot līdzfinansējumu tā, lai vienmēr var noteikt finansējuma lietojuma mērķi;

| b) | līdzfinansējuma gadījumos kopējās projekta vai programmas izmaksas tiek sadalītas starp partneriem, kuri nodrošina līdzfinansējumu, un līdzekļus apvieno kopējā fondā tā, lai nevarētu noteikt atvēlētā finansējuma avotu katrai noteiktai darbībai, ko veic kā projekta vai programmas daļu. |
| --- | --- |

b)

līdzfinansējuma gadījumos kopējās projekta vai programmas izmaksas tiek sadalītas starp partneriem, kuri nodrošina līdzfinansējumu, un līdzekļus apvieno kopējā fondā tā, lai nevarētu noteikt atvēlētā finansējuma avotu katrai noteiktai darbībai, ko veic kā projekta vai programmas daļu.

2.   Ja Komisija piedalās kopīgā līdzfinansējumā, īstenošanas noteikumus, kas reglamentē šādus līdzekļus, tostarp vajadzības gadījumā tādu administratīvo izdevumu iespējamu kopīga novērtējuma veikšanu un segšanu, kas rodas par kopējā fondā esošo līdzekļu pārvaldību atbildīgajai struktūrai, paredz finansēšanas nolīgumā saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, ko sīki izklāsta Iekšējā nolīguma 10. panta 2. punktā minētajā Finanšu regulā.

Ja Komisija saņem un pārvalda līdzekļus, pārstāvot:

| a) | dalībvalstis un to reģionālās un vietējās iestādes, un jo īpaši to valsts aģentūras un daļēji valsts kontrolē esošas aģentūras; |
| --- | --- |

a)

dalībvalstis un to reģionālās un vietējās iestādes, un jo īpaši to valsts aģentūras un daļēji valsts kontrolē esošas aģentūras;

| b) | citas līdzekļu devēju valstis, un jo īpaši to valsts aģentūras un daļēji valsts kontrolē esošas aģentūras; |
| --- | --- |

b)

citas līdzekļu devēju valstis, un jo īpaši to valsts aģentūras un daļēji valsts kontrolē esošas aģentūras;

| c) | starptautiskas organizācijas, tostarp reģionālas organizācijas, un jo īpaši starptautiskas un reģionālas finanšu iestādes, |
| --- | --- |

c)

starptautiskas organizācijas, tostarp reģionālas organizācijas, un jo īpaši starptautiskas un reģionālas finanšu iestādes,

kopīgu pasākumu veikšanai šādus līdzekļus uzskata par piešķirtajiem ieņēmumiem saskaņā ar Iekšējā nolīguma 10. panta 2. punktā minēto Finanšu regulu, un tos kā piešķirtos ieņēmumus integrē gada rīcības programmās. Nodrošina dalībvalstu ieguldījumu pārskatāmību.

Ja Komisija uztic iepriekšējā daļā minētajām struktūrām līdzekļus valsts iestādes uzdevumu, un jo īpaši EAF īstenošanas uzdevumu, finansēšanai, šādu līdzfinansējumu norāda un pienācīgi pamato gada rīcības programmās, kā arī nodrošina EAF iemaksas pārskatāmību.

3.   Ja EIB ir izraudzīta pārvaldīt kopīgo līdzfinansējumu, īstenošanas noteikumus, kas reglamentē šādus līdzekļus, tostarp vajadzības gadījumā EIB administratīvo izdevumu segšanu, izstrādā atbilstīgi EIB statūtiem un iekšējiem noteikumiem.

4.   Dalībvalstis pēc savas ierosmes var arī sniegt Komisijai vai EIB brīvprātīgas iemaksas saskaņā ar Iekšējā nolīguma 1. panta 9. punktu, lai palīdzētu sasniegt ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma mērķus veidā, kas nav saistīts ar līdzfinansējumu. Šīs iemaksas neietekmē vispārējo fondu sadali saskaņā ar 10. EAF un rezervēšanu veic vienīgi pienācīgi pamatotos apstākļos, kā, piemēram, reaģējot uz 5. panta 4. punktā minētajiem izņēmuma apstākļiem. Papildfondus iekļauj plānošanas un pārskatīšanas procesā un gada rīcības programmās, kas minētas šai regulā un atspoguļo partnervalsts vai reģiona līdzdalību. Komisijai uzticētās brīvprātīgās iemaksas uzskata par piešķirtajiem ieņēmumiem saskaņā ar Iekšējā nolīguma 10. panta 2. punktā minēto Finanšu regulu. Tās pielīdzina dalībvalstu kārtējām iemaksām, kas minētas Iekšējā nolīguma 1. panta 2. punktā, izņemot Iekšējā nolīguma 6. un 7. panta noteikumus, kuriem nosaka īpašus noteikumus divpusēju iemaksu nolīgumā.

5.   Dalībvalstis, kas uztic Komisijai vai EIB papildu brīvprātīgās iemaksas, lai palīdzētu sasniegt ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma mērķus, iepriekš informē Padomi un EAF komiteju par šīm iemaksām. Finanšu līdzekļu rezervēšanu konkrētiem mērķiem pienācīgi pamato un visas tās rezultātā radušās pārmaiņas gada rīcības programmās vai stratēģijas dokumentos pieņem Komisija saskaņā ar 11. panta 3. punktā izklāstīto pārvaldības procedūru.

10. pants

Trešo valstu vai reģionu līdzdalība

Lai nodrošinātu Kopienas palīdzības konsekvenci un efektivitāti, Komisija var pieņemt lēmumu, ka valstis, kas nav ĀKK jaunattīstības valstis, un reģionālās integrācijas struktūras ar ĀKK līdzdalību, kuras veicina reģionālu sadarbību un integrāciju, par ko ir tiesības saņemt Kopienas palīdzību saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1905/2006, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1638/2006 (2006. gada 24. oktobris), ar ko izveido Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumentu (14), AZT, kas ir tiesīgas saņemt Kopienas palīdzību saskaņā ar Padomes Lēmumu 2001/822/EK, un Kopienas attālākie reģioni ir tiesīgi saņemt līdzekļus, kas minēti Iekšējā nolīguma 1. panta 2. punkta a) apakšpunkta i) daļā, ja attiecīgais projekts vai programma ir reģionāls vai pārrobežu un atbilst ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma IV pielikuma 6. pantam. Šādu finansējumu var paredzēt stratēģijas dokumentos un daudzgadu indikatīvajās programmās, kā arī īpašajos pasākumos, kas minēti šīs regulas 8. pantā. Šos noteikumus integrē gada rīcības programmās.

IV SADAĻA

LĒMUMU PIEŅEMŠANAS PROCEDUŪRAS

11. pants

EAF komitejas pienākumi

1.   EAF komiteja, kas izveidota atbilstīgi Iekšējā nolīguma 8. pantam, saskaņā ar 3. punktā izklāstīto pārvaldības procedūru sniedz atzinumu par būtiskiem jautājumiem, kas attiecas uz valsts, reģionālo un ĀKK valstu savstarpējo sadarbību attīstības jomā, ko finansē no 10. EAF un citiem Kopienas līdzekļiem, kas minēti 4. panta 3. punktā.

2.   EAF komitejas uzdevumi attiecas uz pienākumiem, kas minēti šīs regulas II un III sadaļā:

| a) | Kopienas palīdzības plānošana saistībā ar 10. EAF un plānošanas pārskats, īpaši veltot uzmanību valsts, reģionālām un ĀKK iekšējām stratēģijām; un |
| --- | --- |

a)

Kopienas palīdzības plānošana saistībā ar 10. EAF un plānošanas pārskats, īpaši veltot uzmanību valsts, reģionālām un ĀKK iekšējām stratēģijām; un

| b) | Kopienas palīdzības īstenošanas pārraudzība, kas cita starpā ietver palīdzības ietekmi uz nabadzības samazināšanu, nozaru aspektus, transversālus jautājumus, izpildes vietas līmeņa koordināciju ar dalībvalstīm un citiem līdzekļu devējiem un 1. pantā minēto palīdzības efektivitātes principu izpildi. |
| --- | --- |

b)

Kopienas palīdzības īstenošanas pārraudzība, kas cita starpā ietver palīdzības ietekmi uz nabadzības samazināšanu, nozaru aspektus, transversālus jautājumus, izpildes vietas līmeņa koordināciju ar dalībvalstīm un citiem līdzekļu devējiem un 1. pantā minēto palīdzības efektivitātes principu izpildi.

3.   Kad EAF komiteja ir aicināta sniegt savu atzinumu, Komisijas pārstāvis EAF komitejai iesniedz projektu par veicamiem pasākumiem, ievērojot termiņu, kas paredzēts Padomes lēmumā par EAF komitejas reglamentu saskaņā ar Iekšējā nolīguma 8. panta 5. punktu. EAF komiteja sniedz atzinumu termiņā, kuru priekšsēdētājs var noteikt atbilstīgi jautājuma steidzamībai, bet kas nepārsniedz 30 dienas. EIB piedalās viedokļu apmaiņā. Atzinuma iesniegšanu apstiprina ar kvalificētu balsu vairākumu, kas paredzēts Iekšējā nolīguma 8. panta 3. punktā, pamatojoties uz dalībvalstu balsu vērtējumu, kā izklāstīts Iekšējā nolīguma 8. panta 2. punktā.

Pēc EAF komitejas atzinuma Komisija veic pasākumus, ko piemēro nekavējoties. Tomēr, ja šie pasākumi neatbilst EAF komitejas atzinumam, Komisija par tiem tūlīt paziņo Padomei. Tādā gadījumā Komisija var atlikt pasākumu piemērošanu uz laiku, kas principā nepārsniedz 30 dienas no šāda paziņojuma dienas, bet ko ārkārtas apstākļos var pagarināt vēl līdz 30 dienām. Padome ar tādu pašu kvalificētu balsu vairākumu kā EAF komiteja var pieņemt atšķirīgu lēmumu minētajā laikposmā.

4.   EAF komitejā notiek viedokļu apmaiņa par gada darbības pārskatu vispārējiem secinājumiem un par gada pārskatu, kas minēts 14. panta 3. punktā. Katra dalībvalsts arī var aicināt uz viedokļu apmaiņu par 15. panta 3. punktā minētajiem novērtējumiem.

Katra dalībvalsts var aicināt Komisiju jebkurā brīdī sniegt EAF komitejai informāciju un rīkot viedokļu apmaiņu par jautājumiem saistībā ar uzdevumiem, kas izklāstīti šā panta 2. punktā.

Šādas viedokļu apmaiņas var palīdzēt formulēt dalībvalstu ieteikumus, kurus Komisija ņem vērā.

5.   EAF komiteja, balstoties uz Komisijas sagatavoto pārskatu secinājumiem, pārbauda arī konsekvenci un papildināmību starp Kopienas palīdzību un dalībvalstu atbalstu un vajadzības gadījumā citiem līdzekļu devējiem saskaņā ar 1. un 2. pantu.

12. pants

Āfrikas Miera nodrošināšanas fonds

Saskaņā ar Padomes 2006. gada 11. aprīļa secinājumiem, ka Āfrikas Miera nodrošināšanas fondu triju gadu ilgā laikposmā par EUR 300 miljoniem finansēs no 10. EAF, ĀKK iekšējā indikatīvajā programmā rezervē finansējumu Āfrikas Miera nodrošināšanas fondam. Piemēro šādu īpašu pārvaldības procedūru:

| a) | pēc Āfrikas Savienības pieprasījuma, ko apstiprinājusi ĀKK un EK Vēstnieku komiteja, Komisija sagatavo rīcības programmu laikposmam no 2008. gada līdz 2010. gadam. Šajā rīcības programmā cita starpā norāda paredzētos mērķus, iespējamo pasākumu jomu un veidu, īstenošanas noteikumus un saskaņotu formu informācijas dokumentiem un pieprasījumiem, kā arī ziņošanai. Rīcības programmas pielikumā apraksta katra iespējamā pasākuma konkrētās lēmumu pieņemšanas procedūras atbilstīgi pasākuma veidam, apjomam un steidzamībai; |
| --- | --- |

a)

pēc Āfrikas Savienības pieprasījuma, ko apstiprinājusi ĀKK un EK Vēstnieku komiteja, Komisija sagatavo rīcības programmu laikposmam no 2008. gada līdz 2010. gadam. Šajā rīcības programmā cita starpā norāda paredzētos mērķus, iespējamo pasākumu jomu un veidu, īstenošanas noteikumus un saskaņotu formu informācijas dokumentiem un pieprasījumiem, kā arī ziņošanai. Rīcības programmas pielikumā apraksta katra iespējamā pasākuma konkrētās lēmumu pieņemšanas procedūras atbilstīgi pasākuma veidam, apjomam un steidzamībai;

| b) | šo rīcības programmu, tostarp a) punktā minēto pielikumu un jebkādus tā grozījumus, apspriež Padomes attiecīgās sagatavošanas darba grupas un Politikas un drošības komiteja, un to ar kvalificētu balsu vairākumu pieņem Pastāvīgo pārstāvju komiteja, kā noteikts Iekšējā nolīguma 8. panta 3. punktā, pirms to pieņem Komisija saskaņā ar šīs regulas 11. panta 3. punktā izklāstīto pārvaldības procedūru; |
| --- | --- |

b)

šo rīcības programmu, tostarp a) punktā minēto pielikumu un jebkādus tā grozījumus, apspriež Padomes attiecīgās sagatavošanas darba grupas un Politikas un drošības komiteja, un to ar kvalificētu balsu vairākumu pieņem Pastāvīgo pārstāvju komiteja, kā noteikts Iekšējā nolīguma 8. panta 3. punktā, pirms to pieņem Komisija saskaņā ar šīs regulas 11. panta 3. punktā izklāstīto pārvaldības procedūru;

| c) | šī rīcība programma, izņemot a) punktā minēto pielikumu, ir pamats finansēšanas nolīgumam, ko noslēdz starp Komisiju un Āfrikas Savienību; |
| --- | --- |

c)

šī rīcība programma, izņemot a) punktā minēto pielikumu, ir pamats finansēšanas nolīgumam, ko noslēdz starp Komisiju un Āfrikas Savienību;

| d) | katru iesaistīšanās pasākumu, ko paredzēts īstenot saskaņā ar finansēšanas nolīgumu, iepriekš apstiprina Politikas un drošības komiteja; atbilstīgās Padomes darba sagatavošanas grupas laikus tiek informētas vai ar tām konsultējas pirms pasākumu iesniegšanas Politikas un drošības komitejai saskaņā ar a) punktā minētajām konkrētām lēmumu pieņemšanas procedūrām, lai nodrošinātu, ka līdztekus militāriem un drošības aspektiem ir ņemti vērā arī paredzēto pasākumu attīstības aspekti. Īpaši ņem vērā pasākumus, kas atzīti kā OAP; |
| --- | --- |

d)

katru iesaistīšanās pasākumu, ko paredzēts īstenot saskaņā ar finansēšanas nolīgumu, iepriekš apstiprina Politikas un drošības komiteja; atbilstīgās Padomes darba sagatavošanas grupas laikus tiek informētas vai ar tām konsultējas pirms pasākumu iesniegšanas Politikas un drošības komitejai saskaņā ar a) punktā minētajām konkrētām lēmumu pieņemšanas procedūrām, lai nodrošinātu, ka līdztekus militāriem un drošības aspektiem ir ņemti vērā arī paredzēto pasākumu attīstības aspekti. Īpaši ņem vērā pasākumus, kas atzīti kā OAP;

| e) | Komisija katru gadu informatīvos nolūkos sagatavo Padomei un EAF komitejai darbības ziņojumu par līdzekļu izmantojumu un — pēc Padomes vai EAF komitejas pieprasījuma — precizē saistības un izmaksas, kas ir vai nav saistītas ar OAP; |
| --- | --- |

e)

Komisija katru gadu informatīvos nolūkos sagatavo Padomei un EAF komitejai darbības ziņojumu par līdzekļu izmantojumu un — pēc Padomes vai EAF komitejas pieprasījuma — precizē saistības un izmaksas, kas ir vai nav saistītas ar OAP;

| f) | novērtēšanu sāk 2010. gadā, pārskatot Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda procedūras, kā arī iespējas alternatīviem turpmākiem finansēšanas avotiem, tostarp kopējās ārpolitikas un drošības politikas finansēšanas avotiem. |
| --- | --- |

f)

novērtēšanu sāk 2010. gadā, pārskatot Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda procedūras, kā arī iespējas alternatīviem turpmākiem finansēšanas avotiem, tostarp kopējās ārpolitikas un drošības politikas finansēšanas avotiem.

13. pants

IM komiteja

1.   IM komitejā, kas izveidota EIB pakļautībā saskaņā ar Iekšējā nolīguma 9. pantu, ir dalībvalstu valdību pārstāvji un Komisijas pārstāvis. Katra valdība ieceļ vienu pārstāvi un vienu ieceltu aizstājēju. Komisija tāpat darbojas attiecībā uz tās pārstāvi. Lai saglabātu nepārtrauktību, IM komitejas priekšsēdētāju ievēlē IM komitejas locekļi no sava vidus uz divu gadu laikposmu. EIB nodrošina komitejas sekretariātu un palīgdienestus. Balso tikai IM komitejas locekļi, ko iecēlušas dalībvalstis, vai to aizstājēji.

Padome ar vienbalsīgu lēmumu pieņem IM komitejas reglamentu, pamatojoties uz priekšlikumu, ko EIB izstrādājusi pēc apspriešanās ar Komisiju.

IM komiteja pieņem lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu. Balsu sadalījums ir tāds, kā noteikts Iekšējā nolīguma 8. pantā.

IM komiteja tiekas vismaz četras reizes gadā. Papildu sanāksmes sasauc pēc EIB vai Komitejas locekļu pieprasījuma, kā izklāstīts reglamentā. Turklāt IM komiteja var sniegt atzinumu, izmantojot rakstisku procedūru atbilstīgi tās reglamentam.

2.   IM komiteja apstiprina:

| a) | pamatnostādnes par Ieguldījumu mehānisma īstenošanu, sistēmu, ar ko novērtētu tā attīstības ietekmi, un priekšlikumus pamatnostādņu pārskatīšanai; |
| --- | --- |

a)

pamatnostādnes par Ieguldījumu mehānisma īstenošanu, sistēmu, ar ko novērtētu tā attīstības ietekmi, un priekšlikumus pamatnostādņu pārskatīšanai;

| b) | Ieguldījumu mehānisma ieguldījumu stratēģijas un uzņēmējdarbības plānus, tostarp darbības rādītājus, pamatojoties uz ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma mērķiem un Kopienas attīstības politikas vispārējiem principiem; |
| --- | --- |

b)

Ieguldījumu mehānisma ieguldījumu stratēģijas un uzņēmējdarbības plānus, tostarp darbības rādītājus, pamatojoties uz ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma mērķiem un Kopienas attīstības politikas vispārējiem principiem;

| c) | Ieguldījumu mehānisma gada pārskatus; |
| --- | --- |

c)

Ieguldījumu mehānisma gada pārskatus;

| d) | visus vispārējās politikas dokumentus, tostarp novērtējuma ziņojumus, kuri attiecas uz Ieguldījumu mehānismu. |
| --- | --- |

d)

visus vispārējās politikas dokumentus, tostarp novērtējuma ziņojumus, kuri attiecas uz Ieguldījumu mehānismu.

3.   Turklāt IM komiteja sniedz atzinumu par:

| a) | priekšlikumiem piešķirt procentu subsīdijas saskaņā ar ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma II pielikuma 2. panta 7. punktu un 4. panta 2. punktu. Minētajos gadījumos IM komiteja sniedz atzinumu arī par šādas procentu subsīdijas izmantošanu. Lai racionalizētu apstiprināšanas gaitu nelielām darbībām, IM komiteja var sniegt labvēlīgu atzinumu par EIB priekšlikumiem attiecībā uz vispārējiem procentu subsīdiju piešķīrumiem, ko pēc tam, bez turpmāka IM komitejas un/vai Komisijas atzinuma, EIB piešķir individuāliem projektiem saskaņā ar vispārējo piešķīrumu kritērijiem, iekļaujot maksimālo procentu subsīdiju apakšpiešķīrumu katram projektam; |
| --- | --- |

a)

priekšlikumiem piešķirt procentu subsīdijas saskaņā ar ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma II pielikuma 2. panta 7. punktu un 4. panta 2. punktu. Minētajos gadījumos IM komiteja sniedz atzinumu arī par šādas procentu subsīdijas izmantošanu. Lai racionalizētu apstiprināšanas gaitu nelielām darbībām, IM komiteja var sniegt labvēlīgu atzinumu par EIB priekšlikumiem attiecībā uz vispārējiem procentu subsīdiju piešķīrumiem, ko pēc tam, bez turpmāka IM komitejas un/vai Komisijas atzinuma, EIB piešķir individuāliem projektiem saskaņā ar vispārējo piešķīrumu kritērijiem, iekļaujot maksimālo procentu subsīdiju apakšpiešķīrumu katram projektam;

| b) | priekšlikumiem par IM ieguldījumu jebkurā projektā, par ko Komisija sniegusi negatīvu atzinumu; |
| --- | --- |

b)

priekšlikumiem par IM ieguldījumu jebkurā projektā, par ko Komisija sniegusi negatīvu atzinumu;

| c) | citiem priekšlikumiem saistībā ar Ieguldījumu mehānismu, pamatojoties uz vispārējiem principiem, kuri noteikti darbības pamatnostādnēs. |
| --- | --- |

c)

citiem priekšlikumiem saistībā ar Ieguldījumu mehānismu, pamatojoties uz vispārējiem principiem, kuri noteikti darbības pamatnostādnēs.

Turklāt EIB pārvaldes iestādes var dažkārt pieprasīt, lai IM komiteja sniedz atzinumu par visiem finansējuma priekšlikumiem vai dažām finansējuma priekšlikumu kategorijām.

4.   EIB pienākums ir laikus iesniegt IM komitejai visus jautājumus, kam vajadzīgs IM komitejas apstiprinājums vai atzinums, kā paredzēts 1., 2. un 3. punktā. Jebkuru priekšlikumu, ko iesniedz komitejai atzinumam, izstrādā saskaņā ar attiecīgajiem kritērijiem un principiem, kas izklāstīti darbības pamatnostādnēs.

5.   EIB cieši sadarbojas ar Komisiju un vajadzības gadījumā saskaņo savas darbības ar citiem līdzekļu devējiem. Jo īpaši:

| a) | EIB kopīgi ar Komisiju sagatavo vai pārskata pamatnostādnes par 2. punkta a) apakšpunktā minētā ieguldījuma mehānisma īstenošanu. EIB ir atbildīga par atbilstību pamatnostādnēm un nodrošina, ka tās atbalstītajos projektos ievēro starptautiskos sociālos un vides standartus un ka šie projekti ir saskaņoti ar ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma mērķiem, Kopienas attīstības politikas vispārējiem principiem, kā arī attiecīgās valsts vai reģionālās sadarbības stratēģijām; |
| --- | --- |

a)

EIB kopīgi ar Komisiju sagatavo vai pārskata pamatnostādnes par 2. punkta a) apakšpunktā minētā ieguldījuma mehānisma īstenošanu. EIB ir atbildīga par atbilstību pamatnostādnēm un nodrošina, ka tās atbalstītajos projektos ievēro starptautiskos sociālos un vides standartus un ka šie projekti ir saskaņoti ar ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma mērķiem, Kopienas attīstības politikas vispārējiem principiem, kā arī attiecīgās valsts vai reģionālās sadarbības stratēģijām;

| b) | EIB iepriekš pieprasa Komisijas atzinumu par ieguldījuma stratēģijām, uzņēmējdarbības plāniem un vispārējās politikas dokumentiem; |
| --- | --- |

b)

EIB iepriekš pieprasa Komisijas atzinumu par ieguldījuma stratēģijām, uzņēmējdarbības plāniem un vispārējās politikas dokumentiem;

| c) | EIB informē Komisiju par projektiem, ko tā pārvalda saskaņā ar 14. panta 2. punktu, un projekta novērtēšanas posmā EIB pieprasa Komisijas atzinumu par valsts sektora vai finanšu sektora projektu atbilstību attiecīgajai valsts sadarbības stratēģijai vai reģionālās sadarbības stratēģijai, vai — attiecīgā gadījumā — ieguldījumu fonda vispārējiem mērķiem; |
| --- | --- |

c)

EIB informē Komisiju par projektiem, ko tā pārvalda saskaņā ar 14. panta 2. punktu, un projekta novērtēšanas posmā EIB pieprasa Komisijas atzinumu par valsts sektora vai finanšu sektora projektu atbilstību attiecīgajai valsts sadarbības stratēģijai vai reģionālās sadarbības stratēģijai, vai — attiecīgā gadījumā — ieguldījumu fonda vispārējiem mērķiem;

| d) | izņemot procentu subsīdijas, kas iekļautas vispārējā piešķīrumā, kā minēts 3. punkta a) apakšpunktā, projekta novērtēšanas posmā EIB lūdz arī Komisijas piekrišanu par jebkuru priekšlikumu, kas iesniegts IM komitejai par procentu subsīdiju — attiecībā uz tā atbilstību ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma II pielikuma 2. panta 7. punktam un 4. panta 2. punktam un kritērijiem, kas noteikti Ieguldījumu mehānisma darbības pamatnostādnēs. |
| --- | --- |

d)

izņemot procentu subsīdijas, kas iekļautas vispārējā piešķīrumā, kā minēts 3. punkta a) apakšpunktā, projekta novērtēšanas posmā EIB lūdz arī Komisijas piekrišanu par jebkuru priekšlikumu, kas iesniegts IM komitejai par procentu subsīdiju — attiecībā uz tā atbilstību ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma II pielikuma 2. panta 7. punktam un 4. panta 2. punktam un kritērijiem, kas noteikti Ieguldījumu mehānisma darbības pamatnostādnēs.

Ja Komisija nav sniegusi negatīvu atzinumu par minēto priekšlikumu divās nedēļas pēc priekšlikuma iesniegšanas, uzskata, ka tā ir sniegusi labvēlīgu atzinumu vai ir piekritusi priekšlikumam. Attiecībā uz atzinumiem par finanšu vai valsts sektora projektiem, kā arī vienošanos par procentu likmju subsīdijām Komisija var pieprasīt, lai tai iesniedz galīgo projekta priekšlikumu tās atzinumam vai apstiprināšanai divas nedēļas pirms tā nosūtīšanas IM komitejai.

6.   EIB neveic nevienu 2. punktā minēto rīcību, ja IM komiteja nav sniegusi labvēlīgu atzinumu.

Pēc IM komitejas labvēlīga atzinuma saņemšanas EIB lemj par priekšlikumu saskaņā ar savām procedūrām. Jo īpaši tā var nolemt nevirzīt priekšlikumu tālāk. EIB regulāri informē IM komiteju un Komisiju par gadījumiem, kad tā nolemj nevirzīt priekšlikumu tālāk.

Par aizdevumiem no saviem līdzekļiem un par IM ieguldījumiem, par ko netiek prasīts IM komitejas atzinums, EIB lemj saskaņā ar savām procedūrām un — Ieguldījumu mehānisma gadījumā — saskaņā ar pamatnostādnēm un ieguldījumu stratēģijām, ko apstiprinājusi IM komiteja.

Neatkarīgi no IM komitejas negatīva atzinuma par priekšlikumu piešķirt procentu subsīdiju EIB var turpināt priekšlikumu ar konkrēto aizdevumu bez procentu subsīdijas guvuma. EIB regulāri informē IM komiteju un Komisiju par katru gadījumu, kad tā tādējādi nolemj virzīt priekšlikumu tālāk.

Ievērojot darbības pamatnostādnēs noteiktos nosacījumus un ar nosacījumu, ka konkrētā aizdevuma vai Ieguldījumu mehānisma ieguldījuma būtiskais mērķis paliek nemainīgs, EIB var pieņemt lēmumu grozīt noteikumus Ieguldījumu mehānisma aizdevumam vai ieguldījumam, par ko IM komiteja sniegusi labvēlīgu atzinumu saskaņā ar 2. punktu, vai jebkuram aizdevumam, par ko IM komiteja sniegusi labvēlīgu atzinumu par procentu subsīdijām. Jo īpaši EIB var pieņemt lēmumu palielināt aizdevuma vai Ieguldījumu mehānisma ieguldījuma summu līdz pat 20 %.

Tāda palielinājuma rezultātā attiecībā uz projektiem ar procentu subsīdijām, kas minētas ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma II pielikuma 2. panta 7. punktā, var proporcionāli pieaugt procentu subsīdijas vērtība. EIB regulāri informē IM komiteju un Komisiju par katru gadījumu, kad tā tādējādi nolemj turpināt virzīt priekšlikumu tālāk. Par projektiem, uz ko attiecas ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma II pielikuma 2. panta 7. punkts, ja tiek pieprasīts subsīdijas vērtības palielinājums, tad IM komitejai pieprasīs sniegt atzinumu, pirms EIB veic turpmākus pasākumus.

7.   EIB pārvalda Ieguldījumu mehānisma ieguldījumus un visus līdzekļus, kas ir minētā Ieguldījumu mehānisma kontā saskaņā ar nolīguma mērķiem. Tā jo īpaši var piedalīties to juridisko personu pārvaldības un uzraudzības struktūrās, kurās veikti ieguldījumi, izmantojot Ieguldījumu mehānismu, un tā saskaņā ar darbības pamatnostādnēm var īstenot, nodot citiem un grozīt tiesības, kas saistītas ar Ieguldījumu mehānismu.

V SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

14. pants

Pārraudzības un ziņošanas prasības attiecībā uz EAF palīdzības īstenošanu

1.   Komisija un EIB katra savas kompetences robežās uzrauga, kā finansējuma saņēmēji izmanto EAF palīdzību.

2.   EIB regulāri informē Komisiju par to projektu un programmu īstenošanu, ko finansē no tās pārvaldītajiem 10. EAF līdzekļiem, atbilstīgi ieguldījuma mehānisma darbības pamatnostādnēs noteiktajām procedūrām.

3.   Komisija pārbauda 10. EAF īstenošanā paveikto darbu un iesniedz Padomei gada pārskatu par īstenošanu un rezultātiem, un, cik vien iespējams, par būtiskākajiem palīdzības ieguvumiem, rezultātiem un ietekmi. Šo pārskatu nosūta arī EAF komitejai viedokļu apmaiņai, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai.

Gada pārskatā iekļauj informāciju par iepriekšējo gadu attiecībā uz finansētajiem pasākumiem, pārraudzības un novērtēšanas rezultātiem, attiecīgo partneru līdzdalību un saskaņojumu ar viņiem, tostarp īstenošanu ar deleģētu sadarbību, kā noteikts Iekšējā nolīguma 10. panta 2. punktā minētajā Finanšu regulā, budžeta saistību un maksājumu īstenošanu sadalījumā pa valstīm, reģioniem un sadarbības jomām.

Tajā novērtē rezultātus palīdzībai, lai izskaustu nabadzību, pēc iespējas izmantojot īpašus un kvantitatīvus rādītājus attiecībā uz tās nozīmību ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma mērķu sasniegšanā. Šādus rādītājus saskaņo ar partnervalsts vai reģiona pārraudzības sistēmām un rādītājiem, ko izmanto līdzekļu devēju kopiena un partnervalsts vai reģions savas attīstības stratēģijas pārraudzībai.

Īpašu uzmanību velta paveiktajam attiecībā uz Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu.

Šajos ziņojumos arī apskata sasniegto, lai īstenotu koordinācijas, atbildības un palīdzības efektivitātes principus, kas minēti šīs regulas 1. pantā un attiecas uz Ekonomikas partnerattiecību nolīguma papildu pasākumiem.

4.   EIB informē IM komiteju par attīstības gaitu saistībā ar Ieguldījumu mehānisma mērķiem. Saskaņā ar ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma II pielikuma 6.b pantu Ieguldījumu mehānisma vispārējos darbības rezultātus kopīgi pārskata 10. EAF termiņa vidusposmā un nobeigumā. Vidusposma pārskatu veic neatkarīgi ārējie eksperti sadarbībā ar EIB, un to dara pieejamu IM komitejai.

5.   Komisija 2010. gadā iesniedz Padomei priekšlikumu par vispārējo sasniegumu pārskatu, ko veic ar ĀKK valstīm, pamatojoties uz ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma 7. panta Ib pielikumu. Šajā pārskatā novērtē finansiālo stāvokli, un jo īpaši saistību un izmaksu realizācijas pakāpi, kā arī kvalitatīvus un kvantitatīvus sasniegumus, jo īpaši rezultātus un ietekmi, ko nosaka, izvērtējot paveikto attiecībā uz Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu. Šajā pārskatā arī izpēta iespējas un iesaka, kā veicināt turpmāka Kopienas atbalsta saskaņošanu ar ĀKK partnervalsts vai reģiona esošajām stratēģijām, plānošanu un budžeta cikliem, kā arī kā turpināt saskaņošanu starp līdzekļu devējiem.

15. pants

Novērtēšana

1.   Komisija un EIB regulāri novērtē ģeogrāfiskās un tematiskās politikas un programmu, kā arī nozaru politikas īstenošanas rezultātus, plānošanas efektivitāti, lai samazinātu nabadzību un nepieciešamības gadījumā ar neatkarīga ārējā novērtējuma palīdzību pārbaudītu, vai mērķi ir sasniegti, un ļautu izstrādāt ieteikumus turpmāko darbību uzlabošanai. Īpašu uzmanību velta tam, lai nodrošinātu Kopienas attīstības politikas konsekvenci, un paveiktajam attiecībā uz Tūkstošgades mērķu sasniegšanu.

2.   Šos novērtējumus veic sadarbībā ar partnervalsti vai reģionu un koordinējot ar vietēji pārstāvētām dalībvalstīm. Tiks iesaistītas citas ieinteresētās dalībvalstis un attiecīgā gadījumā arī citi līdzekļu devēji. Komisija centīsies īstenot uz kopīgiem novērtējumiem pamatotus palīdzības efektivitātes ieteikumus.

3.   Komisija informatīvos nolūkos nosūta savus valsts un reģionālos novērtējuma ziņojumus Padomei, EAF komitejai un EIB. Saskaņā ar 11. panta 4. punktu dalībvalstis var pieprasīt, lai EAF komitejā tiktu apspriesti konkrēti novērtējumi. Rezultātus izmanto programmu izstrādei un resursu piešķiršanai, līdzekļu devēju koordinācijai un palīdzības efektivitātei.

4.   Komisija Kopienas sniegtās palīdzības novērtēšanas posmā iesaista attiecīgās ieinteresētās personas, tostarp nevalstiskā sektora pārstāvjus.

16. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Tā ir piemērojama tikpat ilgi kā Iekšējais nolīgums.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 14. maijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

F.-W. STEINMEIER

---

(1)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

1

(2)  OV L 209, 11.8.2005., 27. lpp.

2

(3)  OV L 247, 9.9.2006., 32. lpp.

3

(4)  OV L 247, 9.9.2006., 22. lpp.

4

(5)  OV L 314, 30.11.2001., 1. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2007/249/EK (OV L 109, 26.4.2007., 33. lpp.).

5

(6)  OV L 348, 21.12.2002., 82. lpp.

6

(7)  OV L 163, 2.7.1996., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

7

(8)  OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.

8

(9)  OV L 386, 29.12.2006., 1. lpp.

9

(10)  OV L 156, 18.6.2005., 19. lpp.

10

(11)  OV L 247, 9.9.2006., 30. lpp.

11

(12)  OV C 46, 24.2.2006., 1. lpp.

12

(13)  OV L 327, 24.11.2006., 1. lpp.

13

(14)  OV L 310, 9.11.2006., 1. lpp.

14

---

III Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

| 13.6.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 152/14 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 152/14

---

PADOMES LĒMUMS 2007/384/KĀDP

(2007. gada 14. maijs),

ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kuras skar militārus vai aizsardzības aspektus (Athena)

(kodificēta versija)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 13. panta 3. punktu un 28. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes Lēmums 2004/197/KĀDP (2004. gada 23. februāris), ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus (1), ir vairākkārt būtiski grozīts (2). Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ būtu lietderīgi to kodificēt. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Lēmums 2004/197/KĀDP (2004. gada 23. februāris), ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus (1), ir vairākkārt būtiski grozīts (2). Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ būtu lietderīgi to kodificēt.

| (2) | Eiropadome Helsinku sanāksmē 1999. gada 10. un 11. decembrī jo īpaši vienojās par to, ka, brīvprātīgi sadarbojoties ES vadītās operācijās, dalībvalstīm jau 2003. gadā ir jāspēj 60 dienās dislocēt no 50 000 līdz 60 000 cilvēkiem sastāvošus bruņotos spēkus, kas spēj pildīt visus Petersbergas uzdevumus, un uzturēt šos spēkus dislokācijas vietā vismaz vienu gadu. |
| --- | --- |

(2)

Eiropadome Helsinku sanāksmē 1999. gada 10. un 11. decembrī jo īpaši vienojās par to, ka, brīvprātīgi sadarbojoties ES vadītās operācijās, dalībvalstīm jau 2003. gadā ir jāspēj 60 dienās dislocēt no 50 000 līdz 60 000 cilvēkiem sastāvošus bruņotos spēkus, kas spēj pildīt visus Petersbergas uzdevumus, un uzturēt šos spēkus dislokācijas vietā vismaz vienu gadu.

| (3) | Padome 2002. gada 17. jūnijā apstiprināja Dokumentu 10155/02 par tādu ES vadītu krīzes pārvarēšanas operāciju finansēšanu, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2002. gada 17. jūnijā apstiprināja Dokumentu 10155/02 par tādu ES vadītu krīzes pārvarēšanas operāciju finansēšanu, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus.

| (4) | Padome 2003. gada 14. maijā secinājumos apstiprināja vajadzību izveidot ātrās reaģēšanas spējas, jo īpaši attiecībā uz humānajām operācijām un glābšanas uzdevumiem. |
| --- | --- |

(4)

Padome 2003. gada 14. maijā secinājumos apstiprināja vajadzību izveidot ātrās reaģēšanas spējas, jo īpaši attiecībā uz humānajām operācijām un glābšanas uzdevumiem.

| (5) | Eiropadomes Saloniku sanāksmē 2003. gada 19. un 20. jūnijā atzinīgi vērtēti Padomes 2003. gada 19. maija sanāksmes secinājumi, kuros jo īpaši apliecināta vajadzība izveidot Eiropas Savienības ātrās reaģēšanas spējas. |
| --- | --- |

(5)

Eiropadomes Saloniku sanāksmē 2003. gada 19. un 20. jūnijā atzinīgi vērtēti Padomes 2003. gada 19. maija sanāksmes secinājumi, kuros jo īpaši apliecināta vajadzība izveidot Eiropas Savienības ātrās reaģēšanas spējas.

| (6) | Padome 2003. gada 22. septembrī nolēma, ka Eiropas Savienībai būtu jāpanāk elastīgums jebkura mēroga, sarežģītības un steidzamības militāro operāciju kopējo izmaksu finansējuma pārvaldības jomā, līdz 2004. gada 1. martam izveidojot pastāvīgu finansēšanas mehānismu, ar ko segtu jebkuras Savienības militāras operācijas kopējās izmaksas. |
| --- | --- |

(6)

Padome 2003. gada 22. septembrī nolēma, ka Eiropas Savienībai būtu jāpanāk elastīgums jebkura mēroga, sarežģītības un steidzamības militāro operāciju kopējo izmaksu finansējuma pārvaldības jomā, līdz 2004. gada 1. martam izveidojot pastāvīgu finansēšanas mehānismu, ar ko segtu jebkuras Savienības militāras operācijas kopējās izmaksas.

| (7) | ES Militārā komiteja 2004. gada 3. marta ziņojumā sīki definēja ES militārās ātrās reaģēšanas jēdzienu. Tā 2004. gada 14. jūnijā arī definēja ES kaujas vienību jēdzienu. |
| --- | --- |

(7)

ES Militārā komiteja 2004. gada 3. marta ziņojumā sīki definēja ES militārās ātrās reaģēšanas jēdzienu. Tā 2004. gada 14. jūnijā arī definēja ES kaujas vienību jēdzienu.

| (8) | Eiropadome 2004. gada 17. jūnijā apstiprināja ziņojumu par EDAP, kurā uzsvērts, ka vajadzētu turpināt darbu pie ES ātrās reaģēšanas spēju izveides ar mērķi līdz 2005. gada sākumam nodrošināt sākotnējās darbības spējas. |
| --- | --- |

(8)

Eiropadome 2004. gada 17. jūnijā apstiprināja ziņojumu par EDAP, kurā uzsvērts, ka vajadzētu turpināt darbu pie ES ātrās reaģēšanas spēju izveides ar mērķi līdz 2005. gada sākumam nodrošināt sākotnējās darbības spējas.

| (9) | Ņemot vērā šīs izmaiņas, būtu jāuzlabo ES militāro operāciju iepriekšēja finansēšana, jo īpaši attiecībā uz ātrās reaģēšanas operācijām. Tāpēc jaunā shēma iepriekšējai finansēšanai pirmkārt un galvenokārt ir paredzēta ātrās reaģēšanas operācijām; īpašos apstākļos iepriekšējas iemaksas tomēr var izmantot parastas operācijas iepriekšējai finansēšanai, jo īpaši gadījumos, ja lēmumu par operācijas sākšanu pieņem drīz pēc attiecīgās vienotās rīcības pieņemšanas par darbību. |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vērā šīs izmaiņas, būtu jāuzlabo ES militāro operāciju iepriekšēja finansēšana, jo īpaši attiecībā uz ātrās reaģēšanas operācijām. Tāpēc jaunā shēma iepriekšējai finansēšanai pirmkārt un galvenokārt ir paredzēta ātrās reaģēšanas operācijām; īpašos apstākļos iepriekšējas iemaksas tomēr var izmantot parastas operācijas iepriekšējai finansēšanai, jo īpaši gadījumos, ja lēmumu par operācijas sākšanu pieņem drīz pēc attiecīgās vienotās rīcības pieņemšanas par darbību.

| (10) | Padome, izskatot katru gadījumu atsevišķi, lemj par to, vai operācija skar militārus vai aizsardzības aspektus Līguma 28. panta 3. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(10)

Padome, izskatot katru gadījumu atsevišķi, lemj par to, vai operācija skar militārus vai aizsardzības aspektus Līguma 28. panta 3. punkta nozīmē.

| (11) | Atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienību 28. panta 3. punktam dalībvalstīm, kuru pārstāvji saskaņā ar 23. panta 1. punkta otro daļu Padomei iesnieguši oficiālu paziņojumu, nav jāpiedalās tādu militāru operāciju finansēšanā, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus. |
| --- | --- |

(11)

Atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienību 28. panta 3. punktam dalībvalstīm, kuru pārstāvji saskaņā ar 23. panta 1. punkta otro daļu Padomei iesnieguši oficiālu paziņojumu, nav jāpiedalās tādu militāru operāciju finansēšanā, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus.

| (12) | Saskaņā ar 6. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Eiropas Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā un šā mehānisma finansēšanā, |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar 6. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Eiropas Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā un šā mehānisma finansēšanā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU

1. pants

Definīcijas

Šajā lēmumā:

| a) | “iesaistītās dalībvalstis” ir visas Eiropas Savienības dalībvalstis, izņemot Dāniju; |
| --- | --- |

a)

“iesaistītās dalībvalstis” ir visas Eiropas Savienības dalībvalstis, izņemot Dāniju;

| b) | “finansētājas valstis” ir dalībvalstis, kas piedalās attiecīgās militārās operācijas finansēšanā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 28. panta 3. punktu, un trešās valstis, kas piedalās šīs operācijas kopējo izmaksu segšanā saskaņā ar nolīgumiem, kas noslēgti starp šīm valstīm un Eiropas Savienību; |
| --- | --- |

b)

“finansētājas valstis” ir dalībvalstis, kas piedalās attiecīgās militārās operācijas finansēšanā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 28. panta 3. punktu, un trešās valstis, kas piedalās šīs operācijas kopējo izmaksu segšanā saskaņā ar nolīgumiem, kas noslēgti starp šīm valstīm un Eiropas Savienību;

| c) | “operācijas” ir ES operācijas, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus; |
| --- | --- |

c)

“operācijas” ir ES operācijas, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus;

| d) | “militāras atbalsta darbības” ir ES operācijas vai to daļas, par ko Padome ir pieņēmusi lēmumu, atbalstot trešās valstis vai trešās organizācijas, un kuras skar militārus vai aizsardzības aspektus, bet kuras nevada ES Štābs. |
| --- | --- |

d)

“militāras atbalsta darbības” ir ES operācijas vai to daļas, par ko Padome ir pieņēmusi lēmumu, atbalstot trešās valstis vai trešās organizācijas, un kuras skar militārus vai aizsardzības aspektus, bet kuras nevada ES Štābs.

1. NODAĻA

MEHĀNISMS

2. pants

Mehānisma izveide

1.   Ar šo izveido mehānismu, lai pārvaldītu operāciju kopējo izmaksu finansēšanu.

2.   Mehānisma nosaukums ir Athena.

3.   Athena ir paredzēts iesaistītajām dalībvalstīm vai atsevišķu operāciju gadījumā 1. pantā definētajām trešām valstīm.

3. pants

Tiesībspēja

Attiecībā uz tādu Eiropas Savienības operāciju finansēšanas administratīvo pārvaldību, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus, Athena mehānismam ir vajadzīgā tiesībspēja, jo īpaši tiesības atvērt bankas kontu, iegādāties, turēt vai pārdot īpašumu, slēgt līgumus un administratīvas vienošanās un piedalīties tiesvedībā. Athena ir bezpeļņas organizācija.

4. pants

Saskaņošana ar trešām personām

Tiktāl, ciktāl tas vajadzīgs uzdevumu izpildei un saskaņā ar Eiropas Savienības mērķiem un politiku, Athena savu darbību saskaņo ar dalībvalstīm, Kopienas iestādēm un starptautiskām organizācijām.

2. NODAĻA

ORGANIZATORISKĀ STRUKTŪRA

5. pants

Vadības struktūras un darbinieki

1.   Ar Īpašās komitejas pilnvarojumu Athena mehānismu vada:

| a) | administrators; |
| --- | --- |

a)

administrators;

| b) | konkrētās operācijas komandieris (turpmāk — “operācijas komandieris”) pārzina jautājumus, kas saistīti ar viņa vadīto operāciju; |
| --- | --- |

b)

konkrētās operācijas komandieris (turpmāk — “operācijas komandieris”) pārzina jautājumus, kas saistīti ar viņa vadīto operāciju;

| c) | grāmatvedis. |
| --- | --- |

c)

grāmatvedis.

2.   Athena pēc iespējas izmanto Eiropas Savienībā pastāvošās administratīvās struktūras. Athena izmanto darbiniekus, ko vajadzības gadījumā dara pieejamus ES iestādes vai norīko dalībvalstis.

3.   Padomes ģenerālsekretārs var nodrošināt administratoru un grāmatvedi ar darbiniekiem, kas viņiem vajadzīgi, lai viņi spētu pildīt savas funkcijas, turklāt šīs rīcības pamatā var būt iesaistītās dalībvalsts ierosinājums.

4.   Athena struktūras un darbinieki sāk darbu atkarībā no operatīvajām vajadzībām.

6. pants

Īpašā komiteja

1.   Izveido Īpašo komiteju, kurā ietilpst pa vienam pārstāvim no katras iesaistītās dalībvalsts. Īpašās komitejas sēdēs piedalās Komisija, taču tai nav balsstiesību.

2.   Athena mehānismu vada ar Īpašās komitejas pilnvarojumu.

3.   Kad Īpašā komiteja apspriež kādas operācijas kopējo izmaksu finansēšanu:

| a) | Īpašajā komitejā ir pa vienam pārstāvim no katras finansētājas dalībvalsts; |
| --- | --- |

a)

Īpašajā komitejā ir pa vienam pārstāvim no katras finansētājas dalībvalsts;

| b) | Īpašās komitejas darbā piedalās pārstāvji no finansētājām trešām valstīm. Viņi nepiedalās balsošanā un nav klāt balsošanas brīdī; |
| --- | --- |

b)

Īpašās komitejas darbā piedalās pārstāvji no finansētājām trešām valstīm. Viņi nepiedalās balsošanā un nav klāt balsošanas brīdī;

| c) | operācijas komandieris vai viņa pārstāvis piedalās Īpašās komitejas darbā, taču nepiedalās balsošanā. |
| --- | --- |

c)

operācijas komandieris vai viņa pārstāvis piedalās Īpašās komitejas darbā, taču nepiedalās balsošanā.

4.   Īpašās komitejas sanāksmes sasauc un vada Eiropas Savienības Padomes prezidentvalsts. Administrators nodrošina Īpašo komiteju ar sekretariātu. Administrators raksta Komitejas apspriežu protokolus. Administrators balsošanā nepiedalās.

5.   Vajadzības gadījumā Īpašās komitejas darbā piedalās grāmatvedis, taču viņš balsošanā nepiedalās.

6.   Pēc iesaistītās dalībvalsts, administratora vai operācijas komandiera pieprasījuma prezidentvalsts ne vēlāk kā 15 dienās sasauc Īpašās komitejas sēdi.

7.   Par jebkuru prasību vai strīdu, kas attiecas uz Athena, administrators informē Īpašo komiteju.

8.   Īpašās komitejas lēmumus tās locekļi pieņem saskaņā ar vienprātības principu, ņemot vērā 1. un 3. punktā definēto sastāvu. Tās lēmumi ir saistoši.

9.   Īpašā komiteja apstiprina visus budžetus, ņemot vērā attiecīgās atsauces summas, un tās kompetencē ietilpst 20., 21., 22., 23., 26., 27., 29., 31., 33., 34., 38., 39., 40. un 41. pantā minētās jomas.

10.   Saskaņā ar šo lēmumu informāciju Īpašā komiteja saņem no administratora, operācijas komandiera un grāmatveža.

11.   Saskaņā ar 20., 21., 22., 23., 24., 26., 29., 31., 33., 34., 39., 40. un 41. pantu pieņemto aktu tekstus pieņemšanas brīdī paraksta Īpašās komitejas priekšsēdētājs un administrators.

7. pants

Administrators

1.   Padomes ģenerālsekretārs, informējot Īpašo komiteju, uz trim gadiem ieceļ administratoru un vismaz vienu administratora vietnieku.

2.   Administrators pilda savus pienākumus Athena vārdā.

3.   Administrators:

| a) | izstrādā un iesniedz Īpašajai komitejai budžeta projektus. Jebkuras operācijas budžeta projekta izdevumu daļu izstrādā, pamatojoties uz operācijas komandiera priekšlikumu; |
| --- | --- |

a)

izstrādā un iesniedz Īpašajai komitejai budžeta projektus. Jebkuras operācijas budžeta projekta izdevumu daļu izstrādā, pamatojoties uz operācijas komandiera priekšlikumu;

| b) | pieņem budžetu pēc tam, kad to apstiprinājusi Īpašā komiteja; |
| --- | --- |

b)

pieņem budžetu pēc tam, kad to apstiprinājusi Īpašā komiteja;

| c) | darbojas kā kredītrīkotājs attiecībā uz ieņēmumiem, kopējām izmaksām, kas radušās, gatavojoties operācijai vai pildot to, un ar operāciju saistītām kopējām izmaksām, kas radušās pēc operācijas beigām; |
| --- | --- |

c)

darbojas kā kredītrīkotājs attiecībā uz ieņēmumiem, kopējām izmaksām, kas radušās, gatavojoties operācijai vai pildot to, un ar operāciju saistītām kopējām izmaksām, kas radušās pēc operācijas beigām;

| d) | attiecībā uz ieņēmumiem īsteno finanšu vienošanās, kas noslēgtas ar trešām personām par Savienības militāro operāciju kopējo izmaksu segšanu. |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz ieņēmumiem īsteno finanšu vienošanās, kas noslēgtas ar trešām personām par Savienības militāro operāciju kopējo izmaksu segšanu.

4.   Administrators nodrošina, ka ir ievēroti šā lēmuma noteikumi un pildīti Īpašās komitejas lēmumi.

5.   Administrators ir pilnvarots pieņemt visus pasākumus, kurus uzskata par vajadzīgiem, lai varētu īstenot Athena finansētos izdevumus. Par šiem pasākumiem viņš informē Īpašo komiteju.

6.   Administrators koordinē darbības ar Savienības militārām operācijām saistītiem finansiāliem jautājumiem. Viņš ir valstu pārvaldes iestāžu un, vajadzības gadījumā, arī starptautisku organizāciju kontaktpersona šajos jautājumos.

7.   Administrators atskaitās Īpašajai komitejai.

8. pants

Operācijas komandieris

1.   Operācijas komandieris Athena vārdā pilda pienākumus, kas saistīti ar viņa vadītās operācijas kopējo izmaksu finansēšanu.

2.   Saistībā ar savu vadīto operāciju operācijas komandieris:

| a) | iesniedz administratoram priekšlikumus par budžeta projektu “izdevumu un ar operāciju saistīto kopējo izmaksu” daļu; |
| --- | --- |

a)

iesniedz administratoram priekšlikumus par budžeta projektu “izdevumu un ar operāciju saistīto kopējo izmaksu” daļu;

| b) | kā kredītrīkotājs rīkojas ar apropriācijām, kas saistītas ar operācijas kopējām izmaksām. Operācijas komandieris sadarbībā ar jebkuru personu, kas piedalās šo apropriāciju, tostarp iepriekšēja finansējuma, izmantošanā, rīkojas saskaņā ar savām pilnvarām; operācijas komandieris Athena vārdā var piešķirt un slēgt līgumus; viņa vadītās operācijas vajadzībām operācijas komandieris Athena vārdā atver bankas kontu. |
| --- | --- |

b)

kā kredītrīkotājs rīkojas ar apropriācijām, kas saistītas ar operācijas kopējām izmaksām. Operācijas komandieris sadarbībā ar jebkuru personu, kas piedalās šo apropriāciju, tostarp iepriekšēja finansējuma, izmantošanā, rīkojas saskaņā ar savām pilnvarām; operācijas komandieris Athena vārdā var piešķirt un slēgt līgumus; viņa vadītās operācijas vajadzībām operācijas komandieris Athena vārdā atver bankas kontu.

3.   Operācijas komandieris ir pilnvarots pieņemt jebkādus pasākumus, kurus viņš uzskata par vajadzīgiem, lai varētu īstenot Athena finansētos izdevumus, kas saistīti ar viņa vadīto operāciju. Operācijas komandieris par to informē administratoru un Īpašo komiteju.

9. pants

Grāmatvedis

1.   Padomes ģenerālsekretārs uz diviem gadiem ieceļ grāmatvedi un vismaz vienu grāmatveža vietnieku.

2.   Grāmatvedis pilda savus pienākumus Athena vārdā.

3.   Grāmatvedis ir atbildīgs par:

| a) | pienācīgu maksājumu veikšanu, ieņēmumu iekasēšanu un konstatēto debitoru parādu summu atgūšanu; |
| --- | --- |

a)

pienācīgu maksājumu veikšanu, ieņēmumu iekasēšanu un konstatēto debitoru parādu summu atgūšanu;

| b) | Athena gada pārskatu sagatavošanu un operāciju pārskatu sagatavošanu pēc katras operācijas beigām; |
| --- | --- |

b)

Athena gada pārskatu sagatavošanu un operāciju pārskatu sagatavošanu pēc katras operācijas beigām;

| c) | palīdzības sniegšanu administratoram, iesniedzot gada pārskatus vai operāciju pārskatus apstiprināšanai Īpašajā komitejā; |
| --- | --- |

c)

palīdzības sniegšanu administratoram, iesniedzot gada pārskatus vai operāciju pārskatus apstiprināšanai Īpašajā komitejā;

| d) | Athena uzskaites kārtošanu; |
| --- | --- |

d)

Athena uzskaites kārtošanu;

| e) | uzskaites noteikumu un metožu, kā arī kontu plāna izstrādi; |
| --- | --- |

e)

uzskaites noteikumu un metožu, kā arī kontu plāna izstrādi;

| f) | ieņēmumu uzskaites sistēmu izveidi un apstiprināšanu un, attiecīgā gadījumā, to sistēmu apstiprināšanu, ko kredītrīkotājs izstrādājis, lai sniegtu vai pamatotu uzskaites informāciju; |
| --- | --- |

f)

ieņēmumu uzskaites sistēmu izveidi un apstiprināšanu un, attiecīgā gadījumā, to sistēmu apstiprināšanu, ko kredītrīkotājs izstrādājis, lai sniegtu vai pamatotu uzskaites informāciju;

| g) | papilddokumentu glabāšanu; |
| --- | --- |

g)

papilddokumentu glabāšanu;

| h) | kopā ar administratoru — finanšu līdzekļu pārvaldību. |
| --- | --- |

h)

kopā ar administratoru — finanšu līdzekļu pārvaldību.

4.   Administrators un operācijas komandieris sniedz grāmatvedim visu informāciju, kas vajadzīga, lai viņš varētu izstrādāt pārskatus, kuros precīzi atspoguļota Athena finanšu līdzekļu un Athena pārvaldītā budžeta izpilde. Viņi garantē pārskatu ticamību.

5.   Grāmatvedis atskaitās Īpašajai komitejai.

10. pants

Vispārīgi noteikumi, ko piemēro administratoram, grāmatvedim un Athena darbiniekiem

1.   Administratora vai administratora vietnieka funkcijas, no vienas puses, un grāmatveža vai grāmatveža vietnieka funkcijas, no otras puses, nav savienojamas.

2.   Jebkurš administratora vietnieks darbojas administratora pakļautībā. Jebkurš grāmatveža vietnieks darbojas grāmatveža pakļautībā.

3.   Administratora prombūtnes gadījumā viņu aizvieto administratora vietnieks. Grāmatveža prombūtnes gadījumā viņu aizvieto grāmatveža vietnieks.

4.   Uz Eiropas Kopienu ierēdņiem un citām amatpersonām, kad tās veic pienākumus Athena vārdā, turpina attiekties viņiem piemērojamie noteikumi.

5.   Uz darbiniekiem, ko Athena piešķīrušas dalībvalstis, attiecas tie paši noteikumi, kas izklāstīti Padomes lēmumā par noteikumiem, kas attiecas uz valstu norīkotajiem ekspertiem, un noteikumiem, par kuriem vienojušās valstu pārvaldes iestādes un Kopienas iestādes vai Athena.

6.   Pirms iecelšanas amatā Athena darbiniekiem jāsaņem atļauja, lai piekļūtu klasificētai informācijai, kuras klasifikācijas pakāpe nav zemāka par Padomes Secret UE vai tai līdzvērtīgas dalībvalsts pakāpi.

7.   Administrators var rīkot sarunas un panākt vienošanās ar dalībvalstīm vai Kopienas iestādēm, lai laikus apzinātu darbiniekus, ko vajadzības gadījumā nekavējoties var norīkot Athena vajadzībām.

3. NODAĻA

VIENOŠANĀS PAR ADMINISTRATĪVIEM PASĀKUMIEM AR DALĪBVALSTĪM, ES IESTĀDĒM, TREŠĀM VALSTĪM UN STARPTAUTISKĀM ORGANIZĀCIJĀM

11. pants

Vienošanās par administratīviem pasākumiem ar dalībvalstīm un ES iestādēm

1.   Lai atvieglotu iepirkumus operāciju vajadzībām ar visizdevīgākajiem ekonomiskajiem nosacījumiem, ar dalībvalstīm un iestādēm var rīkot sarunas par administratīviem pasākumiem. Vienošanās par šādiem pasākumiem noslēdz ar vēstuļu apmaiņu starp Athena, kuru pārstāv operācijas komandieris vai — ja nav iecelts operācijas komandieris — administrators, un kompetento dalībvalsts pārvaldes iestādi vai attiecīgo ES iestādi.

2.   Pirms šādas vienošanās noslēgšanas apspriežas ar Īpašo komiteju.

12. pants

Vienošanās par administratīviem pasākumiem ar trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām

1.   Galvenokārt lai atvieglotu iepirkumus darbības vietā ar visizdevīgākajiem ekonomiskajiem nosacījumiem, ņemot vērā operatīvos ierobežojumus, ar trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām var rīkot sarunas par administratīviem pasākumiem. Vienošanās par šādiem pasākumiem noslēdz ar vēstuļu apmaiņu starp Athena, kuru pārstāv operācijas komandieris vai — ja nav iecelts operācijas komandieris — administrators, un kompetento trešās valsts pārvaldes iestādi vai attiecīgo starptautisko organizāciju.

2.   Informāciju par jebkuru šādu vienošanos nosūta Īpašajai komitejai, lai tā dod apstiprinājumu pirms vienošanās parakstīšanas.

13. pants

Vienošanās par pastāvīgiem un ad hoc pasākumiem saistībā ar trešo valstu iemaksu maksāšanas kārtību

1.   Pamatojoties uz nolīgumiem, ko ES noslēgusi ar trešām valstīm, kuras Padome atzinusi par potenciāliem ieguldītājiem ES operācijās vai ieguldītājiem konkrētā ES operācijā, administrators risina sarunas ar šīm trešām valstīm, attiecīgi, par pastāvīgiem vai ad hoc administratīviem pasākumiem. Vienošanās par šādiem pasākumiem noslēdz ar vēstuļu apmaiņu starp Athena un kompetentiem attiecīgās trešās valsts administratīvajiem dienestiem, nosakot kārtību, kas vajadzīga, lai varētu ātri veikt iemaksas par jebkuru paredzamu ES militāru operāciju.

2.   Kamēr nav noslēgti 1. punktā minētie nolīgumi, administrators var veikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai atvieglotu finansētāju trešo valstu maksājumus.

3.   Pirms vienošanos paraksta Athena, administrators informē par to Īpašo komiteju.

4.   Savienībai sākot militāru operāciju, administrators attiecībā uz Padomes nolemtajām iemaksām īsteno vienošanās ar trešām valstīm, kas sniedz ieguldījumu operācijā.

4. NODAĻA

BANKAS KONTI

14. pants

Atvēršana un mērķis

1.   Administrators atver vienu vai vairākus Athena bankas kontus.

2.   Bankas kontus atver vienīgi kādā no labākajām finanšu iestādēm, kuras galvenais birojs atrodas kādā no dalībvalstīm.

3.   Finansētāju valstu iemaksas tiek iemaksātas šajos kontos. Tos izmanto, lai segtu Athena pārziņā esošās izmaksas un piešķirtu operācijas komandierim avansus, kas vajadzīgi, lai īstenotu ar militārās operācijas kopējām izmaksām saistītus izdevumus. Bankas kontus nedrīkst pārtērēt.

15. pants

Līdzekļu pārvaldība

1.   Jebkuram maksājumam no Athena konta ir vajadzīgs gan administratora vai administratora vietnieka, gan grāmatveža vai grāmatveža vietnieka paraksts.

2.   Athena pārvaldībā esošos līdzekļus, tostarp operācijas komandierim uzticētos līdzekļus, drīkst noguldīt vienīgi euro un kādas no labāko finanšu iestāžu norēķinu vai īstermiņa kontā.

5. NODAĻA

KOPĒJĀS IZMAKSAS

16. pants

Kopējo izmaksu definīcija un atbilstības termiņi

1.   Šā lēmuma I pielikumā minētās kopējās izmaksas to rašanās laikā sedz Athena. Tiklīdz no budžeta pozīcijas ir skaidrs, ar kuru operāciju tās ir visvairāk saistītas, tās uzskata par šīs operācijas darbības izmaksām. Citādi tās uzskata par kopējām izmaksām, kas radušās, gatavojoties operācijai, vai pēc tās beigām.

2.   Turklāt Athena sedz II pielikumā minētās kopējās darbības izmaksas laikposmā no operācijai paredzētās Krīzes pārvarēšanas koncepcijas apstiprināšanas līdz operācijas komandiera iecelšanai. Īpašos gadījumos pēc apspriešanās ar Politikas un drošības komiteju Īpašā komiteja var grozīt laikposmu, kurā Athena sedz minētās izmaksas.

3.   Operācijas norises posmā, kas sākas dienā, kad ir iecelts operācijas komandieris, un beidzas dienā, kad savu darbību beidz operācijas štābs, Athena sedz šādas ar operāciju saistītās kopējās darbības izmaksas:

| a) | III-A pielikumā minētās kopējās izmaksas; |
| --- | --- |

a)

III-A pielikumā minētās kopējās izmaksas;

| b) | III-B pielikumā minētās kopējās izmaksas, ja tā ir lēmusi Padome. |
| --- | --- |

b)

III-B pielikumā minētās kopējās izmaksas, ja tā ir lēmusi Padome.

4.   Militāras atbalsta akcijas aktīvajā posmā, kā to noteikusi Padome, Athena kā kopējās ar operāciju saistītās izmaksas sedz kopējās izmaksas, kā definējusi Padome, izskatot katru gadījumu atsevišķi, atsaucoties uz III pielikumu.

5.   Ar operāciju saistītās kopējās darbības izmaksas ietver arī IV pielikumā minētos izdevumus, kas vajadzīgi, lai pabeigtu operāciju.

Operācija ir pabeigta, kad operācijas vajadzībām par kopējiem līdzekļiem iegādātajam ekipējumam un izveidotajai infrastruktūrai ir atrasts izmantojums pēc operācijas beigām un ir izveidoti operācijas pārskati.

6.   Uz kopējo izmaksu statusu nevar pretendēt izdevumi, kas radušies, lai segtu izmaksas, kuras jebkurā gadījumā neatkarīgi no operācijas organizācijas segtu viena vai vairākas finansētājas valstis, Kopienas iestāde vai starptautiska organizācija.

7.   Izskatot katru gadījumu atsevišķi, Īpašā komiteja var nolemt, ka, ņemot vērā īpašos apstākļus, par konkrētās operācijas kopējām izmaksām tās norises posmā uzskata arī dažas papildu izmaksas, kas nav minētas III-B pielikumā.

8.   Dalībvalstis ar administratora starpniecību dara zināmas Padomei un Īpašajai komitejai tādas vienošanās saistībā ar izmaksu sadali, kurās tās piedalās ES operācijas sakarā.

17. pants

Mācības

1.   Eiropas Savienības mācību kopējās izmaksas Athena sedz saskaņā ar noteikumiem un kārtību, kas līdzīga to operāciju noteikumiem un kārtībai, kurās iemaksas veic visas iesaistītās dalībvalstis.

2.   Mācību kopējās izmaksas veido, pirmkārt, ar dislocējamajiem vai stacionārajiem štābiem saistītas papildu izmaksas un, otrkārt, papildu izmaksas, kas ES radušās sakarā ar NATO kopējo līdzekļu un potenciāla izmantošanu, ja tie tiek piešķirti mācībām.

3.   Mācību kopējās izmaksās neietilpst izmaksas, kas saistītas ar:

| a) | kapitālieguldījumiem, tostarp tiem, kas saistīti ar celtniecību, infrastruktūru un ekipējumu; |
| --- | --- |

a)

kapitālieguldījumiem, tostarp tiem, kas saistīti ar celtniecību, infrastruktūru un ekipējumu;

| b) | mācību plānošanas un sagatavošanas fāzi; |
| --- | --- |

b)

mācību plānošanas un sagatavošanas fāzi;

| c) | transportu, kazarmām un spēku izmitināšanu. |
| --- | --- |

c)

transportu, kazarmām un spēku izmitināšanu.

18. pants

Finanšu atsauces summa

Jebkurā vienotā rīcībā, ar ko Padome pieņem lēmumu, ka Savienībai ir jāveic militāra operācija, un jebkurā vienotā rīcībā vai lēmumā, ar ko Padome pieņem lēmumu pagarināt Savienības militāru operāciju, norāda šīs operācijas kopējo izmaksu atsauces summu. Administrators ar jo īpaši Savienības militārā štāba un operāciju komandiera, ja tāds ir iecelts, palīdzību novērtē summu, ko uzskata par vajadzīgu, lai segtu operācijas kopējās izmaksas plānotajā periodā. Ar prezidentvalsts starpniecību administrators ierosināto summu dara zināmu tām Padomes struktūrām, kas atbildīgas par vienotās rīcības vai lēmuma projekta izskatīšanu.

6. NODAĻA

BUDŽETS

19. pants

Budžeta principi

1.   Budžets, ko izstrādā euro, ir dokuments, ar ko katram finanšu gadam paredz un apstiprina Athena pārvaldībā esošos ieņēmumus un izdevumus.

2.   Visi izdevumi, izņemot I pielikumā minētās izmaksas, ir sasaistīti ar konkrētām operācijām.

3.   Budžetā paredzētās apropriācijas ir pieejamas finanšu gada laikā, kas sākas attiecīgā gada 1. janvārī un beidzas 31. decembrī.

4.   Budžeta ieņēmumiem un izdevumiem ir jābūt līdzsvarā.

5.   Nav atļauti nekādi citi ieņēmumi un izdevumi kā vien tie, kas paredzēti budžeta pozīcijā un nepārsniedz šajā pozīcijā paredzētās apropriācijas.

20. pants

Gada budžeta izveide un pieņemšana

1.   Katru gadu administrators izstrādā budžeta projektu nākamajam finanšu gadam, turklāt, izstrādājot “ar operāciju saistīto kopējo izmaksu” daļu, viņam palīdz katras operācijas komandieris. Ne vēlāk kā līdz 31. oktobrim administrators iesniedz Īpašajai komitejai budžeta projektu.

2.   Budžeta projektā ietver:

| a) | apropriācijas, ko uzskata par vajadzīgām, lai segtu izmaksas, kas radušās, gatavojoties operācijai, vai tās norises laikā; |
| --- | --- |

a)

apropriācijas, ko uzskata par vajadzīgām, lai segtu izmaksas, kas radušās, gatavojoties operācijai, vai tās norises laikā;

| b) | apropriācijas, ko uzskata par vajadzīgām, lai segtu ar operāciju saistītās kopējās notiekošas vai plānotas operācijas darbības izmaksas, tostarp — lai vajadzības gadījumā atlīdzinātu kopējās izmaksas, ko sākotnēji segusi kāda valsts vai trešā persona; |
| --- | --- |

b)

apropriācijas, ko uzskata par vajadzīgām, lai segtu ar operāciju saistītās kopējās notiekošas vai plānotas operācijas darbības izmaksas, tostarp — lai vajadzības gadījumā atlīdzinātu kopējās izmaksas, ko sākotnēji segusi kāda valsts vai trešā persona;

| c) | izdevumu segšanai vajadzīgo ieņēmumu tāmi. |
| --- | --- |

c)

izdevumu segšanai vajadzīgo ieņēmumu tāmi.

3.   Saistību un maksājumu apropriācijas klasificē sadaļās un nodaļās, sagrupējot izdevumus pēc to veida un mērķa un, vajadzības gadījumā, sadalot sīkāk budžeta pantos. Budžeta projektā iekļauj detalizētas piezīmes par katru nodaļu vai pantu. Katrai operācijai izveido savu sadaļu. Atsevišķu sadaļu atvēl budžeta vispārīgajai daļai, kurā iekļauj kopējās izmaksas, kas rodas, gatavojoties operācijām, vai to norises laikā.

4.   Katrā sadaļā var iekļaut nodaļu “provizoriskas apropriācijas”. Šīs apropriācijas norāda, ja pamatotu iemeslu dēļ nav zināms vajadzīgais apropriāciju lielums vai iekļauto apropriāciju izmantošanas apjoms.

5.   Ieņēmumus veido:

| a) | iemaksas, kas jāmaksā iesaistītajām dalībvalstīm un finansētājām dalībvalstīm un, vajadzības gadījumā, finansētājām trešām valstīm; |
| --- | --- |

a)

iemaksas, kas jāmaksā iesaistītajām dalībvalstīm un finansētājām dalībvalstīm un, vajadzības gadījumā, finansētājām trešām valstīm;

| b) | dažādi pa sadaļām sadalīti ieņēmumi, kas ietver saņemtos procentus, ieņēmumus no pārdošanas un iepriekšējā finanšu gada budžeta līdzekļus, ko noteikusi Īpašā komiteja. |
| --- | --- |

b)

dažādi pa sadaļām sadalīti ieņēmumi, kas ietver saņemtos procentus, ieņēmumus no pārdošanas un iepriekšējā finanšu gada budžeta līdzekļus, ko noteikusi Īpašā komiteja.

6.   Īpašā komiteja budžeta projektu apstiprina līdz 31. decembrim. Administrators pieņem apstiprināto budžetu un paziņo par to iesaistītajām valstīm un finansētājām valstīm.

21. pants

Budžetu grozīšana

1.   Nenovēršamu un neparedzamu ārkārtas situāciju gadījumā, sevišķi, ja operācija sākas finanšu gada laikā, administrators ierosina budžeta grozījumu projektu. Ja budžeta grozījumu projekts ievērojami pārsniedz attiecīgās operācijas pamatsummu, Īpašā komiteja var lūgt Padomi to apstiprināt.

2.   Budžeta grozījumu projektu izstrādā, apstiprina, pieņem un par to paziņo saskaņā ar tādu pašu kārtību, kāda attiecas uz gada budžetu. Taču, ja budžeta grozījumi ir saistīti ar Savienības militāras operācijas sākšanu, tam pievieno detalizētu finanšu pārskatu par paredzamajām visas operācijas kopējām izmaksām. Īpašā komiteja to apspriež, ņemot vērā tā steidzamību.

22. pants

Pārskaitījumi

1.   Vajadzības gadījumā un pamatojoties uz operācijas komandiera priekšlikumu, administrators var veikt apropriāciju pārskaitījumu. Ja vien situācija neprasa steidzamāku rīcību, vismaz vienu nedēļu pirms pārskaitījuma administrators par savu nodomu informē Īpašo komiteju. Iepriekšējs Īpašās komitejas apstiprinājums tomēr ir vajadzīgs, ja:

| a) | plānotais pārskaitījums maina operācijai piešķirto apropriāciju apjomu;
  vai |
| --- | --- |

a)

plānotais pārskaitījums maina operācijai piešķirto apropriāciju apjomu;

vai

| b) | plānotie pārskaitījumi no vienas nodaļas uz citu finanšu gada laikā pārsniedz 10 % no tās nodaļas apropriācijām, no kuras pārskaita apropriācijas, kas atlikušas finanšu gadam apstiprinātajā budžetā dienā, kad iesniedz priekšlikumu veikt attiecīgo pārskaitījumu. |
| --- | --- |

b)

plānotie pārskaitījumi no vienas nodaļas uz citu finanšu gada laikā pārsniedz 10 % no tās nodaļas apropriācijām, no kuras pārskaita apropriācijas, kas atlikušas finanšu gadam apstiprinātajā budžetā dienā, kad iesniedz priekšlikumu veikt attiecīgo pārskaitījumu.

2.   Ja operācijas komandieris to uzskata par vajadzīgu, lai varētu pienācīgi vadīt operāciju, trīs mēnešos pēc operācijas sākšanas viņš var pārskaitīt operācijai piešķirtās apropriācijas no viena “ar operāciju saistīto kopējo darbības izmaksu” budžeta iedaļas panta un nodaļas uz citu. Operācijas komandieris par to informē administratoru un Īpašo komiteju.

23. pants

Apropriāciju pārnešana

1.   Principā apropriācijas, kas paredzētas tādu izmaksu segšanai, kas radušās, gatavojoties operācijai, vai tās norises laikā, bet nav izmantotas, finanšu gada beigās atceļ.

2.   Apropriācijas, kas paredzētas ar materiālu un ekipējuma glabāšanu saistīto izmaksu segšanai, ko pārvalda Athena, vienu reizi var pārnest uz nākamo finanšu gadu, ja līdz attiecīgā finanšu gada 31. decembrim izteikta šāda vēlme. Apropriācijas, kas paredzētas darbības izmaksu segšanai, var pārnest, ja tās ir vajadzīgas operācijai, kas vēl nav pilnībā pabeigta.

3.   Administrators līdz 15. februārim iesniedz Īpašajai komitejai priekšlikumus par iepriekšējā finanšu gada apropriāciju pārnešanu. Šos priekšlikumus uzskata par apstiprinātiem, ja vien Īpašā komiteja līdz 15. martam nenolemj citādi.

24. pants

Paredzamā īstenošana

Tiklīdz ir pieņemts gada budžets, apropriācijas var izmantot, lai segtu saistības un maksājumus, ciktāl tas vajadzīgs operatīvai darbībai.

7. NODAĻA

IEMAKSAS UN ATLĪDZINĀJUMI

25. pants

Iemaksu aprēķināšana

1.   Maksājumu apropriācijas to kopējo izmaksu segšanai, kas radušās, gatavojoties operācijai, vai tās norises laikā un ko nesedz dažādi ieņēmumi, finansē no iesaistīto dalībvalstu iemaksām.

2.   Maksājumu apropriācijas ar operāciju saistīto kopējo darbības izmaksu segšanai sedz no dalībvalstu un trešo finansētāju valstu iemaksām.

3.   Finansētāju dalībvalstu veicamās iemaksas ir līdzvērtīgas budžetā paredzēto apropriāciju summai, kas paredzēta ar operāciju saistīto kopējo operācijas izmaksu segšanai, no kuras atņemtas tās iemaksas, ko atbilstīgi 13. pantam par šo operāciju iemaksā finansētājas trešās valstis.

4.   Iemaksu sadalījumu starp tām dalībvalstīm, kurām šīs iemaksas jāveic, nosaka, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību 28. panta 3. punktā precizēto nacionālā kopprodukta rādītāju un saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/597/EK, Euratom (2000. gada 29. septembris) par Eiropas Kopienu pašu resursiem (3) vai jebkuru Padomes lēmumu, ar kuru to atceļ.

5.   Lai aprēķinātu iemaksas, izmanto datus, kas minēti tabulas “Kopsavilkums par vispārējā budžeta veidošanu no pašu resursiem un dalībvalstu iemaksām”, kas pievienota jaunākajam Eiropas Kopienu apstiprinātajam budžetam, “NKI pašu resursi” kolonnā. To dalībvalstu iemaksas, kam tādas jāveic, ir proporcionālas šīs dalībvalsts nacionālā kopienākuma (NKI) daļai visu to dalībvalstu NKI kopsummā, kurām šīs iemaksas jāveic.

26. pants

Iemaksu veikšanas grafiks

1.   Kad Padome ir apstiprinājusi Savienības militārās operācijas pamatsummu, finansētājas dalībvalstis veic iemaksas 30 % apjomā no pamatsummas, ja vien Padome nepieņem lēmumu par lielāku procentuālo daļu.

2.   Pamatojoties uz administratora priekšlikumu, Īpašā komiteja var pieņemt lēmumu par papildu iemaksu veikšanu pirms operācijas budžeta grozījumu pieņemšanas. Īpašā komiteja var pieņemt lēmumu par šā jautājuma nodošanu Padomes sagatavošanas struktūrām.

3.   Kad apropriācijas, kas paredzētas ar operāciju saistīto kopējo darbības izmaksu segšanai, ir iekļautas budžetā, dalībvalstis iemaksā atlikušās iemaksas, no kurām atņemta to iemaksu summa, ko tām par šo operāciju tā paša finanšu gada laikā lūdza iemaksāt, un kuras tām, īstenojot 25. pantu, par šo operāciju ir jāiemaksā. Taču, ja plānots, ka operācija ilgs ilgāk nekā sešus mēnešus, atlikušās iemaksas veic reizi pusgadā. Šādā gadījumā pirmo iemaksu veic divos mēnešos pēc operācijas sākšanas; otro iemaksu veic termiņā, ko nosaka Īpašā komiteja pēc administratora priekšlikuma, ņemot vērā operācijas vajadzības. Īpašā komiteja var atkāpties no šiem noteikumiem.

4.   Kad ir apstiprināta finanšu atsauces summa vai budžets, administrators izsūta vēstules tām valstu pārvaldes iestādēm, kuru dati viņam ir darīti zināmi, ar uzaicinājumu veikt iemaksas.

5.   Neskarot pārējos šā lēmuma noteikumus, iemaksas veic 30 dienās pēc tam, kad izsūtīts attiecīgais pieprasījums veikt iemaksas.

6.   Maksājumus par banku pakalpojumiem, kas saistīti ar iemaksu veikšanu, veic finansētājas valstis.

7.   Administrators apstiprina iemaksu saņemšanu.

27. pants

Iepriekšējs finansējums

1.   ES militārās ātrās reaģēšanas operācijas gadījumā finansētājas dalībvalstis veic iemaksas finanšu atsauces summas apjomā. Neskarot 26. panta 3. punktu, maksājumus veic turpmāk izklāstītajā kārtībā.

2.   Lai iepriekš finansētu ES militārās ātrās reaģēšanas operācijas, iesaistītās dalībvalstis:

| a) | vai nu veic iepriekšējas iemaksas Athena; |
| --- | --- |

a)

vai nu veic iepriekšējas iemaksas Athena;

| b) | vai, ja Padome pieņem lēmumu veikt ES militārās ātrās reaģēšanas operāciju, kuru tās līdzfinansē, veic iemaksas minētās operācijas kopējās izmaksās piecās dienās pēc pieprasījuma izsūtīšanas finanšu atsauces summas apjomā, ja vien Padome nenolemj citādi. |
| --- | --- |

b)

vai, ja Padome pieņem lēmumu veikt ES militārās ātrās reaģēšanas operāciju, kuru tās līdzfinansē, veic iemaksas minētās operācijas kopējās izmaksās piecās dienās pēc pieprasījuma izsūtīšanas finanšu atsauces summas apjomā, ja vien Padome nenolemj citādi.

3.   Iepriekšminētajā nolūkā Īpašā komiteja, kurā ir pa vienam pārstāvim no katras dalībvalsts, kas nolēmusi veikt iepriekšējas iemaksas (turpmāk — “dalībvalstis, kas veic iepriekšējas iemaksas”), paredz provizoriskas apropriācijas budžeta īpašā iedaļā. Šīs provizoriskās apropriācijas sedz ar iemaksām, ko dalībvalstis, kas veic iepriekšējas iemaksas, izdara 90 dienās pēc pieprasījuma izsūtīšanas par minēto iemaksu veikšanu.

4.   Neskarot 26. panta 3. punktu, dalībvalstij, kas veic iepriekšējas iemaksas, 90 dienās pēc pieprasījuma izsūtīšanas ir jāveic iemaksas ātrās reaģēšanas operācijai, nepārsniedzot to iemaksu apjomu, ko šī dalībvalsts veikusi šā panta 3. punktā minētajās provizoriskajās apropriācijās. Līdzīga summa var būt pieejama operācijas komandierim no iepriekšējām iemaksām.

5.   Neskarot 22. pantu, jebkuras šā panta 3. punktā minētās provizoriskās apropriācijas, kas tiek izmantotas operācijai, atjauno 90 dienās pēc pieprasījuma izsūtīšanas.

6.   Neskarot 1. punktu, ikviena dalībvalsts, kas veic iepriekšējas iemaksas, īpašos gadījumos var ļaut administratoram izmantot tās veiktās iepriekšējas iemaksas, lai segtu tās iemaksas operācijā, kurā tā piedalās un kura nav ātrās reaģēšanas operācija. Iepriekšējas iemaksas attiecīgā dalībvalsts atkārtoti veic 90 dienās pēc pieprasījuma izsūtīšanas.

7.   Ja operācijai, kas nav ātrās reaģēšanas operācija, ir vajadzīgi līdzekļi, pirms attiecīgajai operācijai ir saņemtas pietiekamas iemaksas, var izmantot iepriekšējas iemaksas no dalībvalstīm, kuras piedalās šīs operācijas finansēšanā, pēc tam, kad saņemta to dalībvalstu piekrišana, kas veic iepriekšējas iemaksas, izmantojot ne vairāk kā 50 % no summas, kas paredzēta iemaksām, lai segtu minētās operācijas izmaksas. Dalībvalstis, kas veic iepriekšējas iemaksas, atkārtoti veic iemaksas 90 dienās pēc pieprasījuma izsūtīšanas.

8.   Neskarot 33. panta 3. punktu, operācijas komandierim ir tiesības īstenot izdevumus, izmantojot viņam pieejamās summas.

9.   Ikviena dalībvalsts var atteikties veikt iepriekšējus maksājumus, paziņojot par to administratoram vismaz trīs mēnešus iepriekš.

28. pants

Iepriekšēja finansējuma atlīdzināšana

1.   Dalībvalsts, trešā valsts vai, attiecīgā gadījumā, starptautiska organizācija, kuru Padome pilnvarojusi piešķirt iepriekšēju finansējumu, lai segtu daļu operācijas kopējo izmaksu, var saņemt atlīdzinājumu no Athena, ne vēlāk kā divus mēnešus pēc attiecīgās operācijas beigām iesniedzot administratoram pieprasījumu, kuram pievienoti visi vajadzīgie pamatojuma dokumenti.

2.   Nevienu atlīdzināšanas pieprasījumu neapmierina, pirms to nav apstiprinājis operācijas komandieris un administrators.

3.   Ja finansētājas valsts iesniegtais atlīdzināšanas pieprasījums ir apstiprināts, summu var atrēķināt no nākamās iemaksas, kuru administrators attiecīgajai valstij lūdz veikt.

4.   Ja pieprasījums ir apstiprināts, taču nav paredzēts izsūtīt uzaicinājumus veikt iemaksas vai apstiprinātā atlīdzināšanas pieprasījuma summa pārsniedz paredzamo iemaksu, administrators 30 dienās izmaksā atlīdzināmo summu, ņemot vērā Athena naudas plūsmu un vajadzības, kas saistītas ar attiecīgās operācijas kopējo izmaksu segšanu.

5.   Saskaņā ar šo lēmumu atlīdzinājums pienākas pat tad, ja operāciju atceļ.

29. pants

Kopējās izmaksās neiekļauto izdevumu pārvaldība ar Athena mehānismu

1.   Pamatojoties uz administratora vai dalībvalsts priekšlikumu, Īpašā komiteja var pieņemt lēmumu, ka Athena uztic konkrētu ar operāciju saistītu izdevumu administratīvu pārvaldību, jo īpaši tādās jomās kā personālsastāva atbalsts vai ēdināšana un veļas mazgāšana, kas vienlaikus paliek dalībvalstu kompetencē.

2.   Īpašā komiteja ar savu lēmumu var pilnvarot operāciju komandieri operācijā iesaistīto dalībvalstu vārdā slēgt līgumus par iepriekšminēto krājumu un pakalpojumu nodrošināšanu. Tā var atļaut izmantot Athena budžetu dalībvalstu izdevumu iepriekšējai finansēšanai vai nolemt, ka Athena noslēgto līgumu izpildei vajadzīgos līdzekļus jau iepriekš iekasēs no dalībvalstīm.

3.   Athena veic katras dalībvalsts tai uzticēto un īstenoto izdevumu uzskaiti. Katru mēnesi tā nosūta katrai dalībvalstij paziņojumu par tās īstenotajiem izdevumiem un izdevumiem, kas saistīti ar tās vai tās darbinieku darbību iepriekšējā mēnesī, un aicina iemaksāt šo izdevumu segšanai nepieciešamos līdzekļus. Athena pieprasītos līdzekļus dalībvalstis iemaksā 30 dienās pēc pieprasījuma saņemšanas.

30. pants

Procenti par nokavētiem maksājumiem

1.   Ja valsts nepilda savas finanšu saistības, attiecībā uz iemaksu veikšanu Kopienas budžetā pēc analoģijas piemēro Kopienas noteikumus par nokavētu maksājumu procentiem, kas izklāstīti 71. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, kas piemērojama Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4).

2.   Ja iemaksa ir nokavēta ne vairāk kā par desmit dienām, nokavējuma procentus neiekasē. Ja iemaksa ir nokavēta vairāk nekā par desmit dienām, nokavējuma procentus iekasē par visu nokavēto laiku.

8. NODAĻA

IZDEVUMU ĪSTENOŠANA

31. pants

Principi

1.   Athena apropriācijas izmanto saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem, tas ir, ievērojot saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principus.

2.   Kredītrīkotāji atbild par Athena ieņēmumu un izdevumu īstenošanu saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem, lai nodrošinātu, ka ir ievērotas likumības un pareizības prasības. Kredītrīkotāji uzņemas budžeta un juridiskas saistības, saņem un izsniedz atļaujas saistībā ar izdevumiem un veic pasākumus pirms apropriāciju izmantošanas. Kredītrīkotājs var deleģēt pilnvaras ar lēmumu, kurā paredz:

| a) | šādai deleģēšanai piemērotus darbiniekus; |
| --- | --- |

a)

šādai deleģēšanai piemērotus darbiniekus;

| b) | piešķirto pilnvaru apjomu; un |
| --- | --- |

b)

piešķirto pilnvaru apjomu; un

| c) | to, cik lielā mērā pilnvaru saņēmēji pilnvaras var turpmāk deleģēt citām personām. |
| --- | --- |

c)

to, cik lielā mērā pilnvaru saņēmēji pilnvaras var turpmāk deleģēt citām personām.

3.   Izmantojot apropriācijas, nodrošina, lai kredītrīkotājs vienlaikus nebūtu arī grāmatvedis. Kredītrīkotāja un grāmatveža pienākumi nav savstarpēji savienojami. Jebkuram Athena veiktam maksājumam vai pārvaldītiem līdzekļiem ir vajadzīgs kredītrīkotāja un grāmatveža paraksts.

4.   Neskarot šo lēmumu, ja kopējo izdevumu īstenošanu uztic dalībvalstij, Kopienas iestādei vai, attiecīgā gadījumā, starptautiskai organizācijai, šī valsts, iestāde vai organizācija rīkojas saskaņā ar noteikumiem, kas reglamentē tās izdevumu īstenošanu. Ja izdevumus īsteno administrators, viņš rīkojas saskaņā ar noteikumiem, kas reglamentē Eiropas Kopienu vispārējā budžeta “Padomes” daļas īstenošanu.

5.   Tomēr administrators var iesniegt prezidentvalstij ieteikumus priekšlikumam par kopējo izdevumu īstenošanu, ko paredzēts iesniegt Padomei un Īpašai komitejai.

6.   Īpašā komiteja var apstiprināt tādus noteikumus kopējo izdevumu īstenošanai, kas atkāpjas no 4. punkta.

32. pants

Kopējās izmaksas, kas radušās, gatavojoties operācijām, vai to norises laikā

Attiecībā uz izdevumiem, kas sedz kopējās izmaksas, kuras rodas, gatavojoties operācijai, vai tās norises laikā, administrators pilda arī kredītrīkotāja pienākumus.

33. pants

Ar operāciju saistītās kopējās izmaksas

1.   Operācijas komandieris attiecībā uz viņa vadītās operācijas kopējām izmaksām pilda kredītrīkotāja pienākumus. Tomēr administrators pilda kredītrīkotāja pienākumus attiecībā uz Athena tiešajiem izdevumiem, ar ko sedz ar operāciju saistītās darbības izmaksas, kas rodas konkrētas operācijas sagatavošanas posmā vai pēc operācijas norises posma.

2.   Operācijas izdevumu īstenošanai vajadzīgās summas administrators no Athena bankas konta pēc operācijas komandiera pieprasījuma dara pieejamas operācijas komandierim, pārskaitot tās uz Athena vajadzībām atvērtu bankas kontu, kura datus viņam ir iesniedzis operācijas komandieris.

3.   Atkāpjoties no 19. panta 5. punkta, pēc finanšu atsauces summas apstiprināšanas administratoram un operācijas komandierim katram savā kompetences jomā ir tiesības īstenot ar attiecīgo operāciju saistītus izdevumus, kas nepārsniedz 30 % no finanšu atsauces summas, ja vien Padome nav noteikusi augstāku procentuālo daļu. Pamatojoties uz administratora priekšlikumu, Īpašā komiteja var pieņemt lēmumu par tiesībām īstenot papildu izdevumus. Īpašā komiteja var pieņemt lēmumu par šā jautājuma nodošanu Padomes sagatavošanas struktūrām ar prezidentvalsts starpniecību. Tiklīdz ir pieņemts attiecīgās operācijas budžets, šī atkāpe vairs nav spēkā.

4.   Laikposmā pirms operācijas budžeta pieņemšanas administrators un operācijas komandieris vai viņa pārstāvis reizi mēnesī iesniedz ziņojumu Īpašajai komitejai par viņa kompetencē esošiem izdevumiem, kas ir atbilstīgi šīs operācijas kopējo izmaksu statusam. Pamatojoties uz administratora, operācijas komandiera vai dalībvalsts priekšlikumu, Īpašā komiteja var izdot norādes par izdevumu īstenošanu attiecīgajā laikposmā.

5.   Atkāpjoties no 19. panta 5. punkta, ja ir tieši apdraudēta kādā Savienības militārajā operācijā iesaistītā personāla dzīvība, operācijas komandieris var īstenot papildu izdevumus, kas pārsniedz budžetā paredzētās apropriācijas un kas ir vajadzīgi, lai glābtu šā personāla dzīvību. Par to viņš pēc iespējas ātrāk informē administratoru un Īpašo komiteju. Šādā gadījumā administrators sadarbībā ar operācijas komandieri ierosina veikt pārskaitījumus, kas vajadzīgi, lai segtu šos neparedzētos izdevumus. Ja ar pārskaitījumu nepietiek, lai nodrošinātu līdzekļus šiem izdevumiem, administrators iesniedz budžeta grozījumu priekšlikumu.

9. NODAĻA

KOPĪGI FINANSĒTĀ EKIPĒJUMA UN INFRASTRUKTŪRAS IZMANTOJUMS PĒC OPERĀCIJAS BEIGĀM

34. pants

1.   Pabeidzot operāciju, attiecīgās operācijas komandieris rīkojas tā, lai atrastu operācijas vajadzībām par kopīgiem līdzekļiem iegādātā ekipējuma un infrastruktūras izmantojumu pēc operācijas beigām. Vajadzības gadījumā viņš ierosina Īpašajai komitejai noteikt atbilstīgu vērtības samazinājuma koeficientu.

2.   Pēc operācijas norises posma beigām atlikušais ekipējums un infrastruktūra ir administratora pārziņā, kas vajadzības gadījumā atrod tā turpmākā izmantojuma mērķi. Vajadzības gadījumā viņš ierosina Īpašajai komitejai noteikt atbilstīgu vērtības samazinājuma koeficientu.

3.   Ekipējuma, infrastruktūras un citu līdzekļu vērtības samazinājuma koeficientu pēc iespējas ātrāk apstiprina Īpašā komiteja.

4.   Īpašā komiteja, ņemot vērā operācijas vajadzības un finansiālus apsvērumus, apstiprina to, kā pēc operācijas beigām izmantos par kopīgiem līdzekļiem iegādāto ekipējumu un infrastruktūru. Iespējams paredzēt šādu izmantojumu:

| a) | infrastruktūru Athena var pārdot vai nodot uzņēmējvalstij, dalībvalstij vai trešai personai; |
| --- | --- |

a)

infrastruktūru Athena var pārdot vai nodot uzņēmējvalstij, dalībvalstij vai trešai personai;

| b) | ekipējumu Athena var pārdot dalībvalstij, uzņēmējvalstij vai trešai personai vai to var uzglabāt Athena, dalībvalsts vai trešā persona. |
| --- | --- |

b)

ekipējumu Athena var pārdot dalībvalstij, uzņēmējvalstij vai trešai personai vai to var uzglabāt Athena, dalībvalsts vai trešā persona.

5.   Ekipējumu un infrastruktūru pārdod finansētājai valstij, uzņēmējvalstij vai trešai personai par tirgus vērtībai līdzvērtīgu cenu vai, ja tirgus vērtību noteikt nav iespējams, ņemot vērā atbilstīgo vērtības samazinājuma koeficientu.

6.   Pārdošana vai nodošana uzņēmējvalstij vai trešai personai notiek saskaņā ar spēkā esošajiem drošības noteikumiem, jo īpaši attiecībā uz Padomi, finansētājām valstīm vai NATO.

7.   Ja ir pieņemts lēmums, ka operācijai iegādāto ekipējumu patur Athena, finansētājas dalībvalstis no citām iesaistītajām dalībvalstīm var pieprasīt finansiālu kompensāciju. Īpašā komiteja, kurā ir visu iesaistīto dalībvalstu pārstāvji, attiecīgos lēmumus pieņem, pamatojoties uz administratora priekšlikumu.

10. NODAĻA

GRĀMATVEDĪBA UN UZSKAITE

35. pants

Principi

Ja kopējo izdevumu īstenošana ir uzticēta dalībvalstij, Kopienas iestādei vai, attiecīgā gadījumā, starptautiskai organizācijai, šī valsts, iestāde vai organizācija rīkojas atbilstīgi noteikumiem, ar ko reglamentē tās grāmatvedību un uzskaiti.

36. pants

Ar operāciju saistīto kopējo darbības izmaksu uzskaite

Operācijas komandieris veic visu no Athena saņemto pārskaitījumu, viņa īstenoto izdevumu un maksājumu uzskaiti, kā arī no Athena budžeta finansētā un viņa vadītajā operācijā izmantotā kustamā īpašuma uzskaiti.

37. pants

Konsolidētie pārskati

1.   Grāmatvedis veic pieprasīto iemaksu un veikto pārskaitījumu uzskaiti. Grāmatvedis izveido arī to kopējo izmaksu pārskatus, kas radušās, gatavojoties operācijai, vai tās norises laikā, un to ar operāciju saistīto darbības izdevumu pārskatus, kas ir tiešā administratora kompetencē.

2.   Athena ieņēmumu un izdevumu konsolidētos pārskatus izstrādā grāmatvedis. Katras operācijas komandieris iesniedz grāmatvedim pārskatus par viņa īstenotajiem izdevumiem un maksājumiem, kā arī pārskatus par iepriekšēju finansējumu, ko viņš ir apstiprinājis, lai segtu ar viņa vadīto operāciju saistītās darbības izmaksas.

11. NODAĻA

REVĪZIJA UN PĀRSKATU IESNIEGŠANA

38. pants

Kārtējie ziņojumi Īpašajai komitejai

Reizi trīs mēnešos administrators iesniedz Īpašajai komitejai ziņojumu par ieņēmumu un izdevumu īstenošanu iepriekšējos trīs mēnešos un kopš finanšu gada sākuma. Šajā sakarā katras operācijas komandieris laikus iesniedz administratoram ziņojumu par izdevumiem, kas saistīti ar viņa vadītās operācijas kopējo izmaksu segšanu.

39. pants

Pārskatu revīzija

1.   Ja Athena izdevumu īstenošana ir uzticēta dalībvalstij, Kopienas iestādei vai starptautiskai organizācijai, šī valsts, iestāde vai organizācija rīkojas atbilstīgi noteikumiem, ar ko reglamentē tās izdevumu revīziju.

2.   Tomēr administrators vai viņa ieceltas personas jebkurā laikā var veikt to Athena kopējo izmaksu revīziju, kas radušās, gatavojoties operācijām, vai to norises laikā, vai arī var veikt ar operāciju saistīto kopējo darbības izmaksu revīziju. Turklāt Īpašā komiteja, pamatojoties uz administratora vai dalībvalsts priekšlikumu, var jebkurā laikā iecelt ārējos revidentus, nosakot viņu pienākumus un darbības noteikumus.

3.   Ārējās revīzijas veikšanai izveido Revīzijas kolēģiju, kurā ir seši locekļi. Katru gadu Īpašā komiteja no nākamā gada 1. janvāra, izraugoties no dalībvalstu ierosinātajiem kandidātiem, ieceļ divus locekļus uz trīs gadu pilnvaru termiņu, kuru var vienreiz pagarināt. Īpašā komiteja var pagarināt locekļa pilnvaru termiņu, ilgākais, par sešiem mēnešiem. Kandidātiem jābūt dalībvalsts revīzijas iestādes locekļiem un jāsniedz pietiekamas drošības un neatkarīguma garantijas. Viņiem jābūt gataviem vajadzības gadījumā veikt uzdevumus Athena vārdā. Veicot šos uzdevumus:

| a) | kolēģijas locekļus turpina algot viņu revīzijas iestādes, un no Athena viņi saņem kompensāciju par izdevumiem, kas radušies, pildot uzdevumus, saskaņā ar noteikumiem, ko piemēro līdzvērtīga līmeņa Eiropas Kopienu ierēdņiem; |
| --- | --- |

a)

kolēģijas locekļus turpina algot viņu revīzijas iestādes, un no Athena viņi saņem kompensāciju par izdevumiem, kas radušies, pildot uzdevumus, saskaņā ar noteikumiem, ko piemēro līdzvērtīga līmeņa Eiropas Kopienu ierēdņiem;

| b) | viņi neprasa un nepilda citas norādes kā vien tās, ko sniedz Īpašā komiteja; pildot savus pienākumus, Revīzijas kolēģija un tās locekļi ir pilnīgi neatkarīgi un vienīgi viņi ir atbildīgi par ārējās revīzijas veikšanu; |
| --- | --- |

b)

viņi neprasa un nepilda citas norādes kā vien tās, ko sniedz Īpašā komiteja; pildot savus pienākumus, Revīzijas kolēģija un tās locekļi ir pilnīgi neatkarīgi un vienīgi viņi ir atbildīgi par ārējās revīzijas veikšanu;

| c) | par saviem uzdevumiem viņi sniedz ziņojumus vienīgi Īpašajai komitejai; |
| --- | --- |

c)

par saviem uzdevumiem viņi sniedz ziņojumus vienīgi Īpašajai komitejai;

| d) | finanšu gada laikā, kā arī pēc tam viņi ar pārbaudēm uz vietas, kā arī ar pamatojuma dokumentu pārbaudēm pārliecinās, vai saskaņā ar Athena finansētie vai iepriekš finansētie izdevumi ir īstenoti saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem un pareizas finanšu pārvaldības principiem, t. i., ievērojot saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principus, un vai iekšējās pārbaudes ir pienācīgas. |
| --- | --- |

d)

finanšu gada laikā, kā arī pēc tam viņi ar pārbaudēm uz vietas, kā arī ar pamatojuma dokumentu pārbaudēm pārliecinās, vai saskaņā ar Athena finansētie vai iepriekš finansētie izdevumi ir īstenoti saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem un pareizas finanšu pārvaldības principiem, t. i., ievērojot saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principus, un vai iekšējās pārbaudes ir pienācīgas.

Katru gadu Revīzijas kolēģija no savu locekļu vidus ievēlē priekšsēdētāju vai pagarina viņa amata pilnvaru termiņu. Tā pieņem augstākajiem starptautiskajiem standartiem atbilstīgus noteikumus par tās locekļu veikto revīziju. Revīzijas kolēģija apstiprina tās locekļu izstrādātos revīzijas ziņojumus, pirms tos iesniedz administratoram un Īpašajai komitejai.

4.   Īpašā komiteja katrā atsevišķā gadījumā un ņemot vērā konkrētos motīvus var lemt par citu ārējo revīzijas iestāžu izmantošanu.

5.   Personām, kas veic Athena izdevumu revīziju, pirms savu pienākumu pildīšanas jāsaņem atļauja darbam ar klasificētu informāciju, kuras klasifikācijas pakāpe nav zemāka par Padomes Secret UE līmeni vai šim līmenim līdzvērtīgu dalībvalsts vai NATO klasifikācijas pakāpi. Šīs personas nodrošina revīzijas laikā iegūtās informācijas konfidencialitātes ievērošanu un datu aizsardzību saskaņā ar noteikumiem, kas attiecas uz šo informāciju un datiem.

6.   Administratoram un personām, kas ir atbildīgas par Athena izdevumu revīziju, ir iespēja nekavējoties un bez iepriekšēja paziņojuma sniegšanas piekļūt visiem ar izdevumiem saistītajiem dokumentiem un datu uzglabāšanas līdzekļu saturam, kā arī telpām, kurās šos dokumentus un datu uzglabāšanas līdzekļus glabā. Viņi drīkst izgatavot kopijas. Personas, kas ir saistītas ar Athena izdevumu īstenošanu, sniedz administratoram un personām, kas atbildīgas par izdevumu revīziju, jebkādu palīdzību, kas viņiem vajadzīga uzdevuma izpildei.

7.   Izmaksas, kas saistītas ar Athena uzdevumā strādājošo revidentu veiktajām revīzijām, uzskata par kopējām izmaksām, ko sedz Athena.

40. pants

Gadskārtējā pārskatu iesniegšana

1.   Katrs operācijas komandieris līdz 31. martam pēc finanšu gada beigām vai četros mēnešos pēc viņa komandētās operācijas beigām — atkarībā no tā, kurš termiņš ir agrāk — iesniedz Athena grāmatvedim informāciju, kas vajadzīga, lai izstrādātu kopējo izmaksu gada pārskatus, to izdevumu gada pārskatus, kas iepriekš finansēti un atmaksāti saskaņā ar 29. pantu, un gada darbības pārskatu.

2.   Administrators ar grāmatveža un katras operācijas komandiera palīdzību sagatavo un līdz 30. aprīlim pēc finanšu gada beigām iesniedz Īpašajai komitejai un Revīzijas kolēģijai provizoriskus gada pārskatus un gada darbības pārskatu.

3.   Līdz 31. jūlijam pēc finanšu gada beigām Revīzijas kolēģija iesniedz Īpašajai komitejai gada revīzijas pārskatu un administrators ar grāmatveža un katras operācijas komandiera palīdzību — Athena galīgos gada pārskatus. Īpašā komiteja līdz 30. septembrim pēc finanšu gada beigām izskata gada pārskatus, ņemot vērā kolēģijas revīzijas pārskatu, lai administratoru, grāmatvedi un katras operācijas komandieri atbrīvotu no atbildības par budžeta izpildi.

4.   Visus pārskatus un uzskaites materiālus, attiecīgi, grāmatvedis un katras operācijas komandieris glabā piecus gadus no šo dokumentu apstiprināšanas.

5.   Īpašā komiteja pieņem lēmumu ar budžeta grozījumu palīdzību iekļaut tā finanšu gada budžeta izpildes bilanci, kura pārskati ir apstiprināti, nākamā finanšu gada budžetā atkarībā no apstākļiem kā ieņēmumus un izdevumus.

6.   To budžeta izpildes bilances daļu, ko veido to apropriāciju izmantošana, kuras paredzētas ar gatavošanos operācijām un operāciju norisi saistīto kopējo izmaksu segšanai, iekļauj pie nākamajām iesaistīto dalībvalstu iemaksām.

7.   To budžeta izpildes bilances daļu, ko veido to apropriāciju izmantošana, kuras paredzētas ar konkrētu operāciju saistīto kopējo darbības izmaksu segšanai, iekļauj pie nākamajām šajā operācijā iesaistīto dalībvalstu iemaksām.

8.   Ja atlīdzinājumu nav iespējams veikt, atskaitot attiecīgo summu no Athena veicamajām iemaksām, budžeta izlietojuma bilanci atmaksā attiecīgajai dalībvalstij.

9.   Katra dalībvalsts, kas piedalās operācijā, katru gadu līdz 31. martam saskaņā ar brīvprātības principu iesniedz administratoram informāciju — vajadzības gadījumā, ar operācijas komandiera starpniecību — par papildu izmaksām, kas operācijai radušās iepriekšējā finanšu gada laikā. Šo informāciju klasificē, lai uzrādītu galvenos izdevumu posteņus. Administrators apkopo šo informāciju, lai Īpašajai komitejai iesniegtu pārskatu par operācijas papildu izmaksām.

41. pants

Operāciju pārskatu iesniegšana

1.   Pēc operācijas pabeigšanas Īpašā komiteja, pamatojoties uz administratora vai dalībvalsts priekšlikumu, var nolemt, ka administrators, kuram palīdz grāmatvedis un attiecīgās operācijas komandieris, iesniedz Īpašajai komitejai operācijas vadības pārskatus un bilances par laikposmu vismaz līdz operācijas beigām, bet, vēlams, līdz pilnīgai operācijas pabeigšanai. Administratoram noteiktais termiņš nedrīkst būt īsāks par četriem mēnešiem pēc operācijas beigām.

2.   Ja līdz noteiktajam termiņam vadības pārskatos un bilancēs nav iespējams iekļaut ar operācijas pabeigšanu saistītos ieņēmumus un izdevumus, šos ieņēmumus un izdevumus iekļauj Athena gada vadības pārskatā un bilancē, un Īpašā komiteja tos izskata saistībā ar gadskārtējo pārskatu iesniegšanu.

3.   Īpašā komiteja apstiprina tai iesniegto operācijas vadības pārskatu un bilanci. Tā atbrīvo no atbildības par budžeta īstenošanu administratoru, grāmatvedi un attiecīgās operācijas komandieri.

4.   Ja atlīdzinājumu nav iespējams veikt, atskaitot attiecīgo summu no Athena veicamajām iemaksām, budžeta izlietojuma bilanci atmaksā attiecīgajai dalībvalstij.

12. NODAĻA

JURIDISKĀ ATBILDĪBA

42. pants

1.   Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumos vai citos noteikumos, ko piemēro attiecīgām personām, paredzēti nosacījumi, ar ko reglamentē operācijas komandiera, administratora un cita personāla, jo īpaši Kopienas iestāžu vai dalībvalstu piešķirtā personāla, disciplināratbildību vai kriminālatbildību, ja izdarīts ar budžeta izpildi saistīts pārkāpums vai konstatēta nolaidība. Turklāt Athena pēc savas iniciatīvas vai finansētājas valsts pieprasījuma var iesniegt civilprasību pret iepriekšminētajiem darbiniekiem.

2.   Finansētāja valsts nekādā gadījumā nedrīkst vērsties ar prasību pret Eiropas Kopienām vai Padomes ģenerālsekretāru sakarā ar administratora, grāmatveža vai viņiem piešķirto darbinieku pienākumu izpildi.

3.   Līgumisko atbildību, kas var izrietēt no līgumiem, kuri noslēgti saistībā ar budžeta izpildi, ar Athena starpniecību sedz finansētājas valstis. To reglamentē ar tiesību aktiem, ko piemēro attiecīgajiem līgumiem.

4.   Ārpuslīgumiskās atbildības gadījumā jebkurus zaudējumus, ko radījusi operācija, štābs, spēku štābi un krīzes struktūru komponentu štābi, kuru sastāvu apstiprina operācijas komandieris vai viņa štābs savu pienākumu pildīšanas laikā, ar Athena starpniecību sedz finansētājas valstis saskaņā ar vispārīgiem principiem, kas ir kopīgi visu dalībvalstu tiesību sistēmām, un operāciju norises vietās piemērojamajiem spēku iekšējiem noteikumiem.

5.   Finansētāja valsts nekādā gadījumā nedrīkst vērsties pret Eiropas Kopienām vai dalībvalstīm ar prasībām, kuras saistītas ar līgumiem, kas noslēgti budžeta izpildei, vai zaudējumiem, ko radījušas vienības vai nodaļas ar krīzes struktūru, kuru sastāvu apstiprina operācijas komandieris vai viņa štābs savu pienākumu pildīšanas laikā.

43. pants

Pārskatīšana

Šo lēmumu un tā pielikumus pārskata pēc katras operācijas un vismaz reizi 18 mēnešos. Pirmo pārskatīšanu veic ne vēlāk kā līdz 2004. gada beigām. Pārskatīšanā piedalās Athena vadības struktūras.

44. pants

Atcelšana

Ar šo Lēmums 2004/197/KĀDP tiek atcelts.

Atsauces uz atcelto lēmumu uzskata par atsaucēm uz šo lēmumu, un tās lasa saskaņā ar atbilstības tabulu VI pielikumā.

45. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

46. pants

Publicēšana

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2007. gada 14. maijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

F.-W. STEINMEIER

---

(1)  OV L 63, 28.2.2004., 68. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2007/91/KĀDP (OV L 41, 13.2.2007., 11. lpp.).

1

(2)  Sk. V pielikumu.

2

(3)  OV L 253, 7.10.2000., 42. lpp.

3

(4)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

4

---

I PIELIKUMS

Kopējās izmaksas, ko sedz Athena

Ja turpmāk minētās kopējās izmaksas nevar sasaistīt ar kādu konkrētu operāciju, Īpašā komiteja var pieņemt lēmumu attiecīgās apropriācijas iekļaut gada budžeta vispārīgajā daļā. Šīs apropriācijas pēc iespējas būtu jāiekļauj pantos, kuros norādīta operācija, kurai tās visvairāk paredzētas.

| 1. | Pamatuzdevuma izpildes izdevumi, kas radušies operācijas komandierim un viņa štābam, iesniedzot operācijas pārskatus Īpašajai komitejai. |
| --- | --- |

1.

Pamatuzdevuma izpildes izdevumi, kas radušies operācijas komandierim un viņa štābam, iesniedzot operācijas pārskatus Īpašajai komitejai.

| 2. | Zaudējumu kompensācijas un izmaksas, kas radušās sakarā ar prasībām un procesiem, kas jāatlīdzina no Athena līdzekļiem. |
| --- | --- |

2.

Zaudējumu kompensācijas un izmaksas, kas radušās sakarā ar prasībām un procesiem, kas jāatlīdzina no Athena līdzekļiem.

| 3. | Izmaksas, kas rodas sakarā ar lēmumiem uzglabāt materiālus, kuri kopīgi iegādāti operācijas vajadzībām (ja šīs izmaksas attiecas uz gada budžeta vispārīgo daļu, norāda saistību ar konkrēto operāciju). |
| --- | --- |

3.

Izmaksas, kas rodas sakarā ar lēmumiem uzglabāt materiālus, kuri kopīgi iegādāti operācijas vajadzībām (ja šīs izmaksas attiecas uz gada budžeta vispārīgo daļu, norāda saistību ar konkrēto operāciju).

Turklāt gada budžeta vispārīgajā daļā attiecīgos gadījumos iekļauj apropriācijas, lai segtu šādas kopējās operāciju izmaksas, kuru finansēšanā piedalās iesaistītās dalībvalstis:

| 1. | Banku pakalpojumu izmaksas. |
| --- | --- |

1.

Banku pakalpojumu izmaksas.

| 2. | Revīzijas izmaksas. |
| --- | --- |

2.

Revīzijas izmaksas.

| 3. | Ar operācijas sagatavošanas posmu saistītās kopējās izmaksas, kā noteikts II pielikumā. |
| --- | --- |

3.

Ar operācijas sagatavošanas posmu saistītās kopējās izmaksas, kā noteikts II pielikumā.

---

II PIELIKUMS

Ar operācijas sagatavošanas posmu saistītās darbības kopējās izmaksas, ko sedz Athena

Papildu izmaksas, kas saistītas ar transportu un izmitināšanu, kura vajadzīga bruņoto spēku izpētes uzdevumu veikšanai un sagatavošanai (jo īpaši misijām apstākļu noskaidrošanas nolūkos un novērošanai) konkrētai Savienības militārai operācijai.

Medicīniskā aprūpe: izmaksas, kas saistītas ar izpētes uzdevumu veikšanā un bruņoto spēku sagatavošanā konkrētai Savienības militārajai operācijai iesaistīto personu ārkārtas medicīnisko evakuāciju (Medevac), ja medicīnisko palīdzību nav iespējams nodrošināt notikuma vietā.

---

III PIELIKUMS

III-A

Ar operācijas norises posmu saistītās darbības kopējās izmaksas, ko vienmēr sedz Athena

Jebkuras Savienības militārās operācijas gadījumā Athena kā ar operāciju saistītas darbības izmaksas sedz turpmāk izklāstītās operācijas norisei nepieciešamās izmaksas.

| 1. | Izmaksas, kas saistītas ar ES vadītu operāciju vai mācību (dislocējamajiem vai stacionārajiem) štābiem.












  a) | Štābi: |
| --- | --- | --- |

1.

Izmaksas, kas saistītas ar ES vadītu operāciju vai mācību (dislocējamajiem vai stacionārajiem) štābiem.

a)

Štābi:

operācijas, spēku un komponentu štābi;

| b) | operācijas štābi: |
| --- | --- |

b)

operācijas štābi:

stacionārs operācijas komandiera štābs, kas neatrodas operācijas norises vietā un ir atbildīgs par ES spēku komplektēšanu, aktivēšanu, uzturēšanu un nomaiņu;

ATHENA un Padomes ģenerālsekretariāta izmaksu definīcija ir tāda pati kā operācijas štāba izmaksu definīcija, ciktāl šīs struktūras ir tieši iesaistītas operācijas norisē;

| c) | spēku štābi: |
| --- | --- |

c)

spēku štābi:

operācijas norises vietā dislocēto ES spēku štābi;

| d) | komponentu štābi: |
| --- | --- |

d)

komponentu štābi:

operācijas norises vietā dislocēto ES komponentu komandieru štābi (tas ir, gaisa spēku, sauszemes spēku, jūras spēku un citas specifiskas funkcijas veicošu komandieru štābi, kas atkarībā no operācijas veida var būt vajadzīgi);

| e) | transporta izmaksas: |
| --- | --- |

e)

transporta izmaksas:

transports uz operācijas norises vietu un no tās, lai dislocētu, uzturētu un nomainītu spēku štābus un komponentu štābus; izmaksas, kas saistītas ar operācijai vajadzīgajiem operācijas štābiem;

| f) | administrācija: |
| --- | --- |

f)

administrācija:

papildu biroja un izmitināšanas iekārtas, uz līgumu pamata sniegtie pakalpojumi, ēkas uzturēšanas izmaksas;

| g) | operācijas norises vietā nodarbinātais personāls: |
| --- | --- |

g)

operācijas norises vietā nodarbinātais personāls:

civilpersonas, ārvalstu konsultanti un uz vietas nodarbināts (valsts vai operācijas norises vietā dzīvojošs) personāls, kas vajadzīgs operācijas norisei un pārsniedz parastās operācijas vajadzības (tostarp samaksa par virsstundām);

| h) | sakari: |
| --- | --- |

h)

sakari:

kapitālieguldījumi par papildu sakaru un IT iekārtu iegādi un izmantošanu un maksa par saņemtajiem pakalpojumiem (modemu noma un uzturēšana, telefona līnijas, satelīttelefoni, kriptofakss, aizsargātas līnijas, interneta pieslēgums, datu pārraides līnijas, vietējie tīkli);

| i) | transporta un ceļa izdevumi operācijas norises vietā: |
| --- | --- |

i)

transporta un ceļa izdevumi operācijas norises vietā:

izdevumi, kas saistīti ar pārvietošanos ar transporta līdzekļiem un (neskaitot “dienas naudas”) cita veida transportlīdzekļiem, un kravas pārvadāšanas izdevumi, tostarp valstu nosūtīto papildspēku un viesu ceļa izdevumi; degvielas izmaksas, kas pārsniedz parasti operācijām vajadzīgās degvielas izmaksas; papildu transporta līdzekļu noma; izmaksas, kas saistītas ar oficiālajām vizītēm no operācijas norises vietas uz Briseli un/vai ES organizētām sanāksmēm; izmaksas, kas saistītas ar trešo pušu apdrošināšanu, ko atsevišķas valstis pieprasa no starptautiskām organizācijām, ja viņu teritorijā notiek operācija;

| j) | kazarmas un izmitināšanas infrastruktūra: |
| --- | --- |

j)

kazarmas un izmitināšanas infrastruktūra:

izdevumi, kas saistīti ar štābam vajadzīgo ēku iegādi, īri vai atjaunošanu operācijas norises vietā (vajadzības gadījumā, ēku, nojumju, telšu īre);

| k) | sabiedrības informēšana: |
| --- | --- |

k)

sabiedrības informēšana:

izmaksas, kas saistītas ar informācijas kampaņām, lai saskaņā ar operācijas štāba izstrādāto informācijas stratēģiju operāciju štābā un spēku štābos sniegtu informāciju plašsaziņas līdzekļiem;

| l) | reprezentācija un viesu uzņemšana: |
| --- | --- |

l)

reprezentācija un viesu uzņemšana:

reprezentācijas izdevumi; štāba līmeņa izdevumi, kas vajadzīgi operācijas vadīšanai.

| 2. | Izmaksas, kas saistītas ar atbalstu spēkiem kopumā.
  Šīs izmaksas rodas pēc spēku dislocēšanas operācijas norises vietā:












  a) | dislokācijas/infrastruktūras darbi: |
| --- | --- | --- |

2.

Izmaksas, kas saistītas ar atbalstu spēkiem kopumā.

Šīs izmaksas rodas pēc spēku dislocēšanas operācijas norises vietā:

a)

dislokācijas/infrastruktūras darbi:

izdevumi, bez kuriem spēki nevar izpildīt uzdevumu (kopīgi izmantojams lidlauks, dzelzceļš, ostas, ceļi, tostarp izkāpšanas vietas un misijas gatavošanas bāzes; energoapgāde un ūdensapgāde, statiskā spēku aizsardzība, noliktavas, stāvvietas, inženiertehniskais atbalsts);

| b) | identifikācijas marķējums: |
| --- | --- |

b)

identifikācijas marķējums:

īpašas pazīšanās zīmes, “Eiropas Savienības” apliecības, nozīmes, medaļas, karogi Eiropas Savienības vai citu spēku krāsās vai štāba pazīšanās zīmes (neieskaitot apģērbu, cepures un formas tērpus);

| c) | medicīniskā aprūpe: |
| --- | --- |

c)

medicīniskā aprūpe:

ārkārtas medicīniskā evakuācija (Medevac).

| 3. | Izmaksas, kas rodas, ES izmantojot NATO kopīgos līdzekļus un spējas, ko NATO ļauj izmantot ES vadītā operācijā.
  Izmaksas, kas saistītas ar to, ka Eiropas Savienība kādā no savām militārajām operācijām izmanto vienošanos starp ES un NATO par ES vadītai operācijai piešķirtu NATO kopīgo līdzekļu un spēju piešķiršanu, pārraudzību, atdošanu un atsaukšanu. NATO atmaksātie izdevumi Eiropas Savienībai. |
| --- | --- |

3.

Izmaksas, kas rodas, ES izmantojot NATO kopīgos līdzekļus un spējas, ko NATO ļauj izmantot ES vadītā operācijā.

Izmaksas, kas saistītas ar to, ka Eiropas Savienība kādā no savām militārajām operācijām izmanto vienošanos starp ES un NATO par ES vadītai operācijai piešķirtu NATO kopīgo līdzekļu un spēju piešķiršanu, pārraudzību, atdošanu un atsaukšanu. NATO atmaksātie izdevumi Eiropas Savienībai.

| 4. | Papildu izmaksas, kas ES radušās saistībā ar precēm, pakalpojumiem un darbiem, kas minēti kopējo izmaksu sarakstā un ko kāda dalībvalsts, ES iestāde, trešā valsts vai starptautiska organizācija ir darījusi pieejamu ES vadītā operācijā saskaņā ar pašreizējā lēmuma 11. un 12. pantā paredzēto kārtību. Izdevumi, ko kāda valsts, ES iestāde vai starptautiska organizācija atmaksā saskaņā ar minēto kārtību. |
| --- | --- |

4.

Papildu izmaksas, kas ES radušās saistībā ar precēm, pakalpojumiem un darbiem, kas minēti kopējo izmaksu sarakstā un ko kāda dalībvalsts, ES iestāde, trešā valsts vai starptautiska organizācija ir darījusi pieejamu ES vadītā operācijā saskaņā ar pašreizējā lēmuma 11. un 12. pantā paredzēto kārtību. Izdevumi, ko kāda valsts, ES iestāde vai starptautiska organizācija atmaksā saskaņā ar minēto kārtību.

III-B

Ar operāciju saistītās darbības izmaksas, kas rodas konkrētas operācijas norises posmā un ko ar Padomes lēmumu sedz Athena

| Transporta izmaksas: | transports uz operācijas norises vietu un no tās, lai dislocētu, atbalstītu un nomainītu operācijai vajadzīgos spēkus. |
| --- | --- |
| Kazarmas un izmitināšanas infrastruktūra: | izdevumi, kas saistīti ar operācijas veikšanai dislocētajiem spēkiem vajadzīgo ēku iegādi, īri vai atjaunošanu operācijas norises vietā (vajadzības gadījumā, ēku, nojumju, telšu īre). |
| Daudznacionāli operatīvo grupu štābi: | operācijas vietā izvietoto ES operatīvo grupu daudznacionālie štābi. |
| Informācijas ieguve: | informācijas ieguve (satelītuzņēmumi; operatīvā līmeņa izlūkdati, izlūkošana un novērošana (ISR), tostarp iekārtas novērošanai no gaisa (AGSR), cilvēku veikta izlūkošana). |

Transporta izmaksas:

transports uz operācijas norises vietu un no tās, lai dislocētu, atbalstītu un nomainītu operācijai vajadzīgos spēkus.

Kazarmas un izmitināšanas infrastruktūra:

izdevumi, kas saistīti ar operācijas veikšanai dislocētajiem spēkiem vajadzīgo ēku iegādi, īri vai atjaunošanu operācijas norises vietā (vajadzības gadījumā, ēku, nojumju, telšu īre).

Daudznacionāli operatīvo grupu štābi:

operācijas vietā izvietoto ES operatīvo grupu daudznacionālie štābi.

Informācijas ieguve:

informācijas ieguve (satelītuzņēmumi; operatīvā līmeņa izlūkdati, izlūkošana un novērošana (ISR), tostarp iekārtas novērošanai no gaisa (AGSR), cilvēku veikta izlūkošana).

III-C

Ar operāciju saistītās kopējās darbības izmaksas, kas rodas saistībā ar Athena darbību pēc operācijas komandiera lūguma un Īpašās komitejas apstiprinājuma

| a) | Būtisks papildu ekipējums: iepriekš neparedzēta tāda īpaša ekipējuma īre vai iegāde operācijas norises laikā, bez kura nav iespējama operācijas norise, ja vien iegādāto ekipējumu pēc misijas nerepatriē; |
| --- | --- |

a)

Būtisks papildu ekipējums: iepriekš neparedzēta tāda īpaša ekipējuma īre vai iegāde operācijas norises laikā, bez kura nav iespējama operācijas norise, ja vien iegādāto ekipējumu pēc misijas nerepatriē;

| b) | medicīniskā aprūpe: Darbības 1., 2. un 3. operatīvajā līmenī; |
| --- | --- |

b)

medicīniskā aprūpe: Darbības 1., 2. un 3. operatīvajā līmenī;

| c) | informācijas ieguve: informācijas ieguve (satelītuzņēmumi; operatīvā līmeņa izlūkdati, izlūkošana un novērošana (ISR), tostarp iekārtas novērošanai no gaisa (AGSR), cilvēku veikta izlūkošana); |
| --- | --- |

c)

informācijas ieguve: informācijas ieguve (satelītuzņēmumi; operatīvā līmeņa izlūkdati, izlūkošana un novērošana (ISR), tostarp iekārtas novērošanai no gaisa (AGSR), cilvēku veikta izlūkošana);

| d) | citas būtiskas operatīvas spējas: operatīvas spējas (atmīnēšana uz vietas, ciktāl tas nepieciešams operācijai; ķīmiska, bioloģiska, radioloģiska un kodolmateriālu aizsardzība (CBRN); degvielas glabāšana un piegādes sistēma; operācijas vietā savākto ieroču un munīcijas glabāšana un iznīcināšana), saskaņā ar Vienoto rīcību. |
| --- | --- |

d)

citas būtiskas operatīvas spējas: operatīvas spējas (atmīnēšana uz vietas, ciktāl tas nepieciešams operācijai; ķīmiska, bioloģiska, radioloģiska un kodolmateriālu aizsardzība (CBRN); degvielas glabāšana un piegādes sistēma; operācijas vietā savākto ieroču un munīcijas glabāšana un iznīcināšana), saskaņā ar Vienoto rīcību.

---

IV PIELIKUMS

Ar operācijas beigšanu saistītās darbības izmaksas, ko sedz Athena

Izmaksas, kas saistītas ar to, ka pēc operācijas beigām atrod izmantojumu operācijas vajadzībām par kopīgiem līdzekļiem iegādātajam ekipējumam un infrastruktūrai.

Ar operācijas pārskata sagatavošanu saistītās izmaksas. Kopējās izmaksas nosaka saskaņā ar III pielikumu, ņemot vērā to, ka pārskatu sagatavošanai vajadzīgie darbinieki ir attiecīgās operācijas štāba darbinieki arī tad, ja šis štābs savu darbību ir beidzis.

---

V PIELIKUMS

Atceltais lēmums ar turpmākiem grozījumiem

| Padomes Lēmums 2004/197/KĀDP | (OV L 63, 28.2.2004., 68. lpp.) |
| --- | --- |
| Padomes Lēmums 2004/925/KĀDP | (OV L 395, 31.12.2004., 68. lpp.) |
| Padomes Lēmums 2005/68/KĀDP | (OV L 27, 29.1.2005., 59. lpp.) |
| Padomes Lēmums 2007/91/KĀDP | (OV L 41, 13.2.2007., 11. lpp.) |

Padomes Lēmums 2004/197/KĀDP

(OV L 63, 28.2.2004., 68. lpp.)

Padomes Lēmums 2004/925/KĀDP

(OV L 395, 31.12.2004., 68. lpp.)

Padomes Lēmums 2005/68/KĀDP

(OV L 27, 29.1.2005., 59. lpp.)

Padomes Lēmums 2007/91/KĀDP

(OV L 41, 13.2.2007., 11. lpp.)

---

VI PIELIKUMS

Atbilstības tabula

| Lēmums 2004/197/KĀDP | Šis lēmums |
| --- | --- |
| 1. līdz 10. pants | 1. līdz 10. pants |
| 10.a pants | 11. pants |
| 10.b pants | 12. pants |
| 11. pants | 13. pants |
| 12. pants | 14. pants |
| 13. pants | 15. pants |
| 14. panta 1. līdz 3. punkts | 16. panta 1. līdz 3. punkts |
| 14. panta 3.a punkts | 16. panta 4. punkts |
| 14. panta 4. punkts | 16. panta 5. punkts |
| 14. panta 5. punkts | 16. panta 6. punkts |
| 14. panta 6. punkts | 16. panta 7. punkts |
| 14. panta 7. punkts | 16. panta 8. punkts |
| 15. pants | 17. pants |
| 16. pants | 18. pants |
| 17. pants | 19. pants |
| 18. pants | 20. pants |
| 19. pants | 21. pants |
| 20. pants | 22. pants |
| 21. pants | 23. pants |
| 22. pants | 24. pants |
| 23. pants | 25. pants |
| 24. panta 2. punkts | 26. panta 1. punkts |
| 24. panta 3. punkts | 26. panta 2. punkts |
| 24. panta 4. punkts | 26. panta 3. punkts |
| 24. panta 5. punkts | 26. panta 4. punkts |
| 24. panta 6. punkts | 26. panta 5. punkts |
| 24. panta 7. punkts | 26. panta 6. punkts |
| 24. panta 8. punkts | 26. panta 7. punkts |
| 25. panta 1. līdz 6. punkts | 27. panta 1. līdz 6. punkts |
| 25. panta 9. punkts | 27. panta 7. punkts |
| 25. panta 7. punkts | 27. panta 8. punkts |
| 25. panta 8. punkts | 27. panta 9. punkts |
| 26. pants | 28. pants |
| 27. pants | 29. pants |
| 28. pants | 30. pants |
| 29. pants | 31. pants |
| 30. pants | 32. pants |
| 31. pants | 33. pants |
| 32. pants | 34. pants |
| 33. pants | 35. pants |
| 34. pants | 36. pants |
| 35. pants | 37. pants |
| 36. pants | 38. pants |
| 37. panta 1. un 2. punkts | 39. panta 1. un 2. punkts |
| 37. panta 4. punkts | 39. panta 3. punkts |
| 37. panta 5. punkts | 39. panta 4. punkts |
| 37. panta 6. punkts | 39. panta 5. punkts |
| 37. panta 7. punkts | 39. panta 6. punkts |
| 37. panta 8. punkts | 39. panta 7. punkts |
| 38. panta 1. un 2. punkts | 40. panta 1. un 2. punkts |
| 38. panta 2.a punkts | 40. panta 3. punkts |
| 38. panta 3. punkts | 40. panta 4. punkts |
| 38. panta 4. punkts | 40. panta 5. punkts |
| 38. panta 5. punkts | 40. panta 6. punkts |
| 38. panta 6. punkts | 40. panta 7. punkts |
| 38. panta 7. punkts | 40. panta 8. punkts |
| 38. panta 8. punkts | 40. panta 9. punkts |
| 39. pants | 41. pants |
| 40. pants | 42. pants |
| 42. pants | 43. pants |
| — | 44. pants |
| 43. panta pirmais teikums | 45. pants |
| 43. panta otrais teikums | 46. pants |
| I pielikums, pirmā daļa, 2. punkts | I pielikums, pirmā daļa, 1. punkts |
| I pielikums, pirmā daļa, 3. punkts | I pielikums, pirmā daļa, 2. punkts |
| I pielikums, pirmā daļa, 5. punkts | I pielikums, pirmā daļa, 3. punkts |
| I pielikums, otrā daļa | I pielikums, otrā daļa |
| II līdz IV pielikums | II līdz IV pielikums |
| — | V pielikums |
| — | VI pielikums |

Lēmums 2004/197/KĀDP

Šis lēmums

1. līdz 10. pants

1. līdz 10. pants

10.a pants

11. pants

10.b pants

12. pants

11. pants

13. pants

12. pants

14. pants

13. pants

15. pants

14. panta 1. līdz 3. punkts

16. panta 1. līdz 3. punkts

14. panta 3.a punkts

16. panta 4. punkts

14. panta 4. punkts

16. panta 5. punkts

14. panta 5. punkts

16. panta 6. punkts

14. panta 6. punkts

16. panta 7. punkts

14. panta 7. punkts

16. panta 8. punkts

15. pants

17. pants

16. pants

18. pants

17. pants

19. pants

18. pants

20. pants

19. pants

21. pants

20. pants

22. pants

21. pants

23. pants

22. pants

24. pants

23. pants

25. pants

24. panta 2. punkts

26. panta 1. punkts

24. panta 3. punkts

26. panta 2. punkts

24. panta 4. punkts

26. panta 3. punkts

24. panta 5. punkts

26. panta 4. punkts

24. panta 6. punkts

26. panta 5. punkts

24. panta 7. punkts

26. panta 6. punkts

24. panta 8. punkts

26. panta 7. punkts

25. panta 1. līdz 6. punkts

27. panta 1. līdz 6. punkts

25. panta 9. punkts

27. panta 7. punkts

25. panta 7. punkts

27. panta 8. punkts

25. panta 8. punkts

27. panta 9. punkts

26. pants

28. pants

27. pants

29. pants

28. pants

30. pants

29. pants

31. pants

30. pants

32. pants

31. pants

33. pants

32. pants

34. pants

33. pants

35. pants

34. pants

36. pants

35. pants

37. pants

36. pants

38. pants

37. panta 1. un 2. punkts

39. panta 1. un 2. punkts

37. panta 4. punkts

39. panta 3. punkts

37. panta 5. punkts

39. panta 4. punkts

37. panta 6. punkts

39. panta 5. punkts

37. panta 7. punkts

39. panta 6. punkts

37. panta 8. punkts

39. panta 7. punkts

38. panta 1. un 2. punkts

40. panta 1. un 2. punkts

38. panta 2.a punkts

40. panta 3. punkts

38. panta 3. punkts

40. panta 4. punkts

38. panta 4. punkts

40. panta 5. punkts

38. panta 5. punkts

40. panta 6. punkts

38. panta 6. punkts

40. panta 7. punkts

38. panta 7. punkts

40. panta 8. punkts

38. panta 8. punkts

40. panta 9. punkts

39. pants

41. pants

40. pants

42. pants

42. pants

43. pants

—

44. pants

43. panta pirmais teikums

45. pants

43. panta otrais teikums

46. pants

I pielikums, pirmā daļa, 2. punkts

I pielikums, pirmā daļa, 1. punkts

I pielikums, pirmā daļa, 3. punkts

I pielikums, pirmā daļa, 2. punkts

I pielikums, pirmā daļa, 5. punkts

I pielikums, pirmā daļa, 3. punkts

I pielikums, otrā daļa

I pielikums, otrā daļa

II līdz IV pielikums

II līdz IV pielikums

—

V pielikums

—

VI pielikums

---