# Euroopa Liidu L 143/2007

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 143 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 50. köide6. juuni 2007 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 143

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

50. köide6. juuni 2007

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 618/2007, 5. juuni 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 423/2007, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 619/2007, 5. juuni 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 3 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 620/2007, 5. juuni 2007, millega kehtestatakse jaotuskoefitsient ajavahemikus 28. mai–1. juuni 2007 taotletud impordilitsentside väljaandmise kohta suhkrusektori toodete jaoks tariifikvootide ja sooduslepingute alusel | 5 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 621/2007, 5. juuni 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1483/2006 seoses alalise pakkumismenetlusega hõlmatud ja liikmesriikide sekkumisametite valduses oleva teravilja edasimüümisega ühenduse turul | 9 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 622/2007, 5. juuni 2007, millega kehtestatakse 2007. aastaks tobiase katsepüügi tingimused Põhjameres | 14 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 618/2007, 5. juuni 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 423/2007, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 619/2007, 5. juuni 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

3

Komisjoni määrus (EÜ) nr 620/2007, 5. juuni 2007, millega kehtestatakse jaotuskoefitsient ajavahemikus 28. mai–1. juuni 2007 taotletud impordilitsentside väljaandmise kohta suhkrusektori toodete jaoks tariifikvootide ja sooduslepingute alusel

5

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 621/2007, 5. juuni 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1483/2006 seoses alalise pakkumismenetlusega hõlmatud ja liikmesriikide sekkumisametite valduses oleva teravilja edasimüümisega ühenduse turul

9

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 622/2007, 5. juuni 2007, millega kehtestatakse 2007. aastaks tobiase katsepüügi tingimused Põhjameres

14

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2007/385/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 12. oktoober 2006, riigiabi C 11/2005 (ex N 21/2005) kohta, mida Saksamaa kavandab anda etüleeni torujuhtme rajamiseks Baieris
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 4836 all)

   (
  1
  ) | 16 |
| | | 2007/386/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 5. juuni 2007, millega määratakse kindlaks metüülbromiidi kogused, mida lubatakse kasutada kriitilisel otstarbel ühenduses 2007. aasta 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 2037/2000 osoonikihti kahandavate ainete kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 2295 all) | 27 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2007/385/EÜ

*

Komisjoni otsus, 12. oktoober 2006, riigiabi C 11/2005 (ex N 21/2005) kohta, mida Saksamaa kavandab anda etüleeni torujuhtme rajamiseks Baieris
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 4836 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 4836 all)

1

16

2007/386/EÜ

*

Komisjoni otsus, 5. juuni 2007, millega määratakse kindlaks metüülbromiidi kogused, mida lubatakse kasutada kriitilisel otstarbel ühenduses 2007. aasta 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 2037/2000 osoonikihti kahandavate ainete kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 2295 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 2295 all)

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 6.6.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 143/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 143/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 618/2007,

5. juuni 2007,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 423/2007, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 60 lõiget 1 ja artiklit 301,

võttes arvesse nõukogu 23. aprilli 2007. aasta ühist seisukohta 2007/246/ÜVJP, millega muudetakse ühist seisukohta 2007/140/ÜVJP, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid, (1)

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühise seisukohaga 2007/246/ÜVJP muudetud ühises seisukohas 2007/140/ÜVJP (2) sätestatakse muu hulgas, et keelata tuleks mis tahes liiki relvade ja nendega seotud materjalidega seonduva tehnilise ja rahalise abi, rahastamise ja investeerimise pakkumine isikutele, üksustele ja asutustele Iraanis või kasutamiseks Iraanis. |
| --- | --- |

(1)

Ühise seisukohaga 2007/246/ÜVJP muudetud ühises seisukohas 2007/140/ÜVJP (2) sätestatakse muu hulgas, et keelata tuleks mis tahes liiki relvade ja nendega seotud materjalidega seonduva tehnilise ja rahalise abi, rahastamise ja investeerimise pakkumine isikutele, üksustele ja asutustele Iraanis või kasutamiseks Iraanis.

| (2) | Kõnealused meetmed kuuluvad Euroopa Ühenduse asutamislepingu reguleerimisalasse ning seetõttu on nende rakendamiseks ühenduses vaja ühenduse õigusakti, eelkõige tagamaks nimetatud meetmete ühetaolist kohaldamist ettevõtjate poolt kõikides liikmesriikides. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealused meetmed kuuluvad Euroopa Ühenduse asutamislepingu reguleerimisalasse ning seetõttu on nende rakendamiseks ühenduses vaja ühenduse õigusakti, eelkõige tagamaks nimetatud meetmete ühetaolist kohaldamist ettevõtjate poolt kõikides liikmesriikides.

| (3) | Määrusega (EÜ) nr 423/2007 (3) kehtestati Iraani suhtes teatavad piiravad meetmed, mis on kooskõlas ühise seisukohaga 2007/140/ÜVJP enne selle muutmist. Ühise seisukoha 2007/246/ÜVJP arvesse võtmiseks on asjakohane lisada kõnealusesse määrusesse uued keelud. Seepärast tuleks seda vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Määrusega (EÜ) nr 423/2007 (3) kehtestati Iraani suhtes teatavad piiravad meetmed, mis on kooskõlas ühise seisukohaga 2007/140/ÜVJP enne selle muutmist. Ühise seisukoha 2007/246/ÜVJP arvesse võtmiseks on asjakohane lisada kõnealusesse määrusesse uued keelud. Seepärast tuleks seda vastavalt muuta.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 423/2007 muudetakse järgmiselt.

| a) | Artiklis 2 nummerdatakse olemasolev tekst lõikeks 1 ja lisatakse järgmine lõige 2:
  „2.   I lisa ei sisalda kaupu ja tehnoloogiat, mis on kantud sõjaliste kaupade ühisesse Euroopa Liidu nimekirja. (4) |
| --- | --- |

a)

Artiklis 2 nummerdatakse olemasolev tekst lõikeks 1 ja lisatakse järgmine lõige 2:

„2.   I lisa ei sisalda kaupu ja tehnoloogiat, mis on kantud sõjaliste kaupade ühisesse Euroopa Liidu nimekirja. (4)

| b) | Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Keelatud on:






  a) | anda otseselt või kaudselt tehnilist abi, mis on seotud sõjaliste kaupade ühises Euroopa Liidu nimekirjas loetletud kaupade ja tehnoloogiaga ning samas nimekirjas loetletud kaupadega varustamise ja nende tootmise, hoolduse ja kasutamisega, füüsilistele ja juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele Iraanis või kasutamiseks Iraanis; |
| --- | --- | --- |

b)

Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Keelatud on:

a)

anda otseselt või kaudselt tehnilist abi, mis on seotud sõjaliste kaupade ühises Euroopa Liidu nimekirjas loetletud kaupade ja tehnoloogiaga ning samas nimekirjas loetletud kaupadega varustamise ja nende tootmise, hoolduse ja kasutamisega, füüsilistele ja juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele Iraanis või kasutamiseks Iraanis;

| b) | anda otseselt või kaudselt tehnilist abi või osutada vahendusteenuseid, mis on seotud I lisas loetletud kaupade ja tehnoloogiaga ning I lisas loetletud kaupadega varustamise ja nende tootmise, hoolduse ja kasutamisega, füüsilistele ja juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele Iraanis või kasutamiseks Iraanis; |
| --- | --- |

b)

anda otseselt või kaudselt tehnilist abi või osutada vahendusteenuseid, mis on seotud I lisas loetletud kaupade ja tehnoloogiaga ning I lisas loetletud kaupadega varustamise ja nende tootmise, hoolduse ja kasutamisega, füüsilistele ja juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele Iraanis või kasutamiseks Iraanis;

| c) | investeerida Iraani ettevõtetesse, mis tegelevad sõjaliste kaupade ühises Euroopa Liidu nimekirjas või I lisas loetletud kaupade ja tehnoloogia tootmisega; |
| --- | --- |

c)

investeerida Iraani ettevõtetesse, mis tegelevad sõjaliste kaupade ühises Euroopa Liidu nimekirjas või I lisas loetletud kaupade ja tehnoloogia tootmisega;

| d) | pakkuda otseselt või kaudselt rahastamist või rahalist abi, mis on seotud sõjaliste kaupade ühises Euroopa Liidu nimekirjas või I lisas loetletud kaupade ja tehnoloogiaga, sealhulgas eelkõige toetusi, laene ja ekspordikrediidikindlustust kõnealuste toodete müügiks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks või nendega seotud tehnilise abi andmiseks füüsilistele ja juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele Iraanis või kasutamiseks Iraanis; |
| --- | --- |

d)

pakkuda otseselt või kaudselt rahastamist või rahalist abi, mis on seotud sõjaliste kaupade ühises Euroopa Liidu nimekirjas või I lisas loetletud kaupade ja tehnoloogiaga, sealhulgas eelkõige toetusi, laene ja ekspordikrediidikindlustust kõnealuste toodete müügiks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks või nendega seotud tehnilise abi andmiseks füüsilistele ja juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele Iraanis või kasutamiseks Iraanis;

| e) | osaleda teadlikult ja tahtlikult tegevuses, mille eesmärk või tagajärg on kõrvalehoidmine punktides a–d nimetatud keeldudest. |
| --- | --- |

e)

osaleda teadlikult ja tahtlikult tegevuses, mille eesmärk või tagajärg on kõrvalehoidmine punktides a–d nimetatud keeldudest.

Lõikes 1 sätestatud keeldusid ei kohaldata sõidukite suhtes, mis ei ole lahingumasinad ja mis on valmistatud kuulikindlatena või niisuguseks kohandatud ning mis on mõeldud üksnes ELi ja selle liikmesriikide töötajate kaitseks Iraanis.”

| c) | Artikli 8 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | kohus, haldusorgan või vahekohus on rahaliste vahendite või majandusressursside suhtes kasutanud kinnipidamisõigust enne kuupäeva, millal artiklis 7 osutatud isik, üksus või asutus on sanktsioonide komitee, ÜRO Julgeolekunõukogu või nõukogu poolt kindlaks määratud, või teinud nende kohta enne nimetatud kuupäeva otsuse;” |
| --- | --- | --- |

c)

Artikli 8 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

kohus, haldusorgan või vahekohus on rahaliste vahendite või majandusressursside suhtes kasutanud kinnipidamisõigust enne kuupäeva, millal artiklis 7 osutatud isik, üksus või asutus on sanktsioonide komitee, ÜRO Julgeolekunõukogu või nõukogu poolt kindlaks määratud, või teinud nende kohta enne nimetatud kuupäeva otsuse;”

| d) | Artikli 11 lõike 2 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | maksed, mis tulenevad lepingutest, kokkulepetest või kohustustest, mis sõlmiti või tekkisid enne kuupäeva, millal artiklis 7 osutatud isik, üksus või asutus on sanktsioonide komitee, ÜRO Julgeolekunõukogu või nõukogu poolt kindlaks määratud.” |
| --- | --- | --- |

d)

Artikli 11 lõike 2 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

maksed, mis tulenevad lepingutest, kokkulepetest või kohustustest, mis sõlmiti või tekkisid enne kuupäeva, millal artiklis 7 osutatud isik, üksus või asutus on sanktsioonide komitee, ÜRO Julgeolekunõukogu või nõukogu poolt kindlaks määratud.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 5. juuni 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

P. STEINBRÜCK

---

(1)  ELT L 106, 24.4.2007, lk 67.

1

(2)  ELT L 61, 28.2.2007, lk 49.

2

(3)  ELT L 103, 20.4.2007, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu otsusega 2007/242/EÜ (ELT L 106, 24.4.2007, lk 51).

3

(4)  ELT L 88, 29.3.2007, lk 58.”

4

---

| 6.6.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 143/3 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 143/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 619/2007,

5. juuni 2007,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 6. juunil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. juuni 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

1

---

LISA

Komisjoni 5. juuni 2007. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 28,8 |
| TR | 120,2 |
| ZZ | 74,5 |
| 0707 00 05 | JO | 167,1 |
| TR | 131,2 |
| ZZ | 149,2 |
| 0709 90 70 | TR | 91,9 |
| ZZ | 91,9 |
| 0805 50 10 | AR | 44,2 |
| ZA | 55,7 |
| ZZ | 50,0 |
| 0808 10 80 | AR | 96,1 |
| BR | 73,7 |
| CL | 83,6 |
| CN | 69,1 |
| NZ | 111,2 |
| US | 99,0 |
| UY | 72,8 |
| ZA | 99,1 |
| ZZ | 88,1 |
| 0809 10 00 | IL | 195,9 |
| TR | 221,4 |
| ZZ | 208,7 |
| 0809 20 95 | TR | 357,3 |
| US | 284,2 |
| ZZ | 320,8 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

28,8

TR

120,2

ZZ

74,5

0707 00 05

JO

167,1

TR

131,2

ZZ

149,2

0709 90 70

TR

91,9

ZZ

91,9

0805 50 10

AR

44,2

ZA

55,7

ZZ

50,0

0808 10 80

AR

96,1

BR

73,7

CL

83,6

CN

69,1

NZ

111,2

US

99,0

UY

72,8

ZA

99,1

ZZ

88,1

0809 10 00

IL

195,9

TR

221,4

ZZ

208,7

0809 20 95

TR

357,3

US

284,2

ZZ

320,8

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 6.6.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 143/5 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 143/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 620/2007,

5. juuni 2007,

millega kehtestatakse jaotuskoefitsient ajavahemikus 28. mai–1. juuni 2007 taotletud impordilitsentside väljaandmise kohta suhkrusektori toodete jaoks tariifikvootide ja sooduslepingute alusel

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 28. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 950/2006, milles sätestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad suhkrutoodete impordi ja rafineerimise jaoks teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel turustusaastatel 2006/2007, 2007/2008 ja 2008/2009, (2) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ajavahemikus 28. mai–1. juuni 2007 esitati pädevale asutusele määruse (EÜ) nr 950/2006 või komisjoni 13. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1832/2006 (milles sätestatakse suhkrusektori üleminekumeetmed seoses Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisega) (3) kohaselt impordilitsentside taotlused, milles taotletud üldkogus on võrdne järjekorranumbrite 09.4366 (2006–2007) ja 09.4337 (2007–2008) jaoks saada oleva kogusega või ületab seda. |
| --- | --- |

(1)

Ajavahemikus 28. mai–1. juuni 2007 esitati pädevale asutusele määruse (EÜ) nr 950/2006 või komisjoni 13. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1832/2006 (milles sätestatakse suhkrusektori üleminekumeetmed seoses Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisega) (3) kohaselt impordilitsentside taotlused, milles taotletud üldkogus on võrdne järjekorranumbrite 09.4366 (2006–2007) ja 09.4337 (2007–2008) jaoks saada oleva kogusega või ületab seda.

| (2) | Kõnealuseid asjaolusid arvestades peaks komisjon kindlaks määrama jaotuskoefitsiendi, mis võimaldab litsentse välja anda võrdeliselt saada oleva üldkogusega, ning teavitama liikmesriike, et vastav piirmäär on saavutatud, |
| --- | --- |

(2)

Kõnealuseid asjaolusid arvestades peaks komisjon kindlaks määrama jaotuskoefitsiendi, mis võimaldab litsentse välja anda võrdeliselt saada oleva üldkogusega, ning teavitama liikmesriike, et vastav piirmäär on saavutatud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Impordilitsentsid, mille taotlused on esitatud ajavahemikus 28. mai–1. juuni 2007 vastavalt määruse (EÜ) nr 950/2006 artikli 4 lõikele 2 või määruse (EÜ) nr 1832/2006 artiklile 5, antakse välja käesoleva määruse lisas märgitud koguste piires.

Artikkel 2

Käeolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. juuni 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 1. Määrust on muudetu määrusega (EÜ) nr 2006/2006 (ELT L 379, 28.12.2006, lk 95).

2

(3)  ELT L 354, 14.12.2006, lk 8.

3

---

LISA

AKV–INDIA soodussuhkur

Määruse (EÜ) nr 950/2006 IV jaotis

Turustusaasta 2006/2007

| Järjekorranumber | Riik | Ajavahemik 28. mai–1. juuni 2007: protsent taotletud kogusest | Piirmäär |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | 100 | |
| 09.4332 | Belize | 0 | Saavutatud |
| 09.4333 | Côte d’Ivoire | 100 | |
| 09.4334 | Kongo Demokraatlik Vabariik | 100 | |
| 09.4335 | Fidži | 0 | Saavutatud |
| 09.4336 | Guyana | 0 | Saavutatud |
| 09.4337 | India | 0 | Saavutatud |
| 09.4338 | Jamaica | 100 | |
| 09.4339 | Keenia | 100 | |
| 09.4340 | Madagaskar | 100 | |
| 09.4341 | Malawi | 100 | |
| 09.4342 | Mauritius | 100 | |
| 09.4343 | Mosambiik | 0 | Saavutatud |
| 09.4344 | Saint Kitts ja Nevis | — | |
| 09.4345 | Suriname | — | |
| 09.4346 | Svaasimaa | 0 | Saavutatud |
| 09.4347 | Tansaania | 0 | Saavutatud |
| 09.4348 | Trinidad ja Tobago | 100 | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Sambia | 100 | |
| 09.4351 | Zimbabwe | 100 | |

Järjekorranumber

Riik

Ajavahemik 28. mai–1. juuni 2007: protsent taotletud kogusest

Piirmäär

09.4331

Barbados

100

09.4332

Belize

0

Saavutatud

09.4333

Côte d’Ivoire

100

09.4334

Kongo Demokraatlik Vabariik

100

09.4335

Fidži

0

Saavutatud

09.4336

Guyana

0

Saavutatud

09.4337

India

0

Saavutatud

09.4338

Jamaica

100

09.4339

Keenia

100

09.4340

Madagaskar

100

09.4341

Malawi

100

09.4342

Mauritius

100

09.4343

Mosambiik

0

Saavutatud

09.4344

Saint Kitts ja Nevis

—

09.4345

Suriname

—

09.4346

Svaasimaa

0

Saavutatud

09.4347

Tansaania

0

Saavutatud

09.4348

Trinidad ja Tobago

100

09.4349

Uganda

—

09.4350

Sambia

100

09.4351

Zimbabwe

100

AKV–INDIA soodussuhkur

Määruse (EÜ) nr 950/2006 IV jaotis

Turustusaasta 2007/2008

| Järjekorranumber | Riik | Ajavahemik 28. mai–1. juuni 2007: protsent taotletud kogusest | Piirmäär |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | — | |
| 09.4332 | Belize | 100 | |
| 09.4333 | Côte d’Ivoire | — | |
| 09.4334 | Kongo Demokraatlik Vabariik | — | |
| 09.4335 | Fidži | 100 | |
| 09.4336 | Guyana | 100 | |
| 09.4337 | India | 100 | Saavutatud |
| 09.4338 | Jamaica | — | |
| 09.4339 | Keenia | — | |
| 09.4340 | Madagaskar | — | |
| 09.4341 | Malawi | — | |
| 09.4342 | Mauritius | — | |
| 09.4343 | Mosambiik | 100 | |
| 09.4344 | Saint Kitts ja Nevis | — | |
| 09.4345 | Suriname | — | |
| 09.4346 | Svaasimaa | — | |
| 09.4347 | Tansaania | 100 | |
| 09.4348 | Trinidad ja Tobago | — | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Sambia | — | |
| 09.4351 | Zimbabwe | — | |

Järjekorranumber

Riik

Ajavahemik 28. mai–1. juuni 2007: protsent taotletud kogusest

Piirmäär

09.4331

Barbados

—

09.4332

Belize

100

09.4333

Côte d’Ivoire

—

09.4334

Kongo Demokraatlik Vabariik

—

09.4335

Fidži

100

09.4336

Guyana

100

09.4337

India

100

Saavutatud

09.4338

Jamaica

—

09.4339

Keenia

—

09.4340

Madagaskar

—

09.4341

Malawi

—

09.4342

Mauritius

—

09.4343

Mosambiik

100

09.4344

Saint Kitts ja Nevis

—

09.4345

Suriname

—

09.4346

Svaasimaa

—

09.4347

Tansaania

100

09.4348

Trinidad ja Tobago

—

09.4349

Uganda

—

09.4350

Sambia

—

09.4351

Zimbabwe

—

Lisasuhkur

Määruse (EÜ) nr 950/2006 V jaotis

Turustusaasta 2006/2007

| Järjekorranumber | Riik | Ajavahemik 28. mai–1. juuni 2007: protsent taotletud kogusest | Piirmäär |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4315 | India | 100 | |
| 09.4316 | AKV protokollile alla kirjutanud riigid | 100 | |

Järjekorranumber

Riik

Ajavahemik 28. mai–1. juuni 2007: protsent taotletud kogusest

Piirmäär

09.4315

India

100

09.4316

AKV protokollile alla kirjutanud riigid

100

CXL kontsessioonisuhkur

Määruse (EÜ) nr 950/2006 VI jaotis

Turustusaasta 2006/2007

| Järjekorranumber | Riik | Ajavahemik 28. mai–1. juuni 2007: protsent taotletud kogusest | Piirmäär |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4317 | Austraalia | 0 | Saavutatud |
| 09.4318 | Brasiilia | 0 | Saavutatud |
| 09.4319 | Kuuba | 0 | Saavutatud |
| 09.4320 | Muud kolmandad riigid | 0 | Saavutatud |

Järjekorranumber

Riik

Ajavahemik 28. mai–1. juuni 2007: protsent taotletud kogusest

Piirmäär

09.4317

Austraalia

0

Saavutatud

09.4318

Brasiilia

0

Saavutatud

09.4319

Kuuba

0

Saavutatud

09.4320

Muud kolmandad riigid

0

Saavutatud

Balkani suhkur

Määruse (EÜ) nr 950/2006 VII jaotis

Turustusaasta 2006/2007

| Järjekorranumber | Riik | Ajavahemik 28. mai–1. juuni 2007: protsent taotletud kogusest | Piirmäär |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4324 | Albaania | 100 | |
| 09.4325 | Bosnia ja Hertsegoviina | 0 | Saavutatud |
| 09.4326 | Serbia, Montenegro ja Kosovo | 100 | |
| 09.4327 | Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik | 100 | |
| 09.4328 | Horvaatia | 100 | |

Järjekorranumber

Riik

Ajavahemik 28. mai–1. juuni 2007: protsent taotletud kogusest

Piirmäär

09.4324

Albaania

100

09.4325

Bosnia ja Hertsegoviina

0

Saavutatud

09.4326

Serbia, Montenegro ja Kosovo

100

09.4327

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik

100

09.4328

Horvaatia

100

Erakorraline ja tööstuslik suhkruimport

Määruse (EÜ) nr 950/2006 VIII jaotis

Turustusaasta 2006/2007

| Järjekorranumber | Liik | Ajavahemik 28. mai–1. juuni 2007: protsent taotletud kogusest | Limite |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4380 | Erakorraline | — | |
| 09.4390 | Tööstuslik | 100 | |

Järjekorranumber

Liik

Ajavahemik 28. mai–1. juuni 2007: protsent taotletud kogusest

Limite

09.4380

Erakorraline

—

09.4390

Tööstuslik

100

Suhkruimport Bulgaaria ja Rumeenia jaoks avatud tariifsete üleminekukvootide alusel

Määruse (EÜ) nr 1832/2006 1. peatüki 2. jagu

Turustusaasta 2006/2007

| Järjekorranumber | Liik | Ajavahemik 28. mai–1. juuni 2007: protsent taotletud kogusest | Piirmäär |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4365 | Bulgaaria | 0 | Saavutatud |
| 09.4366 | Rumeenia | 100 | Saavutatud |

Järjekorranumber

Liik

Ajavahemik 28. mai–1. juuni 2007: protsent taotletud kogusest

Piirmäär

09.4365

Bulgaaria

0

Saavutatud

09.4366

Rumeenia

100

Saavutatud

---

| 6.6.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 143/9 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 143/9

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 621/2007,

5. juuni 2007,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1483/2006 seoses alalise pakkumismenetlusega hõlmatud ja liikmesriikide sekkumisametite valduses oleva teravilja edasimüümisega ühenduse turul

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljasektori teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1483/2006 (2) on välja kuulutatud alalised pakkumismenetlused liikmesriikide sekkumisametite valduses oleva teravilja edasimüümiseks ühenduse turul. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1483/2006 (2) on välja kuulutatud alalised pakkumismenetlused liikmesriikide sekkumisametite valduses oleva teravilja edasimüümiseks ühenduse turul.

| (2) | Võttes arvesse maisituru olukorda ühenduses ning kõnealuse teravilja nõudluse arengut erinevates piirkondades viimaste nädalate jooksul, tuleks teatavates liikmesriikides teha kättesaadavaks uued sekkumisvarude teraviljakogused. Seetõttu tuleks lubada asjaomaste liikmesriikide sekkumisametitel suurendada pakkumismenetluses olevat kogust maisi puhul 500 000 tonni võrra Ungaris. |
| --- | --- |

(2)

Võttes arvesse maisituru olukorda ühenduses ning kõnealuse teravilja nõudluse arengut erinevates piirkondades viimaste nädalate jooksul, tuleks teatavates liikmesriikides teha kättesaadavaks uued sekkumisvarude teraviljakogused. Seetõttu tuleks lubada asjaomaste liikmesriikide sekkumisametitel suurendada pakkumismenetluses olevat kogust maisi puhul 500 000 tonni võrra Ungaris.

| (3) | Seetõttu tuleks muuta määrust (EÜ) nr 1483/2006. |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleks muuta määrust (EÜ) nr 1483/2006.

| (4) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1483/2006 I lisa asendatakse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. juuni 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  ELT L 276, 7.10.2006, lk 58. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 540/2007 (ELT L 128, 16.5.2007, lk 26).

2

---

LISA

„I LISA

PAKKUMISMENETLUSTE LOETELU

| Liikmesriik | Siseturul müümiseks eraldatud kogused
  (tonnides) | Sekkumisamet
  Nimi, aadress ja kontaktandmed |
| --- | --- | --- |
| Pehme nisu | Oder | Mais | Rukis |
| Belgique/België | 51 859 | 6 340 | — | — | Bureau d'intervention et de restitution belge |
| Rue de Trèves, 82 |
| B-1040 Bruxelles |
| Telefon: (32-2) 287 24 78 |
| Faks: (32-2) 287 25 24 |
| E-post: webmaster@birb.be |
| Veebileht: www.birb.be |

Liikmesriik

Siseturul müümiseks eraldatud kogused

(tonnides)

Sekkumisamet

Nimi, aadress ja kontaktandmed

Pehme nisu

Oder

Mais

Rukis

Belgique/België

51 859

6 340

—

—

Bureau d'intervention et de restitution belge

Rue de Trèves, 82

B-1040 Bruxelles

Telefon: (32-2) 287 24 78

Faks: (32-2) 287 25 24

E-post: webmaster@birb.be

Veebileht: www.birb.be

БЪЛГАРИЯ

—

—

—

—

| State Fund Agriculture |
| --- |
| 136, Tzar Boris III Blvd. |
| 1618, Sofia, Bulgaria |
| Telefon: (+359 2) 81 87 202 |
| Faks: (+359 2) 81 87 267 |
| E-post: dfz@dfz.bg |
| Veebileht: www.mzgar.government.bg |

State Fund Agriculture

136, Tzar Boris III Blvd.

1618, Sofia, Bulgaria

Telefon: (+359 2) 81 87 202

Faks: (+359 2) 81 87 267

E-post: dfz@dfz.bg

Veebileht: www.mzgar.government.bg

Česká republik

0

0

0

—

| Statní zemědělsky intervenční fond |
| --- |
| Odbor rostlinných komodit |
| Ve Smečkách 33 |
| CZ-110 00, Praha 1 |
| Telefon: (420) 222 871 667 – 222 871 403 |
| Faks: (420) 296 806 404 |
| E-post: dagmar.hejrovska@szif.cz |
| Veebileht: www.szif.cz |

Statní zemědělsky intervenční fond

Odbor rostlinných komodit

Ve Smečkách 33

CZ-110 00, Praha 1

Telefon: (420) 222 871 667 – 222 871 403

Faks: (420) 296 806 404

E-post: dagmar.hejrovska@szif.cz

Veebileht: www.szif.cz

Danmark

174 021

28 830

—

—

| Direktoratet for FødevareErhverv |
| --- |
| Nyropsgade 30 |
| DK-1780 København |
| Telefon: (45) 33 95 88 07 |
| Faks: (45) 33 95 80 34 |
| E-post: mij@dffe.dk and pah@dffe.dk |
| Veebileht: www.dffe.dk |

Direktoratet for FødevareErhverv

Nyropsgade 30

DK-1780 København

Telefon: (45) 33 95 88 07

Faks: (45) 33 95 80 34

E-post: mij@dffe.dk and pah@dffe.dk

Veebileht: www.dffe.dk

Deutschland

1 948 269

767 343

—

432 715

| Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung |
| --- |
| Deichmanns Aue 29 |
| D-53179 Bonn |
| Telefon: (49-228) 6845 — 3704 |
| Faks 1: (49-228) 6845 — 3985 |
| Faks 2: (49-228) 6845 — 3276 |
| E-post: pflanzlErzeugnisse@ble.de |
| Veebileht: www.ble.de |

Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung

Deichmanns Aue 29

D-53179 Bonn

Telefon: (49-228) 6845 — 3704

Faks 1: (49-228) 6845 — 3985

Faks 2: (49-228) 6845 — 3276

E-post: pflanzlErzeugnisse@ble.de

Veebileht: www.ble.de

Eesti

0

0

—

—

| Pŏllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet |
| --- |
| Narva mnt. 3, 51009 Tartu |
| Telefon: (372) 7371 200 |
| Faks: (372) 7371 201 |
| E-post: pria@pria.ee |
| Veebileht: www.pria.ee |

Pŏllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet

Narva mnt. 3, 51009 Tartu

Telefon: (372) 7371 200

Faks: (372) 7371 201

E-post: pria@pria.ee

Veebileht: www.pria.ee

Eire/Ireland

—

0

—

—

| Intervention Operations, OFI, Subsidies & Storage Division, |
| --- |
| Department of Agriculture & Food |
| Johnstown Castle Estate, County Wexford |
| Telefon: 353 53 91 63400 |
| Faks: 353 53 91 42843 |
| Veebileht: www.agriculture.gov.ie |

Intervention Operations, OFI, Subsidies & Storage Division,

Department of Agriculture & Food

Johnstown Castle Estate, County Wexford

Telefon: 353 53 91 63400

Faks: 353 53 91 42843

Veebileht: www.agriculture.gov.ie

Elláda

—

—

—

—

| Payment and Control Agency for Guidance and Guarantee Community Aids (O.P.E.K.E.P.E) |
| --- |
| 241, Archarnon str., GR-104 46 Athens |
| Telefon: (30-210) 212.4787 & 4754 |
| Faks: (30-210) 212.4791 |
| E-post: ax17u073@minagric.gr |
| Veebileht: www.opekepe.gr |

Payment and Control Agency for Guidance and Guarantee Community Aids (O.P.E.K.E.P.E)

241, Archarnon str., GR-104 46 Athens

Telefon: (30-210) 212.4787 & 4754

Faks: (30-210) 212.4791

E-post: ax17u073@minagric.gr

Veebileht: www.opekepe.gr

España

—

—

—

—

| S. Gral. Intervención de Mercados (FEGA) |
| --- |
| C/Almagro 33 — 28010 Madrid — España |
| Telefon: (34-91) 3474765 |
| Faks: (34-91) 3474838 |
| E-post: sgintervencion@fega.mapa.es |
| Veebileht: www.fega.es |

S. Gral. Intervención de Mercados (FEGA)

C/Almagro 33 — 28010 Madrid — España

Telefon: (34-91) 3474765

Faks: (34-91) 3474838

E-post: sgintervencion@fega.mapa.es

Veebileht: www.fega.es

France

28 724

318 778

—

—

| Office national interprofessionnel des grandes cultures (ONIGC) |
| --- |
| 21, avenue Bosquet |
| F-75326 Paris Cedex 07 |
| Telefon: (33-1) 44 18 22 29 et 23 37 |
| Faks: (33-1) 44 18 20 08/80 |
| E-post: f.abeasis@onigc.fr |
| Veebileht: www.onigc.fr |

Office national interprofessionnel des grandes cultures (ONIGC)

21, avenue Bosquet

F-75326 Paris Cedex 07

Telefon: (33-1) 44 18 22 29 et 23 37

Faks: (33-1) 44 18 20 08/80

E-post: f.abeasis@onigc.fr

Veebileht: www.onigc.fr

Italia

—

—

—

—

| Agenzia per le Erogazioni in Agricoltura — AGEA |
| --- |
| Via Torino, 45, 00184 Roma |
| Telefon: (39) 0649499755 |
| Faks: (39) 0649499761 |
| E-post: d.spampinato@agea.gov.it |
| Veebileht: www.enterisi.it |

Agenzia per le Erogazioni in Agricoltura — AGEA

Via Torino, 45, 00184 Roma

Telefon: (39) 0649499755

Faks: (39) 0649499761

E-post: d.spampinato@agea.gov.it

Veebileht: www.enterisi.it

Kypros/Kibris

—

—

—

—

Latvija

27 020

0

—

—

| Lauku atbalsta dienests |
| --- |
| Republikas laukums 2, |
| Rīga, LV – 1981 |
| Telefon: (371) 702 7893 |
| Faks: (371) 702 7892 |
| E-post: lad@lad.gov.lv |
| Veebileht: www.lad.gov.lv |

Lauku atbalsta dienests

Republikas laukums 2,

Rīga, LV – 1981

Telefon: (371) 702 7893

Faks: (371) 702 7892

E-post: lad@lad.gov.lv

Veebileht: www.lad.gov.lv

Lietuva

0

35 492

—

—

| The Lithuanian Agricultural and Food Products Market regulation Agency |
| --- |
| L. Stuokos-Guceviciaus Str. 9–12, |
| Vilnius, Lithuania |
| Telefon: (370-5) 268 5049 |
| Faks: (370-5) 268 5061 |
| E-post: info@litfood.lt |
| Veebileht: www.litfood.lt |

The Lithuanian Agricultural and Food Products Market regulation Agency

L. Stuokos-Guceviciaus Str. 9–12,

Vilnius, Lithuania

Telefon: (370-5) 268 5049

Faks: (370-5) 268 5061

E-post: info@litfood.lt

Veebileht: www.litfood.lt

Luxembourg

—

—

—

—

| Office des licences |
| --- |
| 21, rue Philippe II |
| Boîte postale 113 |
| L-2011 Luxembourg |
| Telefon: (352) 478 23 70 |
| Faks: (352) 46 61 38 |
| Teleks: 2 537 AGRIM LU |

Office des licences

21, rue Philippe II

Boîte postale 113

L-2011 Luxembourg

Telefon: (352) 478 23 70

Faks: (352) 46 61 38

Teleks: 2 537 AGRIM LU

Magyarország

450 000

19 011

2 900 000

—

| Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal |
| --- |
| Soroksári út. 22–24 |
| H-1095 Budapest |
| Telefon: (36) 1 219 45 76 |
| Faks: (36) 1 219 89 05 |
| E-post: ertekesites@mvh.gov.hu |
| Veebileht: www.mvh.gov.hu |

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal

Soroksári út. 22–24

H-1095 Budapest

Telefon: (36) 1 219 45 76

Faks: (36) 1 219 89 05

E-post: ertekesites@mvh.gov.hu

Veebileht: www.mvh.gov.hu

Malta

—

—

—

—

Nederland

—

—

—

—

| Dienst Regelingen Roermond |
| --- |
| Postbus 965, NL-6040 AZ Roermond |
| Telefon: (31) 475 355 486 |
| Faks: (31) 475 318939 |
| E-post: p.a.c.m.van.de.lindeloof@minlnv.nl |
| Veebileht: www9.minlnv.nl |

Dienst Regelingen Roermond

Postbus 965, NL-6040 AZ Roermond

Telefon: (31) 475 355 486

Faks: (31) 475 318939

E-post: p.a.c.m.van.de.lindeloof@minlnv.nl

Veebileht: www9.minlnv.nl

Österreich

0

22 461

0

—

| AMA (Agrarmarkt Austria) |
| --- |
| Dresdnerstraße 70 |
| A-1200 Wien |
| Telefon: | (43-1) 33151 258
  (43-1) 33151 328 |
| Faks: | (43-1) 33151 4624
  (43-1) 33151 4469 |

AMA (Agrarmarkt Austria)

Dresdnerstraße 70

A-1200 Wien

Telefon:

(43-1) 33151 258

(43-1) 33151 328

Faks:

(43-1) 33151 4624

(43-1) 33151 4469

E-post: referat10@ama.gv.at

Veebileht: www.ama.at/intervention

Polska

44 440

41 927

0

—

| Agencja Rynku Rolnego |
| --- |
| Biuro Produktów Roślinnych |
| Nowy Świat 6/12 |
| PL-00-400 Warszawa |
| Telefon: (48) 22 661 78 10 |
| Faks: (48) 22 661 78 26 |
| E-post: cereals-intervention@arr.gov.pl |
| Veebileht: www.arr.gov.pl |

Agencja Rynku Rolnego

Biuro Produktów Roślinnych

Nowy Świat 6/12

PL-00-400 Warszawa

Telefon: (48) 22 661 78 10

Faks: (48) 22 661 78 26

E-post: cereals-intervention@arr.gov.pl

Veebileht: www.arr.gov.pl

Portugal

—

—

—

—

| Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola (INGA) |
| --- |
| R. Castilho, n.o 45-51, |
| 1269-163 Lisboa |
| Telefon: | (351) 21 751 85 00
  (351) 21 384 60 00 |
| Faks: | (351) 21 384 61 70 |

Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola (INGA)

R. Castilho, n.o 45-51,

1269-163 Lisboa

Telefon:

(351) 21 751 85 00

(351) 21 384 60 00

Faks:

(351) 21 384 61 70

| E-post: | inga@inga.min-agricultura.pt
  edalberto.santana@inga.min-agricultura.pt |
| --- | --- |

E-post:

inga@inga.min-agricultura.pt

edalberto.santana@inga.min-agricultura.pt

Veebileht: www.inga.min-agricultura.pt

România

—

—

—

—

| Agenția de Plați și Intervenție pentru Agricultura |
| --- |
| B-dul Carol I, nr. 17, sector 2 |
| București 030161 |
| România |
| Telefon: 40 21 3054802 + 40 21 3054842 |
| Faks: + 40 21 3054803 |
| Veebileht: www.apia.org.ro |

Agenția de Plați și Intervenție pentru Agricultura

B-dul Carol I, nr. 17, sector 2

București 030161

România

Telefon: 40 21 3054802 + 40 21 3054842

Faks: + 40 21 3054803

Veebileht: www.apia.org.ro

Slovenija

—

—

—

—

| Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja |
| --- |
| Dunajska 160, 1000 Ljubjana |
| Telefon: (386) 1 580 76 52 |
| Faks: (386) 1 478 92 00 |
| E-post: aktrp@gov.si |
| Veebileht: www.arsktrp.gov.si |

Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja

Dunajska 160, 1000 Ljubjana

Telefon: (386) 1 580 76 52

Faks: (386) 1 478 92 00

E-post: aktrp@gov.si

Veebileht: www.arsktrp.gov.si

Slovensko

0

0

227 699

—

| Pôdohospodárska platobná agentúra |
| --- |
| Oddelenie obilnín a škrobu |
| Dobrovičova 12 |
| SK-815 26 Bratislava |
| Telefon: (421-2) 58 243 271 |
| Faks: (421-2) 53 412 665 |
| E-post: jvargova@apa.sk |
| Veebileht: www.apa.sk |

Pôdohospodárska platobná agentúra

Oddelenie obilnín a škrobu

Dobrovičova 12

SK-815 26 Bratislava

Telefon: (421-2) 58 243 271

Faks: (421-2) 53 412 665

E-post: jvargova@apa.sk

Veebileht: www.apa.sk

Suomi/Finland

30 000

95 332

—

—

| Maa- ja metsätalousministeriö (MMM) |
| --- |
| Interventioyksikkö – Intervention Unit |
| Malminkatu 16, Helsinki |
| PL 30 |
| FIN-00023 Valtioneuvosto |
| Telefon: (358-9) 16001 |
| Faks: | (358-9) 1605 2772
  (358-9) 1605 2778 |

Maa- ja metsätalousministeriö (MMM)

Interventioyksikkö – Intervention Unit

Malminkatu 16, Helsinki

PL 30

FIN-00023 Valtioneuvosto

Telefon: (358-9) 16001

Faks:

(358-9) 1605 2772

(358-9) 1605 2778

E-post: intervention.unit@mmm.fi

Veebileht: www.mmm.fi

Sverige

172 272

58 004

—

—

| Statens Jordbruksverk |
| --- |
| SE-55182 Jönköping |
| Telefon: (46) 36 15 50 00 |
| Faks: (46) 36 19 05 46 |
| E-post: jordbruksverket@sjv.se |
| Veebileht: www.sjv.se |

Statens Jordbruksverk

SE-55182 Jönköping

Telefon: (46) 36 15 50 00

Faks: (46) 36 19 05 46

E-post: jordbruksverket@sjv.se

Veebileht: www.sjv.se

United Kingdom

—

24 825

—

—

| Rural Payments Agency |
| --- |
| Lancaster House |
| Hampshire Court |
| Newcastle upon Tyne |
| NE4 7YH |
| Telefon: (44) 191 226 5882 |
| Faks: (44) 191 226 5824 |
| E-post: cerealsintervention@rpa.gsi.gov.uk |
| Veebileht: www.rpa.gov.uk |

Rural Payments Agency

Lancaster House

Hampshire Court

Newcastle upon Tyne

NE4 7YH

Telefon: (44) 191 226 5882

Faks: (44) 191 226 5824

E-post: cerealsintervention@rpa.gsi.gov.uk

Veebileht: www.rpa.gov.uk

„—”: selle teravilja sekkumisvarusid selles liikmesriigis ei ole.”

---

| 6.6.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 143/14 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 143/14

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 622/2007,

5. juuni 2007,

millega kehtestatakse 2007. aastaks tobiase katsepüügi tingimused Põhjameres

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 41/2007, millega määratakse 2007. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (1) eriti selle IA lisa,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Püügipiirangud tobiase katsepüügil ICESi IV vööndis on sätestatud määruse (EÜ) nr 41/2007 IA lisas. Kõnealuses lisas asjaomaste püügipiirangutega kaasnevate joonealuste märkuste kohaselt võib komisjon kehtestada tingimused, mille kohaselt võib tobiaslasi püüda nende arvukusega seotud katsepüügi kvoodi alusel. |
| --- | --- |

(1)

Püügipiirangud tobiase katsepüügil ICESi IV vööndis on sätestatud määruse (EÜ) nr 41/2007 IA lisas. Kõnealuses lisas asjaomaste püügipiirangutega kaasnevate joonealuste märkuste kohaselt võib komisjon kehtestada tingimused, mille kohaselt võib tobiaslasi püüda nende arvukusega seotud katsepüügi kvoodi alusel.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 41/2007 IID lisa punkti 1 kohaselt kohaldatakse nimetatud lisas sätestatud tingimusi ühenduse laevade suhtes, mis kalastavad ICESi IIIa ja IV vööndi ning IIa vööndi EÜ vetes põhjatraali, nooda või samalaadsete veetavate püügivahenditega, mille silmasuurus on alla 16 mm. Kui ei ole määratletud teisiti ega ühenduse ja Norra vaheliste läbirääkimiste või kokkulepete tulemusena kokku lepitud, kohaldatakse kõnealuseid tingimusi ka kolmandate riikide laevade suhtes, millel on lubatud püüda tobiast ICESi IV vööndi EÜ vetes. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 41/2007 IID lisa punkti 1 kohaselt kohaldatakse nimetatud lisas sätestatud tingimusi ühenduse laevade suhtes, mis kalastavad ICESi IIIa ja IV vööndi ning IIa vööndi EÜ vetes põhjatraali, nooda või samalaadsete veetavate püügivahenditega, mille silmasuurus on alla 16 mm. Kui ei ole määratletud teisiti ega ühenduse ja Norra vaheliste läbirääkimiste või kokkulepete tulemusena kokku lepitud, kohaldatakse kõnealuseid tingimusi ka kolmandate riikide laevade suhtes, millel on lubatud püüda tobiast ICESi IV vööndi EÜ vetes.

| (3) | Tobias kuulub Põhjamere kalavaru hulka, mida jagatakse Norraga, kuid praegu ühiselt ei majandata. Ühenduse ja Norra vahel 30. märtsil 2007 toimunud läbirääkimiste kohaselt jõuti kokkuleppele Põhjameres tobiase katsepüügi tingimuste suhtes. Kõnealune kokkulepe tuleks ühenduse õigusesse üle võtta. |
| --- | --- |

(3)

Tobias kuulub Põhjamere kalavaru hulka, mida jagatakse Norraga, kuid praegu ühiselt ei majandata. Ühenduse ja Norra vahel 30. märtsil 2007 toimunud läbirääkimiste kohaselt jõuti kokkuleppele Põhjameres tobiase katsepüügi tingimuste suhtes. Kõnealune kokkulepe tuleks ühenduse õigusesse üle võtta.

| (4) | Selleks et määruse (EÜ) nr 41/2007 IID lisa punkti 8 kohaselt määrata tobiasepüügi võimalused kindlaks niipea kui võimalik, viiakse aprillis ja mai esimeses pooles läbi katsepüük. Seepärast on vaja, et tobiase katsepüügi tingimused 2007. aastaks Põhjameres kehtestatakse võimalikult kiiresti, |
| --- | --- |

(4)

Selleks et määruse (EÜ) nr 41/2007 IID lisa punkti 8 kohaselt määrata tobiasepüügi võimalused kindlaks niipea kui võimalik, viiakse aprillis ja mai esimeses pooles läbi katsepüük. Seepärast on vaja, et tobiase katsepüügi tingimused 2007. aastaks Põhjameres kehtestatakse võimalikult kiiresti,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Sisu ja reguleerimisala

1.   Käesolevas määruses sätestatakse tingimused, mille kohaselt võib määruse (EÜ) nr 41/2007 IA lisas sätestatud kvoodi alusel püüda 2007. aastal tobiast arvukusega seotud katsepüügil ICESi IV vööndis.

2.   Käesolevas määruses sätestatud tingimusi kohaldatakse lisaks määruse (EÜ) nr 41/2007 IID lisas sätestatud tingimustele.

Artikkel 2

Ühenduse kalalaevade nimekiri

1.   Asjaomased liikmesriigid esitavad komisjonile pärast käesoleva määruse jõustumist viivitamata nimekirja nende lipu all sõitvatest laevadest, kes kavatsevad osaleda tobiase katsepüügil ICESi IV vööndis Norra vetes, märkides ära iga laeva nime, registrinumbri ja rahvusvahelise raadiokutsungi.

2.   Lõike 1 kohaselt saadud teabe alusel koostab komisjon nimekirja kõigi ühenduse kalalaevade kohta, mis kavatsevad osaleda tobiase katsepüügil Norra vetes, ja edastab selle Norrale.

Artikkel 3

Ühenduse ja Norra laevade püügiaruannete esitamine

1.   Ühenduse kalalaevad saadavad püügiaruande Norra Kalandusdirektoraadile igal kolmandal päeval pärast laeva esmakordset sisenemist Norra vööndisse, kui nad kavatsevad püüda tobiast või kui neil on pardal traalvõrk silmasuurusega alla 16 mm.

2.   Lisaks sõnumitele „püük sisenemisel” ja „püük väljumisel”, mis edastatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 41/2007 VI lisale, saadavad Norra kalalaevad komisjonile püügiaruande igal kolmandal päeval pärast laeva esmakordset sisenemist ühenduse vetesse, kui nad kavatsevad püüda tobiast või kui neil on pardal traalvõrk silmasuurusega alla 16 mm.

Artikkel 4

Ühenduse laevade juurdepääs laevaseiresüsteemile (VMS)

Liikmesriigid võimaldavad oma riigi teadlastele, kes osalevad asjaomases ICESi töörühmas, või nende puudumise korral otse kõnealusele töörühmale juurdepääsu VMSi andmetele, mis on seotud nende lipu all sõitvate ja tobiase katsepüügis osalevate laevadega.

Artikkel 5

Tobiase katsepüügi sulgemine Norra laevadele

1.   Norra kalalaevadel lubatakse osaleda tobiase katsepüügis ICESi IV vööndi EÜ vetes pärast 6. maid 2007 ainult juhul, kui

| a) | 30 % Norra 2005. aasta kogu püügikoormusest ei ole täielikult kasutatud; ning |
| --- | --- |

a)

30 % Norra 2005. aasta kogu püügikoormusest ei ole täielikult kasutatud; ning

| b) | püügipiiranguks ettenähtud 20 000 tonni ei ole veel ammendatud. |
| --- | --- |

b)

püügipiiranguks ettenähtud 20 000 tonni ei ole veel ammendatud.

2.   Norra laevade püügikoormus ei ületa 25 laeva, millest igaüks võib sooritada vaid ühe mitmepäevase püügiretke.

Artikkel 6

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. juuni 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joe BORG

---

(1)  ELT L 15, 20.1.2007, lk 1. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 444/2007 (ELT L 106, 24.4.2007, lk 22).

1

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 6.6.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 143/16 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 143/16

---

KOMISJONI OTSUS,

12. oktoober 2006,

riigiabi C 11/2005 (ex N 21/2005) kohta, mida Saksamaa kavandab anda etüleeni torujuhtme rajamiseks Baieris

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 4836 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/385/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles teinud huvitatud isikutele ettepaneku esitada oma märkused eelnimetatud sätete kohaselt (1) ja võttes arvesse neid märkusi,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | Saksamaa ametiasutused teavitasid 2. detsembril 2003 komisjoni oma kavatsusest ametlikult teatada kavandatavast abist Ludwigshafeni (Baden-Württembergi liidumaa) ja Münchsmünsteri (Baieri liidumaa) vahelise torujuhtme projektile. |
| --- | --- |

(1)

Saksamaa ametiasutused teavitasid 2. detsembril 2003 komisjoni oma kavatsusest ametlikult teatada kavandatavast abist Ludwigshafeni (Baden-Württembergi liidumaa) ja Münchsmünsteri (Baieri liidumaa) vahelise torujuhtme projektile.

| (2) | Õiguskindluse huvides teavitasid Saksamaa ametiasutused asjaomasest meetmest 12. jaanuaril 2005, leides et see meede ei kujuta endast riigiabi, kuna tegemist on üldise infrastruktuurimeetmega. |
| --- | --- |

(2)

Õiguskindluse huvides teavitasid Saksamaa ametiasutused asjaomasest meetmest 12. jaanuaril 2005, leides et see meede ei kujuta endast riigiabi, kuna tegemist on üldise infrastruktuurimeetmega.

| (3) | Komisjon algatas 16. märtsil 2005 väidetava riigiabi suhtes ametliku uurimismenetluse. Komisjoni uurimismenetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas26. aprillil 2005. (2) Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles kavandatud abi kohta oma märkusi esitama. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon algatas 16. märtsil 2005 väidetava riigiabi suhtes ametliku uurimismenetluse. Komisjoni uurimismenetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas26. aprillil 2005. (2) Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles kavandatud abi kohta oma märkusi esitama.

| (4) | Saksamaa ametiasutused vastasid ametliku uurimismenetluse algatamisele 19. aprillil 2005 (vt 5. jaotist). |
| --- | --- |

(4)

Saksamaa ametiasutused vastasid ametliku uurimismenetluse algatamisele 19. aprillil 2005 (vt 5. jaotist).

| (5) | Märkusi esitas mitu huvitatud isikut. Euroopa naftakeemiatootjate ühendus (L’Association of Petrochemicals Producers in Europe – APPE), mõned Baieri äriühingud, kes projektis otseselt ei osale (Mineraloelraffinerie Oberrhein GmbH & Co KG (Miro), Bayernoil Raffineriegesellschaft mbH ja Industriepark Gersthofen Service GmbH & Co KG (IGS)) ning Austria ametiasutused saatsid oma toetavad märkused vastavalt 2. mail, 12. mail, 17. mail, 3. juunil ja 8. juunil 2005. aastal dateeritud kirjades. Üks anonüümsust palunud naftakeemiatootja esitas 24. mail 2005 seevastu projekti suhtes eitava arvamuse. Austria valitsuse arvamus võeti arvesse hoolimata sellest, et see oli esitatud pärast Euroopa Liidu Teatajas nimetatud kolmekümnepäevase tähtaja möödumist. |
| --- | --- |

(5)

Märkusi esitas mitu huvitatud isikut. Euroopa naftakeemiatootjate ühendus (L’Association of Petrochemicals Producers in Europe – APPE), mõned Baieri äriühingud, kes projektis otseselt ei osale (Mineraloelraffinerie Oberrhein GmbH & Co KG (Miro), Bayernoil Raffineriegesellschaft mbH ja Industriepark Gersthofen Service GmbH & Co KG (IGS)) ning Austria ametiasutused saatsid oma toetavad märkused vastavalt 2. mail, 12. mail, 17. mail, 3. juunil ja 8. juunil 2005. aastal dateeritud kirjades. Üks anonüümsust palunud naftakeemiatootja esitas 24. mail 2005 seevastu projekti suhtes eitava arvamuse. Austria valitsuse arvamus võeti arvesse hoolimata sellest, et see oli esitatud pärast Euroopa Liidu Teatajas nimetatud kolmekümnepäevase tähtaja möödumist.

| (6) | Nimetatud märkused saadeti Saksamaa ametiasutustele märkuste tegemiseks 16. ja 20. juunil 2005. |
| --- | --- |

(6)

Nimetatud märkused saadeti Saksamaa ametiasutustele märkuste tegemiseks 16. ja 20. juunil 2005.

| (7) | Saksamaa ametiasutused vastasid huvitatud isikute märkustele 14. juulil 2005. |
| --- | --- |

(7)

Saksamaa ametiasutused vastasid huvitatud isikute märkustele 14. juulil 2005.

| (8) | Komisjon palus 28. oktoobril 2005 Saksamaalt täiendavat teavet, mille Saksamaa esitas 24. novembril 2005 dateeritud kirjas. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon palus 28. oktoobril 2005 Saksamaalt täiendavat teavet, mille Saksamaa esitas 24. novembril 2005 dateeritud kirjas.

| (9) | Saksamaa ja Baieri ametiasutuste, Baieri tööstuse esindajate ja komisjoni vahel on alates 2005. aasta lõpust olnud hulgaliselt kontakte ja kirjavahetust. |
| --- | --- |

(9)

Saksamaa ja Baieri ametiasutuste, Baieri tööstuse esindajate ja komisjoni vahel on alates 2005. aasta lõpust olnud hulgaliselt kontakte ja kirjavahetust.

| (10) | Saksamaa ametiasutused saatsid 8. veebruaril 2006 kirja, millele olid lisatud kirjad äriühingutelt BASF, Borealis, Clariant, Infraserv Gendorf, Infraserv Hoechst, MOL Group, OMV (Österreichische Mineralölverwaltung Aktiengesellschaft) Austria, OMV Germany ja Ruhr Oel GmbH (ROG), samuti kirjad konsortsiumilt Aethylen RohrleitungsGesellschaft (ARG) ja kavandatavalt abisaajalt Ethylene-Pipeline Süd GmbH & Co KG (EPS). Baieri ametiasutused edastasid 21. veebruaril 2006 oma täiendavad märkused koos Infraserv Hoechsti kirja parandatud versiooniga. Sama naftakeemiatootja, kes oli saatnud oma märkused 24. mail 2005, saatis 5. veebruaril 2006 täiendavad märkused, võttes abi suhtes positiivsema seisukoha, tingimusel et Rotterdami ja Baieri vahel tagatakse torujuhtmele avatud juurdepääs. |
| --- | --- |

(10)

Saksamaa ametiasutused saatsid 8. veebruaril 2006 kirja, millele olid lisatud kirjad äriühingutelt BASF, Borealis, Clariant, Infraserv Gendorf, Infraserv Hoechst, MOL Group, OMV (Österreichische Mineralölverwaltung Aktiengesellschaft) Austria, OMV Germany ja Ruhr Oel GmbH (ROG), samuti kirjad konsortsiumilt Aethylen RohrleitungsGesellschaft (ARG) ja kavandatavalt abisaajalt Ethylene-Pipeline Süd GmbH & Co KG (EPS). Baieri ametiasutused edastasid 21. veebruaril 2006 oma täiendavad märkused koos Infraserv Hoechsti kirja parandatud versiooniga. Sama naftakeemiatootja, kes oli saatnud oma märkused 24. mail 2005, saatis 5. veebruaril 2006 täiendavad märkused, võttes abi suhtes positiivsema seisukoha, tingimusel et Rotterdami ja Baieri vahel tagatakse torujuhtmele avatud juurdepääs.

| (11) | Oma 24. juuli 2006. aasta kirjas esitasid Saksamaa ametiasutused koos hulga muude dokumentidega parandatud ettepaneku torujuhtmeprojektile antava abi kohta. Seda kirja täiendati 14. augustil ja 7. septembril 2006 dateeritud kirjadega, mis käsitlevad konkreetsemalt 100 % Baieri liidumaale kuuluva rahastamisasutuse Landesanstalt für Aufbaufinanzierung Förderbank Bayerni (edaspidi „LfA”) osalemist projektis. |
| --- | --- |

(11)

Oma 24. juuli 2006. aasta kirjas esitasid Saksamaa ametiasutused koos hulga muude dokumentidega parandatud ettepaneku torujuhtmeprojektile antava abi kohta. Seda kirja täiendati 14. augustil ja 7. septembril 2006 dateeritud kirjadega, mis käsitlevad konkreetsemalt 100 % Baieri liidumaale kuuluva rahastamisasutuse Landesanstalt für Aufbaufinanzierung Förderbank Bayerni (edaspidi „LfA”) osalemist projektis.

2.   KIRJELDUS

2.1.   Projekt

| (12) | Projekt seisneb Ludwigshafeni ja Münchsmünsteri vahele 357 km pikkuse torujuhtme ehituses, mille aastane läbilaskevõime on 400 000 tonni. Praegu Ludwigshafen ja Münchsmünsteri vahel etüleeni transporti ei toimu. Prognoositavad transpordimahud on esitatud tabelis 1. Kuna etüleeni tootmine ja kasutamine areneb ebaühtlaselt, prognoositakse esimestel aastatel etüleenivoogude liikumist eelkõige Ludwigshafeni suunas, hiljem muutub aga domineerivaks Münchsmünsteri suund. Arvutustes ei ole arvesse võetud Baselli polüetüleenitehase plahvatust (vt 24. põhjendust). Kui see tehas ehitatakse uuesti üles sama võimsusega, on vähetõenäoline selle sulgemine juba 2015. aastal, mis tähendab märkimisväärselt väiksemat netovoogu alates 2015. aastast. Kui tehas ehitatakse uuesti üles suurema võimsusega, on transpordivood kogu kõnealuse perioodi vältel väiksemad.
  Tabel 1
  Prognoositav transpordimaht (tuhandetes tonnides aastas) | 2008–2009 | 2010–2014 | Alates 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootjad |
| OMV | [...] (3) | [...] | [...] |
| Ruhr Oel | [...] | [...] | [...] |
| Kasutajad |
| Wacker | [...] | [...] | [...] |
| Borealis | [...] | [...] | [...] |
| Clariant | [...] | [...] | [...] |
| Vinnolit | [...] | [...] | [...] |
| Basell | [...] | [...] | [...] |
| Uued investorid | [...] | [...] | [...] |
| Netotransport | 140 | 80 | 200 |

(12)

Projekt seisneb Ludwigshafeni ja Münchsmünsteri vahele 357 km pikkuse torujuhtme ehituses, mille aastane läbilaskevõime on 400 000 tonni. Praegu Ludwigshafen ja Münchsmünsteri vahel etüleeni transporti ei toimu. Prognoositavad transpordimahud on esitatud tabelis 1. Kuna etüleeni tootmine ja kasutamine areneb ebaühtlaselt, prognoositakse esimestel aastatel etüleenivoogude liikumist eelkõige Ludwigshafeni suunas, hiljem muutub aga domineerivaks Münchsmünsteri suund. Arvutustes ei ole arvesse võetud Baselli polüetüleenitehase plahvatust (vt 24. põhjendust). Kui see tehas ehitatakse uuesti üles sama võimsusega, on vähetõenäoline selle sulgemine juba 2015. aastal, mis tähendab märkimisväärselt väiksemat netovoogu alates 2015. aastast. Kui tehas ehitatakse uuesti üles suurema võimsusega, on transpordivood kogu kõnealuse perioodi vältel väiksemad.

Tabel 1

Prognoositav transpordimaht (tuhandetes tonnides aastas)

2008–2009

2010–2014

Alates 2015

Tootjad

OMV

[...] (3)

[...]

[...]

Ruhr Oel

[...]

[...]

[...]

Kasutajad

Wacker

[...]

[...]

[...]

Borealis

[...]

[...]

[...]

Clariant

[...]

[...]

[...]

Vinnolit

[...]

[...]

[...]

Basell

[...]

[...]

[...]

Uued investorid

[...]

[...]

[...]

Netotransport

140

80

200

| (13) | Transporditasu arvutuste aluseks on võetud Aethylen-Rohrleitungs-Gesellschafti hinnad, s.o 34,21 eurot tonni kohta kogu torujuhtme ulatuses või siis 0,0957 eurot tonnikilomeetri kohta. Transporditasud kehtivad võrdselt kõigile konsortsiumi liikmetele ja kõikidele muudele kasutajatele. Neid kohandatakse kord aastas sõltumatu hindamise põhjal. |
| --- | --- |

(13)

Transporditasu arvutuste aluseks on võetud Aethylen-Rohrleitungs-Gesellschafti hinnad, s.o 34,21 eurot tonni kohta kogu torujuhtme ulatuses või siis 0,0957 eurot tonnikilomeetri kohta. Transporditasud kehtivad võrdselt kõigile konsortsiumi liikmetele ja kõikidele muudele kasutajatele. Neid kohandatakse kord aastas sõltumatu hindamise põhjal.

| (14) | Kavandatava torujuhtme koguinvesteeringuks prognoositakse 154 miljonit eurot, s.o Saksamaa ametiasutuste algsest prognoosist 14 miljonit eurot rohkem. Selle tõusu taga on ehituse kallinemine, mis hõlmab lubade hankimist ja kompenseerivaid keskkonnameetmeid, ning kõrgemad tegevuskulud (elekter, kindlustus). Pärast mitmesuguseid ettevalmistavaid õiguslikke samme tuleks esialgse kava kohaselt enne 2006. aasta lõppu teha uuringud ning 2007. aastal torujuhe valmis ehitada, nii et selle saaks 2007. aasta septembris töösse anda. Osana lubade hankimise protseduurist ja selleks et tagada vastavus nõukogu 27. juuni 1985. aasta direktiivile 85/337/EMÜ (teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta) (4) tehakse keskkonnamõju hindamine. |
| --- | --- |

(14)

Kavandatava torujuhtme koguinvesteeringuks prognoositakse 154 miljonit eurot, s.o Saksamaa ametiasutuste algsest prognoosist 14 miljonit eurot rohkem. Selle tõusu taga on ehituse kallinemine, mis hõlmab lubade hankimist ja kompenseerivaid keskkonnameetmeid, ning kõrgemad tegevuskulud (elekter, kindlustus). Pärast mitmesuguseid ettevalmistavaid õiguslikke samme tuleks esialgse kava kohaselt enne 2006. aasta lõppu teha uuringud ning 2007. aastal torujuhe valmis ehitada, nii et selle saaks 2007. aasta septembris töösse anda. Osana lubade hankimise protseduurist ja selleks et tagada vastavus nõukogu 27. juuni 1985. aasta direktiivile 85/337/EMÜ (teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta) (4) tehakse keskkonnamõju hindamine.

| (15) | Kavandatavat torujuhet hakatakse käitama „ühise vedaja”, „avatud juurdepääsu”, „mittediskrimineeriva tasu” ja „minimaalse kasumi” põhimõtete kohaselt. Kõik etüleenitootjad ja -kasutajad saavad torujuhet kasutada samadel tingimustel. Nende põhimõtete järgimise tagamiseks oleks olemas piisav võimsusvaru (kasutatav reservvõimsus on ligikaudu 50 % torujuhtme võimsusest). Neid tingimusi tuleb järgida vähemalt 25 aasta jooksul. |
| --- | --- |

(15)

Kavandatavat torujuhet hakatakse käitama „ühise vedaja”, „avatud juurdepääsu”, „mittediskrimineeriva tasu” ja „minimaalse kasumi” põhimõtete kohaselt. Kõik etüleenitootjad ja -kasutajad saavad torujuhet kasutada samadel tingimustel. Nende põhimõtete järgimise tagamiseks oleks olemas piisav võimsusvaru (kasutatav reservvõimsus on ligikaudu 50 % torujuhtme võimsusest). Neid tingimusi tuleb järgida vähemalt 25 aasta jooksul.

2.2.   Abi

| (16) | Baieri liidumaa kavatseb otsetoetuseks anda 44,85 miljonit eurot, mis moodustaks 29,9 protsenti 150 miljoni suurusest investeeringukulust või 29,1 protsenti 154 miljoni euro suurusest maksimumkulust. Kavandatud investeeringud peaksid jagunema järgmiselt: 2004. aastal 4,5 miljonit, 2005. aastal 7,8 miljonit, 2006. aastal 54,2 miljonit, 2007. aastal 86 miljonit ja 2008. aastal 1,5 miljonit eurot. Igal juhul peab toetus piirduma maksimaalselt 29,9 %ga kuludest ning kui kogukulud peaksid langema alla 150 miljoni euro, tuleb ka toetust vastavalt vähendada. |
| --- | --- |

(16)

Baieri liidumaa kavatseb otsetoetuseks anda 44,85 miljonit eurot, mis moodustaks 29,9 protsenti 150 miljoni suurusest investeeringukulust või 29,1 protsenti 154 miljoni euro suurusest maksimumkulust. Kavandatud investeeringud peaksid jagunema järgmiselt: 2004. aastal 4,5 miljonit, 2005. aastal 7,8 miljonit, 2006. aastal 54,2 miljonit, 2007. aastal 86 miljonit ja 2008. aastal 1,5 miljonit eurot. Igal juhul peab toetus piirduma maksimaalselt 29,9 %ga kuludest ning kui kogukulud peaksid langema alla 150 miljoni euro, tuleb ka toetust vastavalt vähendada.

| (17) | Saksamaa rõhutab, et ilma Baieri toetuseta ei ole projekt majanduslikult tasuv, sest see tooks kaasa oluliselt kõrgemad transpordihinnad (54,6 eurot tonni kohta), mis ei oleks enam konkurentsivõimelised. Saksamaa rõhutab ka asjaolu, et isegi kui antav toetus oleks 44,85 miljonit eurot, oleks projekti prognoositav sisemine tasuvuslävi enne maksude mahaarvamist ainult 1,2 % ka osalevate äriühingute kaudseid eeliseid arvesse võttes. Tuleb märkida, et kui Baselli tehas ehitatakse uuesti üles varasemast suurema võimsusega, on nii vood kui ka investeeringutasuvus väiksemad (vt 24. põhjendust). |
| --- | --- |

(17)

Saksamaa rõhutab, et ilma Baieri toetuseta ei ole projekt majanduslikult tasuv, sest see tooks kaasa oluliselt kõrgemad transpordihinnad (54,6 eurot tonni kohta), mis ei oleks enam konkurentsivõimelised. Saksamaa rõhutab ka asjaolu, et isegi kui antav toetus oleks 44,85 miljonit eurot, oleks projekti prognoositav sisemine tasuvuslävi enne maksude mahaarvamist ainult 1,2 % ka osalevate äriühingute kaudseid eeliseid arvesse võttes. Tuleb märkida, et kui Baselli tehas ehitatakse uuesti üles varasemast suurema võimsusega, on nii vood kui ka investeeringutasuvus väiksemad (vt 24. põhjendust).

2.3.   Abisaaja

| (18) | Abisaaja on Ethylen-Pipeline Süd GmbH & Co KG („EPS”), (5) konsortsium, kuhu kuuluvad naftakeemiaettevõtjad (6) BASF AG, Borealis Polymere GmbH, Clariant GmbH, OMV Deutschland GmbH, ROG (Ruhr Oel GmbH), Vinnolit GmbH&Co KG ja Wacker Chemie GmbH ning LfA Förderbank Bayern. (7) |
| --- | --- |

(18)

Abisaaja on Ethylen-Pipeline Süd GmbH & Co KG („EPS”), (5) konsortsium, kuhu kuuluvad naftakeemiaettevõtjad (6) BASF AG, Borealis Polymere GmbH, Clariant GmbH, OMV Deutschland GmbH, ROG (Ruhr Oel GmbH), Vinnolit GmbH&Co KG ja Wacker Chemie GmbH ning LfA Förderbank Bayern. (7)

2.4.   Etüleenitööstus

| (19) | Etüleen on lihtsaim alkeenide rühma süsivesinik ja värvitu gaas. Seda olefiini toodetakse tavaliselt toornaftast (kas toorbensiinina, nagu Euroopas tavaks, või gaasina) naftakeemiarajatistes (krakkimistehastes), kus tootmisprotsessi tulemusel saadakse kindlas vahekorras etüleeni ja propeeni. Etüleen on aluseks paljudele polümeeridele (nt polüetüleen, PVC ja polüstürool), mida omakorda kasutatakse väga mitmesugust rakendust leidvate plastide tootmiseks. |
| --- | --- |

(19)

Etüleen on lihtsaim alkeenide rühma süsivesinik ja värvitu gaas. Seda olefiini toodetakse tavaliselt toornaftast (kas toorbensiinina, nagu Euroopas tavaks, või gaasina) naftakeemiarajatistes (krakkimistehastes), kus tootmisprotsessi tulemusel saadakse kindlas vahekorras etüleeni ja propeeni. Etüleen on aluseks paljudele polümeeridele (nt polüetüleen, PVC ja polüstürool), mida omakorda kasutatakse väga mitmesugust rakendust leidvate plastide tootmiseks.

| (20) | Etüleen on uimastav, lämmatav, kergestisüttiv ja õhuga kokkupuutel plahvatav gaas, mis on klassifitseeritud kõige kõrgemasse ohuklassi. Seetõttu tohib seda transportida ainult tootjaid ja kasutajaid otseselt ühendava torujuhtme kaudu ning vaid üksikute eranditega oluliselt kallimat meretransporti kasutades. Alates 1960. aastatest on üksikud äriühingud või ARG-sarnased konsortsiumid etüleeni transportimiseks rajanud hulgaliselt (eri pikkusega, kuid sageli kohalikke) torujuhtmesüsteeme. Enamikku etüleeni derivaate saab seevastu transportida oluliselt lihtsamini. |
| --- | --- |

(20)

Etüleen on uimastav, lämmatav, kergestisüttiv ja õhuga kokkupuutel plahvatav gaas, mis on klassifitseeritud kõige kõrgemasse ohuklassi. Seetõttu tohib seda transportida ainult tootjaid ja kasutajaid otseselt ühendava torujuhtme kaudu ning vaid üksikute eranditega oluliselt kallimat meretransporti kasutades. Alates 1960. aastatest on üksikud äriühingud või ARG-sarnased konsortsiumid etüleeni transportimiseks rajanud hulgaliselt (eri pikkusega, kuid sageli kohalikke) torujuhtmesüsteeme. Enamikku etüleeni derivaate saab seevastu transportida oluliselt lihtsamini.

| (21) | Saksamaa esitatud andmete kohaselt oli 2002. aasta lõpul Lääne-Euroopa etüleeni tootmisvõimsus 23,2 miljonit tonni, millest rohkem kui 10 miljonit tonni langeb ainuüksi Saksamaa ja Beneluxi arvele. Tootmine ise kasvas 2002.–2003. aastani 2,6 % ehk 20,7 miljoni tonnini. Kuna Lääne-Euroopas ületab tarbimine tootmist, tuli 2002. aastal 0,24 miljonit tonni importida. Kesk- ja Ida-Euroopas (k.a kümme uut liikmesriiki) oli tootmisvõimsus 2002. aasta lõpus 2,24 miljonit tonni ja tarbimine 2 miljonit tonni. |
| --- | --- |

(21)

Saksamaa esitatud andmete kohaselt oli 2002. aasta lõpul Lääne-Euroopa etüleeni tootmisvõimsus 23,2 miljonit tonni, millest rohkem kui 10 miljonit tonni langeb ainuüksi Saksamaa ja Beneluxi arvele. Tootmine ise kasvas 2002.–2003. aastani 2,6 % ehk 20,7 miljoni tonnini. Kuna Lääne-Euroopas ületab tarbimine tootmist, tuli 2002. aastal 0,24 miljonit tonni importida. Kesk- ja Ida-Euroopas (k.a kümme uut liikmesriiki) oli tootmisvõimsus 2002. aasta lõpus 2,24 miljonit tonni ja tarbimine 2 miljonit tonni.

| (22) | Nõudlus etüleeni järele on seotud nõudlusega plasti järele ja see omakorda SKT kasvuga. Seega on etüleeni tarbimise oodatav kasv Lääne-Euroopas lähiaastatel ligikaudu 2 % ja Ida-Euroopas ligikaudu 5,5 % aastas. Etüleenitootjad, kes ei ole torujuhtmetega ühendatud, konkureerivad omavahel kaudselt etüleeni derivaatide turul. |
| --- | --- |

(22)

Nõudlus etüleeni järele on seotud nõudlusega plasti järele ja see omakorda SKT kasvuga. Seega on etüleeni tarbimise oodatav kasv Lääne-Euroopas lähiaastatel ligikaudu 2 % ja Ida-Euroopas ligikaudu 5,5 % aastas. Etüleenitootjad, kes ei ole torujuhtmetega ühendatud, konkureerivad omavahel kaudselt etüleeni derivaatide turul.

| (23) | Euroopa naftatööstus on pikka aega olnud väga edukas. Selle konkurentsivõimele avaldavad aga survet ühelt poolt rangem keskkonnapoliitika ja teiselt poolt tugev konkurents polüetüleeni tarnijatelt Lähis-Idast, kus odava toormena on kättesaadav gaas. Gaasi kasutamise korral aga tekib vähem kõrvalsaadusi ning seepärast on Euroopal selles suhtes tehnilisi konkurentsieeliseid. Lisaks on olulised transpordikulud, seda eeskätt Euroopa sisemaale suunduva transpordi puhul. Ehkki suurem osa uute võimsuste rajamisse tehtavatest investeeringutest Lähis-Idas on suunatud kasvavatele turgudele Hiinas ja teistes Kagu-Aasia riikides, võib juhtuda, et kui nende turgude kasv peaks mingil põhjusel aeglustuma, peab Euroopa keemiatööstus arvestama suurema konkurentsiga Lähis-Idast. |
| --- | --- |

(23)

Euroopa naftatööstus on pikka aega olnud väga edukas. Selle konkurentsivõimele avaldavad aga survet ühelt poolt rangem keskkonnapoliitika ja teiselt poolt tugev konkurents polüetüleeni tarnijatelt Lähis-Idast, kus odava toormena on kättesaadav gaas. Gaasi kasutamise korral aga tekib vähem kõrvalsaadusi ning seepärast on Euroopal selles suhtes tehnilisi konkurentsieeliseid. Lisaks on olulised transpordikulud, seda eeskätt Euroopa sisemaale suunduva transpordi puhul. Ehkki suurem osa uute võimsuste rajamisse tehtavatest investeeringutest Lähis-Idas on suunatud kasvavatele turgudele Hiinas ja teistes Kagu-Aasia riikides, võib juhtuda, et kui nende turgude kasv peaks mingil põhjusel aeglustuma, peab Euroopa keemiatööstus arvestama suurema konkurentsiga Lähis-Idast.

| (24) | Baieri etüleenitööstus hõlmab kaht etüleenitehast Münchsmünsteris ja Gendorf/Burghausenis, mille omanikud on OMV ja Ruhr-Öl Germany, ning hulka etüleenitarbijaid, kes tegelevad etüleeni teisendamisega polüetüleeniks ja mitmesugusteks muudeks toodeteks: Basell GmbH (Münchsmünster), Clariant GmbH ja Vinnolit GmbH&Co KG (Gendorf), Borealis Polymere GmbH ja Wacker-Chemie (Burghausen). Baselli tehases juhtus 12. detsembril 2005 suur õnnetus ning polüetüleeni tootmise taastamiseks seal läheb vaja suuri investeeringuid. Seni ei ole tehase tuleviku kohta otsust langetatud; Basell rõhutab, et selles suhtes on oluline, kas torujuhe ehitatakse Ludwigshafenist Münchmünsterisse. |
| --- | --- |

(24)

Baieri etüleenitööstus hõlmab kaht etüleenitehast Münchsmünsteris ja Gendorf/Burghausenis, mille omanikud on OMV ja Ruhr-Öl Germany, ning hulka etüleenitarbijaid, kes tegelevad etüleeni teisendamisega polüetüleeniks ja mitmesugusteks muudeks toodeteks: Basell GmbH (Münchsmünster), Clariant GmbH ja Vinnolit GmbH&Co KG (Gendorf), Borealis Polymere GmbH ja Wacker-Chemie (Burghausen). Baselli tehases juhtus 12. detsembril 2005 suur õnnetus ning polüetüleeni tootmise taastamiseks seal läheb vaja suuri investeeringuid. Seni ei ole tehase tuleviku kohta otsust langetatud; Basell rõhutab, et selles suhtes on oluline, kas torujuhe ehitatakse Ludwigshafenist Münchmünsterisse.

| (25) | Etüleeni tootmine ja tarned asjaomaste äriühingute vahel on kokku võetud tabelis 2.
  Tabel 2
  Etüleeni praegune tootmine ja tarnimine

  Tonnides (2003. aasta andmed) | OMV Deutschland GmbH, Burghausen | Ruhr Oel GmbH, Münchsmünster |
| --- | --- | --- | --- |
| Basell GmbH, Münchsmünster (enne plahvatust) | [...] | [...] |
| Clariant GmbH, Gendorf | [...] | [...] |
| Vinnolit GmbH&Co KG, Gendorf | [...] | [...] |
| Borealis Polymere GmbH, Burghausen | [...] | [...] |
| Wacker-Chemie, Burghausen | [...] | [...] |
| Kogutoodang | 350 000 | 320 000 |

(25)

Etüleeni tootmine ja tarned asjaomaste äriühingute vahel on kokku võetud tabelis 2.

Tabel 2

Etüleeni praegune tootmine ja tarnimine

Tonnides (2003. aasta andmed)

OMV Deutschland GmbH, Burghausen

Ruhr Oel GmbH, Münchsmünster

Basell GmbH, Münchsmünster (enne plahvatust)

[...]

[...]

Clariant GmbH, Gendorf

[...]

[...]

Vinnolit GmbH&Co KG, Gendorf

[...]

[...]

Borealis Polymere GmbH, Burghausen

[...]

[...]

Wacker-Chemie, Burghausen

[...]

[...]

Kogutoodang

350 000

320 000

2.5.   Üleeuroopaline olefiinide torujuhtmevõrgustik

| (26) | Hinnatav torujuhtmeprojekt on mõeldud osana üleeuroopalisest olefiinide torujuhtmevõrgustikust. Olemasolevate etüleeni torujuhtmete pikkus on praegu umbkaudu 2 500–3 000 kilomeetrit ning see ühendab ligikaudu 50 % tööstusest, võrreldes ligi 100 % ühendatusega Ameerika Ühendriikides. Need olemasolevad regionaalsed, kuid omavahel sidumata süsteemid on:






  — | Loode-Euroopa (Rotterdam/Ludwigshafen), sh kemikaalitorustik (millest üks toru on etüleeni transportimiseks) Rotterdami sadam – Maasvlakte; torujuhe Rotterdam–Moerdijk–Antwerpen; Aethylen-Rohrleitungs-Gesellschaft ARG torujuhe Wesselingi (Köln) – Frankfurt (156 km); torujuhe Frankfurt–Ludwigshafen (68 km); |
| --- | --- | --- |

(26)

Hinnatav torujuhtmeprojekt on mõeldud osana üleeuroopalisest olefiinide torujuhtmevõrgustikust. Olemasolevate etüleeni torujuhtmete pikkus on praegu umbkaudu 2 500–3 000 kilomeetrit ning see ühendab ligikaudu 50 % tööstusest, võrreldes ligi 100 % ühendatusega Ameerika Ühendriikides. Need olemasolevad regionaalsed, kuid omavahel sidumata süsteemid on:

—

Loode-Euroopa (Rotterdam/Ludwigshafen), sh kemikaalitorustik (millest üks toru on etüleeni transportimiseks) Rotterdami sadam – Maasvlakte; torujuhe Rotterdam–Moerdijk–Antwerpen; Aethylen-Rohrleitungs-Gesellschaft ARG torujuhe Wesselingi (Köln) – Frankfurt (156 km); torujuhe Frankfurt–Ludwigshafen (68 km);

| — | etüleeni ja propeeni torujuhe Antwerpen–Feluy (Valloonia); |
| --- | --- |

—

etüleeni ja propeeni torujuhe Antwerpen–Feluy (Valloonia);

| — | Kesk-Euroopa (Stade–Leuna–Neratovice); |
| --- | --- |

—

Kesk-Euroopa (Stade–Leuna–Neratovice);

| — | Prantsusmaa (Marseille/Berre–Feyzin–Carling); lõik Vahemeri–Viriat (Bourg-en-Bresse) on 1970. aastatest ja lõik Viriat–Carling (396 km) aastast 2001; |
| --- | --- |

—

Prantsusmaa (Marseille/Berre–Feyzin–Carling); lõik Vahemeri–Viriat (Bourg-en-Bresse) on 1970. aastatest ja lõik Viriat–Carling (396 km) aastast 2001;

| — | Ühendkuningriik: Grangemouth–Wilton, Grangemouth–Stanlow, Stanlow–Wilton; uus etüleeni torujuhe Teesside–Saltend (150 km) on aastast 2001; |
| --- | --- |

—

Ühendkuningriik: Grangemouth–Wilton, Grangemouth–Stanlow, Stanlow–Wilton; uus etüleeni torujuhe Teesside–Saltend (150 km) on aastast 2001;

| — | Põhja-Itaalia (Ravenna – Porto Marghera – Mantua); |
| --- | --- |

—

Põhja-Itaalia (Ravenna – Porto Marghera – Mantua);

| — | Baier: torujuhe Münchsmünster–Gendorf (112 km), Gendorf–Burghausen; |
| --- | --- |

—

Baier: torujuhe Münchsmünster–Gendorf (112 km), Gendorf–Burghausen;

| — | Ida-Euroopa (Slovakkia–Ukraina). |
| --- | --- |

—

Ida-Euroopa (Slovakkia–Ukraina).

| (27) | Hinnatav torujuhe hakkaks ühendama olemasolevaid torujuhtmeid Münchsmünsteri ja Gendorf/Burghauseni ning Ludwigshafeni ja Wesselingi vahel. See loob võimalused järgmisteks laiendusteks:






  — | Tšehhisse, nt Münchsmünster–Litvinov, võimalusega luua Kesk-Euroopa ringsüsteem; |
| --- | --- | --- |

(27)

Hinnatav torujuhe hakkaks ühendama olemasolevaid torujuhtmeid Münchsmünsteri ja Gendorf/Burghauseni ning Ludwigshafeni ja Wesselingi vahel. See loob võimalused järgmisteks laiendusteks:

—

Tšehhisse, nt Münchsmünster–Litvinov, võimalusega luua Kesk-Euroopa ringsüsteem;

| — | Itaaliasse ja Horvaatiasse, nt Burghausen – Porto Marghiera; |
| --- | --- |

—

Itaaliasse ja Horvaatiasse, nt Burghausen – Porto Marghiera;

| — | Austriasse, nt Burghausen–Schwechat, võimalusega torujuhtme jätkamiseks läbi Slovakkia Ungarisse; |
| --- | --- |

—

Austriasse, nt Burghausen–Schwechat, võimalusega torujuhtme jätkamiseks läbi Slovakkia Ungarisse;

| — | Prantsusmaale, nt Ludwigshafen–Carling. |
| --- | --- |

—

Prantsusmaale, nt Ludwigshafen–Carling.

Hinnatava torujuhtme nende laiendustega tekiks Lääne- ja Ida-Euroopa naftakeemiatööstuse vahel oluline ühendus.

| (28) | Saksamaa ametiasutuste 8. veebruari 2006. aasta kirjale lisatud kirjades väljendas OMV, kes tegutseb nii Baieris (Burghausen) kui ka Schwechatis (Viin), kus ta hiljuti oma võimsust suurendas, kavatsust EPSi projekti heakskiitmise korral käivitada töörühma, mis uuriks Schwechatist 150 km läände ulatuva olemasoleva torujuhtme ümberkujundamist etüleenijuhtmeks ja selle pikendamist Burghausenini. Samuti teatas OMV, et ootab töörühma järeldusi 2006. aasta lõpuks, ning uuringust selle projekti kohta, mis peaks olema lõpetatud 7–14 aasta pärast. MOL Group (sh Slovakkia äriühing Slovnaft ja Ungari äriühing TVK), kes on Kesk-Euroopa turuliider, kuid EPSi projektis ei osale, väljendas samuti EPSi projektile toetust, kuid leidis, et kõigepealt tuleks luua ühendus olemasoleva Ukraina etüleenijuhtmega, mis kulgeb läbi Slovakkia (Bratislava) ja Ungari (Szashalombatta (Budapest)/Tiszaujvaros). Komisjoni ja Saksamaa ametiasutuste vaheliste kõneluste käigus on välja kuulutatud veelgi teostatavusuuringuid, näiteks seoses torujuhtmeühendustega Tšehhiga, Ida-Saksamaal asuva Leuna ning Poola vahel (Poola äriühingu PKN Orleni juhtimisel) ning Ludwigshafeni ja Prantsusmaal asuva Carlingi vahel (BASF and Totali juhtimisel). |
| --- | --- |

(28)

Saksamaa ametiasutuste 8. veebruari 2006. aasta kirjale lisatud kirjades väljendas OMV, kes tegutseb nii Baieris (Burghausen) kui ka Schwechatis (Viin), kus ta hiljuti oma võimsust suurendas, kavatsust EPSi projekti heakskiitmise korral käivitada töörühma, mis uuriks Schwechatist 150 km läände ulatuva olemasoleva torujuhtme ümberkujundamist etüleenijuhtmeks ja selle pikendamist Burghausenini. Samuti teatas OMV, et ootab töörühma järeldusi 2006. aasta lõpuks, ning uuringust selle projekti kohta, mis peaks olema lõpetatud 7–14 aasta pärast. MOL Group (sh Slovakkia äriühing Slovnaft ja Ungari äriühing TVK), kes on Kesk-Euroopa turuliider, kuid EPSi projektis ei osale, väljendas samuti EPSi projektile toetust, kuid leidis, et kõigepealt tuleks luua ühendus olemasoleva Ukraina etüleenijuhtmega, mis kulgeb läbi Slovakkia (Bratislava) ja Ungari (Szashalombatta (Budapest)/Tiszaujvaros). Komisjoni ja Saksamaa ametiasutuste vaheliste kõneluste käigus on välja kuulutatud veelgi teostatavusuuringuid, näiteks seoses torujuhtmeühendustega Tšehhiga, Ida-Saksamaal asuva Leuna ning Poola vahel (Poola äriühingu PKN Orleni juhtimisel) ning Ludwigshafeni ja Prantsusmaal asuva Carlingi vahel (BASF and Totali juhtimisel).

| (29) | Ühendus piisavalt suurte olefiinide torujuhtmevõrgustikega on tööstusele oluline, sest see vähendab piirkondlikke toormepuudujääke, parandab asjaomaste tarnete paindlikkust ja kindlust ning suurendab paindlikkust uute investeeringute valikul. See seletab, miks ka tootjate ühendus edendab kavasid eraldiseisvate etüleeni ja/või propeeni süsteemide sidumiseks ja laiendamiseks, et luua laiem olefiinide torujuhtmevõrgustik. (8) |
| --- | --- |

(29)

Ühendus piisavalt suurte olefiinide torujuhtmevõrgustikega on tööstusele oluline, sest see vähendab piirkondlikke toormepuudujääke, parandab asjaomaste tarnete paindlikkust ja kindlust ning suurendab paindlikkust uute investeeringute valikul. See seletab, miks ka tootjate ühendus edendab kavasid eraldiseisvate etüleeni ja/või propeeni süsteemide sidumiseks ja laiendamiseks, et luua laiem olefiinide torujuhtmevõrgustik. (8)

| (30) | Menetluse käigus sai komisjon vastavate torujuhtmete omanikelt ja Saksamaa ametiasutustelt kinnituse, et hinnatava torujuhtmeprojektiga ühendatud torujuhtmete puhul peetakse kinni „ühise vedaja” ja „avatud juurdepääsu” põhimõttest. Asjaomased torujuhtmed on järgmised:






  — | ARG süsteemi ühendatud torujuhtmed: Wesseling (Köln) – Frankfurti torujuhe, mida omab ja käitab Infraserv Höchst, (9) ning Frankfurt–Ludwigshafeni torujuhe (68 km), mida omab ja käitab BASF; |
| --- | --- | --- |

(30)

Menetluse käigus sai komisjon vastavate torujuhtmete omanikelt ja Saksamaa ametiasutustelt kinnituse, et hinnatava torujuhtmeprojektiga ühendatud torujuhtmete puhul peetakse kinni „ühise vedaja” ja „avatud juurdepääsu” põhimõttest. Asjaomased torujuhtmed on järgmised:

—

ARG süsteemi ühendatud torujuhtmed: Wesseling (Köln) – Frankfurti torujuhe, mida omab ja käitab Infraserv Höchst, (9) ning Frankfurt–Ludwigshafeni torujuhe (68 km), mida omab ja käitab BASF;

| — | Baieri tehastega ühendatud torujuhtmed: Münchsmünster–Gendorfi torujuhe (112 km), mida omab ja käitab Infraserv Gendorf, (10) ning Gendorf–Burghauseni torujuhe, mida omab ja käitab OMV. |
| --- | --- |

—

Baieri tehastega ühendatud torujuhtmed: Münchsmünster–Gendorfi torujuhe (112 km), mida omab ja käitab Infraserv Gendorf, (10) ning Gendorf–Burghauseni torujuhe, mida omab ja käitab OMV.

| (31) | Saksamaa ametiasutuste sõnul kindlustab üleeuroopaline võrgustik ja just käesolev projekt pikas perspektiivis Baieri naftakeemiatööstuse ning ligikaudu 17 700 sellega seotud töökoha tuleviku. |
| --- | --- |

(31)

Saksamaa ametiasutuste sõnul kindlustab üleeuroopaline võrgustik ja just käesolev projekt pikas perspektiivis Baieri naftakeemiatööstuse ning ligikaudu 17 700 sellega seotud töökoha tuleviku.

3.   AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (32) | Komisjon algatas ametliku uurimismenetluse, sest ta kahtles, kas abi näol on ikka tegemist pigem üldise infrastruktuurimeetme rahastamisega kui riigiabiga, nagu väidab Saksamaa. Komisjonil on kahtlusi ka selle abi vastavuses ühisturu põhimõtetele. Keskkonnakaitse, transpordi turvalisuse ja liiklusummikute vältimise seisukohalt on abist tulenev kasu väike või puudub. Torujuhe võib olla Baieri piirkonna keemiatööstuse jaoks strateegilise tähtsusega, kuid see võib tekitada lubamatuid konkurentsimoonutusi. Projekti arvestuslik kasumlikkus on madal, kuid see võib anda olulisi kaudseid eeliseid praegustele etüleeni- ja propeenitootjatele. Torujuhe võimaldab märkimisväärset transporti trassil asetsevate äriühingute vahel, kuid see võib anda ka võimaluse tarnida etüleeni kaugemal asuvatesse piirkondadesse, kus see võib hakata otseselt konkureerima etüleeniga teistelt tarnijatelt väljastpoolt Baierit, Baden-Württembergi ja Rheinland-Pfalzi. Ei saa välistada ka mõju propeeniturule. |
| --- | --- |

(32)

Komisjon algatas ametliku uurimismenetluse, sest ta kahtles, kas abi näol on ikka tegemist pigem üldise infrastruktuurimeetme rahastamisega kui riigiabiga, nagu väidab Saksamaa. Komisjonil on kahtlusi ka selle abi vastavuses ühisturu põhimõtetele. Keskkonnakaitse, transpordi turvalisuse ja liiklusummikute vältimise seisukohalt on abist tulenev kasu väike või puudub. Torujuhe võib olla Baieri piirkonna keemiatööstuse jaoks strateegilise tähtsusega, kuid see võib tekitada lubamatuid konkurentsimoonutusi. Projekti arvestuslik kasumlikkus on madal, kuid see võib anda olulisi kaudseid eeliseid praegustele etüleeni- ja propeenitootjatele. Torujuhe võimaldab märkimisväärset transporti trassil asetsevate äriühingute vahel, kuid see võib anda ka võimaluse tarnida etüleeni kaugemal asuvatesse piirkondadesse, kus see võib hakata otseselt konkureerima etüleeniga teistelt tarnijatelt väljastpoolt Baierit, Baden-Württembergi ja Rheinland-Pfalzi. Ei saa välistada ka mõju propeeniturule.

| (33) | Komisjon märkis ka, et see projekt sarnaneb teataval määral abiga, mida anti propeeni torujuhtme rajamiseks Rotterdami, Antwerpeni ja Ruhri piirkonna vahel ning mille komisjon kiitis heaks 16. juunil 2004. (11) Komisjon märkis siiski, et neil kahel juhtumil on kaks olulist erinevust: olulise etüleeni transpordi puudumine torujuhtme algus- ja lõpp-punkti vahel, samal ajal kui mere- ja raudteetransport kujutas endast mõistlikku alternatiivi propeeni torujuhtmele; erinevalt propeeni torujuhtmest kehtib kõnealuses projektis suuremahulise transpordi, pikaajalise lepingu ja ettetellimise korral hinnaalandus; mis on pannud komisjoni kahtlustama, et see võib konsortsiumisse kuuluvate äriühingute puhul viia ebaproportsionaalsete soodustuste kujunemiseni teiste äriühingute ees; käesoleval juhul on abi määr 50 %, eelmise juhtumi puhul aga vähem kui 30 %. |
| --- | --- |

(33)

Komisjon märkis ka, et see projekt sarnaneb teataval määral abiga, mida anti propeeni torujuhtme rajamiseks Rotterdami, Antwerpeni ja Ruhri piirkonna vahel ning mille komisjon kiitis heaks 16. juunil 2004. (11) Komisjon märkis siiski, et neil kahel juhtumil on kaks olulist erinevust: olulise etüleeni transpordi puudumine torujuhtme algus- ja lõpp-punkti vahel, samal ajal kui mere- ja raudteetransport kujutas endast mõistlikku alternatiivi propeeni torujuhtmele; erinevalt propeeni torujuhtmest kehtib kõnealuses projektis suuremahulise transpordi, pikaajalise lepingu ja ettetellimise korral hinnaalandus; mis on pannud komisjoni kahtlustama, et see võib konsortsiumisse kuuluvate äriühingute puhul viia ebaproportsionaalsete soodustuste kujunemiseni teiste äriühingute ees; käesoleval juhul on abi määr 50 %, eelmise juhtumi puhul aga vähem kui 30 %.

4.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

| (34) | Ametliku uurimismenetluse käigus esitasid nii kutseühing APPE (Euroopa naftakeemiatootjate ühendus) kui ka Austria ametiasutused projekti toetavad märkused, rõhutades projekti tähtsust Euroopa jaoks ning olefiinide torujuhtmevõrgustiku laiendamist. Baieri äriühingud (Miro, Bayernoil ja IGS), kes projektis otseselt ei osale, esitasid toetavad märkused, viidates peamiselt selle mõjule Baieri naftakeemiatööstuse jaoks. Üks anonüümsust palunud naftakeemiatootja esitas 24. mail 2005 aga eitava arvamuse, leides et torujuhe kujutab endast puhtalt piirkondlikku kaitseinvesteeringut, mille eesmärk on luua eeliseid kohalikele tootjatele ning mis ei edenda konkurentsi olefiinitööstuses; see tootja ütles end siiski pooldavat üldist üleeuroopalist olefiinide torujuhtmevõrgustikku. |
| --- | --- |

(34)

Ametliku uurimismenetluse käigus esitasid nii kutseühing APPE (Euroopa naftakeemiatootjate ühendus) kui ka Austria ametiasutused projekti toetavad märkused, rõhutades projekti tähtsust Euroopa jaoks ning olefiinide torujuhtmevõrgustiku laiendamist. Baieri äriühingud (Miro, Bayernoil ja IGS), kes projektis otseselt ei osale, esitasid toetavad märkused, viidates peamiselt selle mõjule Baieri naftakeemiatööstuse jaoks. Üks anonüümsust palunud naftakeemiatootja esitas 24. mail 2005 aga eitava arvamuse, leides et torujuhe kujutab endast puhtalt piirkondlikku kaitseinvesteeringut, mille eesmärk on luua eeliseid kohalikele tootjatele ning mis ei edenda konkurentsi olefiinitööstuses; see tootja ütles end siiski pooldavat üldist üleeuroopalist olefiinide torujuhtmevõrgustikku.

| (35) | EPSi projekti osaliste kirjades, mis olid lisatud Saksamaa ametiasutuste 8. veebruari 2006. aasta kirjale, toetati projekti üksmeelselt ning peeti seda esimeseks sammuks laiema üleeuroopalise võrgu loomise teel. OMV ja MOL Group More väljendasid veelgi konkreetseimaid kavatsusi (vt 28. põhjendust). Seoses oma torujuhtmetega, mis on ühendatud käesoleva menetluse objektiks oleva torujuhtmega, kinnitasid BASF, Infraserv Gendorf ja Infraserv Hoechst, et tagavad oma juhtmetele avatud juurdepääsu ning järgivad mittediskrimineeriva tasu põhimõtet (vt 30. põhjendust). |
| --- | --- |

(35)

EPSi projekti osaliste kirjades, mis olid lisatud Saksamaa ametiasutuste 8. veebruari 2006. aasta kirjale, toetati projekti üksmeelselt ning peeti seda esimeseks sammuks laiema üleeuroopalise võrgu loomise teel. OMV ja MOL Group More väljendasid veelgi konkreetseimaid kavatsusi (vt 28. põhjendust). Seoses oma torujuhtmetega, mis on ühendatud käesoleva menetluse objektiks oleva torujuhtmega, kinnitasid BASF, Infraserv Gendorf ja Infraserv Hoechst, et tagavad oma juhtmetele avatud juurdepääsu ning järgivad mittediskrimineeriva tasu põhimõtet (vt 30. põhjendust).

| (36) | Eespool nimetatud konkureeriv naftakeemiatootja saatis 5. veebruaril 2006 komisjonile ka oma pooldavad märkused, tingimusel et avatakse kaks erajuhet, mis ühendavad Baierit ARG süsteemiga. |
| --- | --- |

(36)

Eespool nimetatud konkureeriv naftakeemiatootja saatis 5. veebruaril 2006 komisjonile ka oma pooldavad märkused, tingimusel et avatakse kaks erajuhet, mis ühendavad Baierit ARG süsteemiga.

5.   SAKSAMAA MÄRKUSED

| (37) | Oma märkustes komisjoni otsusele ametliku uurimismenetluse algatamise kohta jäi Saksamaa seisukohale, et asjaomane meede ei kujuta endast riigiabi, kuna see ei loo selektiivseid eeliseid, vaid seondub kõigile kasutajatele avatud mittediskrimineeriva infrastruktuuriga. Saksamaa rõhutas, et etüleeni transpordiraskuste, investeeringute laiaulatuslikkuse ja pikaajalisuse ning etüleeni ja propeeni vastastikuse sõltuvuse tõttu kaasneb sellega, kui üks Baieri etüleenitootja või -kasutaja oma tegevuse lõpetab, doominoefekt: ühe ettevõtte sulgemine muudab teised majanduslikult vähem tasuvaks ning toob kaasa uusi sulgemisi allesjäänud etüleenitarbijate ja -tootjate seas. Selle tagajärjel võib kaduda suur hulk töökohti. Münchsmünsteris asuva Baselli tehase plahvatus võib isegi olla sellise ahela käivitajaks. Saksamaa rõhutas ka projekti lõimumist laiemasse üleeuroopalisse võrgustikku, torujuhtme erilist tähtust Baieri-sarnase isoleeritud piirkonna jaoks ning Baieri süsteemi kokkuvarisemise doominoefekti teiste Euroopa piirkondade jaoks, kuna Baieri torujuhe on oluline ühendus Lääne-Euroopa ning olemasolevate ja kavandatavate Ida-Euroopa torujuhtmete vahel. Saksamaa viitas projekti positiivsele mõjule Euroopa selle tööstusharu varustuskindluse, paindlikkuse ja konkurentsivõime jaoks ülemaailmses kontekstis. Saksamaa väitis, et projektiga korrigeeritaks üks turuprobleem, kuivõrd ilma riigi toetuseta ei oleks projekt majanduslikult tasuv. Saksamaa toonitas, et isegi kui toetus ulatuks 70 miljoni euroni, oleks EPSi sisemine tasuvuslävi ainult 1,3 %. Saksamaa ametiasutuste sõnul näitab see, et osalevad äriühingud eelistavad pikaajalist varustuskindlust lühiajalisele kasumile. Veel kinnitas Saksamaa, et projekt ei tekita konkurentsimoonutusi, sest selle osalised on heaks kiitnud „minimaalse kasumi põhimõtte” ning juurdepääsul torujuhtmele ei diskrimineerita. |
| --- | --- |

(37)

Oma märkustes komisjoni otsusele ametliku uurimismenetluse algatamise kohta jäi Saksamaa seisukohale, et asjaomane meede ei kujuta endast riigiabi, kuna see ei loo selektiivseid eeliseid, vaid seondub kõigile kasutajatele avatud mittediskrimineeriva infrastruktuuriga. Saksamaa rõhutas, et etüleeni transpordiraskuste, investeeringute laiaulatuslikkuse ja pikaajalisuse ning etüleeni ja propeeni vastastikuse sõltuvuse tõttu kaasneb sellega, kui üks Baieri etüleenitootja või -kasutaja oma tegevuse lõpetab, doominoefekt: ühe ettevõtte sulgemine muudab teised majanduslikult vähem tasuvaks ning toob kaasa uusi sulgemisi allesjäänud etüleenitarbijate ja -tootjate seas. Selle tagajärjel võib kaduda suur hulk töökohti. Münchsmünsteris asuva Baselli tehase plahvatus võib isegi olla sellise ahela käivitajaks. Saksamaa rõhutas ka projekti lõimumist laiemasse üleeuroopalisse võrgustikku, torujuhtme erilist tähtust Baieri-sarnase isoleeritud piirkonna jaoks ning Baieri süsteemi kokkuvarisemise doominoefekti teiste Euroopa piirkondade jaoks, kuna Baieri torujuhe on oluline ühendus Lääne-Euroopa ning olemasolevate ja kavandatavate Ida-Euroopa torujuhtmete vahel. Saksamaa viitas projekti positiivsele mõjule Euroopa selle tööstusharu varustuskindluse, paindlikkuse ja konkurentsivõime jaoks ülemaailmses kontekstis. Saksamaa väitis, et projektiga korrigeeritaks üks turuprobleem, kuivõrd ilma riigi toetuseta ei oleks projekt majanduslikult tasuv. Saksamaa toonitas, et isegi kui toetus ulatuks 70 miljoni euroni, oleks EPSi sisemine tasuvuslävi ainult 1,3 %. Saksamaa ametiasutuste sõnul näitab see, et osalevad äriühingud eelistavad pikaajalist varustuskindlust lühiajalisele kasumile. Veel kinnitas Saksamaa, et projekt ei tekita konkurentsimoonutusi, sest selle osalised on heaks kiitnud „minimaalse kasumi põhimõtte” ning juurdepääsul torujuhtmele ei diskrimineerita.

| (38) | Saksamaa rõhutas, et projektiga on nõus praktiliselt kõik asjaosalised. Kriitiliste märkuste puhul, mille oli esitanud anonüümsust palunud kolmas isik, rõhutasid Saksamaa ametiasutused asjaolu, et too toetas üleeuroopalist võrgustikku, ning et EPSi projekt on vastupidiselt kõnealuse anonüümse isiku arvamusele sellise võrgustiku loomiseks vajalik. Kahe erajuhtme ühendamise puhul rõhutasid Saksamaa ametiasutused ka konkurentsiseaduse mõju, mis hoiab ära igasuguse omanikepoolse diskrimineerimise või seisundi kuritarvitamise, ning EPSi ja erajuhtmete omanike vahel toimunud läbirääkimisi EPSi torujuhtmele avatud juurdepääsu tagamiseks. Saksamaa ametiasutused ei nõustunud väitega, et abi määr ületab vajaliku taseme, öeldes, et seda tõestab projekti väike kasumimäär. Saksamaa esitas üksikasjaliku teabe abikõlblike kulude, investeeringu tasuvuse, muu hulgas propeeni ja selle derivaate hõlmava turusituatsiooni, ELi-välistest riikidest tuleva impordi, prognoositavate etüleenivoogude, projektiosaliste tootmise ja tarbimise ning EPSi torujuhtmega ühendatavate torujuhtmete kohta. |
| --- | --- |

(38)

Saksamaa rõhutas, et projektiga on nõus praktiliselt kõik asjaosalised. Kriitiliste märkuste puhul, mille oli esitanud anonüümsust palunud kolmas isik, rõhutasid Saksamaa ametiasutused asjaolu, et too toetas üleeuroopalist võrgustikku, ning et EPSi projekt on vastupidiselt kõnealuse anonüümse isiku arvamusele sellise võrgustiku loomiseks vajalik. Kahe erajuhtme ühendamise puhul rõhutasid Saksamaa ametiasutused ka konkurentsiseaduse mõju, mis hoiab ära igasuguse omanikepoolse diskrimineerimise või seisundi kuritarvitamise, ning EPSi ja erajuhtmete omanike vahel toimunud läbirääkimisi EPSi torujuhtmele avatud juurdepääsu tagamiseks. Saksamaa ametiasutused ei nõustunud väitega, et abi määr ületab vajaliku taseme, öeldes, et seda tõestab projekti väike kasumimäär. Saksamaa esitas üksikasjaliku teabe abikõlblike kulude, investeeringu tasuvuse, muu hulgas propeeni ja selle derivaate hõlmava turusituatsiooni, ELi-välistest riikidest tuleva impordi, prognoositavate etüleenivoogude, projektiosaliste tootmise ja tarbimise ning EPSi torujuhtmega ühendatavate torujuhtmete kohta.

6.   HINDAMINE

6.1.   Asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatud abi olemasolu

| (39) | EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(39)

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (40) | Saksamaa kavandatava abi puhul on abi andjaks otseselt riigiasutus. Seega on tegemist riigiressurssidega. |
| --- | --- |

(40)

Saksamaa kavandatava abi puhul on abi andjaks otseselt riigiasutus. Seega on tegemist riigiressurssidega.

| (41) | Torujuhet haldav organisatsioon EPS tegeleb majandustegevusega, mis seisneb transporditeenuse osutamises, mistõttu tuleb teda käsitleda ettevõtjana austamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(41)

Torujuhet haldav organisatsioon EPS tegeleb majandustegevusega, mis seisneb transporditeenuse osutamises, mistõttu tuleb teda käsitleda ettevõtjana austamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

| (42) | Abi võimaldab konsortsiumil ehitada ja kasutada torujuhet 25 aastat ilma täishinda maksmata, mistõttu on tegemist majandusliku eelisega. Torujuhtmesse tehtav investeering on tihedalt seotud olemasolevate ja kavandatavate investeeringutega etüleeni ja propeeni tootmise võimsusse ning etüleeni derivaatide tootmise võimsusse. Seega ei paku abi eeliseid üksnes transpordil, vaid ka etüleeni ja selle derivaatide tootmisel. |
| --- | --- |

(42)

Abi võimaldab konsortsiumil ehitada ja kasutada torujuhet 25 aastat ilma täishinda maksmata, mistõttu on tegemist majandusliku eelisega. Torujuhtmesse tehtav investeering on tihedalt seotud olemasolevate ja kavandatavate investeeringutega etüleeni ja propeeni tootmise võimsusse ning etüleeni derivaatide tootmise võimsusse. Seega ei paku abi eeliseid üksnes transpordil, vaid ka etüleeni ja selle derivaatide tootmisel.

| (43) | Seda eelist tuleb käsitleda selektiivsena ning torujuhet ei saa käsitleda „avaliku infrastruktuurina”. Riigi poolt transpordi infrastruktuuri ehitusse ja haldamisse antavat raha ei käsitleta alati abina artikli 87 lõike 1 tähenduses. Tavaliselt peavad sellist infrastruktuuri ülal riigiasutused, „sest hinnasüsteem ei ole selleks piisavalt tõhus. Hüved nagu infrastruktuurid kalduvad olema jagamatud ning kõik elanikud tarbivad neid kollektiivselt, nende eest kas makstes või mitte. Selline riigi ülalpeetav avalik hüve pakub kollektiivset kasu kogu ühiskonnale, mitte üksnes mõnele konkreetsele ettevõtjale või tööstusharule (välistamatuse põhimõte)”. (12) Nii et küsimus ei ole üksnes omandis, vaid ka muudes kriteeriumides. |
| --- | --- |

(43)

Seda eelist tuleb käsitleda selektiivsena ning torujuhet ei saa käsitleda „avaliku infrastruktuurina”. Riigi poolt transpordi infrastruktuuri ehitusse ja haldamisse antavat raha ei käsitleta alati abina artikli 87 lõike 1 tähenduses. Tavaliselt peavad sellist infrastruktuuri ülal riigiasutused, „sest hinnasüsteem ei ole selleks piisavalt tõhus. Hüved nagu infrastruktuurid kalduvad olema jagamatud ning kõik elanikud tarbivad neid kollektiivselt, nende eest kas makstes või mitte. Selline riigi ülalpeetav avalik hüve pakub kollektiivset kasu kogu ühiskonnale, mitte üksnes mõnele konkreetsele ettevõtjale või tööstusharule (välistamatuse põhimõte)”. (12) Nii et küsimus ei ole üksnes omandis, vaid ka muudes kriteeriumides.

| (44) | Käesoleval juhul ei ole erinevalt sadamatest, lennujaamadest või maanteedest tegemist avaliku, vaid üksnes ärilise infrastruktuuriga. See soodustab ainult mõningaid ettevõtjaid, täpsemalt väga piiratud hulka keemiatööstuse ühe haru osalisi ühe liikmesriigi ühes osas. Torujuhe sobib üksnes etüleeni transpordiks ning kõik konsortsiumi liikmed on etüleenitootjad või -kasutajad, kellel on otsene huvi asjaomase torujuhtme vastu. Torujuhe jääb konsortsiumi omandisse ning abi andmise tingimusena torujuhtme kasutamisele seatud piirangud kehtivad ainult 25 aastat. Saksamaa ei ole kasutanud avatud pakkumismenetlust torujuhtme ehitamiseks ja käitamiseks. Seega on käesolev projekt selektiivne. |
| --- | --- |

(44)

Käesoleval juhul ei ole erinevalt sadamatest, lennujaamadest või maanteedest tegemist avaliku, vaid üksnes ärilise infrastruktuuriga. See soodustab ainult mõningaid ettevõtjaid, täpsemalt väga piiratud hulka keemiatööstuse ühe haru osalisi ühe liikmesriigi ühes osas. Torujuhe sobib üksnes etüleeni transpordiks ning kõik konsortsiumi liikmed on etüleenitootjad või -kasutajad, kellel on otsene huvi asjaomase torujuhtme vastu. Torujuhe jääb konsortsiumi omandisse ning abi andmise tingimusena torujuhtme kasutamisele seatud piirangud kehtivad ainult 25 aastat. Saksamaa ei ole kasutanud avatud pakkumismenetlust torujuhtme ehitamiseks ja käitamiseks. Seega on käesolev projekt selektiivne.

| (45) | Lisaks ei kuulu kemikaalitorujuhtmete ehitamine üldiselt riigi kui avaliku võimu teostaja vastutusalasse. Kemikaalitorujuhtmete ehitamine on asjaomase tööstusharu pädevusse ja huvidesse kuuluv majandustegevus, mitte riigi ülesanne. Torujuhet ehitades ja selle kaudu transporditeenust osutades kavatseb EPS tegelda majandustegevusega, mille eesmärk on saada investeeringult otsest ja kaudset kasu. Kemikaalitorujuhtmetega seotud investeeringute üle otsustamine on tegelikkuses tihti lahutamatu tootmisvõimsuse endaga seotud (des)investeerimisotsustest. Osa hiljuti ehitatud torujuhtmetest ei ole saanud abi, osa aga on, kuid see abi oli õigustatud ühenduse riiklikku regionaalabi käsitlevate eeskirjade alusel või keskkonnakaalutluste tõttu. |
| --- | --- |

(45)

Lisaks ei kuulu kemikaalitorujuhtmete ehitamine üldiselt riigi kui avaliku võimu teostaja vastutusalasse. Kemikaalitorujuhtmete ehitamine on asjaomase tööstusharu pädevusse ja huvidesse kuuluv majandustegevus, mitte riigi ülesanne. Torujuhet ehitades ja selle kaudu transporditeenust osutades kavatseb EPS tegelda majandustegevusega, mille eesmärk on saada investeeringult otsest ja kaudset kasu. Kemikaalitorujuhtmetega seotud investeeringute üle otsustamine on tegelikkuses tihti lahutamatu tootmisvõimsuse endaga seotud (des)investeerimisotsustest. Osa hiljuti ehitatud torujuhtmetest ei ole saanud abi, osa aga on, kuid see abi oli õigustatud ühenduse riiklikku regionaalabi käsitlevate eeskirjade alusel või keskkonnakaalutluste tõttu.

| (46) | Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on kaubavahetuse mõjutamise kriteerium täidetud ainult siis, kui abisaaja äriühing teostab majandustegevust, mis on seotud liikmesriikidevahelise kaubandusega. Silmas pidades asjaolu, et tegemist ei ole ainuüksi etüleeniga, vaid ka propeeniga ja nende kahe gaasi derivaatidega, märgib komisjon, et konsortsiumisse kuuluvate äriühingute tegevus on seotud liikmesriikidevahelise kaubandusega. Abist tulenevad eelised moonutavad või ähvardavad moonutada seega liikmesriikidevahelist konkurentsi. |
| --- | --- |

(46)

Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on kaubavahetuse mõjutamise kriteerium täidetud ainult siis, kui abisaaja äriühing teostab majandustegevust, mis on seotud liikmesriikidevahelise kaubandusega. Silmas pidades asjaolu, et tegemist ei ole ainuüksi etüleeniga, vaid ka propeeniga ja nende kahe gaasi derivaatidega, märgib komisjon, et konsortsiumisse kuuluvate äriühingute tegevus on seotud liikmesriikidevahelise kaubandusega. Abist tulenevad eelised moonutavad või ähvardavad moonutada seega liikmesriikidevahelist konkurentsi.

| (47) | Käesolev hinnang on teataval määral sarnane sellega, mis anti juhtumite C 67/03, C 68/03 ja C 69/03 kohta ja mis käsitles Saksamaa, Madalmaade ja Belgia antavat abi propeeni torujuhtmele, mis kulgeb Rotterdamist läbi Antwerpeni Saksamaa Ruhri piirkonda. Nende juhtumite kohta võttis komisjon vastu positiivse otsuse, selgelt öeldes, et toetus kujutab endast riigiabi. (13) |
| --- | --- |

(47)

Käesolev hinnang on teataval määral sarnane sellega, mis anti juhtumite C 67/03, C 68/03 ja C 69/03 kohta ja mis käsitles Saksamaa, Madalmaade ja Belgia antavat abi propeeni torujuhtmele, mis kulgeb Rotterdamist läbi Antwerpeni Saksamaa Ruhri piirkonda. Nende juhtumite kohta võttis komisjon vastu positiivse otsuse, selgelt öeldes, et toetus kujutab endast riigiabi. (13)

| (48) | Kokkuvõtvalt kujutab teatatud meede endast riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(48)

Kokkuvõtvalt kujutab teatatud meede endast riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

6.2.   Kokkusobivus ühisturuga

| (49) | Asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 on sätestatud teatavad erandid artikli 87 lõikes 1 sätestatud riigiabi üldkeelust. Komisjon on võtnud vastu mitmesuguseid suuniseid ja raamistikke, milles on sätestatud tingimused nende erandite kohaldamiseks. Ükski neist suunistest ja raamistikest aga ei ole käesoleva abi suhtes kohaldatav. Ühenduse suunistes keskkonnakaitsele antava riigiabi kohta (14) sätestatud investeerimisabi eeskirju kohaldatakse näiteks ainult riigiabi suhtes, mis võimaldab abisaajal oma reostust vähendada; need eeskirjad ei käsitle investeeringuteks antavat riigiabi, mis viib abisaaja konkurentide reostuse vähendamiseni. Ka etüleeni torujuhtmetransporti ei saa käsitleda etüleeni tootmisprotsessi kohandamisena keskkonnakaitse eesmärgil, vaid eraldi teenusena. Seda kinnitab asjaolu, et torujuhtme rajaja on uus juriidiline isik, mille loomise ainus eesmärk on torujuhtme ehitamine ning etüleeniga seotud transporditeenuste osutamine. Ehkki EPSi osanikud tegelevad nii etüleeni tootmise kui ka töötlemisega, on uus tegevus siiski seotud eeskätt transpordiga. Käesoleval juhul ei toimu praegu ka etüleeni transporti Ludwigshafeni ja Münchsmünsteri vahel. Seega ei vii käesolev projekt otseselt osalevate äriühingute heidete vähendamiseni. Projekti otsene tulemus on pigem uue transporditegevuse algatamine, mis vältimatult põhjustab mõningaid heiteid ja teatavat keskkonnakoormust. Seega ei ole keskkonnaabi suunised käesoleva abi suhtes kohaldatavad. |
| --- | --- |

(49)

Asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 on sätestatud teatavad erandid artikli 87 lõikes 1 sätestatud riigiabi üldkeelust. Komisjon on võtnud vastu mitmesuguseid suuniseid ja raamistikke, milles on sätestatud tingimused nende erandite kohaldamiseks. Ükski neist suunistest ja raamistikest aga ei ole käesoleva abi suhtes kohaldatav. Ühenduse suunistes keskkonnakaitsele antava riigiabi kohta (14) sätestatud investeerimisabi eeskirju kohaldatakse näiteks ainult riigiabi suhtes, mis võimaldab abisaajal oma reostust vähendada; need eeskirjad ei käsitle investeeringuteks antavat riigiabi, mis viib abisaaja konkurentide reostuse vähendamiseni. Ka etüleeni torujuhtmetransporti ei saa käsitleda etüleeni tootmisprotsessi kohandamisena keskkonnakaitse eesmärgil, vaid eraldi teenusena. Seda kinnitab asjaolu, et torujuhtme rajaja on uus juriidiline isik, mille loomise ainus eesmärk on torujuhtme ehitamine ning etüleeniga seotud transporditeenuste osutamine. Ehkki EPSi osanikud tegelevad nii etüleeni tootmise kui ka töötlemisega, on uus tegevus siiski seotud eeskätt transpordiga. Käesoleval juhul ei toimu praegu ka etüleeni transporti Ludwigshafeni ja Münchsmünsteri vahel. Seega ei vii käesolev projekt otseselt osalevate äriühingute heidete vähendamiseni. Projekti otsene tulemus on pigem uue transporditegevuse algatamine, mis vältimatult põhjustab mõningaid heiteid ja teatavat keskkonnakoormust. Seega ei ole keskkonnaabi suunised käesoleva abi suhtes kohaldatavad.

| (50) | Niisamuti ei ole kohaldatavad asutamislepingu V jaotise („Transport”) riigiabi ühisturuga kokkusobivust käsitlevad eeskirjad. Asutamislepingu artiklis 73 on sätestatud, et toetused ei ole lepinguga vastuolus, kui need vastavad transpordi koordineerimise vajadusele. Samas, asutamislepingu artiklis 80 aga on transpordijaotise sätetele seatud piirang: „käesoleva jaotise sätted kehtivad raudtee-, maantee- ja siseveetranspordi suhtes ...”. Seega ei ole artikkel 73 käesoleva investeeringu suhtes kohaldatav. |
| --- | --- |

(50)

Niisamuti ei ole kohaldatavad asutamislepingu V jaotise („Transport”) riigiabi ühisturuga kokkusobivust käsitlevad eeskirjad. Asutamislepingu artiklis 73 on sätestatud, et toetused ei ole lepinguga vastuolus, kui need vastavad transpordi koordineerimise vajadusele. Samas, asutamislepingu artiklis 80 aga on transpordijaotise sätetele seatud piirang: „käesoleva jaotise sätted kehtivad raudtee-, maantee- ja siseveetranspordi suhtes ...”. Seega ei ole artikkel 73 käesoleva investeeringu suhtes kohaldatav.

| (51) | Torujuhe moodustab osa „laiemast üleeuroopalisest etüleeni torujuhtmevõrgustikust”, mille vastu tunneb huvi Euroopa naftakeemiatööstus üldisemalt, sealhulgas abistatavas piirkonnas asuvad tööstusettevõtted. Mitmesugused komisjoni vastuvõetud suunised ja raamistikud seda arvesse ei võta. Seega on asjakohane hinnata, kas abi vastab otseselt asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erandile. Asjaomase sätte kohaldamisel tuleb hinnata, kuivõrd asjaomane meede toetab ühenduse eesmärke, kas abi on vajalik ja proportsionaalne ning missuguseid võimalikke konkurentsimoonutusi see põhjustab. |
| --- | --- |

(51)

Torujuhe moodustab osa „laiemast üleeuroopalisest etüleeni torujuhtmevõrgustikust”, mille vastu tunneb huvi Euroopa naftakeemiatööstus üldisemalt, sealhulgas abistatavas piirkonnas asuvad tööstusettevõtted. Mitmesugused komisjoni vastuvõetud suunised ja raamistikud seda arvesse ei võta. Seega on asjakohane hinnata, kas abi vastab otseselt asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erandile. Asjaomase sätte kohaldamisel tuleb hinnata, kuivõrd asjaomane meede toetab ühenduse eesmärke, kas abi on vajalik ja proportsionaalne ning missuguseid võimalikke konkurentsimoonutusi see põhjustab.

6.2.1.   Ühenduse eesmärkide toetamine

| (52) | Hinnatav torujuhe on esmatähtis osa „üleeuroopalisest etüleeni torujuhtmevõrgustikust”, mis peaks hakkama ühendama praegu olemasolevaid torujuhtmeid ning mitmeid kogu ühisturul paiknevaid „tööstussaari”. See võrgustik tõstab Euroopa majanduse üldist ja eeskätt naftakeemiatööstuse konkurentsivõimet, mis kujutab endast ühenduse huvi, sest konkurentsivõime on Lissaboni strateegia keskne eesmärk. Nagu Saksamaa põhjendatult väidab, tõstab torujuhe varustuse paindlikkust ja kindlust näiteks õnnetusjuhtumite või hooldustööde korral, sellega alandades üldist hinnataset ning parandades etüleeni ja selle derivaatide tootmise ja tarnimise tingimusi. Võrgustik vähendab ka toorme kättesaadavuse probleeme piirkonnas ning lahendab praeguse probleemi sellega, et nõudlus etüleeni ja propeeni järele ei kasva samas proportsioonis nagu nende kindel saamisvahekord keemilises tootmisprotsessis. Võrgustik suurendab paindlikkust ka uute investeeringute paigutamisel, võimaldades tootjatel valida madalamate kuludega tootmiskohti. Nimetatud põhjustel peetakse üldiselt võrgustikku naftakeemiatööstuse seisukohast väga oluliseks. (15) |
| --- | --- |

(52)

Hinnatav torujuhe on esmatähtis osa „üleeuroopalisest etüleeni torujuhtmevõrgustikust”, mis peaks hakkama ühendama praegu olemasolevaid torujuhtmeid ning mitmeid kogu ühisturul paiknevaid „tööstussaari”. See võrgustik tõstab Euroopa majanduse üldist ja eeskätt naftakeemiatööstuse konkurentsivõimet, mis kujutab endast ühenduse huvi, sest konkurentsivõime on Lissaboni strateegia keskne eesmärk. Nagu Saksamaa põhjendatult väidab, tõstab torujuhe varustuse paindlikkust ja kindlust näiteks õnnetusjuhtumite või hooldustööde korral, sellega alandades üldist hinnataset ning parandades etüleeni ja selle derivaatide tootmise ja tarnimise tingimusi. Võrgustik vähendab ka toorme kättesaadavuse probleeme piirkonnas ning lahendab praeguse probleemi sellega, et nõudlus etüleeni ja propeeni järele ei kasva samas proportsioonis nagu nende kindel saamisvahekord keemilises tootmisprotsessis. Võrgustik suurendab paindlikkust ka uute investeeringute paigutamisel, võimaldades tootjatel valida madalamate kuludega tootmiskohti. Nimetatud põhjustel peetakse üldiselt võrgustikku naftakeemiatööstuse seisukohast väga oluliseks. (15)

| (53) | Lisaks võimaldab torujuhtmevõrgustik igal etüleenitootjal ja -tarbijal osta ja müüa etüleeni torujuhtme ja sellega ühendatud võrgustiku ääres, millega asjaomane torujuhe laiendab geograafilist turgu, mis Baieri tootjate jaoks piirdub praegu üksnes Baieriga. Mitmesugused tehingud, näiteks vahetustehingud, võimaldavad kõigil turuosalistel saada kasu laiemalt geograafiliselt turult ning seepärast võib eeldada, et torujuhtmevõrgustik mitte üksnes ei suurenda konkurentsivõimet, vaid edendab ka turuosaliste omavahelist konkurentsi, mis iseenesest on oluline stiimul edasiseks hindade alandamiseks ja kogu tööstusharu konkurentsivõime tõstmiseks. |
| --- | --- |

(53)

Lisaks võimaldab torujuhtmevõrgustik igal etüleenitootjal ja -tarbijal osta ja müüa etüleeni torujuhtme ja sellega ühendatud võrgustiku ääres, millega asjaomane torujuhe laiendab geograafilist turgu, mis Baieri tootjate jaoks piirdub praegu üksnes Baieriga. Mitmesugused tehingud, näiteks vahetustehingud, võimaldavad kõigil turuosalistel saada kasu laiemalt geograafiliselt turult ning seepärast võib eeldada, et torujuhtmevõrgustik mitte üksnes ei suurenda konkurentsivõimet, vaid edendab ka turuosaliste omavahelist konkurentsi, mis iseenesest on oluline stiimul edasiseks hindade alandamiseks ja kogu tööstusharu konkurentsivõime tõstmiseks.

| (54) | Torujuhtmevõrgustiku suurendamisest saadavad eelised toovad kasu kõigile võrgustikuga ühendatud äriühingutele, ehkki komisjon on teadlik sellest, et näiteks ühendus ARG piirkonnaga on Baieri tööstusharu esindajatele olulisem kui ARG piirkonnale endale. |
| --- | --- |

(54)

Torujuhtmevõrgustiku suurendamisest saadavad eelised toovad kasu kõigile võrgustikuga ühendatud äriühingutele, ehkki komisjon on teadlik sellest, et näiteks ühendus ARG piirkonnaga on Baieri tööstusharu esindajatele olulisem kui ARG piirkonnale endale.

| (55) | Komisjon peab võtma arvesse, et hoolimata eespool 28. põhjenduses kirjeldatud Saksamaa ja projektiosaliste tõenditest ja kinnitustest ei ole mitmed ühendused hinnatava torujuhtmega veel kindlad. See kehtib ka kavandatavate torujuhtmete kohta, mis ühendavad Baierit Tšehhi, Austria ja Slovakkiaga ning mis on võrgustiku edasise arendamise seisukohalt keskse tähtsusega. Olemasolevad tõendid, projekti aluseks olev äriloogika ja asjaosaliste, sh Austria ametiasutuste poolt sellele sõnaselgelt väljendatud toetus lubavad eeldada, et nende ühenduste loomine on tõenäoline, isegi kui mitte täielikult kindel. Käesoleva juhtumi konkreetseid asjaolusid arvestades on siiski ebarealistlik eeldada, et seda ebakindlust saab vältida. Asjaomased torujuhtmed on seotud märkimisväärsete kuludega ning otsused selliste investeeringute üle on seotud investeerimis- ja desinvesteerimisotsustega etüleeni ja propeeni tootmise võimsustesse üleüldse, mis omakorda tähendab märkimisväärseid lisakulusid. Kõike seda tuleb mõistagi hoolikalt kavandada kooskõlas turu arenguootustega ning seepärast võtab kogu võrgustiku valmimine aega. Hinnatavat torujuhet tuleb käsitleda selle võrgustiku väljaehitamise ja ebakindluse vähendamise esimese sammuna. Torujuhtmesse investeerimata jätmine tähendaks aga seda, et võrgustikku kindlasti välja ei ehitata. Baieri torujuhe kujutab endast keskset ühendust Lääne-Euroopa ning Kesk- ja Ida-Euroopa torujuhtmete vahel. |
| --- | --- |

(55)

Komisjon peab võtma arvesse, et hoolimata eespool 28. põhjenduses kirjeldatud Saksamaa ja projektiosaliste tõenditest ja kinnitustest ei ole mitmed ühendused hinnatava torujuhtmega veel kindlad. See kehtib ka kavandatavate torujuhtmete kohta, mis ühendavad Baierit Tšehhi, Austria ja Slovakkiaga ning mis on võrgustiku edasise arendamise seisukohalt keskse tähtsusega. Olemasolevad tõendid, projekti aluseks olev äriloogika ja asjaosaliste, sh Austria ametiasutuste poolt sellele sõnaselgelt väljendatud toetus lubavad eeldada, et nende ühenduste loomine on tõenäoline, isegi kui mitte täielikult kindel. Käesoleva juhtumi konkreetseid asjaolusid arvestades on siiski ebarealistlik eeldada, et seda ebakindlust saab vältida. Asjaomased torujuhtmed on seotud märkimisväärsete kuludega ning otsused selliste investeeringute üle on seotud investeerimis- ja desinvesteerimisotsustega etüleeni ja propeeni tootmise võimsustesse üleüldse, mis omakorda tähendab märkimisväärseid lisakulusid. Kõike seda tuleb mõistagi hoolikalt kavandada kooskõlas turu arenguootustega ning seepärast võtab kogu võrgustiku valmimine aega. Hinnatavat torujuhet tuleb käsitleda selle võrgustiku väljaehitamise ja ebakindluse vähendamise esimese sammuna. Torujuhtmesse investeerimata jätmine tähendaks aga seda, et võrgustikku kindlasti välja ei ehitata. Baieri torujuhe kujutab endast keskset ühendust Lääne-Euroopa ning Kesk- ja Ida-Euroopa torujuhtmete vahel.

| (56) | Nagu 30. põhjenduses selgitatud, on käesoleva juhtumi hindamise ja ka Saksamaa konkurentsiõigusest tulenevate eeskirjade kontekstis ühendatavaid torujuhtmeid haldavad äriühingud kinnitanud, et nad tagavad oma torujuhtmetele juurdepääsu avatuse ja mittediskrimineerimise põhimõttel. Sellised kinnitused toetavad ühenduse eesmärke ausa konkurentsi osas. See suurendab turu läbipaistvust, edendab konkurentsi ning aitab vältida muidu tekkida võivaid konkurentsimoonutusi. Komisjon hindab kõrgelt kõiki neid torujuhtmeid, mida käitatakse ühise vedaja ja avatud juurdepääsu põhimõttel, ning peab neid põhimõtteid väga oluliseks ka uute torujuhtmete puhul. Ta märgib, et neid põhimõtteid kohaldatakse juba paljude torujuhtmete, eeskätt ARG süsteemi kuuluvate torujuhtmete puhul, ning et asjaomaste liikmesriikide konkurentsieeskirjad piiravad moonutusi ka selliste torujuhtmete puhul, mida ametlikult nende põhimõtete kohaselt ei käitata. |
| --- | --- |

(56)

Nagu 30. põhjenduses selgitatud, on käesoleva juhtumi hindamise ja ka Saksamaa konkurentsiõigusest tulenevate eeskirjade kontekstis ühendatavaid torujuhtmeid haldavad äriühingud kinnitanud, et nad tagavad oma torujuhtmetele juurdepääsu avatuse ja mittediskrimineerimise põhimõttel. Sellised kinnitused toetavad ühenduse eesmärke ausa konkurentsi osas. See suurendab turu läbipaistvust, edendab konkurentsi ning aitab vältida muidu tekkida võivaid konkurentsimoonutusi. Komisjon hindab kõrgelt kõiki neid torujuhtmeid, mida käitatakse ühise vedaja ja avatud juurdepääsu põhimõttel, ning peab neid põhimõtteid väga oluliseks ka uute torujuhtmete puhul. Ta märgib, et neid põhimõtteid kohaldatakse juba paljude torujuhtmete, eeskätt ARG süsteemi kuuluvate torujuhtmete puhul, ning et asjaomaste liikmesriikide konkurentsieeskirjad piiravad moonutusi ka selliste torujuhtmete puhul, mida ametlikult nende põhimõtete kohaselt ei käitata.

| (57) | Torujuhe võib tuua kaudset keskkonnakasu sellega, et transport väheneb ja kasutatakse kõige tõhusamat transpordiliiki. Toorme nagu etüleeni ja nafta torujuhtmetransport on keskkonnasõbralikum kui muud transpordiliigid, mida kasutatakse derivaatide ja lõpptoodete vedamiseks. Plasti tarbimine sõltub suuresti üldisest tarbimistasemest ja tööstustootmisest ning ei ole alust arvata, et see oleks Baieris teistmoodi. Kui torujuhet ei oleks ja Baieri naftakeemiatööstus tervikuna hääbuks, hakataks etüleeni derivaate ning vahe- ja lõppsaadusi Baierisse rohkem sisse vedama. Lisaks võimaldab torujuhe kasutajatel investeerida võimsustesse kõikjal torujuhtme ääres, lubades neil valida asukohti, mis on kliendile lähemal ja/või sellistes piirkondades, kus tootmine on keskkonnale vähem kahjulik. Komisjon märgib siiski, et Baieri naftatööstuse hääbumise stsenaarium on pigem ebatõenäoline. Seega ei saa võimalikes eelistes kindel olla ning neile abi hindamisel toetuda. Teisalt märgib komisjon, et on vähetõenäoline, et torujuhtmel oleks keskkonnale kahjulik mõju. |
| --- | --- |

(57)

Torujuhe võib tuua kaudset keskkonnakasu sellega, et transport väheneb ja kasutatakse kõige tõhusamat transpordiliiki. Toorme nagu etüleeni ja nafta torujuhtmetransport on keskkonnasõbralikum kui muud transpordiliigid, mida kasutatakse derivaatide ja lõpptoodete vedamiseks. Plasti tarbimine sõltub suuresti üldisest tarbimistasemest ja tööstustootmisest ning ei ole alust arvata, et see oleks Baieris teistmoodi. Kui torujuhet ei oleks ja Baieri naftakeemiatööstus tervikuna hääbuks, hakataks etüleeni derivaate ning vahe- ja lõppsaadusi Baierisse rohkem sisse vedama. Lisaks võimaldab torujuhe kasutajatel investeerida võimsustesse kõikjal torujuhtme ääres, lubades neil valida asukohti, mis on kliendile lähemal ja/või sellistes piirkondades, kus tootmine on keskkonnale vähem kahjulik. Komisjon märgib siiski, et Baieri naftatööstuse hääbumise stsenaarium on pigem ebatõenäoline. Seega ei saa võimalikes eelistes kindel olla ning neile abi hindamisel toetuda. Teisalt märgib komisjon, et on vähetõenäoline, et torujuhtmel oleks keskkonnale kahjulik mõju.

6.2.2.   Abi vajalikkus ja proportsionaalsus

| (58) | Abi võib lugeda piirduvaks minimaalse vajalikuga ning meede paistab sobivat taotletava eesmärgi saavutamiseks. Saksamaa esitatud andmete kohaselt on sisemine tasuvuslävi 1,2 %, arvesse võttes osalevate äriühingute kaudseid eeliseid, ning tuntavalt alla 1 %, kui arvestada ainult otseseid eeliseid. Need määrad on asjaomase sektori tavapäraste tulumääradega võrreldes madalad. Seega on käesoleva juhtumi puhul arusaadav, et projekti ilma abita ellu ei viidaks. |
| --- | --- |

(58)

Abi võib lugeda piirduvaks minimaalse vajalikuga ning meede paistab sobivat taotletava eesmärgi saavutamiseks. Saksamaa esitatud andmete kohaselt on sisemine tasuvuslävi 1,2 %, arvesse võttes osalevate äriühingute kaudseid eeliseid, ning tuntavalt alla 1 %, kui arvestada ainult otseseid eeliseid. Need määrad on asjaomase sektori tavapäraste tulumääradega võrreldes madalad. Seega on käesoleva juhtumi puhul arusaadav, et projekti ilma abita ellu ei viidaks.

| (59) | Meenutagem, et abi määr on 29,1 % (ning mitte mingil juhul üle 29,9 %), mis on oluliselt väiksem 50 % määrast, mis oli osutatud teates, millel komisjoni ametliku uurimismenetluse algatamise otsus põhines. |
| --- | --- |

(59)

Meenutagem, et abi määr on 29,1 % (ning mitte mingil juhul üle 29,9 %), mis on oluliselt väiksem 50 % määrast, mis oli osutatud teates, millel komisjoni ametliku uurimismenetluse algatamise otsus põhines.

| (60) | Abi tundub proportsionaalne, kuna abisaajad maksavad kuludest 70 %. Abi 29,1 % määr on võrreldav abimääradega, mis on lubatud keskkonnaabi või regionaalabi käsitlevates suunistes. See on madalam kui abi, mis on lubatud muude avatud transpordiinfrastruktuuride puhul. Abi määrast on siiski suhteliselt olulisem investeeringu prognoositav sisemine tasuvuslävi, mis käesoleval juhul on kaudseid eeliseid arvestades 1,2 % ning ainult otseseid eeliseid arvestades oluliselt madalam kui 1 %. |
| --- | --- |

(60)

Abi tundub proportsionaalne, kuna abisaajad maksavad kuludest 70 %. Abi 29,1 % määr on võrreldav abimääradega, mis on lubatud keskkonnaabi või regionaalabi käsitlevates suunistes. See on madalam kui abi, mis on lubatud muude avatud transpordiinfrastruktuuride puhul. Abi määrast on siiski suhteliselt olulisem investeeringu prognoositav sisemine tasuvuslävi, mis käesoleval juhul on kaudseid eeliseid arvestades 1,2 % ning ainult otseseid eeliseid arvestades oluliselt madalam kui 1 %.

6.2.3.   Konkurentsimoonutuste vältimine

| (61) | Abi moonutab konkurentsi eeskätt etüleeniturul. Esiteks tekitab abi etüleeni ületootmise selles osas, mis „eksporditakse” Ludwigshafenisse ja võib-olla sealt edasi ARG süsteemi. Mõju hindadele jääb piiratuks, kuna abi ei mõjuta otseselt tootmise hinda ning lisanduvad transpordi kulud. OMV ja ROG konkureerivad otseselt etüleenitootjatega muudes ühendatud võrgustikes, kuid OMV ja Ruhr Oeli võimsuse suurenemine on võrreldes ARG piirkonna olemasoleva võimsusega väike ning abisaajate turuosad on samuti väikesed. |
| --- | --- |

(61)

Abi moonutab konkurentsi eeskätt etüleeniturul. Esiteks tekitab abi etüleeni ületootmise selles osas, mis „eksporditakse” Ludwigshafenisse ja võib-olla sealt edasi ARG süsteemi. Mõju hindadele jääb piiratuks, kuna abi ei mõjuta otseselt tootmise hinda ning lisanduvad transpordi kulud. OMV ja ROG konkureerivad otseselt etüleenitootjatega muudes ühendatud võrgustikes, kuid OMV ja Ruhr Oeli võimsuse suurenemine on võrreldes ARG piirkonna olemasoleva võimsusega väike ning abisaajate turuosad on samuti väikesed.

| (62) | Abi moonutab konkurentsi ka etüleeni derivaatide ning plasti vahe- ja lõpptoodete turul. Abi tõstab asjaomaste Baieri tööstusettevõtete efektiivsust. Kuid need mõjud konkurentsivõimele ja konkurentsile on üksnes kaudsed ning mitte lubamatult suured. |
| --- | --- |

(62)

Abi moonutab konkurentsi ka etüleeni derivaatide ning plasti vahe- ja lõpptoodete turul. Abi tõstab asjaomaste Baieri tööstusettevõtete efektiivsust. Kuid need mõjud konkurentsivõimele ja konkurentsile on üksnes kaudsed ning mitte lubamatult suured.

| (63) | Arvestades ülemaailmset nõudlust ja pakkumist, ei vähenda suurem etüleenitootmine Baieris tõenäoliselt märkimisväärselt etüleenitootmist ühisturu muudes osades. Nõudlus plasti järele kasvab üldjoontes proportsionaalselt üldise majanduskasvuga; seega on Lääne-Euroopas oodata plastinõudluse 2 % kasvu, Ida-Euroopas aga 5,5 % kasvu. Mõju etüleeniturule koondub Saksamaale, teate esitanud liikmesriigile. Mõjud piki torujuhtmevõrgustikku Belgias ja Madalmaades on pigem kaudsed ning need võivad puudutada ka abisaajate tehaseid, sh BASFi tehaseid Antwerpenis. |
| --- | --- |

(63)

Arvestades ülemaailmset nõudlust ja pakkumist, ei vähenda suurem etüleenitootmine Baieris tõenäoliselt märkimisväärselt etüleenitootmist ühisturu muudes osades. Nõudlus plasti järele kasvab üldjoontes proportsionaalselt üldise majanduskasvuga; seega on Lääne-Euroopas oodata plastinõudluse 2 % kasvu, Ida-Euroopas aga 5,5 % kasvu. Mõju etüleeniturule koondub Saksamaale, teate esitanud liikmesriigile. Mõjud piki torujuhtmevõrgustikku Belgias ja Madalmaades on pigem kaudsed ning need võivad puudutada ka abisaajate tehaseid, sh BASFi tehaseid Antwerpenis.

| (64) | Lõpetuseks, ühendatud torujuhtmeid käitavate äriühingute kinnitused peaksid ära hoidma konkurentsi edasisi moonutusi nende torujuhtmete kasutajate vahel. Nagu eespool 56. põhjenduses juba märgitud, paneb komisjon suurt rõhku sellele, et torujuhtmeid käitataks ühise vedaja ja avatud juurdepääsu põhimõttel. |
| --- | --- |

(64)

Lõpetuseks, ühendatud torujuhtmeid käitavate äriühingute kinnitused peaksid ära hoidma konkurentsi edasisi moonutusi nende torujuhtmete kasutajate vahel. Nagu eespool 56. põhjenduses juba märgitud, paneb komisjon suurt rõhku sellele, et torujuhtmeid käitataks ühise vedaja ja avatud juurdepääsu põhimõttel.

| (65) | Vastuseks käesolevat juhtumit käsitleva komisjoni ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses väljendatud kahtlustele on Saksamaa ametiasutused selgitanud, et hinnaalandusi koguste ja/või kestuse osas ei tehta, mis samuti mõjub konkurentsile positiivselt ja aitab vähendada turule sisenemise tõkkeid. |
| --- | --- |

(65)

Vastuseks käesolevat juhtumit käsitleva komisjoni ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses väljendatud kahtlustele on Saksamaa ametiasutused selgitanud, et hinnaalandusi koguste ja/või kestuse osas ei tehta, mis samuti mõjub konkurentsile positiivselt ja aitab vähendada turule sisenemise tõkkeid.

6.2.4.   Ühenduse huvide ja konkurentsimoonutuste tasakaalustamine

| (66) | Eespool esitatust järeldub, et abi vastab ühenduse huvidele ning see tasakaalustab konkurentsi mõningase eeldatava moonutamise. Seega võib kõnealust abi käsitleda ühisturuga kokkusobivana. |
| --- | --- |

(66)

Eespool esitatust järeldub, et abi vastab ühenduse huvidele ning see tasakaalustab konkurentsi mõningase eeldatava moonutamise. Seega võib kõnealust abi käsitleda ühisturuga kokkusobivana.

7.   KOKKUVÕTE

| (67) | Riigiabi 29,9 % ulatuses abikõlblikust investeerimiskulust, s.o kuni 44 850 000 eurot, mida Saksamaa kavandab EPSi konsortsiumile anda Ludwigshafeni–Münchsmünsteri etüleenitorujuhtme ehitamiseks, on ühisturuga kokkusobiv, |
| --- | --- |

(67)

Riigiabi 29,9 % ulatuses abikõlblikust investeerimiskulust, s.o kuni 44 850 000 eurot, mida Saksamaa kavandab EPSi konsortsiumile anda Ludwigshafeni–Münchsmünsteri etüleenitorujuhtme ehitamiseks, on ühisturuga kokkusobiv,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Riigiabi 29,9 % ulatuses abikõlblikust investeerimiskulust, s.o kuni 44 850 000 eurot, mida Saksamaa kavandab anda Ethylen-Pipeline-Süd GmbH & Co KG-le (EPS), on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses ühisturuga kokkusobiv.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.

Brüssel, 12. oktoober 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Neelie KROES

---

(1)  ELT C 100, 26.4.2005, lk 18.

1

(2)  Vt joonealune märkus 1.

2

(3)  Konfidentsiaalsed andmed.

3

(4)  EÜT L 175, 5.7.1985, lk 40. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 97/11/EÜ (ELT L 156, 25.6.2003, lk 17).

4

(5)  Täpsemalt koosneb EPS järgmistest äriühingutest:

5

| — | Ethylen-Pipeline-Süd GmbH & Co KG, kes vastutab torujuhtme projekteerimise, ehitamise ja haldamise eest ning kelle ainus täisosanik (piiramata vastutusega osanik, sks Komplementärin) on Ethylen-Pipeline-Süd Geschäftsführungs GmbH, kellel puudub osalus kapitalis; teised, usaldusosanikud (piiratud vastutusega osanikud, sks Kommanditisten), kelle vahel jaguneb 700 000 euro suurune kapital, on BASF, OMV ja Ruhr Oel (igaühel 20 %) ning Borealis, Clariant, Vinnolit ja Wacker (igaühel 10 %) (LfA Förderbank Bayernil ei ole Ethylen-Pipeline-Süd GmbH & Co KGs osalust piiramata ega piiratud vastutusega osanikuna ning ta ei vastuta projekti rahastamise eest); |
| --- | --- |

—

Ethylen-Pipeline-Süd GmbH & Co KG, kes vastutab torujuhtme projekteerimise, ehitamise ja haldamise eest ning kelle ainus täisosanik (piiramata vastutusega osanik, sks Komplementärin) on Ethylen-Pipeline-Süd Geschäftsführungs GmbH, kellel puudub osalus kapitalis; teised, usaldusosanikud (piiratud vastutusega osanikud, sks Kommanditisten), kelle vahel jaguneb 700 000 euro suurune kapital, on BASF, OMV ja Ruhr Oel (igaühel 20 %) ning Borealis, Clariant, Vinnolit ja Wacker (igaühel 10 %) (LfA Förderbank Bayernil ei ole Ethylen-Pipeline-Süd GmbH & Co KGs osalust piiramata ega piiratud vastutusega osanikuna ning ta ei vastuta projekti rahastamise eest);

Komplementärin

Kommanditisten

| — | Ethylen-Pipeline-Süd Geschäftsführungs GmbH, kes haldab Ethylen-Pipeline Süd GmbH & Co KG-d, mille 28 000 euro suurusest kapitalist kuulub LfA-le 25,1 % ja ülejäänu jaguneb Ethylen-Pipeline-Süd GmbH & Co KG tööstuspartnerite vahel vastavalt nende osalusele. |
| --- | --- |

—

Ethylen-Pipeline-Süd Geschäftsführungs GmbH, kes haldab Ethylen-Pipeline Süd GmbH & Co KG-d, mille 28 000 euro suurusest kapitalist kuulub LfA-le 25,1 % ja ülejäänu jaguneb Ethylen-Pipeline-Süd GmbH & Co KG tööstuspartnerite vahel vastavalt nende osalusele.

(6)  BASF on nii etüleeni tootja kui ka kasutaja, samas kui OMV ja Ruhr Oel on ainult tootjad ning Borealis, Clariant, Vinnolit ja Wacker ainult kasutajad. Baieri suur etüleenikasutaja Basell torujuhtme projektis ei osale.

6

(7)  Vt 11. põhjendust.

7

(8)  Vt Euroopa naftakeemia tootjate ühenduse seisukohavõttu „The Development of a European Olefins Pipelines Network and Its Benefits”, mai 2003 (vt veebileht: http://www.petrochemistry.net/templates/shwPressroom.asp?TID=4&SNID=16).

8

The Development of a European Olefins Pipelines Network and Its Benefits

(9)  Infraserv Höchst kuulub äriühingutele Clariant (32 %), Aventis (30 %), Celanese (27,2 %), Nutrinova (4 %), Lil Europe (3,8 %) ja Basell (3 %).

9

(10)  Infraserv Gendorf kuulub äriühingutele Clariant (50 %) ja Vinnolit (11 %), mis on mõlemad konsortsiumi liikmed. Ülejäänud 39 % omanik on äriühing Celanese.

10

(11)  Vt 47. põhjendust.

11

(12)  XXV konkurentsipoliitika aruanne (1995), KOM(96) 126 lõplik, punkt 175, lk 85.

12

(13)  Komisjoni otsus 2005/170/EÜ (ELT L 56, 2.3.2005, lk 15).

13

(14)  EÜT C 37, 3.2.2001, lk 3.

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta otsus nr 1364/2006/EÜ üleeuroopaliste energiavõrkude suuniste kehtestamise ning otsuse 96/391/EÜ ja otsuse nr 1229/2003/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 262, 22.9.2006, lk 1).

15

---

| 6.6.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 143/27 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 143/27

---

KOMISJONI OTSUS,

5. juuni 2007,

millega määratakse kindlaks metüülbromiidi kogused, mida lubatakse kasutada kriitilisel otstarbel ühenduses 2007. aasta 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 2037/2000 osoonikihti kahandavate ainete kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 2295 all)

(Ainult hollandi-, prantsus-, itaalia-, poola- ja hispaaniakeelne tekst on autentsed)

(2007/386/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. juuni 2000. aasta määrust (EÜ) nr 2037/2000 osoonikihti kahandavate ainete kohta, (1) eriti selle artikli 3 lõike 2 punkti ii,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 3 lõike 2 punkti i alapunktiga d ja artikli 4 lõike 2 punkti i alapunktiga d keelatakse metüülbromiidi tootmine, import ja turuleviimine mis tahes kasutuseks pärast 2004. aasta 31. detsembrit, välja arvatud muu hulgas (2) kriitilisel otstarbel kasutamine vastavalt artikli 3 lõike 2 punktile ii ning Montreali protokolli osaliste otsuses IX/6 sätestatud kriteeriumidele ning kõigile muudele osaliste kokkulepitud asjakohastele kriteeriumidele. Erandid kriitilisel otstarbel kasutamiseks on ette nähtud piiratud kitsendustena, et võimaldada lühikest perioodi alternatiivide vastuvõtmiseks. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 3 lõike 2 punkti i alapunktiga d ja artikli 4 lõike 2 punkti i alapunktiga d keelatakse metüülbromiidi tootmine, import ja turuleviimine mis tahes kasutuseks pärast 2004. aasta 31. detsembrit, välja arvatud muu hulgas (2) kriitilisel otstarbel kasutamine vastavalt artikli 3 lõike 2 punktile ii ning Montreali protokolli osaliste otsuses IX/6 sätestatud kriteeriumidele ning kõigile muudele osaliste kokkulepitud asjakohastele kriteeriumidele. Erandid kriitilisel otstarbel kasutamiseks on ette nähtud piiratud kitsendustena, et võimaldada lühikest perioodi alternatiivide vastuvõtmiseks.

| (2) | Otsuses IX/6 on sätestatud, et metüülbromiidi tuleks liigitada „kriitiliseks” ainult juhul, kui taotleja teeb kindlaks, et metüülbromiidi kättesaadavuse puudumine selleks konkreetseks kasutuseks põhjustaks turu märkimisväärse moonutuse ning et kasutajal puuduvad tehniliselt ja majanduslikult teostatavad alternatiivid või aseained, mis oleksid keskkonna ja tervise seisukohalt vastuvõetavad ning oleksid sobivad põllukultuuridele ja nimetatud olukorrale. Veelgi enam, metüülbromiidi tootmine ja tarbimine kriitilisel otstarbel, kui üldse, peaks olema lubatud ainult juhul, kui tarvitusele on võetud kõik tehniliselt ja majanduslikult teostatavad sammud kriitilise kasutuse ning sellega seotud mis tahes metüülbromiidi saaste minimeerimiseks. Taotleja peaks samuti näitama, et teostatud on asjakohased püüdlused alternatiivide ja aseainete siseriikliku regulatiivse heakskiitmise hindamiseks, kaubanduslikule alusele seadmiseks ja kindlustamiseks; ning et olemas on uurimisprogrammid alternatiivide ja aseainete arendamiseks ning kasutuselevõtmiseks. |
| --- | --- |

(2)

Otsuses IX/6 on sätestatud, et metüülbromiidi tuleks liigitada „kriitiliseks” ainult juhul, kui taotleja teeb kindlaks, et metüülbromiidi kättesaadavuse puudumine selleks konkreetseks kasutuseks põhjustaks turu märkimisväärse moonutuse ning et kasutajal puuduvad tehniliselt ja majanduslikult teostatavad alternatiivid või aseained, mis oleksid keskkonna ja tervise seisukohalt vastuvõetavad ning oleksid sobivad põllukultuuridele ja nimetatud olukorrale. Veelgi enam, metüülbromiidi tootmine ja tarbimine kriitilisel otstarbel, kui üldse, peaks olema lubatud ainult juhul, kui tarvitusele on võetud kõik tehniliselt ja majanduslikult teostatavad sammud kriitilise kasutuse ning sellega seotud mis tahes metüülbromiidi saaste minimeerimiseks. Taotleja peaks samuti näitama, et teostatud on asjakohased püüdlused alternatiivide ja aseainete siseriikliku regulatiivse heakskiitmise hindamiseks, kaubanduslikule alusele seadmiseks ja kindlustamiseks; ning et olemas on uurimisprogrammid alternatiivide ja aseainete arendamiseks ning kasutuselevõtmiseks.

| (3) | Komisjon sai kuuelt liikmesriigilt 40 ettepanekut metüülbromiidi kasutamiseks kriitilisel otstarbel, sealhulgas Prantsusmaalt (70 900 kg), Itaalialt (640 000 kg), Poolalt (27 900 kg), Hispaanialt (322 840 kg), Madalmaadelt (120 kg) ja Ühendkuningriigilt (10 049 kg). Kokku taotleti 1 071 809 kg. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon sai kuuelt liikmesriigilt 40 ettepanekut metüülbromiidi kasutamiseks kriitilisel otstarbel, sealhulgas Prantsusmaalt (70 900 kg), Itaalialt (640 000 kg), Poolalt (27 900 kg), Hispaanialt (322 840 kg), Madalmaadelt (120 kg) ja Ühendkuningriigilt (10 049 kg). Kokku taotleti 1 071 809 kg.

| (4) | Komisjon kohaldas otsuses IX/6 ja määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 3 lõike 2 punktis ii sisalduvaid kriteeriume selleks, et määrata kindlaks metüülbromiidi kogus, mis on lubatav kriitilisel otstarbel kasutamiseks 2007. aastal. Komisjon leidis liikmesriikidega konsulteerides, et ühenduses oli leidunud sobivaid alternatiive, mis olid muutunud mitmes Montreali protokolli osalisriigis enam levinuks pärast seda, kui liikmesriigid olid koostanud asjaomaseid ettepanekuid kriitilisel otstarbel kasutamise kohta. Selle tulemusena otsustas komisjon, et 2007. aastal võib kriitilisel otstarbel kasutada 521 836 kg metüülbromiidi nendes liikmesriikides, kes taotlesid selle kasutamist. See kogus on 2,7 % 1991. aasta metüülbromiidi tarbimisest Euroopa Ühenduses ning näitab, et üle 97,3 % metüülbromiidist on asendatud alternatiividega. Kriitilisel otstarbel kasutamise kategooriad on samalaadsed nendega, mis on määratletud otsuse XVIII/13 tabelis A, mis lepiti kokku Montreali protokolli osaliste kaheksateistkümnendal koosolekul. (3) |
| --- | --- |

(4)

Komisjon kohaldas otsuses IX/6 ja määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 3 lõike 2 punktis ii sisalduvaid kriteeriume selleks, et määrata kindlaks metüülbromiidi kogus, mis on lubatav kriitilisel otstarbel kasutamiseks 2007. aastal. Komisjon leidis liikmesriikidega konsulteerides, et ühenduses oli leidunud sobivaid alternatiive, mis olid muutunud mitmes Montreali protokolli osalisriigis enam levinuks pärast seda, kui liikmesriigid olid koostanud asjaomaseid ettepanekuid kriitilisel otstarbel kasutamise kohta. Selle tulemusena otsustas komisjon, et 2007. aastal võib kriitilisel otstarbel kasutada 521 836 kg metüülbromiidi nendes liikmesriikides, kes taotlesid selle kasutamist. See kogus on 2,7 % 1991. aasta metüülbromiidi tarbimisest Euroopa Ühenduses ning näitab, et üle 97,3 % metüülbromiidist on asendatud alternatiividega. Kriitilisel otstarbel kasutamise kategooriad on samalaadsed nendega, mis on määratletud otsuse XVIII/13 tabelis A, mis lepiti kokku Montreali protokolli osaliste kaheksateistkümnendal koosolekul. (3)

| (5) | Artikli 3 lõike 2 punktis ii nõutakse, et komisjon määraks kindlaks ka selle, millised kasutajad võivad kasu saada kriitilise kasutamise erandist. Kuna artikli 17 lõikes 2 nõutakse liikmesriikidelt metüülbromiidi kasutamisega seotud personali minimaalsete kvalifikatsiooninõuete määratlemist, ning kuna fumigeerimine on ainus kasutusviis, otsustas komisjon, et metüülbromiidi fumigeerijad on ainsad kasutajad, kellele liikmesriigid taotlevad luba ja kellele komisjon annab loa metüülbromiidi kasutamiseks kriitilisel otstarbel. Fumigeerijad on kvalifitseeritud selle ohutuks kasutamiseks; liikmesriigid peavad oma territooriumil kehtestama korra nende fumigeerijate kindlaksmääramiseks, kellel on lubatud kasutada metüülbromiidi kriitilisel otstarbel. |
| --- | --- |

(5)

Artikli 3 lõike 2 punktis ii nõutakse, et komisjon määraks kindlaks ka selle, millised kasutajad võivad kasu saada kriitilise kasutamise erandist. Kuna artikli 17 lõikes 2 nõutakse liikmesriikidelt metüülbromiidi kasutamisega seotud personali minimaalsete kvalifikatsiooninõuete määratlemist, ning kuna fumigeerimine on ainus kasutusviis, otsustas komisjon, et metüülbromiidi fumigeerijad on ainsad kasutajad, kellele liikmesriigid taotlevad luba ja kellele komisjon annab loa metüülbromiidi kasutamiseks kriitilisel otstarbel. Fumigeerijad on kvalifitseeritud selle ohutuks kasutamiseks; liikmesriigid peavad oma territooriumil kehtestama korra nende fumigeerijate kindlaksmääramiseks, kellel on lubatud kasutada metüülbromiidi kriitilisel otstarbel.

| (6) | Otsuses IX/6 on sätestatud, et kriitilisel otstarbel kasutamiseks metüülbromiidi tootmine ja tarbimine peaks lubatud olema ainult juhul, kui metüülbromiid ei ole kättesaadav hoiustatud või taastoodetud metüülbromiidi olemasolevatest varudest. Artikli 3 lõike 2 punktis ii on sätestatud, et metüülbromiidi tootmine ja import on lubatud ainult juhul, kui osapoolte käest ei ole võimalik saada taastoodetud või ümbertöötatud metüülbromiidi. Vastavalt otsusele IX/6 ja artikli 3 lõike 2 punktile ii määras komisjon kindlaks, et kriitilisel otstarbel kasutamiseks on saadaval 31 605 kg varusid. |
| --- | --- |

(6)

Otsuses IX/6 on sätestatud, et kriitilisel otstarbel kasutamiseks metüülbromiidi tootmine ja tarbimine peaks lubatud olema ainult juhul, kui metüülbromiid ei ole kättesaadav hoiustatud või taastoodetud metüülbromiidi olemasolevatest varudest. Artikli 3 lõike 2 punktis ii on sätestatud, et metüülbromiidi tootmine ja import on lubatud ainult juhul, kui osapoolte käest ei ole võimalik saada taastoodetud või ümbertöötatud metüülbromiidi. Vastavalt otsusele IX/6 ja artikli 3 lõike 2 punktile ii määras komisjon kindlaks, et kriitilisel otstarbel kasutamiseks on saadaval 31 605 kg varusid.

| (7) | Artikli 4 lõike 2 punktis ii on sätestatud, et vastavalt artikli 4 lõikele 4 keelatakse metüülbromiidi turuleviimine ja kasutamine muude ettevõtjate kui tootjate ja importijate poolt pärast 31. detsembrit 2005. Artikli 4 lõikes 4 on sätestatud, et artikli 4 lõiget 2 ei kohaldata kontrollitavate ainete turuleviimise ja kasutamise suhtes, kui neid aineid kasutatakse artikli 3 lõike 2 kohaselt kindlaks määratud kasutajate taotluste rahuldamiseks kriitilisel otstarbel kasutamise kohta.
  Seepärast lubatakse pärast 2006. aasta 31. detsembrit metüülbromiidi turule viia ja kriitilisel otstarbel kasutada lisaks tootjatele ja importijatele ka fumigeerijatel, kelle komisjon on 2007. aastal registreerinud. Tavaliselt soovib fumigeerija importijalt nii metüülbromiidi importimist kui tarnimist. Fumigeerijad, kelle komisjon on 2006. aastal registreerinud metüülbromiidi kriitiliseks kasutamiseks, võivad 2006. aastal kasutamata jäänud metüülbromiidi üle kanda 2007. aastasse (viidatud kui „varud”). Euroopa Komisjon on kehtestanud litsentsimiskorra, et tagada varude ärakasutamine enne loa andmist metüülbromiidi täiendavaks impordiks või tootmiseks, et rahuldada kriitilisel otstarbel kasutamisega seotud õigustatud taotlusi 2007. aastaks. |
| --- | --- |

(7)

Artikli 4 lõike 2 punktis ii on sätestatud, et vastavalt artikli 4 lõikele 4 keelatakse metüülbromiidi turuleviimine ja kasutamine muude ettevõtjate kui tootjate ja importijate poolt pärast 31. detsembrit 2005. Artikli 4 lõikes 4 on sätestatud, et artikli 4 lõiget 2 ei kohaldata kontrollitavate ainete turuleviimise ja kasutamise suhtes, kui neid aineid kasutatakse artikli 3 lõike 2 kohaselt kindlaks määratud kasutajate taotluste rahuldamiseks kriitilisel otstarbel kasutamise kohta.

Seepärast lubatakse pärast 2006. aasta 31. detsembrit metüülbromiidi turule viia ja kriitilisel otstarbel kasutada lisaks tootjatele ja importijatele ka fumigeerijatel, kelle komisjon on 2007. aastal registreerinud. Tavaliselt soovib fumigeerija importijalt nii metüülbromiidi importimist kui tarnimist. Fumigeerijad, kelle komisjon on 2006. aastal registreerinud metüülbromiidi kriitiliseks kasutamiseks, võivad 2006. aastal kasutamata jäänud metüülbromiidi üle kanda 2007. aastasse (viidatud kui „varud”). Euroopa Komisjon on kehtestanud litsentsimiskorra, et tagada varude ärakasutamine enne loa andmist metüülbromiidi täiendavaks impordiks või tootmiseks, et rahuldada kriitilisel otstarbel kasutamisega seotud õigustatud taotlusi 2007. aastaks.

| (8) | Kuna metüülbromiidi kasutamist kriitilisel otstarbel kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007, ning eesmärgiga tagada huvitatud äriühingutele ja ettevõtjatele võimalus saada litsentsisüsteemist kasu, on asjakohane kohaldada käesolevat otsust alates samast kuupäevast. |
| --- | --- |

(8)

Kuna metüülbromiidi kasutamist kriitilisel otstarbel kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007, ning eesmärgiga tagada huvitatud äriühingutele ja ettevõtjatele võimalus saada litsentsisüsteemist kasu, on asjakohane kohaldada käesolevat otsust alates samast kuupäevast.

| (9) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on vastavuses määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 18 alusel asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on vastavuses määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 18 alusel asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Hispaania Kuningriigil, Prantsuse Vabariigil, Itaalia Vabariigil, Madalmaade Kuningriigil ja Poola Vabariigil lubatakse kasutada kokku 521 836 kg metüülbromiidi kriitilisel otstarbel 2007. aasta 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini I.–V. lisas kirjeldatud spetsiifiliste kasutamiskoguste ja -kategooriate jaoks.

Artikkel 2

Iga liikmesriigi pädevate ametiasutuste deklareeritud kriitilisel otstarbel kasutamiseks olemasolevad varud arvatakse maha kogusest, mida võidakse importida või toota kriitilisel otstarbel kasutamise vajaduse rahuldamiseks selles liikmesriigis.

Artikkel 3

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007 ja selle kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2007.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Hispaania Kuningriigile, Prantsuse Vabariigile, Itaalia Vabariigile, Madalmaade Kuningriigile ja Poola Vabariigile.

Brüssel, 5. juuni 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stavros DIMAS

---

(1)  EÜT L 244, 29.9.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

1

(2)  Muud kasutusviisid on kasutamine karantiini ja transpordieelse käitluse tarbeks, kasutamine lähteainena ning laboratoorne ja analüütiline kasutamine.

2

(3)  UNEP/OzL.Pro.18/10: aruanne osoonikihti kahandavate ainete Montreali protokolli osapoolte kaheksateistkümnenda koosoleku kohta, mis peeti 30. oktoobrist kuni 3. novembrini 2006 New Delhis. www.unep.org/ozone/Meeting_Documents/mop/index.asp

3

---

I LISA

Hispaania Kuningriik

| Lubatud kriitilise kasutamise kategooriad | kg |
| --- | --- |
| Maasika vääntaimed (kasvatakse kõrgetes piirkondades) | 217 000 |
| Lõikelilled (Andaluusia ja Kataloonia) | 35 000 |
| Maasika viljad (üksnes teadustegevuseks) | 50 |
| Paprika (üksnes teadustegevuseks) | 70 |
| Kokku | 252 120 |

Lubatud kriitilise kasutamise kategooriad

kg

Maasika vääntaimed (kasvatakse kõrgetes piirkondades)

217 000

Lõikelilled (Andaluusia ja Kataloonia)

35 000

Maasika viljad (üksnes teadustegevuseks)

50

Paprika (üksnes teadustegevuseks)

70

Kokku

252 120

Liikmesriigis kriitiliseks kasutamiseks kättesaadavad metüülbromiidi varud – 18 090 kg.

---

II LISA

Prantsuse Vabariik

| Lubatud kriitilise kasutamise kategooriad | kg |
| --- | --- |
| Lõikelilled: avamaa tulikas, anemoon, pojeng ja piibeleht | 9 600 |
| Porgandid | 1 400 |
| Maasika vääntaimed | 25 000 |
| Puukoolide metsapuutaimed | 1 500 |
| Seemned | 96 |
| Kastanid | 1 800 |
| Kokku | 39 396 |

Lubatud kriitilise kasutamise kategooriad

kg

Lõikelilled: avamaa tulikas, anemoon, pojeng ja piibeleht

9 600

Porgandid

1 400

Maasika vääntaimed

25 000

Puukoolide metsapuutaimed

1 500

Seemned

96

Kastanid

1 800

Kokku

39 396

Liikmesriigis kriitiliseks kasutamiseks kättesaadavad metüülbromiidi varud – 392 kg.

---

III LISA

Itaalia Vabariik

| Lubatud kriitilise kasutamise kategooriad | kg |
| --- | --- |
| Tomat (katmikala) | 80 000 |
| Paprika (katmikala) | 50 000 |
| Maasika vääntaimed | 35 000 |
| Lõikelilled | 20 000 |
| Veskid | 18 000 |
| Kokku | 203 000 |

Lubatud kriitilise kasutamise kategooriad

kg

Tomat (katmikala)

80 000

Paprika (katmikala)

50 000

Maasika vääntaimed

35 000

Lõikelilled

20 000

Veskid

18 000

Kokku

203 000

Liikmesriigis kriitiliseks kasutamiseks kättesaadavad metüülbromiidi varud – 12 893 kg.

---

IV LISA

Madalmaade Kuningriik

| Lubatud kriitilise kasutamise kategooriad | kg |
| --- | --- |
| Saagikoristuse järgne maasika vääntaimede desinfestatsioon | 120 |
| Kokku | 120 |

Lubatud kriitilise kasutamise kategooriad

kg

Saagikoristuse järgne maasika vääntaimede desinfestatsioon

120

Kokku

120

Liikmesriigis selleks kriitiliseks kasutamiseks kättesaadavad metüülbromiidi varud – 25 kg.

---

V LISA

Poola Vabariik

| Lubatud kriitilise kasutamise kategooriad | kg |
| --- | --- |
| Ravimtaimed ja kuivatatud seened kuivatatud kaubana | 1 500 |
| Maasika vääntaimed | 24 500 |
| Kakao- ja kohvioad | 1 200 |
| Kokku | 27 200 |

Lubatud kriitilise kasutamise kategooriad

kg

Ravimtaimed ja kuivatatud seened kuivatatud kaubana

1 500

Maasika vääntaimed

24 500

Kakao- ja kohvioad

1 200

Kokku

27 200

Liikmesriigis kriitiliseks kasutamiseks kättesaadavad metüülbromiidi varud – 205 kg.

---