# Euroopan unionin L 151/2007

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 151 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 50. vuosikerta13. kesäkuu 2007 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 151

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

50. vuosikerta13. kesäkuu 2007

---

| Sisältö | | I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Neuvoston asetus (EY) N:o 643/2007, annettu 11 päivänä kesäkuuta 2007, asetuksen (EY) N:o 41/2007 muuttamisesta Kansainvälisen Atlantin tonnikalojen suojelukomission suositteleman tonnikalan elvyttämissuunnitelman osalta | 1 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 644/2007, annettu 12 päivänä kesäkuuta 2007, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 17 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 645/2007, annettu 12 päivänä kesäkuuta 2007, puhdistamoihin markkinointivuonna 2006/2007 toimitettavan, AKT-maista ja Intiasta peräisin olevan raa’an ruokosokerin lopullisen täydentävän määrän vahvistamisesta | 19 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 646/2007, annettu 12 päivänä kesäkuuta 2007, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2160/2003 täytäntöönpanosta broilereissa esiintyvän Salmonella enteritidiksen ja Salmonella typhimuriumin vähentämistä koskevan yhteisön tavoitteen osalta ja asetuksen (EY) N:o 1091/2005 kumoamisesta (
  1
  ) | 21 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 647/2007, annettu 12 päivänä kesäkuuta 2007, neuvoston direktiivin 91/414/ETY 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun työohjelman neljännen vaiheen täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista lisäsäännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 2229/2004 muuttamisesta (
  1
  ) | 26 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 648/2007, annettu 11 päivänä kesäkuuta 2007, Espanjan lipun alla purjehtivien alusten lestikalan kalastuksen kieltämisestä ICES-alueilla V b, VI ja VII (yhteisön vedet ja vedet, jotka eivät kuulu kolmansien maiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan) | 28 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 649/2007, annettu 12 päivänä kesäkuuta 2007, Espanjan lipun alla purjehtivien alusten grönlanninpallaksen kalastuksen kieltämisestä EY:n vesillä ICES-alueilla IIa ja IV sekä EY:n ja kansainvälisillä vesillä ICES-alueella VI | 30 |

Sisältö

I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

Sivu

ASETUKSET

*

Neuvoston asetus (EY) N:o 643/2007, annettu 11 päivänä kesäkuuta 2007, asetuksen (EY) N:o 41/2007 muuttamisesta Kansainvälisen Atlantin tonnikalojen suojelukomission suositteleman tonnikalan elvyttämissuunnitelman osalta

1

Komission asetus (EY) N:o 644/2007, annettu 12 päivänä kesäkuuta 2007, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

17

*

Komission asetus (EY) N:o 645/2007, annettu 12 päivänä kesäkuuta 2007, puhdistamoihin markkinointivuonna 2006/2007 toimitettavan, AKT-maista ja Intiasta peräisin olevan raa’an ruokosokerin lopullisen täydentävän määrän vahvistamisesta

19

*

Komission asetus (EY) N:o 646/2007, annettu 12 päivänä kesäkuuta 2007, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2160/2003 täytäntöönpanosta broilereissa esiintyvän Salmonella enteritidiksen ja Salmonella typhimuriumin vähentämistä koskevan yhteisön tavoitteen osalta ja asetuksen (EY) N:o 1091/2005 kumoamisesta (
  1
  )

Salmonella enteritidiksen

Salmonella typhimuriumin

1

21

*

Komission asetus (EY) N:o 647/2007, annettu 12 päivänä kesäkuuta 2007, neuvoston direktiivin 91/414/ETY 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun työohjelman neljännen vaiheen täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista lisäsäännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 2229/2004 muuttamisesta (
  1
  )

1

26

*

Komission asetus (EY) N:o 648/2007, annettu 11 päivänä kesäkuuta 2007, Espanjan lipun alla purjehtivien alusten lestikalan kalastuksen kieltämisestä ICES-alueilla V b, VI ja VII (yhteisön vedet ja vedet, jotka eivät kuulu kolmansien maiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan)

28

*

Komission asetus (EY) N:o 649/2007, annettu 12 päivänä kesäkuuta 2007, Espanjan lipun alla purjehtivien alusten grönlanninpallaksen kalastuksen kieltämisestä EY:n vesillä ICES-alueilla IIa ja IV sekä EY:n ja kansainvälisillä vesillä ICES-alueella VI

30

| | | II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista |
| --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | Neuvosto |
| | | 2007/401/EY |
| | * | Neuvoston päätös, tehty 25 päivänä toukokuuta 2007, alueiden komitean belgialaisen varajäsenen nimeämisestä | 32 |
| | | Komissio |
| | | 2007/402/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 6 päivänä joulukuuta 2006, valtiontuesta C 6/2006 (ex N 417/2005), jonka Saksa aikoo myöntää Volkswerft Stralsundille
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 5790)

   (
  1
  ) | 33 |
| | | 2007/403/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 20 päivänä joulukuuta 2006, keskittymän julistamisesta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi (Asia COMP/M.4215 – Glatfelter/Cromptonin omaisuus)
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 6764)

   (
  1
  ) | 41 |
| | | 2007/404/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 12 päivänä kesäkuuta 2007, jäsenvaltioiden mahdollisuudesta pidentää uuden tehoaineen novaluronin väliaikaisia lupia
  (tiedoksiannettu numerolla K(2007) 2454)

   (
  1
  ) | 45 |

II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Neuvosto

2007/401/EY

*

Neuvoston päätös, tehty 25 päivänä toukokuuta 2007, alueiden komitean belgialaisen varajäsenen nimeämisestä

32

Komissio

2007/402/EY

*

Komission päätös, tehty 6 päivänä joulukuuta 2006, valtiontuesta C 6/2006 (ex N 417/2005), jonka Saksa aikoo myöntää Volkswerft Stralsundille
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 5790)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 5790)

1

33

2007/403/EY

*

Komission päätös, tehty 20 päivänä joulukuuta 2006, keskittymän julistamisesta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi (Asia COMP/M.4215 – Glatfelter/Cromptonin omaisuus)
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 6764)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 6764)

1

41

2007/404/EY

*

Komission päätös, tehty 12 päivänä kesäkuuta 2007, jäsenvaltioiden mahdollisuudesta pidentää uuden tehoaineen novaluronin väliaikaisia lupia
  (tiedoksiannettu numerolla K(2007) 2454)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2007) 2454)

1

45

| | | III   Euroopan unionista tehtyä sopimusta soveltamalla annetut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPAN UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN V OSASTOA SOVELTAMALLA ANNETUT SÄÄDÖKSET |
| | * | Neuvoston yhteinen toiminta 2007/405/YUTP, 12 päivänä kesäkuuta 2007, Kongon demokraattisen tasavallan turvallisuusalan uudistusta koskevasta Euroopan unionin poliisioperaatiosta ja sen oikeuslaitosta koskevasta osasta (EUPOL RD Congo) | 46 |
| | * | Neuvoston yhteinen toiminta 2007/406/YUTP, hyväksytty 12 päivänä kesäkuuta 2007, Kongon demokraattisen tasavallan turvallisuusalan uudistusta koskevasta Euroopan unionin neuvonta- ja avustusoperaatiosta (EUSEC RD Congo) | 52 |

III   Euroopan unionista tehtyä sopimusta soveltamalla annetut säädökset

EUROOPAN UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN V OSASTOA SOVELTAMALLA ANNETUT SÄÄDÖKSET

*

Neuvoston yhteinen toiminta 2007/405/YUTP, 12 päivänä kesäkuuta 2007, Kongon demokraattisen tasavallan turvallisuusalan uudistusta koskevasta Euroopan unionin poliisioperaatiosta ja sen oikeuslaitosta koskevasta osasta (EUPOL RD Congo)

46

*

Neuvoston yhteinen toiminta 2007/406/YUTP, hyväksytty 12 päivänä kesäkuuta 2007, Kongon demokraattisen tasavallan turvallisuusalan uudistusta koskevasta Euroopan unionin neuvonta- ja avustusoperaatiosta (EUSEC RD Congo)

52

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

ASETUKSET

| 13.6.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 151/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 151/1

---

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 643/2007,

annettu 11 päivänä kesäkuuta 2007,

asetuksen (EY) N:o 41/2007 muuttamisesta Kansainvälisen Atlantin tonnikalojen suojelukomission suositteleman tonnikalan elvyttämissuunnitelman osalta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 (1) ja erityisesti sen 20 artiklan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksella (EY) N:o 41/2007 (2) vahvistetaan yhteisön vesialueilla ja yhteisön aluksiin sellaisilla muilla vesialueilla, joilla sovelletaan saalisrajoituksia, sovellettavat eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuudet ja niihin liittyvät edellytykset vuodeksi 2007. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksella (EY) N:o 41/2007 (2) vahvistetaan yhteisön vesialueilla ja yhteisön aluksiin sellaisilla muilla vesialueilla, joilla sovelletaan saalisrajoituksia, sovellettavat eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuudet ja niihin liittyvät edellytykset vuodeksi 2007.

| (2) | Yhteisö on ollut 14 päivästä marraskuuta 1997 lähtien Atlantin tonnikalojen suojelusta tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen (3) sopimuspuoli. |
| --- | --- |

(2)

Yhteisö on ollut 14 päivästä marraskuuta 1997 lähtien Atlantin tonnikalojen suojelusta tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen (3) sopimuspuoli.

| (3) | Kansainvälinen Atlantin tonnikalojen suojelukomissio (ICCAT) hyväksyi vuosikokouksessaan marraskuussa 2006 suosituksen 2006 [05], joka koskee 15-vuotisen elvytyssuunnitelman käyttöön ottamista Itä-Atlantilla ja Välimerellä. |
| --- | --- |

(3)

Kansainvälinen Atlantin tonnikalojen suojelukomissio (ICCAT) hyväksyi vuosikokouksessaan marraskuussa 2006 suosituksen 2006 [05], joka koskee 15-vuotisen elvytyssuunnitelman käyttöön ottamista Itä-Atlantilla ja Välimerellä.

| (4) | Asetuksessa (EY) N:o 41/2007 vahvistetaan tonnikalan kalastusmahdollisuudet ja niihin liittyvät edellytykset siihen saakka, kun tämän ICCAT:n yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvan kannan jakamista koskeva lopullinen sopimus tehdään. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksessa (EY) N:o 41/2007 vahvistetaan tonnikalan kalastusmahdollisuudet ja niihin liittyvät edellytykset siihen saakka, kun tämän ICCAT:n yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvan kannan jakamista koskeva lopullinen sopimus tehdään.

| (5) | Kannan elvyttämiseksi ICCAT:n elvytyssuunnitelmassa on määräykset suurimman sallitun saaliin (TAC) tason asteittaisesta alentamisesta vuodesta 2007 vuoteen 2010 saakka, kalastuksen rajoittamisesta tietyillä alueilla ja tiettyinä aikoina, tonnikalan uudesta vähimmäiskoosta, urheilu- ja virkistyskalastusta koskevista toimenpiteistä sekä valvontatoimenpiteistä ja ICCAT:n yhteisen kansainvälisen tarkastusohjelman täytäntöönpanosta elvytyssuunnitelman tehokkuuden varmistamiseksi.
  Tonnikalakantojen säilyttämiseksi on tarpeen panna täytäntöön erityistoimenpiteet vuodesta 2007 alkaen, kunnes neuvoston asetus tonnikalakannan elvyttämiseksi toteutettavista monivuotisista toimenpiteistä annetaan. |
| --- | --- |

(5)

Kannan elvyttämiseksi ICCAT:n elvytyssuunnitelmassa on määräykset suurimman sallitun saaliin (TAC) tason asteittaisesta alentamisesta vuodesta 2007 vuoteen 2010 saakka, kalastuksen rajoittamisesta tietyillä alueilla ja tiettyinä aikoina, tonnikalan uudesta vähimmäiskoosta, urheilu- ja virkistyskalastusta koskevista toimenpiteistä sekä valvontatoimenpiteistä ja ICCAT:n yhteisen kansainvälisen tarkastusohjelman täytäntöönpanosta elvytyssuunnitelman tehokkuuden varmistamiseksi.

Tonnikalakantojen säilyttämiseksi on tarpeen panna täytäntöön erityistoimenpiteet vuodesta 2007 alkaen, kunnes neuvoston asetus tonnikalakannan elvyttämiseksi toteutettavista monivuotisista toimenpiteistä annetaan.

| (6) | Koska yhteisön alusten tonnikalankalastus alkoi helmikuussa 2007, ICCAT:n sopimia tähän kalastukseen liittyviä hoito- ja valvontatoimenpiteitä oli tonnikalan elvytyssuunnitelman noudattamisen varmistamiseksi tarpeen soveltaa helmikuusta 2007 alkaen eikä vasta ICCAT:n suosituksessa 2006 [05] mainitusta 13 päivästä kesäkuuta 2007 alkaen. |
| --- | --- |

(6)

Koska yhteisön alusten tonnikalankalastus alkoi helmikuussa 2007, ICCAT:n sopimia tähän kalastukseen liittyviä hoito- ja valvontatoimenpiteitä oli tonnikalan elvytyssuunnitelman noudattamisen varmistamiseksi tarpeen soveltaa helmikuusta 2007 alkaen eikä vasta ICCAT:n suosituksessa 2006 [05] mainitusta 13 päivästä kesäkuuta 2007 alkaen.

| (7) | Tämän asetuksen nojalla toteutettavia toimenpiteitä pidetään asetuksen (EY) N:o 2371/2002 5 artiklassa tarkoitettuna elvyttämissuunnitelmana vain niiden rahoittamisen osalta. |
| --- | --- |

(7)

Tämän asetuksen nojalla toteutettavia toimenpiteitä pidetään asetuksen (EY) N:o 2371/2002 5 artiklassa tarkoitettuna elvyttämissuunnitelmana vain niiden rahoittamisen osalta.

| (8) | Asetus (EY) N:o 41/2007 olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti, |
| --- | --- |

(8)

Asetus (EY) N:o 41/2007 olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EY) N:o 41/2007 seuraavasti:

| 1) | Lisätään luku seuraavasti:
  ”X a   LUKU
  TONNIKALAA KOSKEVAT ERITYISTOIMENPITEET ITÄ-ATLANTILLA JA VÄLIMERELLÄ
  1   JAKSO
  Hoitotoimenpiteet
  80 a artikla
  Soveltamisala
  Tässä luvussa annetaan Kansainvälisen Atlantin tonnikalojen suojelukomission (ICCAT) suosittelemien tonnikalaa (Thunnus thynnus) koskevien erityistoimenpiteiden soveltamista koskevat yleiset säännöt, joita yhteisön on noudatettava. Niitä sovelletaan tonnikalaan Itä-Atlantilla ja Välimerellä.
  80 b artikla
  Määritelmät
  Tässä luvussa sovelletaan seuraavia määritelmiä:






  a) | ’sopimuspuolilla’ tarkoitetaan Atlantin tonnikalojen suojelusta tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen sopimuspuolia sekä yhteistyötä tekeviä muita kuin sopimuspuolia ja yhteisöjä tai kalastusyhteisöjä; |
| --- | --- | --- |

1)

Lisätään luku seuraavasti:

”X a   LUKU

TONNIKALAA KOSKEVAT ERITYISTOIMENPITEET ITÄ-ATLANTILLA JA VÄLIMERELLÄ

1   JAKSO

Hoitotoimenpiteet

80 a artikla

Soveltamisala

Tässä luvussa annetaan Kansainvälisen Atlantin tonnikalojen suojelukomission (ICCAT) suosittelemien tonnikalaa (Thunnus thynnus) koskevien erityistoimenpiteiden soveltamista koskevat yleiset säännöt, joita yhteisön on noudatettava. Niitä sovelletaan tonnikalaan Itä-Atlantilla ja Välimerellä.

80 b artikla

Määritelmät

Tässä luvussa sovelletaan seuraavia määritelmiä:

a)

’sopimuspuolilla’ tarkoitetaan Atlantin tonnikalojen suojelusta tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen sopimuspuolia sekä yhteistyötä tekeviä muita kuin sopimuspuolia ja yhteisöjä tai kalastusyhteisöjä;

| b) | ’kalastusaluksella’ tarkoitetaan mitä tahansa alusta, jota käytetään tai aiotaan käyttää tonnikalavarojen kaupallisissa hyödyntämistarkoituksissa, myös jalostus- ja jälleenlaivausaluksia; |
| --- | --- |

b)

’kalastusaluksella’ tarkoitetaan mitä tahansa alusta, jota käytetään tai aiotaan käyttää tonnikalavarojen kaupallisissa hyödyntämistarkoituksissa, myös jalostus- ja jälleenlaivausaluksia;

| c) | ’yhteisellä kalastustoimella’ tarkoitetaan eri sopimuspuolten tai jäsenvaltioiden lipun alla purjehtivan yhden tai useamman aluksen välistä tointa, jonka yhteydessä yhden aluksen saalis siirretään kokonaan tai osittain yhteen tai useampaan muuhun alukseen; |
| --- | --- |

c)

’yhteisellä kalastustoimella’ tarkoitetaan eri sopimuspuolten tai jäsenvaltioiden lipun alla purjehtivan yhden tai useamman aluksen välistä tointa, jonka yhteydessä yhden aluksen saalis siirretään kokonaan tai osittain yhteen tai useampaan muuhun alukseen;

| d) | ’siirtotoimilla’ tarkoitetaan tonnikalan siirtämistä






  i) | kalastusaluksesta tonnikalan lihotuslaitokseen loppulihotusta varten, kuljetuksen aikana kuolleet tai karanneet kalat mukaan luettuina; |
| --- | --- | --- |

d)

’siirtotoimilla’ tarkoitetaan tonnikalan siirtämistä

i)

kalastusaluksesta tonnikalan lihotuslaitokseen loppulihotusta varten, kuljetuksen aikana kuolleet tai karanneet kalat mukaan luettuina;

| ii) | tonnikalan lihotuslaitoksesta tai tonnikalarysästä jalostusalukseen, kuljetusalukseen tai maihin; |
| --- | --- |

ii)

tonnikalan lihotuslaitoksesta tai tonnikalarysästä jalostusalukseen, kuljetusalukseen tai maihin;

| e) | ’tonnikalarysällä’ tarkoitetaan pohjaan ankkuroitua kiinteää pyydystä, jossa on yleensä aitaverkko, joka johdattaa kalat rysän suljettuun peräosaan; |
| --- | --- |

e)

’tonnikalarysällä’ tarkoitetaan pohjaan ankkuroitua kiinteää pyydystä, jossa on yleensä aitaverkko, joka johdattaa kalat rysän suljettuun peräosaan;

| f) | ’altaaseen panemisella’ tarkoitetaan sitä, että tonnikalaa ei nosteta alukseen; siihen sisältyy sekä lihotus että kasvatus; |
| --- | --- |

f)

’altaaseen panemisella’ tarkoitetaan sitä, että tonnikalaa ei nosteta alukseen; siihen sisältyy sekä lihotus että kasvatus;

| g) | ’lihotuksella’ tarkoitetaan tonnikalan panemista altaaseen lyhyeksi ajaksi (yleensä 2–6 kuukautta) tavoitteena lähinnä nostaa kalan rasvapitoisuutta; |
| --- | --- |

g)

’lihotuksella’ tarkoitetaan tonnikalan panemista altaaseen lyhyeksi ajaksi (yleensä 2–6 kuukautta) tavoitteena lähinnä nostaa kalan rasvapitoisuutta;

| h) | ’kasvatuksella’ tarkoitetaan tonnikalan panemista altaaseen vuotta pitemmäksi ajaksi tavoitteena lisätä kalan kokonaisbiomassaa; |
| --- | --- |

h)

’kasvatuksella’ tarkoitetaan tonnikalan panemista altaaseen vuotta pitemmäksi ajaksi tavoitteena lisätä kalan kokonaisbiomassaa;

| i) | ’jälleenlaivauksella’ tarkoitetaan kaiken kalastusaluksella olevan tonnikalamäärän tai sen osan purkamista toiseen kalastusalukseen satamassa; |
| --- | --- |

i)

’jälleenlaivauksella’ tarkoitetaan kaiken kalastusaluksella olevan tonnikalamäärän tai sen osan purkamista toiseen kalastusalukseen satamassa;

| j) | ’jalostusaluksella’ tarkoitetaan alusta, jolla kalastustuotteille tehdään yksi tai useampia seuraavista toimenpiteistä ennen tuotteiden pakkaamista: fileointi tai viipalointi, pakastus ja/tai jalostus; |
| --- | --- |

j)

’jalostusaluksella’ tarkoitetaan alusta, jolla kalastustuotteille tehdään yksi tai useampia seuraavista toimenpiteistä ennen tuotteiden pakkaamista: fileointi tai viipalointi, pakastus ja/tai jalostus;

| k) | ’urheilukalastuksella’ tarkoitetaan ei-kaupallista kalastusta, jonka harjoittajat ovat kansallisen urheilujärjestön jäseniä tai joilla on kansallinen urheilukalastuslupa; |
| --- | --- |

k)

’urheilukalastuksella’ tarkoitetaan ei-kaupallista kalastusta, jonka harjoittajat ovat kansallisen urheilujärjestön jäseniä tai joilla on kansallinen urheilukalastuslupa;

| l) | ’virkistyskalastuksella’ tarkoitetaan ei-kaupallista kalastusta, jonka harjoittajat eivät ole kansallisen urheilujärjestön jäseniä ja joilla ei ole kansallista urheilukalastuslupaa; |
| --- | --- |

l)

’virkistyskalastuksella’ tarkoitetaan ei-kaupallista kalastusta, jonka harjoittajat eivät ole kansallisen urheilujärjestön jäseniä ja joilla ei ole kansallista urheilukalastuslupaa;

| m) | ’tehtävällä II’ tarkoitetaan Kansainvälisen Atlantin tonnikalojen suojelukomission (ICCAT) teoksessa ’Field manual for statistics and sampling Atlantic tunas and tuna-like fish’ (kolmas painos, ICCAT, 1990) määrittelemää tehtävää II. |
| --- | --- |

m)

’tehtävällä II’ tarkoitetaan Kansainvälisen Atlantin tonnikalojen suojelukomission (ICCAT) teoksessa ’Field manual for statistics and sampling Atlantic tunas and tuna-like fish’ (kolmas painos, ICCAT, 1990) määrittelemää tehtävää II.

80 c artikla

Kiintiö

1.   Kukin jäsenvaltio voi jakaa tonnikalakiintiönsä niiden kalastusalustensa ja tonnikalarysiensä kesken, joilla on lupa kalastaa tonnikalaa aktiivisesti.

2.   Jonkin jäsenvaltion kansalaisten ja jonkin sopimuspuolen kansalaisten välisiä yksityisiä kauppajärjestelyitä kyseisen jäsenvaltion lipun alla purjehtivan kalastusaluksen käyttämiseksi kalastuksessa jonkin sopimuspuolen tonnikalakiintiön puitteissa voidaan tehdä ainoastaan kyseisen jäsenvaltion luvalla; jäsenvaltion on ilmoitettava tästä komissiolle.

80 d artikla

Yhteiset kalastustoimet

1.   Tonnikalaa koskevat yhteiset kalastustoimet, joissa on mukana yhden tai useamman jäsenvaltion lipun alla purjehtivia aluksia, sallitaan ainoastaan kyseisen lippujäsenvaltion tai kyseisten lippujäsenvaltioiden suostumuksella.

2.   Kunkin jäsenvaltion on lupaa haettaessa toteutettava tarvittavat toimenpiteet saadakseen yhteiseen kalastustoimeen osallistuvalta kalastusalukseltaan yksityiskohtaiset tiedot yhteisen toimen kestosta, toimeen osallistuvista toimijoista ja saaliiden jakoperusteesta toimeen osallistuvien alusten välillä.

3.   Jäsenvaltioiden on toimitettava 2 kohdassa tarkoitetut tiedot komissiolle. Komissio toimittaa tiedot viipymättä ICCAT:n sihteeristölle.

2   JAKSO

Tekniset toimenpiteet

80 e artikla

Kalastuskieltokausi

Poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 520/2007 (4) 6 artiklassa säädetään

| a) | tonnikalan kalastus on kiellettyä Itä-Atlantilla ja Välimerellä suurilla pelagisilla pitkäsiima-aluksilla, joiden pituus on yli 24 metriä, 1 päivän kesäkuuta ja 31 päivän joulukuuta 2007 välisenä aikana lukuun ottamatta aluetta, joka sijaitsee pituuspiiriin 10° W länsipuolella ja leveyspiiriin 42° N pohjoispuolella; |
| --- | --- |

a)

tonnikalan kalastus on kiellettyä Itä-Atlantilla ja Välimerellä suurilla pelagisilla pitkäsiima-aluksilla, joiden pituus on yli 24 metriä, 1 päivän kesäkuuta ja 31 päivän joulukuuta 2007 välisenä aikana lukuun ottamatta aluetta, joka sijaitsee pituuspiiriin 10° W länsipuolella ja leveyspiiriin 42° N pohjoispuolella;

| b) | tonnikalan nuottakalastus on kiellettyä Itä-Atlantilla ja Välimerellä 1 päivän heinäkuuta ja 31 päivän joulukuuta 2007 välisenä aikana; |
| --- | --- |

b)

tonnikalan nuottakalastus on kiellettyä Itä-Atlantilla ja Välimerellä 1 päivän heinäkuuta ja 31 päivän joulukuuta 2007 välisenä aikana;

| c) | tonnikalan kalastus vapapyydyksiä käyttävillä aluksilla on kiellettyä Itä-Atlantilla ja Välimerellä 15 päivän marraskuuta 2007 ja 15 päivän toukokuuta 2008 välisenä aikana; |
| --- | --- |

c)

tonnikalan kalastus vapapyydyksiä käyttävillä aluksilla on kiellettyä Itä-Atlantilla ja Välimerellä 15 päivän marraskuuta 2007 ja 15 päivän toukokuuta 2008 välisenä aikana;

| d) | tonnikalan kalastus pelagisilla troolareilla on kiellettyä Itä-Atlantilla 15 päivän marraskuuta 2007 ja 15 päivän toukokuuta 2008 välisenä aikana. |
| --- | --- |

d)

tonnikalan kalastus pelagisilla troolareilla on kiellettyä Itä-Atlantilla 15 päivän marraskuuta 2007 ja 15 päivän toukokuuta 2008 välisenä aikana.

80 f artikla

Ilma-alusten käyttö

Poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 520/2007 6 artiklassa säädetään, lentokoneiden ja helikoptereiden käyttö tonnikalojen etsintään yleissopimusalueella on kielletty.

80 g artikla

Alin mitta

1.   Poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 520/2007 8 artiklassa ja liitteessä IV vahvistetaan, tonnikalan vähimmäiskoko on viimeistään 30 päivästä kesäkuuta 2007 alkaen Itä-Atlantilla ja Välimerellä 30 kilogrammaa tai 115 senttimetriä.

2.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, tonnikalan 8 kilogramman tai 75 senttimetrin vähimmäiskokoa sovelletaan viimeistään 30 päivästä kesäkuuta 2007 alkaen seuraaviin tonnikaloihin, sanotun kuitenkaan estämättä 80 i artiklan soveltamista:

| a) | vapapyydyksiä käyttävillä aluksilla, uisteluveneillä ja pelagisilla troolareilla Itä-Atlantilla pyydetyt tonnikalat; |
| --- | --- |

a)

vapapyydyksiä käyttävillä aluksilla, uisteluveneillä ja pelagisilla troolareilla Itä-Atlantilla pyydetyt tonnikalat;

| b) | Adrianmerellä kasvatustarkoituksiin pyydetyt tonnikalat. |
| --- | --- |

b)

Adrianmerellä kasvatustarkoituksiin pyydetyt tonnikalat.

3.   Vapapyydyksiä käyttävillä aluksilla, uisteluveneillä ja pelagisilla troolareilla Itä-Atlantilla pyydettyjä tonnikaloja koskevat erityiset lisäedellytykset vahvistetaan liitteessä XVI a olevassa I osassa.

80 h artikla

Tonnikalan näytteenottosuunnitelma

1.   Poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 520/2007 11 artiklassa säädetään, kunkin jäsenvaltion on laadittava näytteenotto-ohjelma pyydettyjen tonnikalojen kappalemäärien arvioimiseksi kokoluokittain.

2.   Kokonäytteet altaissa on otettava otoksesta, joka on 100 yksilöä 100:aa tonnia elävää kala kohti, tai otoksesta, joka on 10 prosenttia altaaseen pantujen kalojen kokonaislukumäärästä. Kokonäytteet otetaan pituuden ja painon perusteella lihotuslaitoksella tapahtuvan altaasta nostamisen aikana ja kuolleiden kalojen osalta kuljetuksen aikana noudattaen ICCAT:n hyväksymää menetelmää tehtävästä II raportoimiseksi.

3.   Lisämenetelmiä ja näytteenottoa on kehitettävä sellaisia kaloja varten, joita on kasvatettu yli vuoden ajan.

4.   Näytteenotto on toteutettava satunnaisotannalla valitun altaasta nostamisen yhteydessä, ja sen on koskettava kaikkia altaita. Tiedot on toimitettava ICCAT:lle viimeistään 31 päivänä toukokuuta 2008 edeltävän vuoden 2007 näytteenoton osalta.

80 i artikla

Sivusaaliit

1.   Enintään 8 prosentin sivusaalis alle 30 kilogramman mutta vähintään 10 kilogramman painoista tonnikalaa sallitaan kaikille kalastusaluksille riippumatta siitä, kalastavatko ne aktiivisesti tonnikalaa vai eivät.

2.   Edellä 1 kohdassa mainittu prosenttiluku lasketaan kokonaissivusaaliin lukumäärän perusteella purettua saalista kohti näiden alusten kokonaistonnikalasaaliista tai vastaavan painon perusteella prosenttiosuutena.

3.   Sivusaalis on vähennettävä lippujäsenvaltion kiintiöstä. Kuolleiden kalojen poisheittäminen sivusaaliista on kiellettyä, ja kuolleet kalat on vähennettävä lippujäsenvaltion kiintiöstä.

4.   Tonnikalan sivusaaliiden purkamiseen sovelletaan 80 n artiklaa ja 80 p artiklan 3 kohtaa.

80 j artikla

Virkistyskalastus

1.   Virkistyskalastuksessa on kiellettyä pyytää, pitää aluksella, jälleenlaivata ja purkaa enempää kuin yksi tonnikala kutakin merelle tehtävää matkaa kohti.

2.   Virkistyskalastuksessa pyydetyn tonnikalan kaupan pitäminen on kiellettyä hyväntekeväisyystarkoituksia lukuun ottamatta.

3.   Jäsenvaltioiden on kirjattava virkistyskalastusta koskevat saalistiedot ja toimitettava ne komissiolle. Komissio toimittaa tiedot ICCAT:n pysyvälle tutkimus- ja tilastokomitealle.

4.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen mahdollisimman laajasti, että virkistyskalastuksessa elävinä pyydetyt tonnikalat, erityisesti nuoret yksilöt, vapautetaan.

80 k artikla

Urheilukalastus

1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet urheilukalastuksen sääntelemiseksi erityisesti lupamenettelyllä.

2.   Urheilukalastuskilpailuissa pyydetyn tonnikalan kaupan pitäminen on kiellettyä hyväntekeväisyystarkoituksia lukuun ottamatta.

3.   Jäsenvaltioiden on kirjattava urheilukalastusta koskevat saalistiedot ja toimitettava ne komissiolle. Komissio toimittaa tiedot ICCAT:n pysyvälle tutkimus- ja tilastokomitealle.

4.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen mahdollisimman laajasti, että urheilukalastuksessa elävinä pyydetyt tonnikalat, erityisesti nuoret yksilöt, vapautetaan.

3   JAKSO

Valvontatoimenpiteet

80 l artikla

Rekisteri aluksista, joilla on lupa kalastaa aktiivisesti tonnikalaa

1.   Jäsenvaltioiden on lähetettävä komissiolle sähköisessä muodossa viimeistään 14 päivänä kesäkuuta 2007 luettelo kaikista lippunsa alla purjehtivista kalastusaluksista, jotka saavat niille myönnetyn erityiskalastusluvan nojalla kalastaa aktiivisesti tonnikalaa Itä-Atlantilla ja Välimerellä.

2.   Komissio lähettää tiedot ICCAT:n toimeenpanevalle sihteeristölle ennen 15 päivää kesäkuuta 2007, jotta kyseiset alukset voidaan kirjata ICCAT:n rekisteriin aluksista, joilla on lupa kalastaa tonnikalaa.

3.   Tässä artiklassa tarkoitetut yhteisön alukset, joita ei ole kirjattu ICCAT:n rekisteriin, eivät saa kalastaa, pitää aluksella, jälleenlaivata, kuljettaa, siirtää tai purkaa tonnikalaa Itä-Atlantilla ja Välimerellä.

4.   Asetuksen (EY) N:o 1936/2001 8 a artiklan 2, 4, 6, 7 ja 8 kohtaa sovelletaan soveltuvin osin.

80 m artikla

Rekisteri tonnikalarysistä, joilla saa kalastaa tonnikalaa

1.   Jäsenvaltioiden on lähetettävä komissiolle sähköisessä muodossa viimeistään 14 päivänä kesäkuuta 2007 luettelo kaikista tonnikalarysistä, joilla saadaan niille myönnetyn erityiskalastuslisenssin nojalla kalastaa aktiivisesti tonnikalaa Itä-Atlantilla ja Välimerellä. Luettelossa on oltava rysien nimet ja rekisterinumerot.

2.   Komissio lähettää tiedot ICCAT:n toimeenpanevalle sihteeristölle ennen 15 päivää kesäkuuta 2007, jotta kyseiset tonnikalarysät voidaan kirjata ICCAT:n rekisteriin tonnikalarysistä, joilla on lupa kalastaa tonnikalaa.

3.   Yhteisön tonnikalarysillä, joita ei ole kirjattu ICCAT:n rekisteriin, ei saa kalastaa, säilyttää, jälleenlaivata tai purkaa tonnikalaa Itä-Atlantilla ja Välimerellä.

4.   Asetuksen (EY) N:o 1936/2001 8 a artiklan 2, 4, 6, 7 ja 8 kohtaa sovelletaan soveltuvin osin.

80 n artikla

Nimetyt satamat

1.   Edellä 80 l artiklassa tarkoitetuista aluksista on kiellettyä purkaa tai jälleenlaivata Itä-Atlantilla ja Välimerellä pyydettyä tonnikalaa muualla kuin sopimuspuolen ja jäsenvaltioiden nimeämissä satamissa.

2.   Jäsenvaltioiden on nimettävä saaliiden purkamiseen käytettävä paikka tai lähellä rannikkoa oleva paikka (nimetyt satamat), jossa tonnikalan purkamis- ja jälleenlaivaustoimet saadaan tehdä.

3.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle luettelo nimetyistä satamista viimeistään 14 päivänä kesäkuuta 2007. Komissio toimittaa nämä tiedot ICCAT:n toimeenpanevalle sihteeristölle ennen 15 päivää kesäkuuta 2007. Kaikista myöhemmistä luetteloa koskevista muutoksista on ilmoitettava vähintään 15 päivää ennen muutoksen voimaantuloa komissiolle, joka toimittaa tiedot edelleen ICCAT:n toimeenpanevalle sihteeristölle.

80 o artikla

Jälleenlaivaus

1.   Poiketen siitä, mitä asetuksen (ETY) N:o 2847/93 11 artiklassa säädetään, tonnikalan jälleenlaivaus merellä kielletään Itä-Atlantilla ja Välimerellä lukuun ottamatta tonnikalaa pyytäviä suuria pitkäsiima-aluksia, jotka toimivat tonnikalaa pyytäviä suuria pitkäsiima-aluksia koskevan ohjelman vahvistamisesta annetun ICCAT:n suosituksen 2005 [06], sellaisena kuin se on muutettuna, mukaisesti.

2.   Vastaanottavan aluksen (pyynti- tai jalostusaluksen) päällikön tai hänen edustajansa on ennen aluksen satamaan saapumista ilmoitettava sen jäsenvaltion, jonka satamaa hän aikoo käyttää, toimivaltaisille viranomaisille vähintään 48 tuntia ennen arvioitua saapumisaikaa seuraavat tiedot:

| a) | arvioitu saapumisaika; |
| --- | --- |

a)

arvioitu saapumisaika;

| b) | aluksella olevan tonnikalan arvioitu määrä; |
| --- | --- |

b)

aluksella olevan tonnikalan arvioitu määrä;

| c) | niitä maantieteellisiä alueita koskevat tiedot, joilta jälleenlaivattavat tonnikalasaaliit on pyydetty; |
| --- | --- |

c)

niitä maantieteellisiä alueita koskevat tiedot, joilta jälleenlaivattavat tonnikalasaaliit on pyydetty;

| d) | tonnikalaa luovuttavan pyyntialuksen nimi ja sen numero ICCAT:n niiden alusten rekisterissä, joilla on lupa kalastaa tonnikalaa; |
| --- | --- |

d)

tonnikalaa luovuttavan pyyntialuksen nimi ja sen numero ICCAT:n niiden alusten rekisterissä, joilla on lupa kalastaa tonnikalaa;

| e) | vastaanottavan aluksen nimi ja sen numero ICCAT:n niiden alusten rekisterissä, joilla on lupa kalastaa tonnikalaa; |
| --- | --- |

e)

vastaanottavan aluksen nimi ja sen numero ICCAT:n niiden alusten rekisterissä, joilla on lupa kalastaa tonnikalaa;

| f) | jälleenlaivattavan tonnikalan määrä. |
| --- | --- |

f)

jälleenlaivattavan tonnikalan määrä.

3.   Pyyntialusten ei saa antaa jälleenlaivata, elleivät ne ole saaneet ennakkolupaa lippuvaltioltaan.

4.   Pyyntialuksen päällikön on ennen jälleenlaivauksen alkamista ilmoitettava lippuvaltiolleen seuraavat tiedot:

| a) | jälleenlaivattavan tonnikalan määrät; |
| --- | --- |

a)

jälleenlaivattavan tonnikalan määrät;

| b) | päivämäärä ja jälleenlaivaussatama; |
| --- | --- |

b)

päivämäärä ja jälleenlaivaussatama;

| c) | vastaanottavan aluksen nimi, rekisterinumero ja lippuvaltio sekä sen numero ICCAT:n niiden alusten rekisterissä, joilla on lupa kalastaa tonnikalaa; |
| --- | --- |

c)

vastaanottavan aluksen nimi, rekisterinumero ja lippuvaltio sekä sen numero ICCAT:n niiden alusten rekisterissä, joilla on lupa kalastaa tonnikalaa;

| d) | maantieteellinen alue, jolta tonnikalasaaliit on pyydetty. |
| --- | --- |

d)

maantieteellinen alue, jolta tonnikalasaaliit on pyydetty.

5.   Sen jäsenvaltion, jonka satamassa jälleenlaivaaminen tehdään, toimivaltaisen viranomaisen on tarkastettava vastaanottava alus sen saapuessa ja tarkastettava jälleenlaivaustoimeen liittyvä lasti ja asiakirjat.

6.   Sen jäsenvaltion, jonka satamassa jälleenlaivaaminen tehdään, toimivaltaisen viranomaisen on lähetettävä selvitys jälleenlaivaamisesta pyyntialuksen lippuvaltion viranomaisille 48 tunnin kuluessa jälleenlaivaamisen päättymisestä.

7.   Edellä 80 l artiklassa tarkoitetun yhteisön kalastusaluksen päällikön on täytettävä ICCAT:n jälleenlaivausilmoitus ja toimitettava se sen jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille, jonka lipun alla kyseiset alukset purjehtivat. Ilmoitus on toimitettava 15 päivän kuluessa satamassa tapahtuneesta jälleenlaivauspäivästä liitteessä XVI a olevassa III osassa vahvistetun mallin mukaisesti.

80 p artikla

Kirjaamista koskevat vaatimukset

1.   Sen lisäksi, että 80 l artiklassa tarkoitetun yhteisön kalastusaluksen päällikön on toimittava asetuksen (ETY) N:o 2847/93 6 ja 8 artiklan mukaisesti, hänen on kirjattava tarvittaessa kalastuspäiväkirjaan liitteessä XVI a olevassa II osassa luetellut tiedot.

2.   Yhteiseen kalastustoimeen osallistuvan 80 l artiklassa tarkoitetun yhteisön aluksen päällikön on kirjattava seuraavat lisätiedot kalastuspäiväkirjaansa:

| a) | jos saalis otettiin alukselle tai siirrettiin altaisiin:






  — | yhteisessä kalastustoimessa pyydetyn saaliin päivämäärä ja kellonaika, |
| --- | --- | --- |

a)

jos saalis otettiin alukselle tai siirrettiin altaisiin:

—

yhteisessä kalastustoimessa pyydetyn saaliin päivämäärä ja kellonaika,

| — | yhteisessä kalastustoimessa pyydetyn saaliin sijainti (pituus/leveys), |
| --- | --- |

—

yhteisessä kalastustoimessa pyydetyn saaliin sijainti (pituus/leveys),

| — | alukselle otetun tai altaisiin siirretyn tonnikalasaaliin määrä, |
| --- | --- |

—

alukselle otetun tai altaisiin siirretyn tonnikalasaaliin määrä,

| — | pyyntialuksen nimi ja kansainvälinen radiokutsutunnus; |
| --- | --- |

—

pyyntialuksen nimi ja kansainvälinen radiokutsutunnus;

| b) | niiden alusten osalta, jotka osallistuvat yhteiseen kalastustoimeen mutta eivät kalojen siirtoon:






  — | yhteisen kalastustoimen päivämäärä ja kellonaika, |
| --- | --- | --- |

b)

niiden alusten osalta, jotka osallistuvat yhteiseen kalastustoimeen mutta eivät kalojen siirtoon:

—

yhteisen kalastustoimen päivämäärä ja kellonaika,

| — | yhteisen kalastustoimen sijainti (pituus/leveys), |
| --- | --- |

—

yhteisen kalastustoimen sijainti (pituus/leveys),

| — | ilmoitus siitä, että saaliita ei ole otettu alukselle tai siirretty altaisiin kyseisellä aluksella, |
| --- | --- |

—

ilmoitus siitä, että saaliita ei ole otettu alukselle tai siirretty altaisiin kyseisellä aluksella,

| — | pyyntialuksen tai pyyntialusten nimi ja kansainvälinen radiokutsutunnus. |
| --- | --- |

—

pyyntialuksen tai pyyntialusten nimi ja kansainvälinen radiokutsutunnus.

3.   Kun yhteiseen kalastustoimeen osallistuva pyyntialus ilmoittaa pyydyksillään kalastetun tonnikalan määrän, päällikön on ilmoitettava kunkin saaliin osalta, minkä aluksen tai alusten saalis on kyseessä ja minkä lippuvaltion tai lippuvaltioiden kiintiöön saalis on luettava.

4.   Poiketen siitä, mitä asetuksen (ETY) N:o 2847/93 7 artiklassa säädetään, tämän asetuksen 80 l artiklassa tarkoitetun yhteisön kalastusaluksen päällikön tai hänen edustajansa on ilmoitettava sen jäsenvaltion (myös lippujäsenvaltion) tai sen sopimuspuolen, jonka satamia tai purkamislaitteistoja he haluavat käyttää, toimivaltaiselle viranomaiselle vähintään 4 tuntia ennen arvioitua satamaan saapumisaikaa seuraavat tiedot:

| a) | arvioitu saapumisaika; |
| --- | --- |

a)

arvioitu saapumisaika;

| b) | aluksella olevan tonnikalan arvioitu määrä; |
| --- | --- |

b)

aluksella olevan tonnikalan arvioitu määrä;

| c) | sitä aluetta koskevat tiedot, jolta saaliit on pyydetty. |
| --- | --- |

c)

sitä aluetta koskevat tiedot, jolta saaliit on pyydetty.

5.   Jos purkaminen tapahtuu muun jäsenvaltion kuin lippujäsenvaltion nimetyssä satamassa, tämän jäsenvaltion kyseisen viranomaisen on lähetettävä selvitys purkamisesta aluksen lippuvaltion viranomaiselle 48 tunnin kuluessa purkamisen päättymisestä.

80 q artikla

Tarkastus satamassa tai laitoksessa

1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että kaikki ICCAT:n rekisterissä aluksista, joilla on lupa kalastaa tonnikalaa, tarkoitetut alukset, jotka saapuvat nimettyyn satamaan purkamaan aluksesta ja/tai jälleenlaivaamaan Itä-Atlantilla tai Välimerellä pyydettyä tonnikalaa, tarkastetaan satamassa.

2.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet tarkastaakseen kaikki altaaseenpanotoimet niiden lainkäyttövaltaan kuuluvissa lihotus- tai kasvatuslaitoksissa.

3.   Jos lihotus- tai kasvatuslaitokset sijaitsevat aavalla merellä, 2 kohdan säännöksiä sovelletaan soveltuvin osin niihin jäsenvaltioihin, joihin lihotus- tai kasvatuslaitoksista vastaavat luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt ovat sijoittautuneet.

80 r artikla

Saalisraportit

1.   Edellä 80 l artiklassa tarkoitetun pyyntialuksen päällikön on lähetettävä lippujäsenvaltionsa toimivaltaisille viranomaisille saalisraportti, jossa ilmoitetaan hänen aluksensa saalistamat tonnikalamäärät ja myös se, että saalista ei ole.

2.   Raportti on annettava ensimmäisen kerran viimeistään 10 päivän kuluttua Itä-Atlantille tai Välimerelle saapumisesta tai kalastusmatkan alkamisesta. Jos on kyse yhteisistä kalastustoimista, pyyntialuksen päällikön on ilmoitettava kunkin saaliin osalta, minkä aluksen tai alusten osalta saaliit on luettava lippuvaltion tai lippuvaltioiden kiintiöön.

3.   Kalastusaluksen päällikön on toimitettava tämän asetuksen voimaantulopäivästä alkaen tonnikalan määriä koskeva raportti viiden päivän välein, myös jos saalista ei ole.

4.   Jäsenvaltioiden on raportit saatuaan toimitettava ne joko sähköisessä tai jossakin muussa muodossa komissiolle. Komissio toimittaa tiedot viipymättä ICCAT:n sihteeristölle.

5.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle sähköisessä muodossa ennen kunkin kuukauden 15 päivää Itä-Atlantilla ja Välimerellä pyydetyt tonnikalamäärät, jotka on purettu, jälleenlaivattu, pyydetty tai pantu altaaseen niiden lipun alla purjehtivien alusten toimesta edeltävän kuukauden aikana.

80 s artikla

Ristiintarkastus

1.   Jäsenvaltioiden on tarkistettava – myös satelliittiseurantajärjestelmää (VMS) käyttäen – että niiden alukset ovat toimittaneet kalastuspäiväkirjansa ja että kalastuspäiväkirjoihin, siirto-/jälleenlaivausasiakirjaan ja saalisasiakirjoihin on kirjattu asianmukaiset tiedot.

2.   Jäsenvaltioiden on tehtävä kaikkia saaliiden purkamisia, jälleenlaivaamisia ja altaaseen panemisia koskevia hallinnollisia ristiintarkastuksia alusten kalastuspäiväkirjaan tai jälleenlaivausilmoitukseen lajeittain kirjattujen määrien ja purkamisilmoitukseen tai altaaseenpanoilmoitukseen ja mihin tahansa muuhun asiaa koskevaan asiakirjaan, kuten kauppalaskuun ja/tai myynti-ilmoitukseen, kirjattujen määrien välillä.

80 t artikla

Altaaseenpanotoimet

1.   Jäsenvaltion, jonka lainkäyttövaltaan kuuluvalla alueella tonnikalan lihotus- tai kasvatuslaitos sijaitsee, on toimitettava viikon kuluessa altaasenpanosta tarkkailijan vahvistama altaaseenpanoraportti sille jäsenvaltiolle tai sopimuspuolelle, jonka lipun alla purjehtivat alukset ovat tonnikalat kalastaneet, ja komissiolle. Komissio toimittaa tiedot viipymättä ICCAT:n sihteeristölle. Ilmoituksessa on oltava tiedot, jotka sisältyvät asetuksen (EY) N:o 1936/2001 4 b artiklassa tarkoitettuun altaaseenpanoilmoitukseen.

2.   Jos lihotus- tai kasvatuslaitokset sijaitsevat aavalla merellä, 1 kohdan säännöksiä sovelletaan soveltuvin osin niihin jäsenvaltioihin, joihin lihotus- tai kasvatuslaitoksista vastaavat luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt ovat sijoittautuneet.

3.   Ennen siirtotoimia lihotus- tai kasvatuslaitoksen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava pyyntialuksen lippujäsenvaltiolle tai lippusopimuspuolelle sen lipun alla purjehtivien kalastusalusten pyytämien määrien altaaseen siirtämisestä.

Pyyntialuksen lippujäsenvaltion on pyydettävä lihotus- tai kasvatuslaitoksen jäsenvaltion toimivaltaista viranomaista takavarikoimaan saaliit ja päästämään kalat takaisin mereen, jos se tiedot saatuaan katsoo, että

| a) | kalastusaluksella, jonka ilmoitettiin pyytäneen kalat, ei ollut riittävää aluskohtaista kiintiötä kattamaan altaaseen pannut tonnikalat; tai |
| --- | --- |

a)

kalastusaluksella, jonka ilmoitettiin pyytäneen kalat, ei ollut riittävää aluskohtaista kiintiötä kattamaan altaaseen pannut tonnikalat; tai

| b) | kalamäärää ei ole asianmukaisesti ilmoitettu eikä otettu huomioon mitään sovellettavaa kiintiötä laskettaessa; tai |
| --- | --- |

b)

kalamäärää ei ole asianmukaisesti ilmoitettu eikä otettu huomioon mitään sovellettavaa kiintiötä laskettaessa; tai

| c) | kalastusaluksella, jonka ilmoitettiin pyytäneen kalat, ei ole lupaa pyytää tonnikalaa. |
| --- | --- |

c)

kalastusaluksella, jonka ilmoitettiin pyytäneen kalat, ei ole lupaa pyytää tonnikalaa.

4.   Yhteisön kalastusaluksen päällikön on täytettävä ja toimitettava lippujäsenvaltiolle tai lippusopimuspuolelle ICCAT:n siirtoilmoitus 15 päivän kuluessa päivästä, jona saalis on siirretty hinaajille tai altaaseen liitteessä XVI a olevassa III osassa vahvistetun mallin mukaisesti. Siirtoilmoituksen on kuljettava siirrettävien kalojen mukana altaaseenkuljetusmatkan ajan.

80 u artikla

Rysäpyynti

1.   Saalit on kirjattava tonnikalarysän jokaisen kalastustoimen jälkeen ja saalisilmoitus on toimitettava joko sähköisessä tai jossakin muussa muodossa 48 tunnin kuluessa kunkin kalastustoimen päättymisestä sen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, jossa rysä sijaitsee.

2.   Jäsenvaltioiden on saalisilmoitukset saatuaan toimitettava ne sähköisessä muodossa komissiolle. Komissio toimittaa nämä tiedot viipymättä ICCAT:n sihteeristölle.

80 v artikla

Tarkkailijaohjelma

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että sen yli 15 metrin pituisten kalastusalusten tarkkailijaohjelma kattaa ainakin

| a) | 20 prosenttia sen aktiivisista nuotta-aluksista. Jos on kyse yhteisistä kalastustoimista, tarkkailijan on oltava läsnä kalastustoimen aikana; |
| --- | --- |

a)

20 prosenttia sen aktiivisista nuotta-aluksista. Jos on kyse yhteisistä kalastustoimista, tarkkailijan on oltava läsnä kalastustoimen aikana;

| b) | 20 prosenttia sen aktiivisista pelagisista troolareista; |
| --- | --- |

b)

20 prosenttia sen aktiivisista pelagisista troolareista;

| c) | 20 prosenttia sen aktiivisista pitkäsiima-aluksista; |
| --- | --- |

c)

20 prosenttia sen aktiivisista pitkäsiima-aluksista;

| d) | 20 prosenttia sen aktiivisista vapapyydyksiä käyttävistä aluksista; |
| --- | --- |

d)

20 prosenttia sen aktiivisista vapapyydyksiä käyttävistä aluksista;

| e) | 100 prosenttia tonnikalarysistä niitä koettaessa. |
| --- | --- |

e)

100 prosenttia tonnikalarysistä niitä koettaessa.

Tarkkailijan tehtävänä on erityisesti

| a) | seurata, että alus noudattaa tämän luvun säännöksiä; |
| --- | --- |

a)

seurata, että alus noudattaa tämän luvun säännöksiä;

| b) | kirjata kalastustoimet ja raportoida niistä; |
| --- | --- |

b)

kirjata kalastustoimet ja raportoida niistä;

| c) | tarkkailla ja arvioida saaliita ja tarkistaa kalastuspäiväkirjaan tehdyt merkinnät; |
| --- | --- |

c)

tarkkailla ja arvioida saaliita ja tarkistaa kalastuspäiväkirjaan tehdyt merkinnät;

| d) | tarkkailla ja kirjata aluksia, jotka mahdollisesti kalastavat ICCAT:n säilyttämistoimenpiteiden vastaisesti. |
| --- | --- |

d)

tarkkailla ja kirjata aluksia, jotka mahdollisesti kalastavat ICCAT:n säilyttämistoimenpiteiden vastaisesti.

Lisäksi tarkkailijan on tehtävä tieteellistä työtä, kuten kerättävä ICCAT:n pysyvän tutkimus- ja tilastokomitean ohjeiden perusteella ICCAT:n määrittelemiä tehtävän II mukaisia tietoja, kun ICCAT sitä pyytää.

2.   Jäsenvaltion, jonka lainkäyttövaltaan kuuluvalla alueella tonnikalan lihotus- tai kasvatuslaitos sijaitsee, on varmistettava, että tarkkailija on läsnä aina kun tonnikaloja siirretään altaisiin tai kun niitä nostetaan altaasta laitoksella.

Tarkkailijan tehtävänä on erityisesti

| a) | tarkkailla ja seurata, että kasvatustoiminnassa noudatetaan asetuksen (EY) N:o 1936/2001 4 a, 4 b ja 4 c artiklan säännöksiä; |
| --- | --- |

a)

tarkkailla ja seurata, että kasvatustoiminnassa noudatetaan asetuksen (EY) N:o 1936/2001 4 a, 4 b ja 4 c artiklan säännöksiä;

| b) | vahvistaa 80 t artiklassa tarkoitettu altaaseenpanoraportti; |
| --- | --- |

b)

vahvistaa 80 t artiklassa tarkoitettu altaaseenpanoraportti;

| c) | tehdä tieteellistä työtä – esimerkiksi kerätä näytteitä – Kansainvälisen Atlantin tonnikalojen suojelukomission pyynnöstä ICCAT:n pysyvän tutkimus- ja tilastokomitean ohjeiden perusteella. |
| --- | --- |

c)

tehdä tieteellistä työtä – esimerkiksi kerätä näytteitä – Kansainvälisen Atlantin tonnikalojen suojelukomission pyynnöstä ICCAT:n pysyvän tutkimus- ja tilastokomitean ohjeiden perusteella.

80 w artikla

Rahoitus

Tonnikalaa koskevia erityistoimenpiteitä Itä-Atlantilla ja Välimerellä pidetään asetuksen (EY) N:o 2371/2002 5 artiklassa tarkoitettuna elvyttämissuunnitelmana vain niiden rahoittamisen osalta, ja ne ovat tukikelpoisia Euroopan kalatalousrahastosta 27 päivänä heinäkuuta 2006 annetun asetuksen (EY) N:o 1198/2006 (5) 21 artiklan a alakohdan i alakohdan nojalla.

80 x artikla

Markkinatoimenpiteet

1.   Itä-Atlantilta ja Välimereltä pyydetyn tonnikalan, jonka mukana ei ole tässä luvussa vaadittuja tarkkoja, täydellisiä ja vahvistettuja asiakirjoja, kauppa, purkaminen, tuonti, vienti, altaaseen kasvatettavaksi tai lihotettavaksi paneminen, jälleenvienti ja jälleenlaivaaminen on kiellettyä yhteisön alueella.

2.   Sellaisten kalastusalusten, joiden lippuvaltiolla ei ole ICCAT:n hoito- ja säilyttämistoimenpiteiden mukaista Itä-Atlantin ja Välimeren tonnikalaa koskevaa kiintiötä, saalisrajaa tai myönnettyä pyyntiponnistusta taikka joiden lippuvaltion kalastusmahdollisuudet on käytetty loppuun, Itä-Atlantilta ja Välimereltä pyytämän tonnikalan kauppa, tuonti, purkaminen, altaaseen lihotettavaksi tai kasvatettavaksi paneminen, jalostaminen, vienti, jälleenvienti ja jälleenlaivaaminen on kiellettyä yhteisön alueella.

3.   Tonnikalan kauppa, tuonti, purkaminen, jalostaminen ja vienti lihotus- tai kasvatuslaitoksilta, jotka eivät noudata ICCAT:n tonnikalan kasvatusta koskevaa suositusta 2006 [07], on kiellettyä yhteisön alueella.

80 y artikla

Muuntokertoimet

ICCAT:n pysyvän tutkimus- ja tilastokomitean hyväksymiä muuntokertoimia sovelletaan, kun jalostetun tonnikalan paino muunnetaan vastaavaksi kokonaisen kalan painoksi.

80 z artikla

ICCAT:n yhteinen kansainvälinen tarkastusjärjestelmä

1.   ICCAT:n neljännessä sääntömääräisessä kokouksessaan (Madridissa marraskuussa 1975) hyväksymää ICCAT:n yhteistä kansainvälistä tarkastusjärjestelmää sovelletaan yhteisössä. Järjestelmän kuvaus on liitteessä XVI a olevassa IV osassa.

2.   Jäsenvaltioiden, joiden aluksilla on lupa kalastaa tonnikalaa Itä-Atlantilla ja Välimerellä, on nimettävä tarkastajat tekemään tarkastuksia merellä.

3.   Komissio tai sen nimeämä elin voi nimetä ja osoittaa järjestelmään yhteisön tarkastajia.

4.   Komission tai sen nimeämän elimen on sovitettava yhteen valvonta- ja tarkastustoimet yhteisössä. Sitä varten se voi laatia yhteistyössä kyseisten jäsenvaltioiden kanssa yhteisiä tarkastusohjelmia, joiden avulla yhteisö voi täyttää järjestelmän mukaiset velvollisuutensa. Niiden jäsenvaltioiden, joiden alukset harjoittavat tonnikalan kalastusta, on toteutettava tarvittavat toimenpiteet kyseisten ohjelmien täytäntöönpanon helpottamiseksi erityisesti tarvittavien aineellisten ja henkilöresurssien osalta sekä näiden resurssien käyttöaikojen ja -alueiden osalta.

5.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle viimeistään 14 päivänä kesäkuuta 2007 niiden tarkastajien ja tarkastusalusten nimet, jotka ne aikovat nimetä järjestelmään seuraavana vuonna. Näiden tietojen perusteella komissio laatii yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa alustavan suunnitelman yhteisön osallistumisesta järjestelmään vuonna 2007 sekä toimittaa tämän suunnitelman ICCAT:n sihteeristölle ja jäsenvaltioille.”

| 2) | Muutetaan liite I D tämän asetuksen liitteen I mukaisesti. |
| --- | --- |

2)

Muutetaan liite I D tämän asetuksen liitteen I mukaisesti.

| 3) | Lisätään tämän asetuksen liitteessä II oleva teksti liitteeksi XVI a. |
| --- | --- |

3)

Lisätään tämän asetuksen liitteessä II oleva teksti liitteeksi XVI a.

2 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Luxemburgissa 11 päivänä kesäkuuta 2007.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

H. SEEHOFER

---

(1)  EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EUVL L 15, 20.1.2007, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 444/2007 (EUVL L 106, 24.4.2007, s. 22).

2

(3)  EYVL L 162, 18.6.1986, s. 33.

3

(4)  EUVL L 123, 12.5.2007, s. 3.

4

(5)  EUVL L 223, 15.8.2006, s. 1.

5

---

LIITE I

Korvataan asetuksen (EY) N:o 41/2007 liitteessä I D olevat tonnikalaa alueella Atlantin valtameri pituusasteen 45° W itäpuolella ja Välimeri koskevat tiedot seuraavasti:

| Laji | : | Tonnikala

  Thunnus thynnus |
| --- | --- | --- |

Laji

:

Tonnikala

Thunnus thynnus

| Alue | : | Atlantin valtameri pituusasteen 45° W itäpuolella ja Välimeri
  BFT/AE045W |
| --- | --- | --- |

Alue

:

Atlantin valtameri pituusasteen 45° W itäpuolella ja Välimeri

BFT/AE045W

„Kypros

154,68

Kreikka

287,23

Espanja

5 568,21

Ranska

5 493,65

Italia

4 336,31

Malta

355,59

Portugali

523,88

Kaikki jäsenvaltiot

60 (1)

EY

16 779,55

TAC

29 500

---

(1)  Kyprosta, Kreikkaa, Espanjaa, Ranskaa, Italiaa, Maltaa ja Portugalia lukuun ottamatta ja ainoastaan sivusaaliina.”

1

---

LIITE II

Lisätään asetukseen (EY) N:o 41/2007 liite seuraavasti:

”LIITE XVI a

ICCAT:n tonnikalan elvytyssuunnitelma

I   osa

Vapapyydyksiä käyttävillä aluksilla, uisteluveneillä ja pelagisilla troolareilla Itä-Atlantilla harjoitettavaan kalastukseen sovellettavat erityisedellytykset

| 1. | Jäsenvaltioiden on rajattava tonnikalankalastusta harjoittavien vapapyydyksiä käyttävien alustensa ja uisteluveneidensä enimmäismäärä yhtä suureksi kuin tonnikalan kohdennettuun kalastukseen vuonna 2006 osallistuneiden alusten määrä. |
| --- | --- |

1.

Jäsenvaltioiden on rajattava tonnikalankalastusta harjoittavien vapapyydyksiä käyttävien alustensa ja uisteluveneidensä enimmäismäärä yhtä suureksi kuin tonnikalan kohdennettuun kalastukseen vuonna 2006 osallistuneiden alusten määrä.

| 2. | Jäsenvaltioiden on rajoitettava niiden pelagisten troolareidensa enimmäismäärää, joilla on lupa kalastaa tonnikalaa sivusaaliina. |
| --- | --- |

2.

Jäsenvaltioiden on rajoitettava niiden pelagisten troolareidensa enimmäismäärää, joilla on lupa kalastaa tonnikalaa sivusaaliina.

| 3. | Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2007 edellä olevan 1 ja 2 kohdan mukaisesti vahvistettu kalastusalusten lukumäärä. Komissio toimittaa tiedot viipymättä ICCAT:n sihteeristölle. |
| --- | --- |

3.

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2007 edellä olevan 1 ja 2 kohdan mukaisesti vahvistettu kalastusalusten lukumäärä. Komissio toimittaa tiedot viipymättä ICCAT:n sihteeristölle.

| 4. | a) | Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut alukset, joille on myönnetty erityiskalastuslupa, sisältyvät luetteloon, jossa on niiden nimi ja yhteisön kalastuslaivastorekisteristä 30 päivänä joulukuuta 2003 annetun komission asetuksen (EY) N:o 26/2004 (1) liitteessä I olevan määrittelyn mukainen yhteisön laivastorekisterinumero. |
| --- | --- | --- |

4.

a)

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut alukset, joille on myönnetty erityiskalastuslupa, sisältyvät luetteloon, jossa on niiden nimi ja yhteisön kalastuslaivastorekisteristä 30 päivänä joulukuuta 2003 annetun komission asetuksen (EY) N:o 26/2004 (1) liitteessä I olevan määrittelyn mukainen yhteisön laivastorekisterinumero.

| b) | Jäsenvaltioiden on lähetettävä komissiolle a alakohdassa tarkoitettu luettelo sekä kaikki siihen myöhemmin tehtävät muutokset sähköisessä muodossa. |
| --- | --- |

b)

Jäsenvaltioiden on lähetettävä komissiolle a alakohdassa tarkoitettu luettelo sekä kaikki siihen myöhemmin tehtävät muutokset sähköisessä muodossa.

| c) | Edellä a alakohdassa tarkoitettuun luetteloon tehdyt muutokset on toimitettava komissiolle vähintään viisi päivää ennen sitä päivää, jona kyseiseen luetteloon viety uusi alus saapuu Itä-Atlantille. Komissio toimittaa muutokset viipymättä ICCAT:n sihteeristölle. |
| --- | --- |

c)

Edellä a alakohdassa tarkoitettuun luetteloon tehdyt muutokset on toimitettava komissiolle vähintään viisi päivää ennen sitä päivää, jona kyseiseen luetteloon viety uusi alus saapuu Itä-Atlantille. Komissio toimittaa muutokset viipymättä ICCAT:n sihteeristölle.

| 5. | Enintään 10 prosenttia yhteisön tonnikalakiintiöstä myönnetään 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuille luvan saaneille aluksille; tästä enintään 200 tonnia vähintään 6,4 kilogramman painoisia tai 70 senttimetrin pituisia tonnikaloja saa olla pyydetty kokonaispituudeltaan alle 17 metrin pituisilla vapapyydyksiä käyttävillä aluksilla. |
| --- | --- |

5.

Enintään 10 prosenttia yhteisön tonnikalakiintiöstä myönnetään 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuille luvan saaneille aluksille; tästä enintään 200 tonnia vähintään 6,4 kilogramman painoisia tai 70 senttimetrin pituisia tonnikaloja saa olla pyydetty kokonaispituudeltaan alle 17 metrin pituisilla vapapyydyksiä käyttävillä aluksilla.

| 6. | Enintään 2 prosenttia yhteisön tonnikalakiintiöstä voidaan myöntää pienimuotoista tuoreen kalan rannikkokalastusta harjoittaville aluksille. |
| --- | --- |

6.

Enintään 2 prosenttia yhteisön tonnikalakiintiöstä voidaan myöntää pienimuotoista tuoreen kalan rannikkokalastusta harjoittaville aluksille.

| 7. | a) | Tämän liitteen 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuista aluksista on kiellettyä purkaa tai jälleenlaivata Itä-Atlantilla pyydettyä tonnikalaa muualla kuin jäsenvaltioiden tai sopimuspuolen nimeämissä satamissa. |
| --- | --- | --- |

7.

a)

Tämän liitteen 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuista aluksista on kiellettyä purkaa tai jälleenlaivata Itä-Atlantilla pyydettyä tonnikalaa muualla kuin jäsenvaltioiden tai sopimuspuolen nimeämissä satamissa.

| b) | Jäsenvaltioiden on nimettävä saaliiden purkamiseen käytettävä paikka tai lähellä rannikkoa oleva paikka (nimetyt satamat), jossa tonnikalan purkamis- ja jälleenlaivaustoimet saadaan tehdä. |
| --- | --- |

b)

Jäsenvaltioiden on nimettävä saaliiden purkamiseen käytettävä paikka tai lähellä rannikkoa oleva paikka (nimetyt satamat), jossa tonnikalan purkamis- ja jälleenlaivaustoimet saadaan tehdä.

| c) | Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle luettelo nimetyistä satamista viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2007. Komissio toimittaa nämä tiedot ICCAT:n toimeenpanevalle sihteeristölle ennen 1 päivää heinäkuuta 2007. Kaikista myöhemmistä luetteloa koskevista muutoksista on ilmoitettava vähintään 15 päivää ennen muutoksen voimaantuloa komissiolle, joka toimittaa tiedot edelleen ICCAT:n toimeenpanevalle sihteeristölle. |
| --- | --- |

c)

Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle luettelo nimetyistä satamista viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2007. Komissio toimittaa nämä tiedot ICCAT:n toimeenpanevalle sihteeristölle ennen 1 päivää heinäkuuta 2007. Kaikista myöhemmistä luetteloa koskevista muutoksista on ilmoitettava vähintään 15 päivää ennen muutoksen voimaantuloa komissiolle, joka toimittaa tiedot edelleen ICCAT:n toimeenpanevalle sihteeristölle.

| 8. | Poiketen siitä, mitä asetuksen (ETY) N:o 2847/93 7 artiklassa säädetään, 1 ja 2 kohdassa tarkoitetun yhteisön kalastusaluksen päällikön tai hänen edustajansa on ilmoitettava sen jäsenvaltion (myös lippujäsenvaltion) tai sen sopimuspuolen, jonka satamia tai purkamislaitteistoja he haluavat käyttää, toimivaltaiselle viranomaiselle vähintään 4 tuntia ennen arvioitua satamaan saapumisaikaa seuraavat tiedot:






  a) | arvioitu saapumisaika; |
| --- | --- | --- |

8.

Poiketen siitä, mitä asetuksen (ETY) N:o 2847/93 7 artiklassa säädetään, 1 ja 2 kohdassa tarkoitetun yhteisön kalastusaluksen päällikön tai hänen edustajansa on ilmoitettava sen jäsenvaltion (myös lippujäsenvaltion) tai sen sopimuspuolen, jonka satamia tai purkamislaitteistoja he haluavat käyttää, toimivaltaiselle viranomaiselle vähintään 4 tuntia ennen arvioitua satamaan saapumisaikaa seuraavat tiedot:

a)

arvioitu saapumisaika;

| b) | aluksella olevan tonnikalan arvioitu määrä; |
| --- | --- |

b)

aluksella olevan tonnikalan arvioitu määrä;

| c) | sitä aluetta koskevat tiedot, jolta saaliit on pyydetty. |
| --- | --- |

c)

sitä aluetta koskevat tiedot, jolta saaliit on pyydetty.

| 9. | Jäsenvaltioiden on otettava käyttöön saalisilmoitusjärjestelmä, joka turvaa jokaisen aluksen kiintiön käytön tehokkaan seurannan. |
| --- | --- |

9.

Jäsenvaltioiden on otettava käyttöön saalisilmoitusjärjestelmä, joka turvaa jokaisen aluksen kiintiön käytön tehokkaan seurannan.

| 10. | Tonnikalasaaliita saa kaupan pitämisen tavasta riippumatta tarjota vähittäismyyntiin loppukuluttajalle ainoastaan, jos asianmukaisella merkinnällä tai etiketillä ilmoitetaan






  a) | laji, käytetty pyydys; |
| --- | --- | --- |

10.

Tonnikalasaaliita saa kaupan pitämisen tavasta riippumatta tarjota vähittäismyyntiin loppukuluttajalle ainoastaan, jos asianmukaisella merkinnällä tai etiketillä ilmoitetaan

a)

laji, käytetty pyydys;

| b) | pyyntialue ja -päivämäärä. |
| --- | --- |

b)

pyyntialue ja -päivämäärä.

| 11. | Jäsenvaltioiden, joiden vapapyydyksiä käyttävillä aluksilla on lupa kalastaa tonnikalaa Itä-Atlantilla, on 1 päivästä heinäkuuta 2007 alkaen otettava käyttöön seuraavat pyrstömerkkiä koskevat vaatimukset:






  a) | pyrstömerkit on kiinnitettävä jokaiseen tonnikalaan heti purettaessa; |
| --- | --- | --- |

11.

Jäsenvaltioiden, joiden vapapyydyksiä käyttävillä aluksilla on lupa kalastaa tonnikalaa Itä-Atlantilla, on 1 päivästä heinäkuuta 2007 alkaen otettava käyttöön seuraavat pyrstömerkkiä koskevat vaatimukset:

a)

pyrstömerkit on kiinnitettävä jokaiseen tonnikalaan heti purettaessa;

| b) | kussakin pyrstömerkissä on oltava yksilöllinen tunnistenumero, joka on sisällytettävä tonnikalan tilastollisiin asiakirjoihin ja kirjoitettava kaikkien tonnikalaa sisältävien pakkausten ulkopuolelle. |
| --- | --- |

b)

kussakin pyrstömerkissä on oltava yksilöllinen tunnistenumero, joka on sisällytettävä tonnikalan tilastollisiin asiakirjoihin ja kirjoitettava kaikkien tonnikalaa sisältävien pakkausten ulkopuolelle.

II   osa

Kalastuspäiväkirjaa koskevat vaatimukset:

Kalastuspäiväkirjaa koskevat vähimmäisvaatimukset:

| 1. | Kalastuspäiväkirjan sivut on numeroitava. |
| --- | --- |

1.

Kalastuspäiväkirjan sivut on numeroitava.

| 2. | Kalastuspäiväkirja on täytettävä päivittäin (keskiyöhön mennessä) ja ennen satamaan saapumista. |
| --- | --- |

2.

Kalastuspäiväkirja on täytettävä päivittäin (keskiyöhön mennessä) ja ennen satamaan saapumista.

| 3. | Kalastuspäiväkirja on täytettävä, kun merellä tehdään tarkastus. |
| --- | --- |

3.

Kalastuspäiväkirja on täytettävä, kun merellä tehdään tarkastus.

| 4. | Jokaisesta sivusta on yhden jäljennöksen jäätävä kalastuspäiväkirjaan. |
| --- | --- |

4.

Jokaisesta sivusta on yhden jäljennöksen jäätävä kalastuspäiväkirjaan.

| 5. | Aluksella on oltava kalastuspäiväkirja, joka kattaa toiminnan yhden vuoden ajalta. |
| --- | --- |

5.

Aluksella on oltava kalastuspäiväkirja, joka kattaa toiminnan yhden vuoden ajalta.

Kalastuspäiväkirjan vähimmäisvakiotiedot:

| 1. | Päällikön nimi ja osoite |
| --- | --- |

1.

Päällikön nimi ja osoite

| 2. | Lähtöpäivä ja -satama, saapumispäivä ja -satama |
| --- | --- |

2.

Lähtöpäivä ja -satama, saapumispäivä ja -satama

| 3. | Aluksen nimi, rekisterinumero, ICCAT-numero ja IMO-numero (jos on). Kun on kyse yhteisistä kalastustoimista, kaikkien toimeen osallistuvien alusten nimet, rekisterinumerot, ICCAT-numerot ja IMO-numerot (jos on). |
| --- | --- |

3.

Aluksen nimi, rekisterinumero, ICCAT-numero ja IMO-numero (jos on). Kun on kyse yhteisistä kalastustoimista, kaikkien toimeen osallistuvien alusten nimet, rekisterinumerot, ICCAT-numerot ja IMO-numerot (jos on).

| 4. | Pyydys:






  a) | FAO:n tyyppikoodi |
| --- | --- | --- |

4.

Pyydys:

a)

FAO:n tyyppikoodi

| b) | Mitat (pituus, silmäkoko, koukkujen lukumäärä jne.) |
| --- | --- |

b)

Mitat (pituus, silmäkoko, koukkujen lukumäärä jne.)

| 5. | Toiminta merellä, (vähintään) yksi rivi matkapäivää kohden:






  a) | Toiminta (kalastus, matkanteko jne.) |
| --- | --- | --- |

5.

Toiminta merellä, (vähintään) yksi rivi matkapäivää kohden:

a)

Toiminta (kalastus, matkanteko jne.)

| b) | Sijainti: Tarkka päivittäinen sijainti (astetta ja minuuttia) kirjataan jokaisen kalastustoimen osalta tai keskipäivällä, jos päivän aikana ei ole harjoitettu kalastusta. |
| --- | --- |

b)

Sijainti: Tarkka päivittäinen sijainti (astetta ja minuuttia) kirjataan jokaisen kalastustoimen osalta tai keskipäivällä, jos päivän aikana ei ole harjoitettu kalastusta.

| c) | Saaliiden kirjaaminen |
| --- | --- |

c)

Saaliiden kirjaaminen

| 6. | Lajin tunnistaminen:






  a) | FAO:n koodilla |
| --- | --- | --- |

6.

Lajin tunnistaminen:

a)

FAO:n koodilla

| b) | kokonaisen kalan painona, kilogrammaa päivää kohden |
| --- | --- |

b)

kokonaisen kalan painona, kilogrammaa päivää kohden

| 7. | Päällikön allekirjoitus |
| --- | --- |

7.

Päällikön allekirjoitus

| 8. | Tarkkailijan allekirjoitus (jos sovellettavissa) |
| --- | --- |

8.

Tarkkailijan allekirjoitus (jos sovellettavissa)

| 9. | Paino perustuu: arviointiin, punnitukseen aluksella |
| --- | --- |

9.

Paino perustuu: arviointiin, punnitukseen aluksella

| 10. | Kalastuspäiväkirjaan merkitään elopainoa vastaava luku ja ilmoitetaan arvioinnissa käytetyt muuntokertoimet. |
| --- | --- |

10.

Kalastuspäiväkirjaan merkitään elopainoa vastaava luku ja ilmoitetaan arvioinnissa käytetyt muuntokertoimet.

Vähimmäistiedot saalista purettaessa, jälleenlaivattaessa/siirrettäessä:

| 1. | Purkamis-/jälleenlaivaamis-/siirtopäivä ja -satama |
| --- | --- |

1.

Purkamis-/jälleenlaivaamis-/siirtopäivä ja -satama

| 2. | Tuotteet






  a) | tarjontamuoto |
| --- | --- | --- |

2.

Tuotteet

a)

tarjontamuoto

| b) | kalojen tai laatikoiden lukumäärä ja määrä kilogrammoina |
| --- | --- |

b)

kalojen tai laatikoiden lukumäärä ja määrä kilogrammoina

| 3. | Aluksen päällikön tai edustajan allekirjoitus |
| --- | --- |

3.

Aluksen päällikön tai edustajan allekirjoitus

III   osa

ICCAT:n siirto-/jälleenlaivausilmoitus

Image

Jos on kyse elävien kalojen siirrosta, ilmoitetaan kappalemäärä ja elopaino

Image

Velvollisuudet siirrettäessä/jälleenlaivattaessa:

| 1. | Siirto-/jälleenlaivausilmoituksen alkuperäiskappale on annettava vastaanottavalle hinaajalle/ jalostusalukselle/ kuljetusalukselle. |
| --- | --- |

1.

Siirto-/jälleenlaivausilmoituksen alkuperäiskappale on annettava vastaanottavalle hinaajalle/ jalostusalukselle/ kuljetusalukselle.

| 2. | Siirto-/jälleenlaivausilmoituksen jäljennös on säilytettävä pyyntialuksella. |
| --- | --- |

2.

Siirto-/jälleenlaivausilmoituksen jäljennös on säilytettävä pyyntialuksella.

| 3. | Myöhempiin siirto- tai jälleenlaivaustoimiin on saatava alukselle toimintaluvan antaneen sopimuspuolen lupa. |
| --- | --- |

3.

Myöhempiin siirto- tai jälleenlaivaustoimiin on saatava alukselle toimintaluvan antaneen sopimuspuolen lupa.

| 4. | Siirto-/jälleenlaivausilmoituksen alkuperäiskappale on pidettävä kalat vastaanottaneella aluksella lihotuslaitokselle tai purkamispaikkaan asti. |
| --- | --- |

4.

Siirto-/jälleenlaivausilmoituksen alkuperäiskappale on pidettävä kalat vastaanottaneella aluksella lihotuslaitokselle tai purkamispaikkaan asti.

| 5. | Siirto- tai jälleenlaivaustoimi on kirjattava kaikkien toimeen osallistuneiden alusten kalastuspäiväkirjaan. |
| --- | --- |

5.

Siirto- tai jälleenlaivaustoimi on kirjattava kaikkien toimeen osallistuneiden alusten kalastuspäiväkirjaan.

IV   osa

ICCAT:n yhteinen kansainvälinen tarkastusohjelma

ICCAT:n komissio sopi neljännessä sääntömääräisessä kokouksessaan (Madridissa syyskuussa 1975) seuraavaa:

ICCAT:n komissio suosittelee yleissopimuksen IX artiklan 3 kohdan nojalla, että otetaan käyttöön seuraavat kansainvälistä valvontaa kansallisen lainkäyttövallan ulkopuolella olevilla vesillä koskevat järjestelyt, joiden tarkoituksena on varmistaa yleissopimuksen ja siihen sisältyvien voimassa olevien toimenpiteiden soveltaminen:

| 1. | Valvontaa suorittavat sopimuspuolina olevien valtioiden kalastuksenvalvontayksiköiden tarkastajat. Asianomaisten valtioiden tähän tarkoitukseen nimittämien tarkastajien nimet on ilmoitettava komissiolle. |
| --- | --- |

1.

Valvontaa suorittavat sopimuspuolina olevien valtioiden kalastuksenvalvontayksiköiden tarkastajat. Asianomaisten valtioiden tähän tarkoitukseen nimittämien tarkastajien nimet on ilmoitettava komissiolle.

| 2. | Tarkastajia kuljettavilla aluksilla on oltava ICCAT:n komission hyväksymä erityislippu tai -viiri, joka osoittaa, että tarkastaja suorittaa kansainvälisiä valvontatehtäviä. Tähän tarkoitukseen käytettävien alusten, jotka voivat olla erityisiä tarkastusaluksia tai kalastusaluksia, nimet on ilmoitettava ICCAT:n komissiolle niin pian kuin se on käytännössä mahdollista. |
| --- | --- |

2.

Tarkastajia kuljettavilla aluksilla on oltava ICCAT:n komission hyväksymä erityislippu tai -viiri, joka osoittaa, että tarkastaja suorittaa kansainvälisiä valvontatehtäviä. Tähän tarkoitukseen käytettävien alusten, jotka voivat olla erityisiä tarkastusaluksia tai kalastusaluksia, nimet on ilmoitettava ICCAT:n komissiolle niin pian kuin se on käytännössä mahdollista.

| 3. | Tarkastajalla on oltava mukanaan lippuvaltion viranomaisen myöntämä ja ICCAT:n komission hyväksymässä muodossa oleva henkilöllisyystodistus, joka on annettu hänelle tehtävään nimittämisen yhteydessä ja joka osoittaa, että hänellä on valtuudet toimia ICCAT:n komission hyväksymien järjestelyjen puitteissa. |
| --- | --- |

3.

Tarkastajalla on oltava mukanaan lippuvaltion viranomaisen myöntämä ja ICCAT:n komission hyväksymässä muodossa oleva henkilöllisyystodistus, joka on annettu hänelle tehtävään nimittämisen yhteydessä ja joka osoittaa, että hänellä on valtuudet toimia ICCAT:n komission hyväksymien järjestelyjen puitteissa.

| 4. | Jollei 9 kohdassa sovituista järjestelyistä muuta johdu, tonnikalojen tai niiden lähilajien kalastukseen kansallisen lainkäyttövallan ulkopuolella olevilla vesillä käytettävän aluksen on pysähdyttävä, kun tarkastajaa kuljettava alus antaa sille kansainvälisen viestikirjan mukaisen pysähtymismerkin, ellei se ole sillä hetkellä suorittamassa kalastustoimia, missä tapauksessa sen on pysähdyttävä heti kun se on saanut nämä toimet päätökseen. Aluksen päällikön (2) on sallittava tarkastajan ja tämän mukana mahdollisesti olevan todistajan nousu alukselle. Päällikön on annettava tarkastajan tehdä sellainen saaliin tai pyydyksen ja kaikkien asiaan liittyvien asiakirjojen tarkastus, jonka tämä katsoo tarpeelliseksi voidakseen tarkistaa, että ICCAT:n komission voimassa olevia kyseisen aluksen lippuvaltiota koskevia suosituksia on noudatettu; tarkastaja voi myös pyytää tarpeellisiksi katsomansa lisäselvitykset. |
| --- | --- |

4.

Jollei 9 kohdassa sovituista järjestelyistä muuta johdu, tonnikalojen tai niiden lähilajien kalastukseen kansallisen lainkäyttövallan ulkopuolella olevilla vesillä käytettävän aluksen on pysähdyttävä, kun tarkastajaa kuljettava alus antaa sille kansainvälisen viestikirjan mukaisen pysähtymismerkin, ellei se ole sillä hetkellä suorittamassa kalastustoimia, missä tapauksessa sen on pysähdyttävä heti kun se on saanut nämä toimet päätökseen. Aluksen päällikön (2) on sallittava tarkastajan ja tämän mukana mahdollisesti olevan todistajan nousu alukselle. Päällikön on annettava tarkastajan tehdä sellainen saaliin tai pyydyksen ja kaikkien asiaan liittyvien asiakirjojen tarkastus, jonka tämä katsoo tarpeelliseksi voidakseen tarkistaa, että ICCAT:n komission voimassa olevia kyseisen aluksen lippuvaltiota koskevia suosituksia on noudatettu; tarkastaja voi myös pyytää tarpeellisiksi katsomansa lisäselvitykset.

| 5. | Alukselle noustessaan tarkastajan on esitettävä edellä 3 kohdassa kuvatut asiakirjat. Tarkastukset on tehtävä siten, että niistä koituu mahdollisimman vähän haittaa alukselle ja ettei kalojen laadulle aiheudu vahinkoa. Tarkastajan on rajoitettava tutkimuksensa sen varmistamiseen, että ICCAT:n komission voimassa olevia kyseisen aluksen lippuvaltiota koskevia suosituksia on noudatettu. Tarkastaja voi tarkastusta tehdessään pyytää päälliköltä tarvitsemaansa apua. Tarkastajan on laadittava tarkastuksesta ICCAT:n komission hyväksymässä muodossa oleva raportti. Hänen on allekirjoitettava raportti aluksen päällikön läsnä ollessa; päälliköllä on oikeus lisätä tai lisäyttää raporttiin sopiviksi katsomansa huomautukset, jotka hänen on allekirjoitettava. Raportista on annettava jäljennökset aluksen päällikölle ja tarkastajan valtiolle, joka toimittaa jäljennökset aluksen lippuvaltion asianomaisille viranomaisille ja ICCAT:n komissiolle. Jos tarkastaja havaitsee suosituksia rikotun, hänen on mahdollisuuksien mukaan ilmoitettava asiasta myös lippuvaltion toimivaltaisille viranomaisille, jotka on ilmoitettu ICCAT:n komissiolle, sekä kaikille lippuvaltion tarkastusaluksille, joiden tiedetään olevan lähistöllä. |
| --- | --- |

5.

Alukselle noustessaan tarkastajan on esitettävä edellä 3 kohdassa kuvatut asiakirjat. Tarkastukset on tehtävä siten, että niistä koituu mahdollisimman vähän haittaa alukselle ja ettei kalojen laadulle aiheudu vahinkoa. Tarkastajan on rajoitettava tutkimuksensa sen varmistamiseen, että ICCAT:n komission voimassa olevia kyseisen aluksen lippuvaltiota koskevia suosituksia on noudatettu. Tarkastaja voi tarkastusta tehdessään pyytää päälliköltä tarvitsemaansa apua. Tarkastajan on laadittava tarkastuksesta ICCAT:n komission hyväksymässä muodossa oleva raportti. Hänen on allekirjoitettava raportti aluksen päällikön läsnä ollessa; päälliköllä on oikeus lisätä tai lisäyttää raporttiin sopiviksi katsomansa huomautukset, jotka hänen on allekirjoitettava. Raportista on annettava jäljennökset aluksen päällikölle ja tarkastajan valtiolle, joka toimittaa jäljennökset aluksen lippuvaltion asianomaisille viranomaisille ja ICCAT:n komissiolle. Jos tarkastaja havaitsee suosituksia rikotun, hänen on mahdollisuuksien mukaan ilmoitettava asiasta myös lippuvaltion toimivaltaisille viranomaisille, jotka on ilmoitettu ICCAT:n komissiolle, sekä kaikille lippuvaltion tarkastusaluksille, joiden tiedetään olevan lähistöllä.

| 6. | Aluksen lippuvaltio käsittelee tarkastajan vastustamista tai hänen ohjeidensa noudattamatta jättämistä samalla tavoin kuin minkä tahansa kyseisen valtion tarkastajan vastustamista tai ohjeiden noudattamatta jättämistä. |
| --- | --- |

6.

Aluksen lippuvaltio käsittelee tarkastajan vastustamista tai hänen ohjeidensa noudattamatta jättämistä samalla tavoin kuin minkä tahansa kyseisen valtion tarkastajan vastustamista tai ohjeiden noudattamatta jättämistä.

| 7. | Tarkastajien on hoidettava näiden järjestelyiden mukaiset velvollisuutensa tässä suosituksessa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti, mutta heidän toimintaansa valvovat kansalliset viranomaiset, joille he ovat toimistaan vastuussa. |
| --- | --- |

7.

Tarkastajien on hoidettava näiden järjestelyiden mukaiset velvollisuutensa tässä suosituksessa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti, mutta heidän toimintaansa valvovat kansalliset viranomaiset, joille he ovat toimistaan vastuussa.

| 8. | Sopimuspuolina olevien valtioiden on suhtauduttava näiden järjestelyiden mukaisiin muiden valtioiden tarkastajien kertomuksiin samalla tavoin kuin ne suhtautuvat kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti kansallisten tarkastajiensakin raportteihin. Tämän kohdan määräykset eivät aseta sopimuspuolena olevalle valtiolle velvollisuutta antaa jonkin muun valtion tarkastajan raportille suurempaa todistusarvoa kuin sillä olisi tarkastajan omassa maassa. Sopimuspuolina olevien valtioiden on tehtävä yhteistyötä helpottaakseen oikeudellisia tai muita menettelyitä, jotka johtuvat näiden järjestelyiden mukaisesta tarkastajan raportista. |
| --- | --- |

8.

Sopimuspuolina olevien valtioiden on suhtauduttava näiden järjestelyiden mukaisiin muiden valtioiden tarkastajien kertomuksiin samalla tavoin kuin ne suhtautuvat kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti kansallisten tarkastajiensakin raportteihin. Tämän kohdan määräykset eivät aseta sopimuspuolena olevalle valtiolle velvollisuutta antaa jonkin muun valtion tarkastajan raportille suurempaa todistusarvoa kuin sillä olisi tarkastajan omassa maassa. Sopimuspuolina olevien valtioiden on tehtävä yhteistyötä helpottaakseen oikeudellisia tai muita menettelyitä, jotka johtuvat näiden järjestelyiden mukaisesta tarkastajan raportista.

| 9. | i) | Sopimuspuolina olevien valtioiden on ilmoitettava ICCAT:n komissiolle viimeistään kunkin vuoden maaliskuun 1 päivänä alustavista suunnitelmistaan osallistua näihin järjestelyihin seuraavana vuonna, ja ICCAT:n komissio voi tehdä sopimuspuolina oleville valtioille ehdotuksia alan kansallisten toimien sekä tarkastajien ja tarkastajia kuljettavien alusten lukumäärän koordinoimiseksi. |
| --- | --- | --- |

9.

i)

Sopimuspuolina olevien valtioiden on ilmoitettava ICCAT:n komissiolle viimeistään kunkin vuoden maaliskuun 1 päivänä alustavista suunnitelmistaan osallistua näihin järjestelyihin seuraavana vuonna, ja ICCAT:n komissio voi tehdä sopimuspuolina oleville valtioille ehdotuksia alan kansallisten toimien sekä tarkastajien ja tarkastajia kuljettavien alusten lukumäärän koordinoimiseksi.

| ii) | Tässä suosituksessa vahvistettuja järjestelyitä ja osallistumissuunnitelmia sovelletaan sopimuspuolina olevien valtioiden kesken, elleivät ne ole keskenään muuta sopineet; tällaisista sopimuksista on ilmoitettava ICCAT:n komissiolle. Järjestelmän täytäntöönpano keskeytetään kuitenkin kahden sopimuspuolena olevan valtion välillä, jos jompikumpi niistä on ilmoittanut tällaisesta ICCAT:n komissiolle, kunnes sopimus on saatu tehdyksi. |
| --- | --- |

ii)

Tässä suosituksessa vahvistettuja järjestelyitä ja osallistumissuunnitelmia sovelletaan sopimuspuolina olevien valtioiden kesken, elleivät ne ole keskenään muuta sopineet; tällaisista sopimuksista on ilmoitettava ICCAT:n komissiolle. Järjestelmän täytäntöönpano keskeytetään kuitenkin kahden sopimuspuolena olevan valtion välillä, jos jompikumpi niistä on ilmoittanut tällaisesta ICCAT:n komissiolle, kunnes sopimus on saatu tehdyksi.

| 10. | i) | Pyydys on tarkastettava sillä suuralueella voimassa olevien säännösten mukaisesti, jolla tarkastus tehdään. Tarkastajan on ilmoitettava rikkomisen luonne raportissaan. |
| --- | --- | --- |

10.

i)

Pyydys on tarkastettava sillä suuralueella voimassa olevien säännösten mukaisesti, jolla tarkastus tehdään. Tarkastajan on ilmoitettava rikkomisen luonne raportissaan.

| ii) | Tarkastajilla on valtuudet tarkastaa kaikki käytössä olevat ja kannella käyttövalmiina olevat pyydykset. |
| --- | --- |

ii)

Tarkastajilla on valtuudet tarkastaa kaikki käytössä olevat ja kannella käyttövalmiina olevat pyydykset.

| 11. | Tarkastajan on kiinnitettävä ICCAT:n komission hyväksymä tunnistusmerkki kaikkiin tarkastettuihin pyydyksiin, jotka vaikuttavat ICCAT:n komission voimassa olevien kyseisen aluksen lippuvaltiota koskevien suositusten vastaisilta, ja kirjattava asia raporttiinsa. |
| --- | --- |

11.

Tarkastajan on kiinnitettävä ICCAT:n komission hyväksymä tunnistusmerkki kaikkiin tarkastettuihin pyydyksiin, jotka vaikuttavat ICCAT:n komission voimassa olevien kyseisen aluksen lippuvaltiota koskevien suositusten vastaisilta, ja kirjattava asia raporttiinsa.

| 12. | Tarkastaja voi valokuvata pyydyksen siten, että kuvasta paljastuvat ne ominaisuudet, jotka hänen mielestään eivät ole voimassa olevien säännösten mukaisia, jolloin kuvatut kohteet on lueteltava raportissa ja valokuvien jäljennökset on liitettävä lippuvaltiolle toimitettavaan raporttijäljennökseen. |
| --- | --- |

12.

Tarkastaja voi valokuvata pyydyksen siten, että kuvasta paljastuvat ne ominaisuudet, jotka hänen mielestään eivät ole voimassa olevien säännösten mukaisia, jolloin kuvatut kohteet on lueteltava raportissa ja valokuvien jäljennökset on liitettävä lippuvaltiolle toimitettavaan raporttijäljennökseen.

| 13. | Tarkastajalla on valtuudet tarkastaa ICCAT:n komission asettamissa rajoissa saaliiden ominaisuudet, voidakseen päätellä, onko suosituksia noudatettu. Hänen on raportoitava havainnoistaan tarkastetun aluksen lippuvaltion viranomaisille mahdollisimman pian. (Kaksivuotisraportti 1974–1975, osa II). |
| --- | --- |

13.

Tarkastajalla on valtuudet tarkastaa ICCAT:n komission asettamissa rajoissa saaliiden ominaisuudet, voidakseen päätellä, onko suosituksia noudatettu. Hänen on raportoitava havainnoistaan tarkastetun aluksen lippuvaltion viranomaisille mahdollisimman pian. (Kaksivuotisraportti 1974–1975, osa II).

Huomautukset

Kansainvälisen tarkastusjärjestelmän voimaantulo sovittiin jätettäväksi odottamaan, kunnes ICCAT:n komissio toisin päättää.

ICCAT:n viiri:

Image”

---

(1)  EUVL L 5, 9.1.2004, s. 25.

1

(2)  Päälliköllä tarkoitetaan aluksesta vastuussa olevaa henkilöä.

2

---

| 13.6.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 151/17 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 151/17

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 644/2007,

annettu 12 päivänä kesäkuuta 2007,

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon hedelmien ja vihannesten tuontijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 21 päivänä joulukuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 3223/94 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta.

| (2) | Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle, |
| --- | --- |

(2)

Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 3223/94 4 artiklassa tarkoitetut tuonnin kiinteät arvot vahvistetaan liitteessä olevassa taulukossa merkityllä tavalla.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 13 päivänä kesäkuuta 2007.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 12 päivänä kesäkuuta 2007.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 337, 24.12.1994, s. 66. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 386/2005 (EUVL L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

LIITE

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi 12 päivänä kesäkuuta 2007 annettuun komission asetukseen

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmannen maan koodi (1) | Tuonnin kiinteä arvo |
| 0702 00 00 | MA | 68,4 |
| TR | 97,2 |
| ZZ | 82,8 |
| 0707 00 05 | JO | 151,2 |
| TR | 94,4 |
| ZZ | 122,8 |
| 0709 90 70 | TR | 103,8 |
| ZZ | 103,8 |
| 0805 50 10 | AR | 58,9 |
| ZA | 52,7 |
| ZZ | 55,8 |
| 0808 10 80 | AR | 86,2 |
| BR | 78,5 |
| CA | 102,0 |
| CL | 85,2 |
| CN | 70,4 |
| NZ | 109,9 |
| US | 106,0 |
| UY | 55,1 |
| ZA | 101,2 |
| ZZ | 88,3 |
| 0809 10 00 | IL | 196,3 |
| TR | 188,6 |
| ZZ | 192,5 |
| 0809 20 95 | TR | 377,6 |
| US | 311,6 |
| ZZ | 344,6 |
| 0809 40 05 | CL | 136,2 |
| ZZ | 136,2 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmannen maan koodi (1)

Tuonnin kiinteä arvo

0702 00 00

MA

68,4

TR

97,2

ZZ

82,8

0707 00 05

JO

151,2

TR

94,4

ZZ

122,8

0709 90 70

TR

103,8

ZZ

103,8

0805 50 10

AR

58,9

ZA

52,7

ZZ

55,8

0808 10 80

AR

86,2

BR

78,5

CA

102,0

CL

85,2

CN

70,4

NZ

109,9

US

106,0

UY

55,1

ZA

101,2

ZZ

88,3

0809 10 00

IL

196,3

TR

188,6

ZZ

192,5

0809 20 95

TR

377,6

US

311,6

ZZ

344,6

0809 40 05

CL

136,2

ZZ

136,2

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 13.6.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 151/19 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 151/19

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 645/2007,

annettu 12 päivänä kesäkuuta 2007,

puhdistamoihin markkinointivuonna 2006/2007 toimitettavan, AKT-maista ja Intiasta peräisin olevan raa’an ruokosokerin lopullisen täydentävän määrän vahvistamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 20 päivänä helmikuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 318/2006 (1) ja erityisesti sen 29 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 318/2006 29 artiklan 4 kohdassa säädetään, että tuontitullien kantaminen mainitun asetuksen liitteessä VI tarkoitetuista maista peräisin olevasta raa’asta ruokosokerista keskeytetään sellaisen täydentävän tuontimäärän osalta, joka tarvitaan markkinointivuosina 2006/2007, 2007/2008 ja 2008/2009 yhteisön puhdistamojen riittävien hankintojen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 318/2006 29 artiklan 4 kohdassa säädetään, että tuontitullien kantaminen mainitun asetuksen liitteessä VI tarkoitetuista maista peräisin olevasta raa’asta ruokosokerista keskeytetään sellaisen täydentävän tuontimäärän osalta, joka tarvitaan markkinointivuosina 2006/2007, 2007/2008 ja 2008/2009 yhteisön puhdistamojen riittävien hankintojen varmistamiseksi.

| (2) | Täydentävä määrä olisi laskettava eräissä tariffikiintiöissä tai eräiden etuuskohtelusopimusten mukaisesti tapahtuvaa sokerialan tuotteiden tuontia ja puhdistusta koskevista yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä markkinointivuosiksi 2006/2007, 2007/2008 ja 2008/2009 28 päivänä kesäkuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 950/2006 (2) 19 artiklan mukaisesti yhteisön raakasokerin arvioidun ja kattavan hankintataseen perusteella. |
| --- | --- |

(2)

Täydentävä määrä olisi laskettava eräissä tariffikiintiöissä tai eräiden etuuskohtelusopimusten mukaisesti tapahtuvaa sokerialan tuotteiden tuontia ja puhdistusta koskevista yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä markkinointivuosiksi 2006/2007, 2007/2008 ja 2008/2009 28 päivänä kesäkuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 950/2006 (2) 19 artiklan mukaisesti yhteisön raakasokerin arvioidun ja kattavan hankintataseen perusteella.

| (3) | Tase osoittaa markkinointivuoden 2006/2007 osalta, että on tarpeen tuoda täydentävä valkoisen sokerin ekvivalenttina ilmaistu 334 025 tonnin määrä raakasokeria, jotta yhteisön puhdistamojen hankintatarpeet voidaan tyydyttää. Kyseiseen täydentävään määrään sisältyy arvio tuontitodistushakemuksista markkinointivuoden 2006/2007 loppukuukausia varten vähiten kehittyneistä maista peräisin olevan puhdistettavaksi tarkoitetun raa’an ruokosokerin tariffikiintiöiden avaamista ja hallinnointia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä markkinointivuosiksi 2006/2007, 2007/2008 ja 2008/2009 sekä nimikkeeseen 1701 kuuluvien vähiten kehittyneistä maista peräisin olevien tuotteiden tuontia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 17 päivänä heinäkuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1100/2006 (3) 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tuonnin osalta. |
| --- | --- |

(3)

Tase osoittaa markkinointivuoden 2006/2007 osalta, että on tarpeen tuoda täydentävä valkoisen sokerin ekvivalenttina ilmaistu 334 025 tonnin määrä raakasokeria, jotta yhteisön puhdistamojen hankintatarpeet voidaan tyydyttää. Kyseiseen täydentävään määrään sisältyy arvio tuontitodistushakemuksista markkinointivuoden 2006/2007 loppukuukausia varten vähiten kehittyneistä maista peräisin olevan puhdistettavaksi tarkoitetun raa’an ruokosokerin tariffikiintiöiden avaamista ja hallinnointia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä markkinointivuosiksi 2006/2007, 2007/2008 ja 2008/2009 sekä nimikkeeseen 1701 kuuluvien vähiten kehittyneistä maista peräisin olevien tuotteiden tuontia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 17 päivänä heinäkuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1100/2006 (3) 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tuonnin osalta.

| (4) | Puhdistamoihin 1 päivän heinäkuuta 2006 ja 30 päivän syyskuuta 2007 välisenä ajanjaksona toimitettavan, AKT-maista ja Intiasta peräisin olevan raa’an ruokosokerin täydentävän määrän vahvistamisesta 18 päivänä elokuuta 2006 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1249/2006 (4) ja puhdistamoihin markkinointivuonna 2006/2007 toimitettavan, AKT-maista ja Intiasta peräisin olevan raa’an ruokosokerin täydentävän määrän vahvistamisesta 30 päivänä tammikuuta 2007 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 92/2007 (5) vahvistetaan jo 82 500 tonnin ja 120 000 tonnin täydentävät määrät. Sen vuoksi on aiheellista vahvistaa lopullinen täydentävän sokerin 131 525 tonnin määrä markkinointivuodeksi 2006/2007. |
| --- | --- |

(4)

Puhdistamoihin 1 päivän heinäkuuta 2006 ja 30 päivän syyskuuta 2007 välisenä ajanjaksona toimitettavan, AKT-maista ja Intiasta peräisin olevan raa’an ruokosokerin täydentävän määrän vahvistamisesta 18 päivänä elokuuta 2006 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1249/2006 (4) ja puhdistamoihin markkinointivuonna 2006/2007 toimitettavan, AKT-maista ja Intiasta peräisin olevan raa’an ruokosokerin täydentävän määrän vahvistamisesta 30 päivänä tammikuuta 2007 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 92/2007 (5) vahvistetaan jo 82 500 tonnin ja 120 000 tonnin täydentävät määrät. Sen vuoksi on aiheellista vahvistaa lopullinen täydentävän sokerin 131 525 tonnin määrä markkinointivuodeksi 2006/2007.

| (5) | Puhdistamoiden riittävät hankinnat voidaan taata ainoastaan, jos noudatetaan tuensaajamaiden välillä tehtyjä perinteisiä vientisopimuksia. Sen vuoksi on tarpeen eritellä tuensaajamaat tai tuensaajamaiden ryhmät. Intialle avataan 6 000 tonnin määrä, jolloin markkinointivuoden 2006/2007 kokonaismääräksi Intian osalta tulee 22 000 tonnia. Sen katsotaan olevan laivakuljetuksen kannalta taloudellisesti kannattava määrä. Jäljellä olevat määrät olisi vahvistettava AKT-maille, jotka ovat yhdessä sitoutuneet täytäntöönpanemaan välillään määrien jakamismenettelyt varmistaakseen puhdistamoiden asianmukaiset hankinnat. |
| --- | --- |

(5)

Puhdistamoiden riittävät hankinnat voidaan taata ainoastaan, jos noudatetaan tuensaajamaiden välillä tehtyjä perinteisiä vientisopimuksia. Sen vuoksi on tarpeen eritellä tuensaajamaat tai tuensaajamaiden ryhmät. Intialle avataan 6 000 tonnin määrä, jolloin markkinointivuoden 2006/2007 kokonaismääräksi Intian osalta tulee 22 000 tonnia. Sen katsotaan olevan laivakuljetuksen kannalta taloudellisesti kannattava määrä. Jäljellä olevat määrät olisi vahvistettava AKT-maille, jotka ovat yhdessä sitoutuneet täytäntöönpanemaan välillään määrien jakamismenettelyt varmistaakseen puhdistamoiden asianmukaiset hankinnat.

| (6) | Ennen kyseisen täydentävän sokerin tuontia puhdistamoiden on sovittava tuensaajamaiden ja kaupan alan toimijoiden kanssa hankintaa ja laivausta koskevat järjestelyt. Jotta ne voisivat valmistautua tuontitodistusten hakemiseen ajoissa, on aiheellista säätää, että tämä asetus tulee voimaan julkaisupäivänään. |
| --- | --- |

(6)

Ennen kyseisen täydentävän sokerin tuontia puhdistamoiden on sovittava tuensaajamaiden ja kaupan alan toimijoiden kanssa hankintaa ja laivausta koskevat järjestelyt. Jotta ne voisivat valmistautua tuontitodistusten hakemiseen ajoissa, on aiheellista säätää, että tämä asetus tulee voimaan julkaisupäivänään.

| (7) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Vahvistetaan asetuksessa (EY) N:o 1249/2006 ja (EY) N:o 92/2007 säädettyjen määrien lisäksi markkinointivuodeksi 2006/2007 131 525 tonnin suuruinen raa’an ruokosokerin lopullinen täydentävä määrä valkoisen sokerin ekvivalenttina ilmaistuna:

| a) | 125 525 tonnia ilmaistuna asetuksen (EY) N:o 318/2006 liitteessä VI luetelluista maista peräisin olevana valkoisena sokerina Intiaa lukuun ottamatta; |
| --- | --- |

a)

125 525 tonnia ilmaistuna asetuksen (EY) N:o 318/2006 liitteessä VI luetelluista maista peräisin olevana valkoisena sokerina Intiaa lukuun ottamatta;

| b) | 6 000 tonnia ilmaistuna Intiasta peräisin olevana valkoisena sokerina. |
| --- | --- |

b)

6 000 tonnia ilmaistuna Intiasta peräisin olevana valkoisena sokerina.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 12 päivänä kesäkuuta 2007.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 58, 28.2.2006, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 247/2007 (EUVL L 69, 9.3.2007, s. 3).

1

(2)  EUVL L 178, 1.7.2006, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 371/2007 (EUVL L 92, 3.4.2007, s. 6).

2

(3)  EUVL L 196, 18.7.2006, s. 3.

3

(4)  EUVL L 227, 19.8.2006, s. 22.

4

(5)  EUVL L 22, 31.1.2007, s. 10.

5

---

| 13.6.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 151/21 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 151/21

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 646/2007,

annettu 12 päivänä kesäkuuta 2007,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2160/2003 täytäntöönpanosta broilereissa esiintyvän Salmonella enteritidiksen ja Salmonella typhimuriumin vähentämistä koskevan yhteisön tavoitteen osalta ja asetuksen (EY) N:o 1091/2005 kumoamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon salmonellan ja muiden tiettyjen elintarvikkeiden kautta tarttuvien tiettyjen zoonoosien aiheuttajien valvonnasta 17 päivänä marraskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2160/2003 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan, 8 artiklan 1 kohdan ja 13 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksella (EY) N:o 2160/2003 pyritään varmistamaan asianmukaisten ja tehokkaiden toimenpiteiden toteuttaminen salmonellan ja muiden zoonoosien aiheuttajien osoittamiseksi ja valvomiseksi kaikissa oleellisissa tuotanto-, prosessointi- sekä jakeluvaiheissa ja etenkin alkutuotantovaiheessa, jotta voidaan vähentää niiden esiintyvyyttä ja kansanterveydelle aiheuttamia riskejä. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksella (EY) N:o 2160/2003 pyritään varmistamaan asianmukaisten ja tehokkaiden toimenpiteiden toteuttaminen salmonellan ja muiden zoonoosien aiheuttajien osoittamiseksi ja valvomiseksi kaikissa oleellisissa tuotanto-, prosessointi- sekä jakeluvaiheissa ja etenkin alkutuotantovaiheessa, jotta voidaan vähentää niiden esiintyvyyttä ja kansanterveydelle aiheuttamia riskejä.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 2160/2003 mukaan yhteisön tavoite asetetaan kaikkien kansanterveydellisesti merkityksellisten salmonellan serotyyppien esiintyvyyden vähentämiseksi broilerien alkutuotantovaiheessa. Vähentäminen on tärkeää, kun otetaan huomioon tiukat toimenpiteet, joita sovelletaan tartunnan saaneista broileriparvista peräisin olevaan tuoreeseen lihaan kyseisen asetuksen mukaisesti 12 päivästä joulukuuta 2010 alkaen. Tuoretta siipikarjanlihaa, broilerin liha mukaan luettuna, ei saa saattaa markkinoille ihmisravintona käytettäväksi, jollei ole todettu, että 25 grammassa tällaista lihaa ei esiinny salmonellaa. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 2160/2003 mukaan yhteisön tavoite asetetaan kaikkien kansanterveydellisesti merkityksellisten salmonellan serotyyppien esiintyvyyden vähentämiseksi broilerien alkutuotantovaiheessa. Vähentäminen on tärkeää, kun otetaan huomioon tiukat toimenpiteet, joita sovelletaan tartunnan saaneista broileriparvista peräisin olevaan tuoreeseen lihaan kyseisen asetuksen mukaisesti 12 päivästä joulukuuta 2010 alkaen. Tuoretta siipikarjanlihaa, broilerin liha mukaan luettuna, ei saa saattaa markkinoille ihmisravintona käytettäväksi, jollei ole todettu, että 25 grammassa tällaista lihaa ei esiinny salmonellaa.

| (3) | Asetuksessa (EY) N:o 2160/2003 säädetään, että yhteisön tavoitteeseen on sisällyttävä numerotietoina prosenttiosuus, joka positiivisten epidemiologisten yksiköiden määrästä voi enintään jäädä jäljelle, ja/tai prosenttiosuus, jolla jäljelle jäävien positiivisten epidemiologisten yksiköiden määrän on vähintään vähennyttävä, enimmäismääräaika, jonka kuluessa tavoite on saavutettava, sekä niiden testauskaavojen määrittely, joita tarvitaan sen tarkistamiseksi, onko tavoite saavutettu. Lisäksi siihen on tarvittaessa sisällyttävä kansanterveydellisesti merkityksellisten serotyyppien määrittely. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksessa (EY) N:o 2160/2003 säädetään, että yhteisön tavoitteeseen on sisällyttävä numerotietoina prosenttiosuus, joka positiivisten epidemiologisten yksiköiden määrästä voi enintään jäädä jäljelle, ja/tai prosenttiosuus, jolla jäljelle jäävien positiivisten epidemiologisten yksiköiden määrän on vähintään vähennyttävä, enimmäismääräaika, jonka kuluessa tavoite on saavutettava, sekä niiden testauskaavojen määrittely, joita tarvitaan sen tarkistamiseksi, onko tavoite saavutettu. Lisäksi siihen on tarvittaessa sisällyttävä kansanterveydellisesti merkityksellisten serotyyppien määrittely.

| (4) | Yhteisön tavoitteen asettamiseksi jäsenvaltioissa on kerätty vertailukelpoisia tietoja asianomaisten Salmonellan serotyyppien esiintymisestä broileriparvissa Salmonellan esiintyvyyden perustason selvittämiseen broileriparvissa liittyvän komission päätöksen 2005/636/EY (2) mukaisesti. |
| --- | --- |

(4)

Yhteisön tavoitteen asettamiseksi jäsenvaltioissa on kerätty vertailukelpoisia tietoja asianomaisten Salmonellan serotyyppien esiintymisestä broileriparvissa Salmonellan esiintyvyyden perustason selvittämiseen broileriparvissa liittyvän komission päätöksen 2005/636/EY (2) mukaisesti.

| (5) | Asetuksessa (EY) N:o 2160/2003 säädetään, että kolmen vuoden siirtymäkauden aikana yhteisön määrittelemät broilereita koskevat tavoitteet kattavat ainoastaan Salmonella enteritidis- ja Salmonella typhimurium -bakteerit. Tavoitteiden laajentamista kattamaan muita kansanterveydellisesti merkityksellisiä serotyyppejä voidaan harkita tämän kauden jälkeen. |
| --- | --- |

(5)

Asetuksessa (EY) N:o 2160/2003 säädetään, että kolmen vuoden siirtymäkauden aikana yhteisön määrittelemät broilereita koskevat tavoitteet kattavat ainoastaan Salmonella enteritidis- ja Salmonella typhimurium -bakteerit. Tavoitteiden laajentamista kattamaan muita kansanterveydellisesti merkityksellisiä serotyyppejä voidaan harkita tämän kauden jälkeen.

| (6) | Sen tarkistamiseksi, missä määrin yhteisön tavoitteen saavuttamisessa on edistytty, on tarpeen säätää tällä asetuksella broileriparvia koskevasta toistuvasta näytteenotosta. |
| --- | --- |

(6)

Sen tarkistamiseksi, missä määrin yhteisön tavoitteen saavuttamisessa on edistytty, on tarpeen säätää tällä asetuksella broileriparvia koskevasta toistuvasta näytteenotosta.

| (7) | Komissio kuuli asetuksen (EY) N:o 2160/2003 15 artiklan mukaisesti Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaista asettaessaan yhteisön tavoitetta broilereille. Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen työryhmä, joka kerää zoonooseihin liittyvää tietoa, antoi 28 päivänä maaliskuuta 2007 kertomuksen, jossa analysoidaan selvitystä Salmonellan esiintyvyyden perustasosta Gallus gallus -lajin broileriparvissa EU:ssa vuosina 2005–2006, ”Report on the Analysis of the baseline survey on the prevalence of Salmonella in broiler flocks of Gallus gallus in the EU, 2005-2006, Part A: Salmonella prevalence estimates” (3). |
| --- | --- |

(7)

Komissio kuuli asetuksen (EY) N:o 2160/2003 15 artiklan mukaisesti Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaista asettaessaan yhteisön tavoitetta broilereille. Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen työryhmä, joka kerää zoonooseihin liittyvää tietoa, antoi 28 päivänä maaliskuuta 2007 kertomuksen, jossa analysoidaan selvitystä Salmonellan esiintyvyyden perustasosta Gallus gallus -lajin broileriparvissa EU:ssa vuosina 2005–2006, ”Report on the Analysis of the baseline survey on the prevalence of Salmonella in broiler flocks of Gallus gallus in the EU, 2005-2006, Part A: Salmonella prevalence estimates” (3).

| (8) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2160/2003 täytäntöönpanosta siltä osin kuin on kyse erityisten valvontamenetelmien käyttöä osana kansallisia salmonellan valvontaohjelmia koskevista vaatimuksista 12 päivänä heinäkuuta 2005 annettu komission asetus (EY) N:o 1091/2005 (4) on korvattu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2160/2003 täytäntöönpanosta siltä osin kuin on kyse vaatimuksista, jotka koskevat erityisten valvontamenetelmien käyttöä siipikarjassa esiintyvän salmonellan kansallisissa valvontaohjelmissa, 1 päivänä elokuuta 2006 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 1177/2006 (5). Selkeyden vuoksi on aiheellista kumota asetus (EY) N:o 1091/2005. |
| --- | --- |

(8)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2160/2003 täytäntöönpanosta siltä osin kuin on kyse erityisten valvontamenetelmien käyttöä osana kansallisia salmonellan valvontaohjelmia koskevista vaatimuksista 12 päivänä heinäkuuta 2005 annettu komission asetus (EY) N:o 1091/2005 (4) on korvattu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2160/2003 täytäntöönpanosta siltä osin kuin on kyse vaatimuksista, jotka koskevat erityisten valvontamenetelmien käyttöä siipikarjassa esiintyvän salmonellan kansallisissa valvontaohjelmissa, 1 päivänä elokuuta 2006 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 1177/2006 (5). Selkeyden vuoksi on aiheellista kumota asetus (EY) N:o 1091/2005.

| (9) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(9)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Yhteisön tavoite

1.   Asetuksen (EY) N:o 2160/2003 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yhteisön tavoite broilereissa esiintyvän Salmonella enteritidiksen ja Salmonella typhimuriumin vähentämiseksi, jäljempänä ’yhteisön tavoite’, on asettaa Salmonella enteritidiksen ja Salmonella typhimuriumin osalta edelleen positiivisia tuloksia antavien broileriparvien enimmäisprosenttiosuus enintään 1 prosenttiin 31 päivään joulukuuta 2011 mennessä.

2.   Testausohjelma sen tarkistamiseksi, onko yhteisön tavoitteen saavuttamisessa edistytty, on esitetty liitteessä.

3.   Komissio harkitsee liitteessä esitetyn testausohjelman tarkistamista asetuksen (EY) N:o 2160/2003 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista valvontaohjelmista vuonna 2009 eli niiden ensimmäisenä vuonna saadun kokemuksen perusteella.

2 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1091/2005 kumoaminen

Kumotaan asetus (EY) N:o 1091/2005 1 päivästä heinäkuuta 2007.

Viittauksia kumottuun asetukseen pidetään viittauksina asetukseen (EY) N:o 1177/2006.

3 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Asetuksen 1 artiklan 1 ja 3 kohtaa sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2007 ja 1 artiklan 2 kohtaa 1 päivästä tammikuuta 2009 alkaen.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 12 päivänä kesäkuuta 2007.

Komission puolesta

Markos KYPRIANOU

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 325, 12.12.2003, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 1791/2006 (EUVL L 363, 20.12.2006, s. 1).

1

(2)  EUVL L 228, 3.9.2005, s. 14.

2

(3)  The EFSA Journal (2007) 98, 1–85.

3

(4)  EUVL L 182, 13.7.2005, s. 3.

4

(5)  EUVL L 212, 2.8.2006, s. 3.

5

---

LIITE

Edellä 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu testausohjelma sen tarkistamiseksi, onko yhteisön tavoite saavutettu

1.   Näytteenottotiheys ja näytteenottotyypit

| a) | Otannan on katettava kaikki broileriparvet, jotka kuuluvat asetuksen (EY) N:o 2160/2003 soveltamisalaan. |
| --- | --- |

a)

Otannan on katettava kaikki broileriparvet, jotka kuuluvat asetuksen (EY) N:o 2160/2003 soveltamisalaan.

| b) | Broileriparvista on otettava näytteet elintarvikealan toimijan aloitteesta sekä toimivaltaisen viranomaisen toimesta.






  — | Elintarvikealan toimijan aloitteesta tapahtuva näytteenotto on toteutettava asetuksen (EY) N:o 2160/2003 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti kolmen viikon kuluessa ennen lintujen siirtämistä teurastamoon. |
| --- | --- | --- |

b)

Broileriparvista on otettava näytteet elintarvikealan toimijan aloitteesta sekä toimivaltaisen viranomaisen toimesta.

—

Elintarvikealan toimijan aloitteesta tapahtuva näytteenotto on toteutettava asetuksen (EY) N:o 2160/2003 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti kolmen viikon kuluessa ennen lintujen siirtämistä teurastamoon.

| — | Toimivaltaisen viranomaisen on otettava näytteet vuosittain vähintään yhdestä broileriparvesta 10 prosentilla niistä tiloista, joilla on enemmän kuin 5 000 lintua. Tämä on tehtävä riskiperusteisesti aina kun toimivaltainen viranomainen katsoo sen tarpeelliseksi. |
| --- | --- |

—

Toimivaltaisen viranomaisen on otettava näytteet vuosittain vähintään yhdestä broileriparvesta 10 prosentilla niistä tiloista, joilla on enemmän kuin 5 000 lintua. Tämä on tehtävä riskiperusteisesti aina kun toimivaltainen viranomainen katsoo sen tarpeelliseksi.

Toimivaltaisen viranomaisen suorittama näytteenotto voi korvata näytteenoton, joka tehdään elintarvikealan toimijan aloitteesta.

| c) | Toimivaltainen viranomainen voi kuitenkin a alakohdasta poiketen päättää ottaa näytteet vähintään yhdestä broileriparvesta kunkin tuotantokierron aikana tiloilla, joilla on useita parvia, jos






  i) | käytössä on järjestelmä, jossa koko parvi tuodaan ja viedään yhdellä kertaa; |
| --- | --- | --- |

c)

Toimivaltainen viranomainen voi kuitenkin a alakohdasta poiketen päättää ottaa näytteet vähintään yhdestä broileriparvesta kunkin tuotantokierron aikana tiloilla, joilla on useita parvia, jos

i)

käytössä on järjestelmä, jossa koko parvi tuodaan ja viedään yhdellä kertaa;

| ii) | kaikkia parvia käsitellään samalla tavalla; |
| --- | --- |

ii)

kaikkia parvia käsitellään samalla tavalla;

| iii) | kaikkia parvia ruokitaan ja juotetaan yhdenmukaisesti; |
| --- | --- |

iii)

kaikkia parvia ruokitaan ja juotetaan yhdenmukaisesti;

| iv) | yhden vuoden ja vähintään kuuden tuotantokierron aikana on tehty testit Salmonella spp.:n varalta b alakohdassa esitetyn seurantaohjelman mukaisesti tilan kaikissa parvissa ja toimivaltaiset viranomaiset ovat ottaneet näytteet kaikista parvista vähintään yhden tuotantokierron aikana; ja |
| --- | --- |

iv)

yhden vuoden ja vähintään kuuden tuotantokierron aikana on tehty testit Salmonella spp.:n varalta b alakohdassa esitetyn seurantaohjelman mukaisesti tilan kaikissa parvissa ja toimivaltaiset viranomaiset ovat ottaneet näytteet kaikista parvista vähintään yhden tuotantokierron aikana; ja

| v) | kaikkien Salmonella enteritidiksen tai Salmonella typhimuriumin varalta tehtyjen testien tulokset olivat negatiivisia. |
| --- | --- |

v)

kaikkien Salmonella enteritidiksen tai Salmonella typhimuriumin varalta tehtyjen testien tulokset olivat negatiivisia.

2.   Näytteenottomenettely

On otettava vähintään kaksi paria tossu- tai sukkanäytteitä. Laidunkanaloissa pidettävien broileriparvien näytteet on kerättävä vain rakennuksen sisällä olevalta alueelta. Kaikki tossu- tai sukkanäytteet on yhdistettävä yhdeksi näytteeksi.

Alle 100 broilerin parvissa, joissa ei ole mahdollista ottaa tossu- tai sukkanäytteitä, koska kasvattamorakennuksiin ei voi mennä sisälle, kyseiset näytteet voidaan korvata käsin otettavilla näytteillä, jolloin tossut tai sukat puetaan käsineillä päällystettyjen käsien ympärille ja niillä hierotaan tuoretta ulostetta sisältäviä pintoja; jos tämä ei ole mahdollista, näytteet otetaan muilla tarkoitukseen soveltuvilla ulostenäytteiden ottoon tarkoitetuilla menetelmillä.

Ennen tossujen tai sukkien pukemista niiden pinta on kostutettava talteenoton maksimoivalla laimennusaineella (natriumkloridi 0,8 % , peptoni 0,1 % steriilissä deionisoidussa vedessä) tai steriilillä vedellä tai asetuksen (EY) N:o 2160/200311 artiklassa tarkoitetun kansallisen vertailulaboratorion hyväksymällä muulla laimennusaineella. On kiellettävä käyttämästä tilan vettä, joka sisältää mikrobeja tuhoavia aineita tai johon on lisätty desinfiointiaineita. Tossut suositellaan kostutettavaksi kaatamalla neste niiden sisälle ennen kuin ne puetaan päälle. Vaihtoehtoisesti tossut tai sukat voidaan autoklavoida laimennusaineiden kanssa autoklavointiin tarkoitetuissa pusseissa tai astioissa ennen käyttöä. Laimennusaineet voidaan lisätä myös tossujen jalkaan pukemisen jälkeen käyttämällä sumutinta tai pesupulloa.

On varmistettava, että näyte edustaa kaikkia rakennuksen osia. Jokaisella tossu- tai sukkaparilla on käytävä läpi noin 50 prosenttia rakennuksen alasta.

Kun näytteenotto on saatu päätökseen, tossut tai sukat on poistettava varovaisesti, jotta niihin kiinnittynyt materiaali ei pääse irtoamaan. Tossut voidaan kääntää nurin päin materiaalin säilyttämiseksi. Ne on asetettava pussiin tai astiaan ja merkittävä asianmukaisesti.

Toimivaltaisen viranomaisen on valvottava elintarvikealan toimijoiden koulutusta sen varmistamiseksi, että näytteenottomenettelyä sovelletaan oikein.

Jos toimivaltainen viranomainen ottaa näytteet epäillyn Salmonella-tartunnan vuoksi tai muussa tarpeelliseksi katsomassaan tapauksessa, toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava tarvittaessa lisätesteillä, että mikrobilääkkeiden käyttö ei vaikuta broileriparvia koskevien Salmonellan varalta tehtävien tutkimusten tuloksiin.

Jos testissä ei havaita Salmonella enteritidistä eikä Salmonella typhimuriumia, mutta sitä vastoin mikrobilääkkeitä tai bakteerikasvun estävää vaikutusta, broileriparven katsotaan olevan tartunnan saanut parvi 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun yhteisön tavoitteen yhteydessä.

3.   Näytteiden tutkiminen

3.1   Näytteiden kuljetus ja valmistelu

Näytteet on lähetettävä 25 tunnin sisällä niiden keräämisestä pikapostina tai kuriiripostina asetuksen (EY) N:o 2160/200311 ja 12 artiklassa tarkoitettuihin laboratorioihin. Laboratoriossa näytteitä on säilytettävä kylmässä tutkimukseen saakka, ja ne on tutkittava 48 tunnin kuluessa niiden vastaanotosta.

Tossu- tai sukkaparista koostuva näyte on avattava varovaisesti siten, ettei tossuihin takertunut ulostemateriaali irtoa, koottava ja pantava 225 millilitraan puskuroitua peptonivettä, joka on esilämmitetty huoneenlämpötilaan.

Näytettä on sekoitettava, kunnes se on täysin kyllästetty, minkä jälkeen sitä viljellään 3.2 kohdassa esitettyä toteamismenetelmää käyttäen.

Mikäli salmonellan toteamista varten kerättyjen ulostenäytteiden valmistelua koskevista ISO-standardeista on sovittu, on sovellettava niitä, ja ne korvaavat tässä kohdassa esitetyt määräykset näytteiden valmistelusta.

3.2   Osoitusmenetelmä

Salmonellan osoittamiseksi on käytettävä Bilthovenissa, Alankomaissa sijaitsevan salmonellasta vastaavan yhteisön vertailulaboratorion suosittelemaa osoitusmenetelmää.

Menetelmä kuvataan ISO 6579 (2002) -standardin liitteen D nykyisessä luonnoksessa: ”Salmonella spp.:n toteaminen eläinten ulosteessa alkutuotantovaiheessa”.

Kyseisessä osoitusmenetelmässä käytetään puolikiinteää viljelyalustaa (muunneltua puolikiinteää Rappaport-Vassalidis-alustaa, MSRV) yhtenä ainoana valikoivana rikastusalustana.

3.3   Serotyypin määritys

Vähintään yksi isolaatti kustakin positiivisesta näytteestä on serotyypitettävä Kaufmann-White-menetelmällä.

3.4   Vaihtoehtoiset menetelmät

Elintarvikelan toimijan ottamat näytteet voidaan analysoida käyttäen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 882/2004 (1) 11 artiklassa säädettyä menetelmää sen sijaan, että noudatettaisiin tämän liitteen 3.1, 3.2 ja 3.3 kohdassa esitettyjä näytteiden valmistelua, osoitusmenetelmiä ja serotyypin määritystä koskevia ohjeita, jos validointi on tehty EN/ISO 16140/2003 -standardin mukaisesti.

3.5   Kantojen varastointi

Toimivaltaisen viranomaisen on kerättävä vuosittain ainakin yksi eristetty kanta kustakin rakennuksesta ja varastoitava se myöhempää faagityypitystä tai mikrobilääkeherkkyyden testausta varten käyttäen tavanomaisia kantakokoelmaan tallettamisen menetelmiä, joiden on taattava kantojen pysyminen muuttumattomina vähintään 2 vuoden ajan.

4.   Tulokset ja raportointi

4.1   Esiintyvyyden laskeminen sen tarkistamiseksi, onko yhteisön tavoite saavutettu

Broileriparvea pidetään positiivisen tuloksen antaneena yhteisön tavoitteen saavuttamisen tarkistamisen kannalta, jos Salmonella enteritidiksen ja/tai Salmonella typhimuriumin (lukuun ottamatta rokotekantaa) esiintyminen parvessa on osoitettu jossakin yhteydessä.

Positiivisen tuloksen antaneet broileriparvet lasketaan mukaan vain kerran tuotantokiertoa kohden näytteenottojen ja testausten lukumäärästä riippumatta, ja niistä raportoidaan vain sinä vuonna, jona näyte ensimmäisen kerran oli positiivinen.

4.2   Raportointi

Raportointiin on sisällyttävä

| a) | niiden broileriparvien kokonaismäärä, joista toimivaltainen viranomainen tai elintarvikealan toimija on ottanut näytteet; |
| --- | --- |

a)

niiden broileriparvien kokonaismäärä, joista toimivaltainen viranomainen tai elintarvikealan toimija on ottanut näytteet;

| b) | tartunnan saaneiden broileriparvien kokonaismäärä; |
| --- | --- |

b)

tartunnan saaneiden broileriparvien kokonaismäärä;

| c) | kaikki eristetyt Salmonellan serotyypit (myös muut kuin Salmonella enteritidis ja Salmonella typhimurium); |
| --- | --- |

c)

kaikki eristetyt Salmonellan serotyypit (myös muut kuin Salmonella enteritidis ja Salmonella typhimurium);

| d) | tulosten selitykset, erityisesti poikkeustapauksien osalta. |
| --- | --- |

d)

tulosten selitykset, erityisesti poikkeustapauksien osalta.

Tulokset ja muut asiaankuuluvat lisätiedot on ilmoitettava osana Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/99/EY (2) 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua suuntauksia ja lähteitä koskevaa kertomusta.

4.3   Lisätiedot

Ainakin seuraavat tiedot on toimitettava saataville jokaisesta testatusta broileriparvesta analyysia varten, joka tehdään kansallisella tasolla tai Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen toimesta sen pyynnöstä:

| a) | toimivaltaisen viranomaisen tai elintarvikealan toimijan ottama näyte; |
| --- | --- |

a)

toimivaltaisen viranomaisen tai elintarvikealan toimijan ottama näyte;

| b) | tilan viitetiedot, jotka ovat ainutkertaisia; |
| --- | --- |

b)

tilan viitetiedot, jotka ovat ainutkertaisia;

| c) | rakennuksen viitetiedot, jotka ovat ainutkertaisia; |
| --- | --- |

c)

rakennuksen viitetiedot, jotka ovat ainutkertaisia;

| d) | näytteenottokuukausi. |
| --- | --- |

d)

näytteenottokuukausi.

---

(1)  EUVL L 165, 30.4.2004, s. 1, oikaisu (EUVL L 191, 28.5.2004, s. 1).

(2)  EUVL L 325, 12.12.2003, s. 31.

---

| 13.6.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 151/26 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 151/26

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 647/2007,

annettu 12 päivänä kesäkuuta 2007,

neuvoston direktiivin 91/414/ETY 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun työohjelman neljännen vaiheen täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista lisäsäännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 2229/2004 muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta 15 päivänä heinäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/414/ETY (1) ja erityisesti sen 8 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksissa (EY) N:o 1112/2002 (2) ja (EY) N:o 2229/2004 (3) säädetään neuvoston direktiivin 91/414/ETY 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun työohjelman neljännen vaiheen täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja asetuksissa on luettelo kyseiseen vaiheeseen kuuluvista tehoaineista. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksissa (EY) N:o 1112/2002 (2) ja (EY) N:o 2229/2004 (3) säädetään neuvoston direktiivin 91/414/ETY 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun työohjelman neljännen vaiheen täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja asetuksissa on luettelo kyseiseen vaiheeseen kuuluvista tehoaineista.

| (2) | On käynyt ilmi, että jotkin asetuksessa (EY) N:o 2229/2004 vahvistetussa luettelossa olevista tehoaineista eivät koskaan ole olleet markkinoilla direktiivissä 91/414/ETY annetun määritelmän mukaisina kasvinsuojeluaineina ja sen vuoksi niitä ei olisi pitänyt sisällyttää luetteloon. Kyseiset aineet olisi poistettava luettelosta. |
| --- | --- |

(2)

On käynyt ilmi, että jotkin asetuksessa (EY) N:o 2229/2004 vahvistetussa luettelossa olevista tehoaineista eivät koskaan ole olleet markkinoilla direktiivissä 91/414/ETY annetun määritelmän mukaisina kasvinsuojeluaineina ja sen vuoksi niitä ei olisi pitänyt sisällyttää luetteloon. Kyseiset aineet olisi poistettava luettelosta.

| (3) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 2229/2004 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 2229/2004 olisi muutettava.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 2229/2004 liite I tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenätoisena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 12 päivänä kesäkuuta 2007.

Komission puolesta

Markos KYPRIANOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 230, 9.8.1991, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2007/31/EY (EUVL L 140, 1.6.2007, s. 44).

1

(2)  EYVL L 168, 27.6.2002, s. 14.

2

(3)  EUVL L 379, 24.12.2004, s. 13.

3

---

LIITE

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 2229/2004 liite I seuraavasti:

| 1. | Poistetaan A osasta seuraavat tehoaineet:






  a) | A osan ryhmä 1






  — | Aminohapot/L-glutamiinihappo |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Poistetaan A osasta seuraavat tehoaineet:

a)

A osan ryhmä 1

—

Aminohapot/L-glutamiinihappo

| — | Aminohapot/L-tryptofaani |
| --- | --- |

—

Aminohapot/L-tryptofaani

| — | Hartsit |
| --- | --- |

—

Hartsit

| — | Natriummetabisulfiitti |
| --- | --- |

—

Natriummetabisulfiitti

| — | Vehnägluteeni |
| --- | --- |

—

Vehnägluteeni

| — | Maltodekstriini |
| --- | --- |

—

Maltodekstriini

| b) | A osan ryhmä 2.2






  — | Sitrusuute, ilmoitettu bakterisidinä |
| --- | --- | --- |

b)

A osan ryhmä 2.2

—

Sitrusuute, ilmoitettu bakterisidinä

| — | Kehäkukkauute |
| --- | --- |

—

Kehäkukkauute

| — | Mimosa Tenuiflora -uute |
| --- | --- |

—

Mimosa Tenuiflora -uute

| — | Kasviöljyt/Mustaherukkaöljy, ilmoitettu karkotteena |
| --- | --- |

—

Kasviöljyt/Mustaherukkaöljy, ilmoitettu karkotteena

| — | Kasviöljyt/Eukalyptusöljy |
| --- | --- |

—

Kasviöljyt/Eukalyptusöljy

| — | Kasviöljyt/Meiramiöljy, ilmoitettu karkotteena |
| --- | --- |

—

Kasviöljyt/Meiramiöljy, ilmoitettu karkotteena

| — | Kasviöljyt/Timjamiöljy, ilmoitettu karkotteena |
| --- | --- |

—

Kasviöljyt/Timjamiöljy, ilmoitettu karkotteena

| c) | A osan ryhmä 6.1






  — | Polyvinyyliasetaatti |
| --- | --- | --- |

c)

A osan ryhmä 6.1

—

Polyvinyyliasetaatti

| d) | A osan ryhmä 6.2






  — | Ammoniumbitumisulfonaatti. |
| --- | --- | --- |

d)

A osan ryhmä 6.2

—

Ammoniumbitumisulfonaatti.

| 2. | Poistetaan B osasta seuraavat tehoaineet:






  — | (Z,E)-3,7,11-trimetyyli-2,6,10-dodekatrien-1-oli (farnesoli) |
| --- | --- | --- |

2.

Poistetaan B osasta seuraavat tehoaineet:

—

(Z,E)-3,7,11-trimetyyli-2,6,10-dodekatrien-1-oli (farnesoli)

| — | 1,7-dioksaspiro-5,5-undekaani |
| --- | --- |

—

1,7-dioksaspiro-5,5-undekaani

| — | 3,7-dimetyyli-2,6-oktadien-1-oli (geranioli) |
| --- | --- |

—

3,7-dimetyyli-2,6-oktadien-1-oli (geranioli)

| — | 3,7,11-trimetyyli-1,6,10-dodekatrien-3-oli (nerolidoli) |
| --- | --- |

—

3,7,11-trimetyyli-1,6,10-dodekatrien-3-oli (nerolidoli)

| — | (E)-2-metyyli-6-metyleeni-3,7-oktadien-2-oli (isomyrsenoli) |
| --- | --- |

—

(E)-2-metyyli-6-metyleeni-3,7-oktadien-2-oli (isomyrsenoli)

| — | Etyyli-2,4-dekadienoaatti. |
| --- | --- |

—

Etyyli-2,4-dekadienoaatti.

| 3. | Poistetaan F osasta seuraava tehoaine:






  — | Natriumlauryylisulfaatti. |
| --- | --- | --- |

3.

Poistetaan F osasta seuraava tehoaine:

—

Natriumlauryylisulfaatti.

| 4. | Poistetaan G osasta seuraava tehoaine:






  — | Di-1-p-menteeni. |
| --- | --- | --- |

4.

Poistetaan G osasta seuraava tehoaine:

—

Di-1-p-menteeni.

---

| 13.6.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 151/28 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 151/28

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 648/2007,

annettu 11 päivänä kesäkuuta 2007,

Espanjan lipun alla purjehtivien alusten lestikalan kalastuksen kieltämisestä ICES-alueilla V b, VI ja VII (yhteisön vedet ja vedet, jotka eivät kuulu kolmansien maiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 (1) ja erityisesti sen 26 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavasta valvontajärjestelmästä 12 päivänä lokakuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2847/93 (2) ja erityisesti sen 21 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Yhteisön aluksiin sovellettavien eräiden syvänmeren kalakantojen kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuosiksi 2007 ja 2008 19 päivänä joulukuuta 2006 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2015/2006 (3) säädetään kiintiöistä vuosiksi 2007 ja 2008. |
| --- | --- |

(1)

Yhteisön aluksiin sovellettavien eräiden syvänmeren kalakantojen kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuosiksi 2007 ja 2008 19 päivänä joulukuuta 2006 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2015/2006 (3) säädetään kiintiöistä vuosiksi 2007 ja 2008.

| (2) | Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai siinä maassa rekisteröityjen alusten liitteessä mainitun kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2007 kiintiön. |
| --- | --- |

(2)

Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai siinä maassa rekisteröityjen alusten liitteessä mainitun kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2007 kiintiön.

| (3) | Tämän vuoksi on tarpeen kieltää kyseisen kannan kalastus, sen hallussa pitäminen aluksessa, sen uudelleenlastaaminen ja purkaminen, |
| --- | --- |

(3)

Tämän vuoksi on tarpeen kieltää kyseisen kannan kalastus, sen hallussa pitäminen aluksessa, sen uudelleenlastaaminen ja purkaminen,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kiintiön täyttyminen

Tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion kalastuskiintiö vuodeksi 2007 kyseisessä liitteessä tarkoitetulle kannalle katsotaan kokonaan käytetyksi liitteessä vahvistetusta päivämäärästä alkaen.

2 artikla

Kiellot

Tämän asetuksen liitteessä mainitun kannan kalastus kielletään siinä mainitun jäsenvaltion lipun alla purjehtivilta tai siinä maassa rekisteröidyiltä aluksilta liitteessä vahvistetusta päivämäärästä alkaen. Kielletään aluksilta tuon päivämäärän jälkeen pyydetyn kannan hallussa pitäminen aluksessa, sen uudelleenlastaaminen ja purkaminen.

3 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 11 päivänä kesäkuuta 2007.

Komission puolesta

Fokion FOTIADIS

Kalastus- ja meriasioiden pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EYVL L 261, 20.10.1993, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1967/2006 (EUVL L 409, 30.12.2006, s. 9, oikaistu toisinto julkaistu EUVL:n numerossa L 36, 8.2.2007, s. 6).

2

(3)  EUVL L 384, 29.12.2006, s. 28. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 609/2007 (EUVL L 141, 2.6.2007, s. 33).

3

---

LIITE

| Nro | 11 |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | ESPANJA |
| Kanta | RNG/5B67- |
| Laji | Lestikala (Coryphaenoides rupestris) |
| Alue | V b, VI ja VII (yhteisön vedet ja vedet, jotka eivät kuulu kolmansien maiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan) |
| Päivämäärä | 13.4.2007 |

Nro

11

Jäsenvaltio

ESPANJA

Kanta

RNG/5B67-

Laji

Lestikala (Coryphaenoides rupestris)

Alue

V b, VI ja VII (yhteisön vedet ja vedet, jotka eivät kuulu kolmansien maiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan)

Päivämäärä

13.4.2007

---

| 13.6.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 151/30 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 151/30

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 649/2007,

annettu 12 päivänä kesäkuuta 2007,

Espanjan lipun alla purjehtivien alusten grönlanninpallaksen kalastuksen kieltämisestä EY:n vesillä ICES-alueilla IIa ja IV sekä EY:n ja kansainvälisillä vesillä ICES-alueella VI

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20 päivänä joulukuuta 2002 annetun asetuksen (EY) N:o 2371/2002 (1) ja erityisesti sen 26 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavasta valvontajärjestelmästä 12 päivänä lokakuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2847/93 (2) ja erityisesti sen 21 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Yhteisön vesialueilla ja yhteisön aluksiin sellaisilla muilla vesialueilla, joilla sovelletaan saalisrajoituksia, sovellettavien eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2007 21 päivänä joulukuuta 2006 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 41/2007 (3) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2007. |
| --- | --- |

(1)

Yhteisön vesialueilla ja yhteisön aluksiin sellaisilla muilla vesialueilla, joilla sovelletaan saalisrajoituksia, sovellettavien eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2007 21 päivänä joulukuuta 2006 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 41/2007 (3) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2007.

| (2) | Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai siinä maassa rekisteröityjen aluksien kyseisen kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2007 kiintiön. |
| --- | --- |

(2)

Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai siinä maassa rekisteröityjen aluksien kyseisen kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2007 kiintiön.

| (3) | Tämän vuoksi on tarpeen kieltää kyseisen kannan kalastus, sen hallussa pitäminen aluksessa, sen uudelleenlastaus ja purku, |
| --- | --- |

(3)

Tämän vuoksi on tarpeen kieltää kyseisen kannan kalastus, sen hallussa pitäminen aluksessa, sen uudelleenlastaus ja purku,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kiintiön täyttyminen

Tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion kalastuskiintiö vuodeksi 2007 kyseisessä liitteessä tarkoitetulle kannalle katsotaan kokonaan käytetyksi liitteessä säädetystä päivämäärästä alkaen.

2 artikla

Kiellot

Tämän asetuksen liitteessä mainitun kannan kalastus kielletään siinä mainitun jäsenvaltion lipun alla purjehtivilta tai siinä maassa rekisteröidyiltä aluksilta liitteessä säädetystä päivämäärästä alkaen. Kielletään aluksilta tuon päivämäärän jälkeen pyydetyn kannan hallussa pitäminen aluksessa, sen uudelleenlastaus ja purku.

3 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 12 päivänä kesäkuuta 2007.

Komission puolesta

Fokion FOTIADIS

Kalastus- ja meriasioiden pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EYVL L 261, 20.10.1993, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1967/2006 (EUVL L 409, 30.12.2006, sellaisena kuin se on oikaistuna, EUVL L 36, 8.2.2007, s. 6).

2

(3)  EUVL L 15, 20.1.2007, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 444/2007 (EUVL L 106, 24.4.2007, s. 22).

3

---

LIITE

| Nro | 12 |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | ESPANJA |
| Kanta | GHL/2A-C46 |
| Laji | Grönlanninpallas (Reinhardtius hippoglossoides) |
| Alue | EY:n vedet alueilla IIa ja IV; EY:n ja kansainväliset vedet alueella VI |
| Päivämäärä | 13.4.2007 |

Nro

12

Jäsenvaltio

ESPANJA

Kanta

GHL/2A-C46

Laji

Grönlanninpallas (Reinhardtius hippoglossoides)

Alue

EY:n vedet alueilla IIa ja IV; EY:n ja kansainväliset vedet alueella VI

Päivämäärä

13.4.2007

---

II EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Neuvosto

| 13.6.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 151/32 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 151/32

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 25 päivänä toukokuuta 2007,

alueiden komitean belgialaisen varajäsenen nimeämisestä

(2007/401/EY)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 263 artiklan,

ottaa huomioon Belgian hallituksen ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto teki 24 päivänä tammikuuta 2006 päätöksen 2006/116/EY alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivän tammikuuta 2006 ja 25 päivän tammikuuta 2010 väliseksi kaudeksi (1). |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto teki 24 päivänä tammikuuta 2006 päätöksen 2006/116/EY alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivän tammikuuta 2006 ja 25 päivän tammikuuta 2010 väliseksi kaudeksi (1).

| (2) | Alueiden komiteassa on vapautunut varajäsenen paikka Benoît CEREXHEn erottua, |
| --- | --- |

(2)

Alueiden komiteassa on vapautunut varajäsenen paikka Benoît CEREXHEn erottua,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Nimetään Evelyne HUYTEBROECK, ministre de l’environnement, de l’énergie, du tourisme et de l’aide aux personnes du gouvernement de la région de Bruxelles-Capitale, alueiden komitean varajäseneksi Benoît CEREXHEn tilalle tämän jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2010.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.

Tehty Brysselissä 25 päivänä toukokuuta 2007.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

A. SCHAVAN

---

(1)  EUVL L 56, 25.2.2006, s. 75.

1

---

Komissio

| 13.6.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 151/33 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 151/33

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 6 päivänä joulukuuta 2006,

valtiontuesta C 6/2006 (ex N 417/2005), jonka Saksa aikoo myöntää Volkswerft Stralsundille

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 5790)

(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/402/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa edellä mainittujen artiklojen mukaisesti (1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I   MENETTELY

| (1) | Saksa ilmoitti 22 päivänä elokuuta 2005 päivätyllä ja 26 päivänä elokuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä komissiolle aikomuksestaan myöntää alueellista investointitukea Volkswerft Stralsundille. Komissio pyysi 13 päivänä syyskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä tietoja, jotka Saksa toimitti 14 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä ja 17 päivänä lokakuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissio pyysi 18 päivänä marraskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä lisätietoja, jotka Saksa toimitti 19 päivänä joulukuuta 2005 päivätyllä ja 20 päivänä joulukuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. |
| --- | --- |

(1)

Saksa ilmoitti 22 päivänä elokuuta 2005 päivätyllä ja 26 päivänä elokuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä komissiolle aikomuksestaan myöntää alueellista investointitukea Volkswerft Stralsundille. Komissio pyysi 13 päivänä syyskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä tietoja, jotka Saksa toimitti 14 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä ja 17 päivänä lokakuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissio pyysi 18 päivänä marraskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä lisätietoja, jotka Saksa toimitti 19 päivänä joulukuuta 2005 päivätyllä ja 20 päivänä joulukuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.

| (2) | Komissio aloitti tätä oletettua valtiontukea koskevan muodollisen tutkintamenettelyn 22 päivänä helmikuuta 2006. Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio on kehottanut kaikkia asianomaisia esittämään huomautuksensa tuesta. Tuensaaja, Volkswerft Stralsund, toimitti huomautuksensa 10 päivänä toukokuuta 2006 päivätyllä ja 11 päivänä toukokuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Saksan laivanrakennusalan etujärjestö Verband für Schiffbau und Meerestechnik sekä tanskalainen merenkulkualan järjestö Danske Maritime toimittivat huomautuksensa 11 päivänä toukokuuta 2006 päivätyillä ja samana päivänä saapuneiksi kirjatuilla kirjeillä. |
| --- | --- |

(2)

Komissio aloitti tätä oletettua valtiontukea koskevan muodollisen tutkintamenettelyn 22 päivänä helmikuuta 2006. Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio on kehottanut kaikkia asianomaisia esittämään huomautuksensa tuesta. Tuensaaja, Volkswerft Stralsund, toimitti huomautuksensa 10 päivänä toukokuuta 2006 päivätyllä ja 11 päivänä toukokuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Saksan laivanrakennusalan etujärjestö Verband für Schiffbau und Meerestechnik sekä tanskalainen merenkulkualan järjestö Danske Maritime toimittivat huomautuksensa 11 päivänä toukokuuta 2006 päivätyillä ja samana päivänä saapuneiksi kirjatuilla kirjeillä.

| (3) | Nämä huomautukset toimitettiin Saksan viranomaisille 12 ja 19 päivänä toukokuuta 2006 päivätyillä kirjeillä. Saksa vastasi huomautuksiin 2 päivänä kesäkuuta 2006 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. |
| --- | --- |

(3)

Nämä huomautukset toimitettiin Saksan viranomaisille 12 ja 19 päivänä toukokuuta 2006 päivätyillä kirjeillä. Saksa vastasi huomautuksiin 2 päivänä kesäkuuta 2006 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.

| (4) | Saksa vastasi muodollisen tutkintamenettelyn aloittamiseen 7 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissio pyysi 26 päivänä heinäkuuta 2006 päivätyllä kirjeellä lisätietoja, jotka Saksa toimitti 22 päivänä elokuuta 2006 päivätyllä ja 23 päivänä elokuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. |
| --- | --- |

(4)

Saksa vastasi muodollisen tutkintamenettelyn aloittamiseen 7 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissio pyysi 26 päivänä heinäkuuta 2006 päivätyllä kirjeellä lisätietoja, jotka Saksa toimitti 22 päivänä elokuuta 2006 päivätyllä ja 23 päivänä elokuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.

II   TUEN KUVAUS

| (5) | Tuensaaja on Volkswerft Stralsund GmbH, jäljempänä ’VWS’. Yritys sijaitsee (Saksassa) Mecklenburg-Vorpommernin osavaltiossa, joka on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukainen tukialue. VWS kuuluu tanskalaiseen A. P. Möller -konserniin, ja se on osa Odense Steel Shipyard Ltd:n johtamaa telakkaryhmää. VWS on suuryritys, joka ei ole mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 6 päivänä toukokuuta 2003 annetussa komission suosituksessa 2003/361/EY (3) tarkoitettu pieni tai keskisuuri yritys. |
| --- | --- |

(5)

Tuensaaja on Volkswerft Stralsund GmbH, jäljempänä ’VWS’. Yritys sijaitsee (Saksassa) Mecklenburg-Vorpommernin osavaltiossa, joka on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukainen tukialue. VWS kuuluu tanskalaiseen A. P. Möller -konserniin, ja se on osa Odense Steel Shipyard Ltd:n johtamaa telakkaryhmää. VWS on suuryritys, joka ei ole mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 6 päivänä toukokuuta 2003 annetussa komission suosituksessa 2003/361/EY (3) tarkoitettu pieni tai keskisuuri yritys.

| (6) | Telakan toiminta kattaa merialusten suunnittelun ja rakentamisen sekä alusten korjauksen ja muuntamisen. Suurin osa sen tuotannosta on keskikokoisia konttialuksia, mutta se valmistaa myös risteilyaluksia, matkustajalauttoja ja erikoisaluksia, kuten ruoppaajia, kaapelialuksia, AHTS-hinaajia sekä torjunta-aluksia. Telakalla voidaan valmistaa enintään 260 metrin pituisia aluksia. |
| --- | --- |

(6)

Telakan toiminta kattaa merialusten suunnittelun ja rakentamisen sekä alusten korjauksen ja muuntamisen. Suurin osa sen tuotannosta on keskikokoisia konttialuksia, mutta se valmistaa myös risteilyaluksia, matkustajalauttoja ja erikoisaluksia, kuten ruoppaajia, kaapelialuksia, AHTS-hinaajia sekä torjunta-aluksia. Telakalla voidaan valmistaa enintään 260 metrin pituisia aluksia.

| (7) | Komponenttien esivalmistus aina lohkoihin asti tapahtuu erikoistuneissa tuotantolinjoissa. Loppukokoonpano suoritetaan pintakäsittelyn ja maalauksen jälkeen telakkahallissa, jossa voidaan rakentaa enintään 300 metrin pituisia laivanrunkoja. Laiva lasketaan vesille käyttämällä 230 metrin pituista laivahissiä. Tämä hissi rajoittaa VWS:n laivanrakennustuotannon enintään 260 metrin pituisiin aluksiin. |
| --- | --- |

(7)

Komponenttien esivalmistus aina lohkoihin asti tapahtuu erikoistuneissa tuotantolinjoissa. Loppukokoonpano suoritetaan pintakäsittelyn ja maalauksen jälkeen telakkahallissa, jossa voidaan rakentaa enintään 300 metrin pituisia laivanrunkoja. Laiva lasketaan vesille käyttämällä 230 metrin pituista laivahissiä. Tämä hissi rajoittaa VWS:n laivanrakennustuotannon enintään 260 metrin pituisiin aluksiin.

| (8) | VWS aikoo uudistaa ja järkeistää tuotantoaan sekä sopeuttaa toimintaansa kansainvälisessä kysynnässä tapahtuneisiin muutoksiin säilyttääkseen kilpailukykynsä maailmanmarkkinoilla. VWS arvioi, että kuluu vielä useita vuosia, ennen kuin markkinaolosuhteet kauppa-alusten markkinoilla paranevat. Se olettaa kuitenkin, että kysyntä lisääntyy etenkin ns. Panamax-luokan alusten markkinoilla. VWS ei tällä hetkellä pysty valmistamaan tämän luokan aluksia kilpailukykyiseen hintaan. Panamax-alukset ovat suurimpia aluksia, jotka mahtuvat vielä kulkemaan Panaman kanavasta. Niiden enimmäispituus on 30 metriä ja enimmäisleveys 32,2 metriä. |
| --- | --- |

(8)

VWS aikoo uudistaa ja järkeistää tuotantoaan sekä sopeuttaa toimintaansa kansainvälisessä kysynnässä tapahtuneisiin muutoksiin säilyttääkseen kilpailukykynsä maailmanmarkkinoilla. VWS arvioi, että kuluu vielä useita vuosia, ennen kuin markkinaolosuhteet kauppa-alusten markkinoilla paranevat. Se olettaa kuitenkin, että kysyntä lisääntyy etenkin ns. Panamax-luokan alusten markkinoilla. VWS ei tällä hetkellä pysty valmistamaan tämän luokan aluksia kilpailukykyiseen hintaan. Panamax-alukset ovat suurimpia aluksia, jotka mahtuvat vielä kulkemaan Panaman kanavasta. Niiden enimmäispituus on 30 metriä ja enimmäisleveys 32,2 metriä.

| (9) | VWS toteuttaa tämän vuoksi tällä hetkellä investointihanketta, jonka tarkoituksena on lisätä telakan tuottavuutta ja luoda edellytykset nykyistä suurempien Panamax-luokan alusten taloudellisesti kannattavalle tuotannolle. VWS voi investointihankkeen ansiosta jatkossa kilpailla Panamax-alusten markkinoilla, mikä lisää telakan myyntipotentiaalia. VWS olettaa, että se voi tämän ansiosta käyttää telakan nykyisiä tuotantolaitteita entistä tehokkaammin, mikä puolestaan supistaa valmistuskustannuksia alusta kohti ja parantaa telakan tuottavuutta. |
| --- | --- |

(9)

VWS toteuttaa tämän vuoksi tällä hetkellä investointihanketta, jonka tarkoituksena on lisätä telakan tuottavuutta ja luoda edellytykset nykyistä suurempien Panamax-luokan alusten taloudellisesti kannattavalle tuotannolle. VWS voi investointihankkeen ansiosta jatkossa kilpailla Panamax-alusten markkinoilla, mikä lisää telakan myyntipotentiaalia. VWS olettaa, että se voi tämän ansiosta käyttää telakan nykyisiä tuotantolaitteita entistä tehokkaammin, mikä puolestaan supistaa valmistuskustannuksia alusta kohti ja parantaa telakan tuottavuutta.

| (10) | Investointien tarkoituksena on kehittää teräksen työstämistä (paneelien valmistus, lohkojen rakentaminen, pintakäsittely), jotta entistä suurempien teräsrakenteiden (lohkojen) valmistaminen ja käsittely olisi mahdollista, sekä pidentää laivahissiä 40 metrillä, jotta nykyistä suurempien alusten nostaminen olisi mahdollista. |
| --- | --- |

(10)

Investointien tarkoituksena on kehittää teräksen työstämistä (paneelien valmistus, lohkojen rakentaminen, pintakäsittely), jotta entistä suurempien teräsrakenteiden (lohkojen) valmistaminen ja käsittely olisi mahdollista, sekä pidentää laivahissiä 40 metrillä, jotta nykyistä suurempien alusten nostaminen olisi mahdollista.

| (11) | Nykyiseen telakkahalliin on tarkoitus perustaa paneelien valmistukseen ja lohkojen rakentamiseen tarkoitettu uusi tuotantolinja suurempien alustyyppien paneelien ja osalohkojen valmistusta varten. Lisäksi telakalle on tarkoitus perustaa neljä uutta rakennuspaikkaa suurlohkojen valmistusta varten. Pintakäsittelylaitteisiin tehtävien investointien tarkoituksena on laajentaa kahta neljästä pintakäsittely-yksiköstä, jotta niissä voitaisiin käsitellä suurempia lohkoja. Se, että telakalla pystytään valmistamaan ja käsittelemään nykyistä suurempia teräsrakenteita, on taloudellisesta ja teknisestä näkökulmasta välttämätöntä suurempien alusten rakentamiselle, sillä suurten alusten loppukokoonpano pienistä lohkoista olisi tehotonta. Laivahissin pidentämisellä saadaan sen kapasiteetti vastaamaan telakkahallin kapasiteettia. |
| --- | --- |

(11)

Nykyiseen telakkahalliin on tarkoitus perustaa paneelien valmistukseen ja lohkojen rakentamiseen tarkoitettu uusi tuotantolinja suurempien alustyyppien paneelien ja osalohkojen valmistusta varten. Lisäksi telakalle on tarkoitus perustaa neljä uutta rakennuspaikkaa suurlohkojen valmistusta varten. Pintakäsittelylaitteisiin tehtävien investointien tarkoituksena on laajentaa kahta neljästä pintakäsittely-yksiköstä, jotta niissä voitaisiin käsitellä suurempia lohkoja. Se, että telakalla pystytään valmistamaan ja käsittelemään nykyistä suurempia teräsrakenteita, on taloudellisesta ja teknisestä näkökulmasta välttämätöntä suurempien alusten rakentamiselle, sillä suurten alusten loppukokoonpano pienistä lohkoista olisi tehotonta. Laivahissin pidentämisellä saadaan sen kapasiteetti vastaamaan telakkahallin kapasiteettia.

| (12) | VWS:n tuottavuus kasvaa Saksan viranomaisten antamien tietojen mukaan investointihankkeen seurauksena vuoden 2005 tuottavuudesta, joka oli noin [...] (4) tonnia terästä 1 000:ta työtuntia kohti, [...] tonniin terästä 1 000:ta työtuntia kohti. Tasattuina bruttotonneina (CGT) mitattava telakan kapasiteetti ei investointihankkeen seurauksena kasva, vaan tuotannon painopiste ainoastaan siirtyy keskikokoisista konttialuksista suuriin konttialuksiin. Telakan vuotuinen teräksenkäsittelykapasiteetti kasvaa investointihankkeen ansiosta vuodesta 2005, jolloin se oli 56 000 tonnia, 64 000 tonniin. |
| --- | --- |

(12)

VWS:n tuottavuus kasvaa Saksan viranomaisten antamien tietojen mukaan investointihankkeen seurauksena vuoden 2005 tuottavuudesta, joka oli noin [...] (4) tonnia terästä 1 000:ta työtuntia kohti, [...] tonniin terästä 1 000:ta työtuntia kohti. Tasattuina bruttotonneina (CGT) mitattava telakan kapasiteetti ei investointihankkeen seurauksena kasva, vaan tuotannon painopiste ainoastaan siirtyy keskikokoisista konttialuksista suuriin konttialuksiin. Telakan vuotuinen teräksenkäsittelykapasiteetti kasvaa investointihankkeen ansiosta vuodesta 2005, jolloin se oli 56 000 tonnia, 64 000 tonniin.

| (13) | Hanke aloitettiin vuoden 2005 alussa, ja se saatiin päätökseen 28 päivänä helmikuuta 2006. Sillä luodaan yhteensä 207 uutta työpaikkaa. |
| --- | --- |

(13)

Hanke aloitettiin vuoden 2005 alussa, ja se saatiin päätökseen 28 päivänä helmikuuta 2006. Sillä luodaan yhteensä 207 uutta työpaikkaa.

| (14) | Telakan vertikaalinen integraatio vähenee investointihankkeen seurauksena. Alihankintojen osuus kasvaa vuodesta 2005, jolloin se oli 17 prosenttia, 28 prosenttiin vuoden 2007 loppuun mennessä. Odotettavissa on, että Stralsundin alueella syntyy alihankintojen lisääntymisen ansiosta 400 uutta työpaikkaa. |
| --- | --- |

(14)

Telakan vertikaalinen integraatio vähenee investointihankkeen seurauksena. Alihankintojen osuus kasvaa vuodesta 2005, jolloin se oli 17 prosenttia, 28 prosenttiin vuoden 2007 loppuun mennessä. Odotettavissa on, että Stralsundin alueella syntyy alihankintojen lisääntymisen ansiosta 400 uutta työpaikkaa.

| (15) | Hankkeen kokonaiskustannukset ovat 18 669 000 euroa, ja ne vastaavat näin tukikelpoisten kustannusten määrää. Kustannukset jakautuvat seuraavasti:






  (EUR) |
| --- | --- |
| Laivahissi | 10 512 000 |
| Paneelien valmistus ja lohkojen rakentaminen | 3 910 000 |
| Pintakäsittely | 4 247 000 |
| Yhteensä | 18 669 000 |

(15)

Hankkeen kokonaiskustannukset ovat 18 669 000 euroa, ja ne vastaavat näin tukikelpoisten kustannusten määrää. Kustannukset jakautuvat seuraavasti:

(EUR)

Laivahissi

10 512 000

Paneelien valmistus ja lohkojen rakentaminen

3 910 000

Pintakäsittely

4 247 000

Yhteensä

18 669 000

| (16) | Saksa aikoo myöntää valtiontukena yhteensä 4 200 500 euroa. Summa on 22,5 prosenttia 18 669 000 euron tukikelpoisista investointikustannuksista. Tuki myönnetään kahdesta hyväksytystä aluetukiohjelmasta (5). Tukihakemus tehtiin ennen investointihankkeen alkamista. |
| --- | --- |

(16)

Saksa aikoo myöntää valtiontukena yhteensä 4 200 500 euroa. Summa on 22,5 prosenttia 18 669 000 euron tukikelpoisista investointikustannuksista. Tuki myönnetään kahdesta hyväksytystä aluetukiohjelmasta (5). Tukihakemus tehtiin ennen investointihankkeen alkamista.

III   SYYT MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEEN

| (17) | Komissio aloitti muodollisen tutkintamenettelyn, koska se epäili, ettei tuki soveltunut yhteismarkkinoille. Komissio epäili, että paneelien tuotantoon ja lohkojen rakentamiseen tehdyt investoinnit eivät olleet pelkästään jo olemassa olevan laitoksen tuottavuuden parantamiseksi tehtyjä investointeja. Se epäili myös, etteivät pintakäsittelylaitteistoihin ja laivahissin pidentämiseen tehdyt investoinnit olleet tukikelpoisia investointeja, koska niiden tavoitteena ei näyttänyt olevan jo olemassa olevien laitteistojen tuottavuuden parantaminen. |
| --- | --- |

(17)

Komissio aloitti muodollisen tutkintamenettelyn, koska se epäili, ettei tuki soveltunut yhteismarkkinoille. Komissio epäili, että paneelien tuotantoon ja lohkojen rakentamiseen tehdyt investoinnit eivät olleet pelkästään jo olemassa olevan laitoksen tuottavuuden parantamiseksi tehtyjä investointeja. Se epäili myös, etteivät pintakäsittelylaitteistoihin ja laivahissin pidentämiseen tehdyt investoinnit olleet tukikelpoisia investointeja, koska niiden tavoitteena ei näyttänyt olevan jo olemassa olevien laitteistojen tuottavuuden parantaminen.

| (18) | Komissio epäili lisäksi, että VWS:n tekemät investoinnit saattaisivat johtaa sellaiseen telakan tuotantokapasiteetin kasvuun, joka ei olisi laivanrakennusteollisuuden valtiontukea koskevien puitteiden (6) mukaista eikä soveltuisi yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(18)

Komissio epäili lisäksi, että VWS:n tekemät investoinnit saattaisivat johtaa sellaiseen telakan tuotantokapasiteetin kasvuun, joka ei olisi laivanrakennusteollisuuden valtiontukea koskevien puitteiden (6) mukaista eikä soveltuisi yhteismarkkinoille.

IV   ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| (19) | Komissio sai huomautuksia tuensaajalta, Saksan laivanrakennusalan etujärjestöltä (Deutsche Verband für Schiffbau und Meerestechnik) sekä tanskalaiselta merenkulkualan järjestöltä. |
| --- | --- |

(19)

Komissio sai huomautuksia tuensaajalta, Saksan laivanrakennusalan etujärjestöltä (Deutsche Verband für Schiffbau und Meerestechnik) sekä tanskalaiselta merenkulkualan järjestöltä.

1.   Tuensaajan (VWS) huomautukset

| (20) | VWS korostaa huomautuksissaan, että investointien tarkoituksena on tuottavuuden lisääminen sekä nykyisten tuotantolaitteiden käytön tehostaminen. Se toteaa lisäksi, ettei investointihankkeen tarkoituksena ole lisätä telakan tuotantokapasiteettia eikä sen toteuttaminen johda tähän. Investointihanke on pikemminkin edellytys sille, että VWS pystyy toteuttamaan tavoitteena olevat tuoteinnovaatiot ja pääsee Panamax-alusten markkinoille. VWS katsoo, että alukset, joiden lastikapasiteetti on 2 500–4 999 TEU (7), ovat telakan kannalta optimaalinen markkinasegmentti, koska maailmanlaajuinen myyntipotentiaali on kyseisellä segmentillä suurin ja kilpailupaineita on Euroopassa vähän. |
| --- | --- |

(20)

VWS korostaa huomautuksissaan, että investointien tarkoituksena on tuottavuuden lisääminen sekä nykyisten tuotantolaitteiden käytön tehostaminen. Se toteaa lisäksi, ettei investointihankkeen tarkoituksena ole lisätä telakan tuotantokapasiteettia eikä sen toteuttaminen johda tähän. Investointihanke on pikemminkin edellytys sille, että VWS pystyy toteuttamaan tavoitteena olevat tuoteinnovaatiot ja pääsee Panamax-alusten markkinoille. VWS katsoo, että alukset, joiden lastikapasiteetti on 2 500–4 999 TEU (7), ovat telakan kannalta optimaalinen markkinasegmentti, koska maailmanlaajuinen myyntipotentiaali on kyseisellä segmentillä suurin ja kilpailupaineita on Euroopassa vähän.

| (21) | VWS huomauttaa lisäksi, että vuosina 1993–1998 toteutettujen telakan muutostöiden tavoitteena oli telakan muuttaminen Panamax-aluksia valmistavaksi telakaksi. Tästä on VWS:n mukaan osoituksena se, että telakkahalli on mitoitettu Panamax-aluksille. Muutostöiden aikaan ei kuitenkaan ollut ennakoitavissa, että Panamax-alusten kysyntä kasvaa vastaisuudessa maailmanmarkkinoilla. Koska silloisella VWS:n omistajalla Bremer Vulkanilla oli jo telakoita, joilla voitiin rakentaa Panamax-aluksia, sen suunnitelmissa oli käyttää VWS:n telakkaa pienempien alusten rakentamiseen. Tämän vuoksi 230-metrinen laivahissi katsottiin tuolloin riittäväksi. |
| --- | --- |

(21)

VWS huomauttaa lisäksi, että vuosina 1993–1998 toteutettujen telakan muutostöiden tavoitteena oli telakan muuttaminen Panamax-aluksia valmistavaksi telakaksi. Tästä on VWS:n mukaan osoituksena se, että telakkahalli on mitoitettu Panamax-aluksille. Muutostöiden aikaan ei kuitenkaan ollut ennakoitavissa, että Panamax-alusten kysyntä kasvaa vastaisuudessa maailmanmarkkinoilla. Koska silloisella VWS:n omistajalla Bremer Vulkanilla oli jo telakoita, joilla voitiin rakentaa Panamax-aluksia, sen suunnitelmissa oli käyttää VWS:n telakkaa pienempien alusten rakentamiseen. Tämän vuoksi 230-metrinen laivahissi katsottiin tuolloin riittäväksi.

| (22) | VWS toteaa, että markkinatilanne on sen kannalta viime vuosina muuttunut useista syistä. Bremer Vulkania ei enää ole olemassa. VWS alkuperäiselle tuoteyhdistelmälle ei ole riittävästi kysyntää, joten telakka on keskittänyt tuotantoaan konttialuksiin (joiden kapasiteetti on enintään 3 000 TEU:ta) sekä suuriin offshore-huoltoaluksiin. Koska irtolastialuksille, kalastusaluksille, lautoille, matkustajalaivoille ja tankkereille, jotka kuuluivat kaikki VWS:n alkuperäiseen tuotevalikoimaan, ei enää ole kysyntää, VWS ei enää rakenna tällaisia aluksia. VWS toteaa myös, että pienten konttialusten markkinoilla on Saksassa ja osin myös Puolassa runsaasti kilpailua, kun taas suuria, Panamax-luokkaan kuuluvia konttialuksia rakennetaan vain muutamilla eurooppalaisilla telakoilla. VWS huomauttaa, että sen telakan tekninen laitteisto ja etenkin telakkahalli mahdollistavat jo Panamax-luokan alusten rakentamisen. |
| --- | --- |

(22)

VWS toteaa, että markkinatilanne on sen kannalta viime vuosina muuttunut useista syistä. Bremer Vulkania ei enää ole olemassa. VWS alkuperäiselle tuoteyhdistelmälle ei ole riittävästi kysyntää, joten telakka on keskittänyt tuotantoaan konttialuksiin (joiden kapasiteetti on enintään 3 000 TEU:ta) sekä suuriin offshore-huoltoaluksiin. Koska irtolastialuksille, kalastusaluksille, lautoille, matkustajalaivoille ja tankkereille, jotka kuuluivat kaikki VWS:n alkuperäiseen tuotevalikoimaan, ei enää ole kysyntää, VWS ei enää rakenna tällaisia aluksia. VWS toteaa myös, että pienten konttialusten markkinoilla on Saksassa ja osin myös Puolassa runsaasti kilpailua, kun taas suuria, Panamax-luokkaan kuuluvia konttialuksia rakennetaan vain muutamilla eurooppalaisilla telakoilla. VWS huomauttaa, että sen telakan tekninen laitteisto ja etenkin telakkahalli mahdollistavat jo Panamax-luokan alusten rakentamisen.

| (23) | Jotta Panamax-luokan alusten rakentaminen olisi kannattavaa, telakalla on tehtävä eräitä teknisiä muutoksia. Tähän asti VWS on rakentanut aluksia, joiden kapasiteetti on 2 100–3 000 TEU:ta ja pituus 197–237 metriä. Alukset rakennetaan 95–111 teräslohkosta, joiden enimmäispituus on 16 metriä. Lohkojen kokoa rajoittaa telakan tilojen ja pintakäsittelylaitteistojen koko. Panamax-luokan alusten pituus on vähintään 295 metriä. Jos teknisiin laitteisiin ei tehdä muutoksia, jokainen alus joudutaan rakentamaan 170 lohkosta. Tämä puolestaan lisäisi käsittelytarvetta 60–70 prosenttia, jos lohkojen koko säilytetään ennallaan. Koska alusten markkinahinta on kuitenkin vain 20–23 prosenttia korkeampi, VWS:n on parannettava tuottavuutta tehdäkseen valmistuksesta kannattavaa. Tämän vuoksi on välttämätöntä investoida siihen, että kahta nykyisistä pintakäsittely-yksiköistä laajennetaan, sekä siihen, että paneelien tuotantoa ja lohkojen valmistusta muutetaan siten, että telakalla voidaan valmistaa ja työstää lohkoja aina 32 metrin pituuteen asti. |
| --- | --- |

(23)

Jotta Panamax-luokan alusten rakentaminen olisi kannattavaa, telakalla on tehtävä eräitä teknisiä muutoksia. Tähän asti VWS on rakentanut aluksia, joiden kapasiteetti on 2 100–3 000 TEU:ta ja pituus 197–237 metriä. Alukset rakennetaan 95–111 teräslohkosta, joiden enimmäispituus on 16 metriä. Lohkojen kokoa rajoittaa telakan tilojen ja pintakäsittelylaitteistojen koko. Panamax-luokan alusten pituus on vähintään 295 metriä. Jos teknisiin laitteisiin ei tehdä muutoksia, jokainen alus joudutaan rakentamaan 170 lohkosta. Tämä puolestaan lisäisi käsittelytarvetta 60–70 prosenttia, jos lohkojen koko säilytetään ennallaan. Koska alusten markkinahinta on kuitenkin vain 20–23 prosenttia korkeampi, VWS:n on parannettava tuottavuutta tehdäkseen valmistuksesta kannattavaa. Tämän vuoksi on välttämätöntä investoida siihen, että kahta nykyisistä pintakäsittely-yksiköistä laajennetaan, sekä siihen, että paneelien tuotantoa ja lohkojen valmistusta muutetaan siten, että telakalla voidaan valmistaa ja työstää lohkoja aina 32 metrin pituuteen asti.

| (24) | VWS huomauttaa, että Panamax-luokan alukset voidaan laskea vesille nykyisellä 230 metrin laivahissillä. Hissin ulkopuolelle jäävää rungon osaa on tällöin ainoastaan tuettava esimerkiksi uivalla nosturilla. Tähän liittyy kuitenkin erilaisia riskejä, ja se lisää kustannuksia. |
| --- | --- |

(24)

VWS huomauttaa, että Panamax-luokan alukset voidaan laskea vesille nykyisellä 230 metrin laivahissillä. Hissin ulkopuolelle jäävää rungon osaa on tällöin ainoastaan tuettava esimerkiksi uivalla nosturilla. Tähän liittyy kuitenkin erilaisia riskejä, ja se lisää kustannuksia.

| (25) | Telakan kapasiteetista VWS toteaa, että tasattuina bruttotonneina mitattuna kapasiteetti ei lisäänny. Vuonna 2005 VWS valmisti kuusi 2 500 TEU:n konttialusta, mikä vastaa 110 000:ta CGT:tä. Tätä varten käsiteltiin 56 000 tonnia terästä, mikä vaati yhteensä 1,725 miljoonaa työtuntia. Investointihankkeen päätyttyä telakalla voidaan vuosina 2006 ja 2007 rakentaa seitsemän Panamax-luokan alusta siten, että tuotantoon käytetään vuosittain 64 000 tonnia terästä ja 1,9 miljoonaa työtuntia. Tämä vastaa 108 000 CGT:n vuosituotantoa vuosina 2006 ja 2007. Kapasiteetti säilyy näin CGT:nä mitattuna ennallaan, mutta työtunnit ja käsitellyn teräksen määrä kasvavat molemmat 14 prosenttia. |
| --- | --- |

(25)

Telakan kapasiteetista VWS toteaa, että tasattuina bruttotonneina mitattuna kapasiteetti ei lisäänny. Vuonna 2005 VWS valmisti kuusi 2 500 TEU:n konttialusta, mikä vastaa 110 000:ta CGT:tä. Tätä varten käsiteltiin 56 000 tonnia terästä, mikä vaati yhteensä 1,725 miljoonaa työtuntia. Investointihankkeen päätyttyä telakalla voidaan vuosina 2006 ja 2007 rakentaa seitsemän Panamax-luokan alusta siten, että tuotantoon käytetään vuosittain 64 000 tonnia terästä ja 1,9 miljoonaa työtuntia. Tämä vastaa 108 000 CGT:n vuosituotantoa vuosina 2006 ja 2007. Kapasiteetti säilyy näin CGT:nä mitattuna ennallaan, mutta työtunnit ja käsitellyn teräksen määrä kasvavat molemmat 14 prosenttia.

| (26) | VWS korostaa, että se teki Panamax-alusten rakentamista koskevat sopimukset vuonna 2003, jolloin pienempien alusten kysyntä oli vähenemässä ja suurempien Panamax-luokan alusten kysyntä vastaavasti lisääntymässä. Tämä kehitys olisi muodostanut vakavan uhan telakan kannattavuudelle, jos telakalla olisi jatkettu vain pienten alusten rakentamista. Tutkittaessa telakan tuotantoprosessia kävi ilmi, että tarkasteltavina olevilla investoinneilla voidaan mahdollistaa suurempien alusten rakentaminen siten, että tuottavuus pidetään kilpailukykyisellä tasolla. |
| --- | --- |

(26)

VWS korostaa, että se teki Panamax-alusten rakentamista koskevat sopimukset vuonna 2003, jolloin pienempien alusten kysyntä oli vähenemässä ja suurempien Panamax-luokan alusten kysyntä vastaavasti lisääntymässä. Tämä kehitys olisi muodostanut vakavan uhan telakan kannattavuudelle, jos telakalla olisi jatkettu vain pienten alusten rakentamista. Tutkittaessa telakan tuotantoprosessia kävi ilmi, että tarkasteltavina olevilla investoinneilla voidaan mahdollistaa suurempien alusten rakentaminen siten, että tuottavuus pidetään kilpailukykyisellä tasolla.

| (27) | Kapasiteetiltaan 2 500–4 000 TEU:n (22 000–50 000 CGT) konttialusten markkinasegmentillä, joka on VWS:n tuleva markkinasegmentti, toimivat tällä hetkellä vain seuraavat telakat: saksalainen Aker TW (HDW ja Schichau Seebeck) sekä puolalaiset telakat Gnydia ja Stettin. |
| --- | --- |

(27)

Kapasiteetiltaan 2 500–4 000 TEU:n (22 000–50 000 CGT) konttialusten markkinasegmentillä, joka on VWS:n tuleva markkinasegmentti, toimivat tällä hetkellä vain seuraavat telakat: saksalainen Aker TW (HDW ja Schichau Seebeck) sekä puolalaiset telakat Gnydia ja Stettin.

| (28) | Eurooppalaisten telakoiden osuus tästä markkinasegmentistä on 26,3 prosenttia, eli toiseksi suurin. Suurin osuus, 39,1 prosenttia, on Korealla ja kolmanneksi suurin osuus, 24,8 prosenttia, Kiinalla. Korea ja Kiina ovat näin suurimmat kilpailijat, jotka määräävät sen, millaiseksi kilpailutilanne maailmanmarkkinoilla muodostuu. Jos VWS ei pyrkisi Panamax-alusten markkinoille, se toimisi edelleen syöttöalusten markkinoilla, joilla on Euroopassa runsaasti kilpailua. Samalla se luopuisi mahdollisuudesta toimia nopeasti kasvavilla Panamax-alusten markkinoilla. VWS:n toimittamat tiedot osoittavat, että kysyntä kasvaa etenkin suurten alusten markkinoilla ja että 2 500–5 000 TEU:n alusten markkinasegmentillä kasvu on ollut keskimääräistä nopeampaa. |
| --- | --- |

(28)

Eurooppalaisten telakoiden osuus tästä markkinasegmentistä on 26,3 prosenttia, eli toiseksi suurin. Suurin osuus, 39,1 prosenttia, on Korealla ja kolmanneksi suurin osuus, 24,8 prosenttia, Kiinalla. Korea ja Kiina ovat näin suurimmat kilpailijat, jotka määräävät sen, millaiseksi kilpailutilanne maailmanmarkkinoilla muodostuu. Jos VWS ei pyrkisi Panamax-alusten markkinoille, se toimisi edelleen syöttöalusten markkinoilla, joilla on Euroopassa runsaasti kilpailua. Samalla se luopuisi mahdollisuudesta toimia nopeasti kasvavilla Panamax-alusten markkinoilla. VWS:n toimittamat tiedot osoittavat, että kysyntä kasvaa etenkin suurten alusten markkinoilla ja että 2 500–5 000 TEU:n alusten markkinasegmentillä kasvu on ollut keskimääräistä nopeampaa.

2.   Saksan laivanrakennusalan etujärjestön (Verband für Schiffbau und Meerestechnik) huomautukset

| (29) | Saksan laivanrakennusalan etujärjestö Verband für Schiffbau und Meerestechnik, jäljempänä ’etujärjestö’, huomauttaa, ettei komissio voi perustella kapasiteetin kasvua koskevia epäilyjään viittaamalla laivanrakennusteollisuuden valtiontukea koskeviin puitteisiin. Epäilyille ei sen mukaan saada vahvistusta myöskään nykyisestä markkinatilanteesta, eikä se katso, että suunniteltu tuki vääristäisi kilpailua. |
| --- | --- |

(29)

Saksan laivanrakennusalan etujärjestö Verband für Schiffbau und Meerestechnik, jäljempänä ’etujärjestö’, huomauttaa, ettei komissio voi perustella kapasiteetin kasvua koskevia epäilyjään viittaamalla laivanrakennusteollisuuden valtiontukea koskeviin puitteisiin. Epäilyille ei sen mukaan saada vahvistusta myöskään nykyisestä markkinatilanteesta, eikä se katso, että suunniteltu tuki vääristäisi kilpailua.

| (30) | Etujärjestö katsoo, että EU on vuosien mittaan muuttanut laivanrakennusteollisuuden valtiontukea koskevaa politiikkaansa. Laivanrakennusteollisuuden valtiontukea koskevissa puitteissa ei sen mukaan ole säännöksiä, joissa kiellettäisiin investointituen myöntäminen kapasiteetin lisäämiseen. Etujärjestö katsoo tämä vuoksi, ettei tällaista säännöstä ole enää pidetty tarkoituksenmukaisena. Se huomauttaa lisäksi, että mahdollisimman suuri osa alakohtaisista säännöksistä on poistettu puitteista. Kapasiteetti mainitaan ainoastaan sulkemistuen yhteydessä. Muuntyyppiset tuet, kuten rakenneuudistustuki, kuuluvat yleisten valtiontukisääntöjen soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(30)

Etujärjestö katsoo, että EU on vuosien mittaan muuttanut laivanrakennusteollisuuden valtiontukea koskevaa politiikkaansa. Laivanrakennusteollisuuden valtiontukea koskevissa puitteissa ei sen mukaan ole säännöksiä, joissa kiellettäisiin investointituen myöntäminen kapasiteetin lisäämiseen. Etujärjestö katsoo tämä vuoksi, ettei tällaista säännöstä ole enää pidetty tarkoituksenmukaisena. Se huomauttaa lisäksi, että mahdollisimman suuri osa alakohtaisista säännöksistä on poistettu puitteista. Kapasiteetti mainitaan ainoastaan sulkemistuen yhteydessä. Muuntyyppiset tuet, kuten rakenneuudistustuki, kuuluvat yleisten valtiontukisääntöjen soveltamisalaan.

| (31) | Etujärjestö katsoo, että sääntöjen suppea tulkinta on vastoin LeaderSHIP 2015 -aloitetta, joka on osa Lissabonin strategian toteuttamista. Euroopan teollisuuden kilpailukykyä ja tuottavuutta olisi lisättävä investoimalla tutkimukseen, kehittämiseen ja innovaatiotoimintaan. Tämä kattaa myös investoinnit ajanmukaisiin tuotantolaitteisiin. Tilanne, jossa investointeihin myönnettävää valtiontukea ei voida kytkeä kapasiteetin kasvuun, ei järjestön mukaan ole LeaderSHIP 2015 -aloitteen tavoitteiden mukainen. Se on etenkin vastoin tavoitetta, jonka mukaan teollisuuden asema olisi pyrittävä turvaamaan ja sitä olisi pyrittävä parantamaan tietyillä markkinasegmenteillä. Yksi tällaisista segmenteistä on pienten ja keskisuurten konttialusten markkinasegmentti, jolla Eurooppa on vielä erittäin hyvässä markkina-asemassa Koreaan ja Kiinaan nähden. |
| --- | --- |

(31)

Etujärjestö katsoo, että sääntöjen suppea tulkinta on vastoin LeaderSHIP 2015 -aloitetta, joka on osa Lissabonin strategian toteuttamista. Euroopan teollisuuden kilpailukykyä ja tuottavuutta olisi lisättävä investoimalla tutkimukseen, kehittämiseen ja innovaatiotoimintaan. Tämä kattaa myös investoinnit ajanmukaisiin tuotantolaitteisiin. Tilanne, jossa investointeihin myönnettävää valtiontukea ei voida kytkeä kapasiteetin kasvuun, ei järjestön mukaan ole LeaderSHIP 2015 -aloitteen tavoitteiden mukainen. Se on etenkin vastoin tavoitetta, jonka mukaan teollisuuden asema olisi pyrittävä turvaamaan ja sitä olisi pyrittävä parantamaan tietyillä markkinasegmenteillä. Yksi tällaisista segmenteistä on pienten ja keskisuurten konttialusten markkinasegmentti, jolla Eurooppa on vielä erittäin hyvässä markkina-asemassa Koreaan ja Kiinaan nähden.

| (32) | Etujärjestö katsoo, että suunnitelluilla investoinneilla ei vääristetä kilpailua. Maailman laivanrakennusmarkkinat kasvavat nopeasti, joten niillä ei tällä hetkellä ole ylikapasiteettia. Kysyntätilanne on edelleen hyvä, joskin kysynnän voidaan olettaa heikkenevän jonkin verran vuosina 2008–2009. Maailmankauppa kasvaa jatkuvasti, mikä merkitsee samalla myös meriliikenteen kasvua ja etenkin sitä, että teollisuustuotteiden kuljetukset konttialuksilla lisääntyvät. Näiden alusten kysyntä lisääntyy tämän vuoksi entisestään tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

(32)

Etujärjestö katsoo, että suunnitelluilla investoinneilla ei vääristetä kilpailua. Maailman laivanrakennusmarkkinat kasvavat nopeasti, joten niillä ei tällä hetkellä ole ylikapasiteettia. Kysyntätilanne on edelleen hyvä, joskin kysynnän voidaan olettaa heikkenevän jonkin verran vuosina 2008–2009. Maailmankauppa kasvaa jatkuvasti, mikä merkitsee samalla myös meriliikenteen kasvua ja etenkin sitä, että teollisuustuotteiden kuljetukset konttialuksilla lisääntyvät. Näiden alusten kysyntä lisääntyy tämän vuoksi entisestään tulevaisuudessa.

| (33) | VWS pystyy suunniteltujen investointien ansiosta rakentamaan konttialuksia, joiden kapasiteetti on enimmillään 5 000 TEU:ta Tähän mennessä se on pystynyt rakentamaan enintään 3 000 TEU:n konttialuksia, joiden markkinoilla on runsaasti kilpailua. Tällaisia aluksia rakennetaan paitsi monilla saksalaisilla myös useilla eurooppalaisilla telakoilla, etenkin puolalaisilla Gdynian ja Stettinin telakoilla. Suurimmat kilpailijat ovat tästä huolimatta Korea ja Kiina. |
| --- | --- |

(33)

VWS pystyy suunniteltujen investointien ansiosta rakentamaan konttialuksia, joiden kapasiteetti on enimmillään 5 000 TEU:ta Tähän mennessä se on pystynyt rakentamaan enintään 3 000 TEU:n konttialuksia, joiden markkinoilla on runsaasti kilpailua. Tällaisia aluksia rakennetaan paitsi monilla saksalaisilla myös useilla eurooppalaisilla telakoilla, etenkin puolalaisilla Gdynian ja Stettinin telakoilla. Suurimmat kilpailijat ovat tästä huolimatta Korea ja Kiina.

| (34) | Kapasiteetiltaan yli 3 000 TEU:n alusten markkinat ovat kuitenkin rakenteeltaan erilaiset. Vaikka joillakin saksalaisilla ja puolalaisilla telakoilla on tällaisten alusten rakentamiseen tarvittavat tekniset valmiudet, tämän kokoluokan aluksia rakennetaan lähes poikkeuksetta vain Koreassa ja Kiinassa. |
| --- | --- |

(34)

Kapasiteetiltaan yli 3 000 TEU:n alusten markkinat ovat kuitenkin rakenteeltaan erilaiset. Vaikka joillakin saksalaisilla ja puolalaisilla telakoilla on tällaisten alusten rakentamiseen tarvittavat tekniset valmiudet, tämän kokoluokan aluksia rakennetaan lähes poikkeuksetta vain Koreassa ja Kiinassa.

| (35) | Etujärjestö katsoo, että yli 3 000 TEU:n alusten markkinasegmentin kasvunäkymät ovat hyvät, koska Panamax-luokan konttialusten markkinasegmentti on viime vuosina kasvanut tasaisesti. Se korostaa, että VWS:n suunnittelemilla investoinneilla ei vääristetä kilpailua Euroopassa, koska kyseisiä alustyypin aluksia rakennetaan nykyisin lähes yksinomaan Koreassa ja Kiinassa. Lisäksi olisi otettava huomioon, että Kiina jatkaa laivanrakennuskapasiteettinsa ja markkinaosuutensa kasvattamista. Tämä osoittaa, että kyseessä ei ole Euroopan sisäinen vaan maailmanlaajuinen kilpailu. Eurooppalaisten telakoiden investointien rajoittaminen toisi näin vain kilpailuetua Korealle ja Kiinalle. |
| --- | --- |

(35)

Etujärjestö katsoo, että yli 3 000 TEU:n alusten markkinasegmentin kasvunäkymät ovat hyvät, koska Panamax-luokan konttialusten markkinasegmentti on viime vuosina kasvanut tasaisesti. Se korostaa, että VWS:n suunnittelemilla investoinneilla ei vääristetä kilpailua Euroopassa, koska kyseisiä alustyypin aluksia rakennetaan nykyisin lähes yksinomaan Koreassa ja Kiinassa. Lisäksi olisi otettava huomioon, että Kiina jatkaa laivanrakennuskapasiteettinsa ja markkinaosuutensa kasvattamista. Tämä osoittaa, että kyseessä ei ole Euroopan sisäinen vaan maailmanlaajuinen kilpailu. Eurooppalaisten telakoiden investointien rajoittaminen toisi näin vain kilpailuetua Korealle ja Kiinalle.

3.   Tanskalaisen merenkulkualan järjestön huomautukset

| (36) | Tanskalainen merenkulkualan järjestö huomauttaa, että tarkasteltavana olevalla tuella ei ole vääristävää vaikutusta, koska alustyypit, joita VWS rakentaa nykyisin ja joita sen on tarkoitus rakentaa tulevaisuudessa, eivät ole samoja, joita tanskalaiset telakat valmistavat tuotantosuunnitelmiensa mukaisesti. Järjestö toteaa lisäksi, että suunnitellulla valtiontuella on tarkoitus parantaa VWS:n kilpailukykyä suurten konttialusten markkinoilla. Tällä uudella markkinasegmentillä suurin osa kilpailijoista tulee todennäköisesti Euroopan ulkopuolisista maista. Lisäksi järjestö toteaa, että yleisenä suuntauksena markkinoilla on suurempien alusten kysynnän lisääntyminen. |
| --- | --- |

(36)

Tanskalainen merenkulkualan järjestö huomauttaa, että tarkasteltavana olevalla tuella ei ole vääristävää vaikutusta, koska alustyypit, joita VWS rakentaa nykyisin ja joita sen on tarkoitus rakentaa tulevaisuudessa, eivät ole samoja, joita tanskalaiset telakat valmistavat tuotantosuunnitelmiensa mukaisesti. Järjestö toteaa lisäksi, että suunnitellulla valtiontuella on tarkoitus parantaa VWS:n kilpailukykyä suurten konttialusten markkinoilla. Tällä uudella markkinasegmentillä suurin osa kilpailijoista tulee todennäköisesti Euroopan ulkopuolisista maista. Lisäksi järjestö toteaa, että yleisenä suuntauksena markkinoilla on suurempien alusten kysynnän lisääntyminen.

| (37) | Järjestö huomauttaa myös, että laivanrakennusteollisuudelle myönnetään runsaasti tukea Euroopan ulkopuolisissa maissa. Euroopan laivanrakennusteollisuuden on siksi tehtävä merkittäviä investointeja voidakseen vastata kiristyvään kilpailuun. |
| --- | --- |

(37)

Järjestö huomauttaa myös, että laivanrakennusteollisuudelle myönnetään runsaasti tukea Euroopan ulkopuolisissa maissa. Euroopan laivanrakennusteollisuuden on siksi tehtävä merkittäviä investointeja voidakseen vastata kiristyvään kilpailuun.

V   SAKSAN HUOMAUTUKSET

| (38) | Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta antamissaan huomautuksissa Saksa toteaa, että laivanrakennusteollisuuden valtiontukea koskevien puitteiden 26 kohdassa ei ole säännöksiä kapasiteetista. Kyseinen kohta ei näin ollen sisällä säännöksiä, joiden mukaan investointituen myöntäminen sellaisille hankkeille, joilla parannetaan tuottavuutta ja näin samalla lisätään kapasiteettia, ei olisi sallittua. Saksa korostaa lisäksi, että laivanrakennusteollisuuden tuottavuuden parantaminen on yksi yhteisön keskeisistä tavoitteista tällä politiikanalalla. Saksa mainitsee myös LeaderSHIP 2015 -aloitteen, jolla pyritään parantamaan Euroopan telakoiden kilpailuasemaa ja vähentämään Aasian laivanrakennusteollisuuden tukemisesta Euroopan laivanrakennusteollisuudelle aiheutuvaa vahinkoa. Saksan mukaan nämä tavoitteet voidaan saavuttaa ainoastaan parantamalla tuottavuutta. |
| --- | --- |

(38)

Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta antamissaan huomautuksissa Saksa toteaa, että laivanrakennusteollisuuden valtiontukea koskevien puitteiden 26 kohdassa ei ole säännöksiä kapasiteetista. Kyseinen kohta ei näin ollen sisällä säännöksiä, joiden mukaan investointituen myöntäminen sellaisille hankkeille, joilla parannetaan tuottavuutta ja näin samalla lisätään kapasiteettia, ei olisi sallittua. Saksa korostaa lisäksi, että laivanrakennusteollisuuden tuottavuuden parantaminen on yksi yhteisön keskeisistä tavoitteista tällä politiikanalalla. Saksa mainitsee myös LeaderSHIP 2015 -aloitteen, jolla pyritään parantamaan Euroopan telakoiden kilpailuasemaa ja vähentämään Aasian laivanrakennusteollisuuden tukemisesta Euroopan laivanrakennusteollisuudelle aiheutuvaa vahinkoa. Saksan mukaan nämä tavoitteet voidaan saavuttaa ainoastaan parantamalla tuottavuutta.

| (39) | Saksa katsoo lisäksi, että laivanrakennusteollisuuden valtiontukea koskevien puitteiden 3 kohdan perusteella ei voida päätellä, että investointihankkeen vaikutus kapasiteettiin olisi otettava huomioon arvioitaessa sitä, soveltuuko tuki yhteismarkkinoille. Saksa katsoo, että puitteiden 3 kohdassa esitetyt tekijät eivät enää ole laivanrakennusmarkkinoille tyypillisiä, vaan markkinoille on tyypillistä hyvä tilaustilanne, korkeat hinnat ja lisäkapasiteetin tarve. |
| --- | --- |

(39)

Saksa katsoo lisäksi, että laivanrakennusteollisuuden valtiontukea koskevien puitteiden 3 kohdan perusteella ei voida päätellä, että investointihankkeen vaikutus kapasiteettiin olisi otettava huomioon arvioitaessa sitä, soveltuuko tuki yhteismarkkinoille. Saksa katsoo, että puitteiden 3 kohdassa esitetyt tekijät eivät enää ole laivanrakennusmarkkinoille tyypillisiä, vaan markkinoille on tyypillistä hyvä tilaustilanne, korkeat hinnat ja lisäkapasiteetin tarve.

| (40) | Saksa korostaa, että Euroopan laivanrakennusteollisuuden osuus laivanrakennusmarkkinoista on viime vuosikymmeninä supistunut ja Japanin, Korean ja Kiinan osuudet ovat sitä vastoin kasvaneet näissä maissa teollisuudelle myönnetyn valtiontuen ansiosta. Tällainen valtiontuki mainitaan puitteiden 3 kohdan c alakohdassa yhtenä sellaisena alakohtaisena tekijänä, joka on otettava huomioon. Eurooppalaisten telakoiden on sen vuoksi pyrittävä kaikin tavoin parantamaan tuottavuuttaan. |
| --- | --- |

(40)

Saksa korostaa, että Euroopan laivanrakennusteollisuuden osuus laivanrakennusmarkkinoista on viime vuosikymmeninä supistunut ja Japanin, Korean ja Kiinan osuudet ovat sitä vastoin kasvaneet näissä maissa teollisuudelle myönnetyn valtiontuen ansiosta. Tällainen valtiontuki mainitaan puitteiden 3 kohdan c alakohdassa yhtenä sellaisena alakohtaisena tekijänä, joka on otettava huomioon. Eurooppalaisten telakoiden on sen vuoksi pyrittävä kaikin tavoin parantamaan tuottavuuttaan.

| (41) | Saksa katsoo, että tuottavuuden paraneminen näkyy aina laitoksen tuotannon kasvuna. Puitteiden mukaisella tuottavuuden lisäämisellä ei siis voida tarkoittaa sitä, että laitos tuottaa saman määrän pienemmin tuotantopanoksin. Saksa mainitsee lisäksi, että aluetukien tarkoituksena on edesauttaa alueiden kehittämistä ja uusien työpaikkojen luomista. Tuottavuuden parantaminen ei tämän vuoksi saisi johtaa työpaikkojen vähenemiseen. |
| --- | --- |

(41)

Saksa katsoo, että tuottavuuden paraneminen näkyy aina laitoksen tuotannon kasvuna. Puitteiden mukaisella tuottavuuden lisäämisellä ei siis voida tarkoittaa sitä, että laitos tuottaa saman määrän pienemmin tuotantopanoksin. Saksa mainitsee lisäksi, että aluetukien tarkoituksena on edesauttaa alueiden kehittämistä ja uusien työpaikkojen luomista. Tuottavuuden parantaminen ei tämän vuoksi saisi johtaa työpaikkojen vähenemiseen.

| (42) | Saksa toteaa markkinatilanteesta, että rahtikuljetukset ovat lisääntymässä ja että konttialusten markkinasegmentillä on havaittavissa suuntaus suurten alusten lisääntymiseen. Liikenteessä on jo 5 000 TEU:n aluksia, ja uusimmissa ennusteissa mainitaan jo 8 000 TEU:n alukset. Koska tällaiset alukset voivat käyttää vain harvoja satamia, lastien purkamiseen tarvitaan edelleen sellaisia pienempiä aluksia, joita VWS:n on tarkoitus vastaisuudessa valmistaa. Kysynnän painopisteen siirtyminen suurempiin aluksiin ei siis vaikuta kielteisesti VWS:n valmistamien pienempien alusten kysyntään. |
| --- | --- |

(42)

Saksa toteaa markkinatilanteesta, että rahtikuljetukset ovat lisääntymässä ja että konttialusten markkinasegmentillä on havaittavissa suuntaus suurten alusten lisääntymiseen. Liikenteessä on jo 5 000 TEU:n aluksia, ja uusimmissa ennusteissa mainitaan jo 8 000 TEU:n alukset. Koska tällaiset alukset voivat käyttää vain harvoja satamia, lastien purkamiseen tarvitaan edelleen sellaisia pienempiä aluksia, joita VWS:n on tarkoitus vastaisuudessa valmistaa. Kysynnän painopisteen siirtyminen suurempiin aluksiin ei siis vaikuta kielteisesti VWS:n valmistamien pienempien alusten kysyntään.

| (43) | Saksa antaa lisäksi yksityiskohtaisia tietoja VWS:n investointihankkeesta ja esittää tiedot siitä, mikä on telakan teräksenkäsittelykapasiteetti, työpanostarve ja tuottavuus ennen hankkeen toteuttamista ja sen toteuttamisen jälkeen. Saksa katsoo, että investoinnit ovat välttämättömiä telakan kilpailukyvyn ja nykyisten 1 200 työpaikan säilyttämiselle. |
| --- | --- |

(43)

Saksa antaa lisäksi yksityiskohtaisia tietoja VWS:n investointihankkeesta ja esittää tiedot siitä, mikä on telakan teräksenkäsittelykapasiteetti, työpanostarve ja tuottavuus ennen hankkeen toteuttamista ja sen toteuttamisen jälkeen. Saksa katsoo, että investoinnit ovat välttämättömiä telakan kilpailukyvyn ja nykyisten 1 200 työpaikan säilyttämiselle.

| (44) | Investoinneista seuraavasta telakan kapasiteetin mahdollisesta kasvusta Saksa toteaa, että investoinnit eivät vaikuta osa-alueisiin, joita pidetään telakan teknisinä pullonkauloina. Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä komissio toteaa, että telakan kapasiteetti määräytyy telakan kulloistenkin teknisten pullonkaulojen mukaan. Saksa toteaa näin ollen, että telakan kapasiteetti säilyy komission omien kriteerien mukaan ennallaan. |
| --- | --- |

(44)

Investoinneista seuraavasta telakan kapasiteetin mahdollisesta kasvusta Saksa toteaa, että investoinnit eivät vaikuta osa-alueisiin, joita pidetään telakan teknisinä pullonkauloina. Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä komissio toteaa, että telakan kapasiteetti määräytyy telakan kulloistenkin teknisten pullonkaulojen mukaan. Saksa toteaa näin ollen, että telakan kapasiteetti säilyy komission omien kriteerien mukaan ennallaan.

| (45) | Saksa katsoo lisäksi, ettei tuen myöntäminen kuulu perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, ja viittaa tässä yhteydessä periaatteeseen, joka koskee markkinatalouden ehdoin toimivaa sijoittajaa. Koska VWS rahoittaa 77,5 prosenttia investointikustannuksista ja ottaa näin myös sijoitukseen liittyvän riskin, voidaan olettaa, että sijoitus on tehty markkinatalouden ehdoin. |
| --- | --- |

(45)

Saksa katsoo lisäksi, ettei tuen myöntäminen kuulu perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, ja viittaa tässä yhteydessä periaatteeseen, joka koskee markkinatalouden ehdoin toimivaa sijoittajaa. Koska VWS rahoittaa 77,5 prosenttia investointikustannuksista ja ottaa näin myös sijoitukseen liittyvän riskin, voidaan olettaa, että sijoitus on tehty markkinatalouden ehdoin.

| (46) | Saksan mukaan laivanrakennusmarkkinat ovat maailmanlaajuiset ja niitä vääristää jo aasialaisille telakoille maksettava tuki. Tämä vuoksi Saksa katsoo, että tarkasteltavana oleva investointituki ei vääristä kilpailua eikä perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohtaa näin ollen sovelleta. Eurooppalaisten telakkojen kapasiteetin käyttöaste on tällä hetkellä korkea, ja tulevaisuuden kasvupotentiaalin ennustetaan olevan merkittävä. Lisäksi Saksa katsoo, että kilpailutilannetta arvioitaessa olisi otettava huomioon vain sellaiset kilpailijat, jotka toimivat samalla markkinasegmentillä, tässä tapauksessa Panamax-alusten rakentamisen markkinoilla. Näiden kilpailijoiden tilauskirjat ovat täynnä useaksi vuodeksi eteenpäin, ja niiden koko kapasiteetti on käytössä. |
| --- | --- |

(46)

Saksan mukaan laivanrakennusmarkkinat ovat maailmanlaajuiset ja niitä vääristää jo aasialaisille telakoille maksettava tuki. Tämä vuoksi Saksa katsoo, että tarkasteltavana oleva investointituki ei vääristä kilpailua eikä perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohtaa näin ollen sovelleta. Eurooppalaisten telakkojen kapasiteetin käyttöaste on tällä hetkellä korkea, ja tulevaisuuden kasvupotentiaalin ennustetaan olevan merkittävä. Lisäksi Saksa katsoo, että kilpailutilannetta arvioitaessa olisi otettava huomioon vain sellaiset kilpailijat, jotka toimivat samalla markkinasegmentillä, tässä tapauksessa Panamax-alusten rakentamisen markkinoilla. Näiden kilpailijoiden tilauskirjat ovat täynnä useaksi vuodeksi eteenpäin, ja niiden koko kapasiteetti on käytössä.

| (47) | Komissio ottaa muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään esille tulevan markkinakehityksen ja ylikapasiteetin syntymismahdollisuuden. Saksa toteaa tähän, etteivät esitetyt ennusteet ole kovinkaan luotettavia ja ettei komissio esittänyt perusteita odotetulle markkinakehitykselle. Sen, että alalla saattaa tulevaisuudessa olla ylikapasiteettia, ei voida katsoa merkitsevän sitä, että suunniteltu tuki johtaa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun kilpailun vääristymiseen. Samoista syistä voidaan todeta, ettei toimenpide vaikuta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(47)

Komissio ottaa muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään esille tulevan markkinakehityksen ja ylikapasiteetin syntymismahdollisuuden. Saksa toteaa tähän, etteivät esitetyt ennusteet ole kovinkaan luotettavia ja ettei komissio esittänyt perusteita odotetulle markkinakehitykselle. Sen, että alalla saattaa tulevaisuudessa olla ylikapasiteettia, ei voida katsoa merkitsevän sitä, että suunniteltu tuki johtaa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun kilpailun vääristymiseen. Samoista syistä voidaan todeta, ettei toimenpide vaikuta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (48) | Siitä, onko tuki EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan mukaista, Saksa toteaa, että tuki vastaa EU:n teollisuuspolitiikan tavoitteita, joihin kuuluu eurooppalaisen laivanrakennusteollisuuden aseman ja kilpailukyvyn parantaminen LeaderSHIP 2015 -aloitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

(48)

Siitä, onko tuki EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan mukaista, Saksa toteaa, että tuki vastaa EU:n teollisuuspolitiikan tavoitteita, joihin kuuluu eurooppalaisen laivanrakennusteollisuuden aseman ja kilpailukyvyn parantaminen LeaderSHIP 2015 -aloitteen mukaisesti.

| (49) | Saksa toteaa lisäksi, että asianomaisten esittämät huomautukset tukevat sen näkemystä, jonka mukaan tuki soveltuu yhtenäismarkkinoille. |
| --- | --- |

(49)

Saksa toteaa lisäksi, että asianomaisten esittämät huomautukset tukevat sen näkemystä, jonka mukaan tuki soveltuu yhtenäismarkkinoille.

VI   ARVIOINTI

1.   EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen olemassaolo

| (50) | EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Euroopan yhteisöjen tuomioistuinten oikeuskäytännön mukaan tuki vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, jos tuensaajayritys harjoittaa taloudellista toimintaa, johon sisältyy jäsenvaltioiden välistä kauppaa. |
| --- | --- |

(50)

EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Euroopan yhteisöjen tuomioistuinten oikeuskäytännön mukaan tuki vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, jos tuensaajayritys harjoittaa taloudellista toimintaa, johon sisältyy jäsenvaltioiden välistä kauppaa.

| (51) | Tuen myöntäjänä on Mecklenburg-Vorpommernin osavaltio, joten kyse on valtiontuesta. VWS saa tuen ansiosta etua, jota se ei olisi muutoin saanut markkinoilla. |
| --- | --- |

(51)

Tuen myöntäjänä on Mecklenburg-Vorpommernin osavaltio, joten kyse on valtiontuesta. VWS saa tuen ansiosta etua, jota se ei olisi muutoin saanut markkinoilla.

| (52) | VWS valmistaa merialuksia. Koska tällaisilla aluksilla käydään kauppaa laajalti, toimenpide uhkaa vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Saksa ei huomautuksissaan perustele tähän liittyvää kantaansa vakuuttavasti. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan silloin kun jäsenvaltion myöntämä tuki vahvistaa jonkin yrityksen asemaa suhteessa sen kilpailijoihin yhteisön sisäisessä kaupassa, on syytä katsoa, että kyseinen tuki vaikuttaa kilpailijoihin (8). |
| --- | --- |

(52)

VWS valmistaa merialuksia. Koska tällaisilla aluksilla käydään kauppaa laajalti, toimenpide uhkaa vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Saksa ei huomautuksissaan perustele tähän liittyvää kantaansa vakuuttavasti. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan silloin kun jäsenvaltion myöntämä tuki vahvistaa jonkin yrityksen asemaa suhteessa sen kilpailijoihin yhteisön sisäisessä kaupassa, on syytä katsoa, että kyseinen tuki vaikuttaa kilpailijoihin (8).

| (53) | Saksa esittää huomautuksen, jonka mukaan ylikapasiteetin mahdollisuudesta ei ole esitetty todisteita, minkä vuoksi myöskään EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta kilpailun vääristymisestä ei ole todisteita. Tästä huomautuksesta on todettava, että toimenpide täyttää EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisedellytykset silloin, kun se uhkaa vääristää kilpailua tai vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (9). |
| --- | --- |

(53)

Saksa esittää huomautuksen, jonka mukaan ylikapasiteetin mahdollisuudesta ei ole esitetty todisteita, minkä vuoksi myöskään EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta kilpailun vääristymisestä ei ole todisteita. Tästä huomautuksesta on todettava, että toimenpide täyttää EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisedellytykset silloin, kun se uhkaa vääristää kilpailua tai vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (9).

| (54) | Etujärjestö esittää huomautuksen, jonka mukaan tarkasteltavana oleva toimenpide ei vääristä Euroopan sisäistä kilpailua, koska aluksia, joita VWS:n on tarkoitus tulevaisuudessa valmistaa, valmistetaan lähes yksinomaan Koreassa ja Kiinassa. Tästä huomautuksesta komissio toteaa, että konttialusten, joita VWS:n on tarkoitus tulevaisuudessa valmistaa, ei voida katsoa muodostavan erillisiä markkinoita, vaan kyseiset konttialukset kilpailevat muilla Euroopan telakoilla rakennettujen konttialusten kanssa. |
| --- | --- |

(54)

Etujärjestö esittää huomautuksen, jonka mukaan tarkasteltavana oleva toimenpide ei vääristä Euroopan sisäistä kilpailua, koska aluksia, joita VWS:n on tarkoitus tulevaisuudessa valmistaa, valmistetaan lähes yksinomaan Koreassa ja Kiinassa. Tästä huomautuksesta komissio toteaa, että konttialusten, joita VWS:n on tarkoitus tulevaisuudessa valmistaa, ei voida katsoa muodostavan erillisiä markkinoita, vaan kyseiset konttialukset kilpailevat muilla Euroopan telakoilla rakennettujen konttialusten kanssa.

| (55) | Sen vuoksi tuki on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, ja sitä on arvioitava sen mukaisesti. |
| --- | --- |

(55)

Sen vuoksi tuki on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, ja sitä on arvioitava sen mukaisesti.

2.   EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaiset poikkeukset

| (56) | EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrätään poikkeuksista kyseisen artiklan 1 kohdan mukaiseen yleiseen tukikieltoon. |
| --- | --- |

(56)

EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrätään poikkeuksista kyseisen artiklan 1 kohdan mukaiseen yleiseen tukikieltoon.

| (57) | Komissio on hyväksynyt laivanrakennusteollisuuden valtiontukea koskevat puitteet alalle myönnettävän valtiontuen arviointia varten. Näissä puitteissa laivanrakennuksella tarkoitetaan omalla käyttövoimalla kulkevien kauppa-alusten rakentamista yhteisössä. VWS:n liiketoiminta kuuluu tämän määritelmän soveltamisalaan, joten tarkasteltavana olevaa tukea on arvioitava laivanrakennusteollisuuden valtiontukea koskevien puitteiden mukaisesti. Komissiolla ei ole viitteitä siitä, että VWS rakentaisi kalastusaluksia yhteisön markkinoille. Kalastus- ja vesiviljelyalan valtiontukien tarkastelemista koskevien suuntaviivojen (10) mukaan telakoille ei saa myöntää tukea yhteisön kalastusalusten rakentamiseen. |
| --- | --- |

(57)

Komissio on hyväksynyt laivanrakennusteollisuuden valtiontukea koskevat puitteet alalle myönnettävän valtiontuen arviointia varten. Näissä puitteissa laivanrakennuksella tarkoitetaan omalla käyttövoimalla kulkevien kauppa-alusten rakentamista yhteisössä. VWS:n liiketoiminta kuuluu tämän määritelmän soveltamisalaan, joten tarkasteltavana olevaa tukea on arvioitava laivanrakennusteollisuuden valtiontukea koskevien puitteiden mukaisesti. Komissiolla ei ole viitteitä siitä, että VWS rakentaisi kalastusaluksia yhteisön markkinoille. Kalastus- ja vesiviljelyalan valtiontukien tarkastelemista koskevien suuntaviivojen (10) mukaan telakoille ei saa myöntää tukea yhteisön kalastusalusten rakentamiseen.

| (58) | Laivanrakennusteollisuuden valtiontukea koskevien puitteiden 26 kohdan mukaan Laivanrakennukseen, laivankorjaukseen tai laivakonversioon myönnettävän aluetuen voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille ainoastaan, jos [...] tuki on suunnattu nykyisten telakoiden uudistamiseen tai nykyaikaistamiseen tehtäviin investointeihin, eikä se liity asianomaisen telakan tai asianomaisten telakoiden rahoitusrakenteiden uudistamiseen, ja sen tavoitteena on nykyisten laitosten tuottavuuden kehittäminen [...]. |
| --- | --- |

(58)

Laivanrakennusteollisuuden valtiontukea koskevien puitteiden 26 kohdan mukaan Laivanrakennukseen, laivankorjaukseen tai laivakonversioon myönnettävän aluetuen voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille ainoastaan, jos [...] tuki on suunnattu nykyisten telakoiden uudistamiseen tai nykyaikaistamiseen tehtäviin investointeihin, eikä se liity asianomaisen telakan tai asianomaisten telakoiden rahoitusrakenteiden uudistamiseen, ja sen tavoitteena on nykyisten laitosten tuottavuuden kehittäminen [...].

| (59) | Tuen intensiteetti ei saa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisilla tukialueilla ylittää 22,5:tä prosenttia tai tukialueeseen kulloinkin sovellettavaa aluetuen enimmäismäärää, jos tämä on pienempi kuin edellä mainittu prosenttiosuus. Lisäksi tuki on rajoitettava tukikelpoisiin kustannuksiin, jotka määritellään aluetuesta annetuissa yhteisön suuntaviivoissa. |
| --- | --- |

(59)

Tuen intensiteetti ei saa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisilla tukialueilla ylittää 22,5:tä prosenttia tai tukialueeseen kulloinkin sovellettavaa aluetuen enimmäismäärää, jos tämä on pienempi kuin edellä mainittu prosenttiosuus. Lisäksi tuki on rajoitettava tukikelpoisiin kustannuksiin, jotka määritellään aluetuesta annetuissa yhteisön suuntaviivoissa.

| (60) | VWS pystyy investointihankkeen toteuttamisen ansiosta valmistamaan Panamax-aluksia siten, että tuotanto on taloudellisesti kannattavaa. Tuensaajan toimittamien tietojen mukaan telakan nykyisillä laitteilla voitaisiin jo rakentaa Panamax-aluksia, jotka ovat pidempiä kuin telakalla tähän asti rakennetut alukset. Tällaiset alukset jouduttaisiin kuitenkin kokoamaan 170 lohkosta, joiden enimmäispituus on 16 metriä. Tällainen valmistus ei olisi kannattavaa eikä kilpailukykyistä. Jotta tällaisia aluksia voitaisiin nostaa nykyisellä laivahissillä, hissin pituuden ylittävää rungon osaa on tuettava uivalla nosturilla. Myöskään tämä ei olisi taloudellisesti kannattavaa, ja tällaiseen nostamiseen liittyy lisäksi suurempi onnettomuusriski. |
| --- | --- |

(60)

VWS pystyy investointihankkeen toteuttamisen ansiosta valmistamaan Panamax-aluksia siten, että tuotanto on taloudellisesti kannattavaa. Tuensaajan toimittamien tietojen mukaan telakan nykyisillä laitteilla voitaisiin jo rakentaa Panamax-aluksia, jotka ovat pidempiä kuin telakalla tähän asti rakennetut alukset. Tällaiset alukset jouduttaisiin kuitenkin kokoamaan 170 lohkosta, joiden enimmäispituus on 16 metriä. Tällainen valmistus ei olisi kannattavaa eikä kilpailukykyistä. Jotta tällaisia aluksia voitaisiin nostaa nykyisellä laivahissillä, hissin pituuden ylittävää rungon osaa on tuettava uivalla nosturilla. Myöskään tämä ei olisi taloudellisesti kannattavaa, ja tällaiseen nostamiseen liittyy lisäksi suurempi onnettomuusriski.

| (61) | Investointihankkeen päätyttyä telakalla voidaan rakentaa Panamax-aluksia 110 lohkosta, joiden enimmäispituus on 32 metriä. Investoinnit uuden tuotantolinjan rakentamiseksi paneelien ja osalohkojen valmistamista varten sekä neljän uuden, lohkojen valmistamiseen tarkoitetun työtilan rakentamiseksi ovat välttämättömiä edellä mainittujen kaltaisten suurempien lohkojen valmistukselle. Pintakäsittely-yksiköiden laajentamisella mahdollistetaan tällaisten suurempien lohkojen käsittely. Investointihankkeella järkeistetään näin VWS:n tuotantoprosessia. |
| --- | --- |

(61)

Investointihankkeen päätyttyä telakalla voidaan rakentaa Panamax-aluksia 110 lohkosta, joiden enimmäispituus on 32 metriä. Investoinnit uuden tuotantolinjan rakentamiseksi paneelien ja osalohkojen valmistamista varten sekä neljän uuden, lohkojen valmistamiseen tarkoitetun työtilan rakentamiseksi ovat välttämättömiä edellä mainittujen kaltaisten suurempien lohkojen valmistukselle. Pintakäsittely-yksiköiden laajentamisella mahdollistetaan tällaisten suurempien lohkojen käsittely. Investointihankkeella järkeistetään näin VWS:n tuotantoprosessia.

| (62) | Laivahissin pidentämiseksi tehtävillä investoinneilla varmistetaan, että hissi soveltuu nostettavien laivojen pituisten alusten käsittelyyn. Uivaa nosturia ei tällöin tarvita. Laivahissin pidentämisellä helpotetaan näin Panamax-alusten nostamista. |
| --- | --- |

(62)

Laivahissin pidentämiseksi tehtävillä investoinneilla varmistetaan, että hissi soveltuu nostettavien laivojen pituisten alusten käsittelyyn. Uivaa nosturia ei tällöin tarvita. Laivahissin pidentämisellä helpotetaan näin Panamax-alusten nostamista.

| (63) | Komissio katsoo sen vuoksi, että tuotantolaitteiden mukauttamista siten, että ne mahdollistavat Panamax-alusten taloudellisesti kannattavan valmistuksen, voidaan pitää olemassa olevan telakan uudistamisena tai nykyaikaistamisena. |
| --- | --- |

(63)

Komissio katsoo sen vuoksi, että tuotantolaitteiden mukauttamista siten, että ne mahdollistavat Panamax-alusten taloudellisesti kannattavan valmistuksen, voidaan pitää olemassa olevan telakan uudistamisena tai nykyaikaistamisena.

| (64) | Telakan tuottavuus, joka vuonna 2005 oli 32,6 tonnia terästä 1 000:ta työtuntia kohti, on investointihankkeen päätyttyä noin 38,2 tonnia terästä 1 000:ta työtuntia kohti. Hankkeella parannetaan näin nykyisten laitteistojen tuottavuutta. CGT:nä mitattuna telakan kapasiteetti säilyy kuitenkin ennallaan (11). Käsitellyn teräksen määränä mitattu kapasiteetti, joka oli vuonna 2005 yhteensä 56 000 tonnia, kasvaa 64 000 tonniin vuonna 2006. Komissio katsoo, että tämä teräksen käsittelykapasiteetin kasvu on seurausta tuottavuuden parantumisesta ja että se on asianmukaisessa suhteessa saavutettuun tuottavuuden kasvuun. |
| --- | --- |

(64)

Telakan tuottavuus, joka vuonna 2005 oli 32,6 tonnia terästä 1 000:ta työtuntia kohti, on investointihankkeen päätyttyä noin 38,2 tonnia terästä 1 000:ta työtuntia kohti. Hankkeella parannetaan näin nykyisten laitteistojen tuottavuutta. CGT:nä mitattuna telakan kapasiteetti säilyy kuitenkin ennallaan (11). Käsitellyn teräksen määränä mitattu kapasiteetti, joka oli vuonna 2005 yhteensä 56 000 tonnia, kasvaa 64 000 tonniin vuonna 2006. Komissio katsoo, että tämä teräksen käsittelykapasiteetin kasvu on seurausta tuottavuuden parantumisesta ja että se on asianmukaisessa suhteessa saavutettuun tuottavuuden kasvuun.

| (65) | Komissio päättelee sen vuoksi, että kokonaisuutena tarkasteltuna investointihanke täyttää vaatimuksen, jonka mukaan investoinnit on suunnattava nykyisten telakoiden uudistamiseen tai nykyaikaistamiseen ja jonka mukaan niiden tavoitteena on oltava nykyisten laitosten tuottavuuden parantaminen. Komissio ottaa lisäksi huomioon sen, että tuki rajoittuu aluetuesta annetuissa yhteisön suuntaviivoissa määriteltyjen tukikelpoisten kustannusten rahoittamiseen ja ettei se ylitä sovellettavaa 22,5 prosentin rajaa. |
| --- | --- |

(65)

Komissio päättelee sen vuoksi, että kokonaisuutena tarkasteltuna investointihanke täyttää vaatimuksen, jonka mukaan investoinnit on suunnattava nykyisten telakoiden uudistamiseen tai nykyaikaistamiseen ja jonka mukaan niiden tavoitteena on oltava nykyisten laitosten tuottavuuden parantaminen. Komissio ottaa lisäksi huomioon sen, että tuki rajoittuu aluetuesta annetuissa yhteisön suuntaviivoissa määriteltyjen tukikelpoisten kustannusten rahoittamiseen ja ettei se ylitä sovellettavaa 22,5 prosentin rajaa.

VII   PÄÄTELMÄT

| (66) | Komissio päättelee, että VWS:lle myönnettävä aluetuki on laivanrakennusteollisuuden valtiontukea koskevissa puitteissa asetettujen aluetukiehtojen mukaista. Tuki täyttää näin ollen edellytykset, joiden nojalla sen voidaan katsoa soveltuvan yhtenäismarkkinoille, |
| --- | --- |

(66)

Komissio päättelee, että VWS:lle myönnettävä aluetuki on laivanrakennusteollisuuden valtiontukea koskevissa puitteissa asetettujen aluetukiehtojen mukaista. Tuki täyttää näin ollen edellytykset, joiden nojalla sen voidaan katsoa soveltuvan yhtenäismarkkinoille,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Valtiontuki, jonka Saksa aikoo myöntää Volkswerft Stralsundille ja jonka määrä on 4 200 500 euroa, soveltuu yhtenäismarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.

Sen vuoksi 4 200 500 euron tuen toteuttaminen hyväksytään.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.

Tehty Brysselissä 6 päivänä joulukuuta 2006.

Komission puolesta

Neelie KROES

Komission jäsen

---

(1)  EUVL C 90, 13.4.2006, s. 36.

1

(2)  Ks. alaviite 1.

2

(3)  EUVL L 124, 20.5.2003, s. 36.

3

(4)  Luottamukselliset tiedot on poistettu.

4

(5)  Gemeinschaftsaufgabe ”Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur” – 34. Rahmenplan; Investitionszulagengesetz 2005.

5

(6)  EUVL C 317, 30.12.2003, s. 11.

6

(7)  Konttiliikenteen mittayksikkö, joka vastaa 20 jalan kontin lastikapasiteettia (twenty feet equivalent unit).

7

(8)  Ks. yhteisöjen tuomioistuimen tuomio asiassa 730/79, Philip Morris v. komissio, Kok. 1980, s. 2671, 11 kohta.

8

Philip Morris v. komissio

(9)  Ks. ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio asiassa T-23/98, Alzetta v. komissio, Kok. 2000, s. II-2319, kohta 80.

9

Alzetta v. komissio

(10)  EUVL C 229, 14.9.2004, s. 5.

10

(11)  Vuonna 2005 kapasiteetti oli 110 000 CGT ja vuosina 2006 ja 2007 (eli sen jälkeen kun keskisuurten konttialusten valmistuksesta on siirrytty suurten konttialusten valmistukseen) se on noin 108 000 CGT.

11

---

| 13.6.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 151/41 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 151/41

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 20 päivänä joulukuuta 2006,

keskittymän julistamisesta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi

(Asia COMP/M.4215 – Glatfelter/Cromptonin omaisuus)

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 6764)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/403/EY)

Komissio teki 20. joulukuuta 2006 päätöksen sulautuma-asiassa yrityskeskittymien valvonnasta 20. tammikuuta 2004 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1), erityisesti sen 8 artiklan 1 kohdan nojalla. Päätöksen koko tekstin ei-luottamukselliseen versioon voi tutustua asian todistusvoimaisella kielellä ja komission työkielillä kilpailun pääosaston verkkosivuilla osoitteessa: http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

I   TIIVISTELMÄ

| (1) | Komissio vastaanotti 16. elokuuta 2006 yrityskeskittymien valvontaa koskevan asetuksen (EY) N:o 139/2004, jäljempänä ’sulautuma-asetus’, 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalainen yritys PH Glatfelter Company, jäljempänä ’Glatfelter’, hankkii yksinomaisen määräysvallan brittiläisen selvitystilassa olevan JR Crompton Ltd -yrityksen Lydneyn tuotantolaitoksesta, jäljempänä ’Lydney-liiketoiminta’, omaisuutta ostamalla. |
| --- | --- |

(1)

Komissio vastaanotti 16. elokuuta 2006 yrityskeskittymien valvontaa koskevan asetuksen (EY) N:o 139/2004, jäljempänä ’sulautuma-asetus’, 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalainen yritys PH Glatfelter Company, jäljempänä ’Glatfelter’, hankkii yksinomaisen määräysvallan brittiläisen selvitystilassa olevan JR Crompton Ltd -yrityksen Lydneyn tuotantolaitoksesta, jäljempänä ’Lydney-liiketoiminta’, omaisuutta ostamalla.

| (2) | Sekä Glatfelter että Lydney-liiketoiminta tuottavat märkämenetelmällä (wetlaid) kuitumateriaalia teen ja kahvin suodatusta varten. Komission markkinatutkimus on osoittanut, että huolimatta ilmoituksen tekijän suuresta markkinaosuudesta teen ja kahvin suodatukseen tarkoitetun wetlaid-kuitumateriaalin maailmanmarkkinoilla sen toimintaa rajoittavat tietyt kilpailijat, erityisesti brittiläinen Purico-yritys, joka on viime aikoina lisännyt huomattavasti tuotantokapasiteettiaan Kiinassa. Myös teen ja kahvin suodatukseen tarkoitetun wetlaid-kuitumateriaalin kanssa vaihtoehtoisten materiaalien aiheuttama kilpailu rajoittaa ilmoituksen tekijän mahdollisuuksia nostaa hintoja. Tämän vuoksi päätöksessä katsotaan, ettei sulautuma estä tehokasta kilpailua merkittävästi. |
| --- | --- |

(2)

Sekä Glatfelter että Lydney-liiketoiminta tuottavat märkämenetelmällä (wetlaid) kuitumateriaalia teen ja kahvin suodatusta varten. Komission markkinatutkimus on osoittanut, että huolimatta ilmoituksen tekijän suuresta markkinaosuudesta teen ja kahvin suodatukseen tarkoitetun wetlaid-kuitumateriaalin maailmanmarkkinoilla sen toimintaa rajoittavat tietyt kilpailijat, erityisesti brittiläinen Purico-yritys, joka on viime aikoina lisännyt huomattavasti tuotantokapasiteettiaan Kiinassa. Myös teen ja kahvin suodatukseen tarkoitetun wetlaid-kuitumateriaalin kanssa vaihtoehtoisten materiaalien aiheuttama kilpailu rajoittaa ilmoituksen tekijän mahdollisuuksia nostaa hintoja. Tämän vuoksi päätöksessä katsotaan, ettei sulautuma estä tehokasta kilpailua merkittävästi.

II   OSAPUOLET

| (3) | Glatfelter on noteerattu New Yorkin pörssissä sekä erikoispapereiden että seoskuitujen valmistajana. Erikoispapereita ovat esimerkiksi seinätapetit ja erityispainopaperit. Glatfelter valmistaa tytäryhtiöidensä kautta wetlaid-kuitumateriaalia teepusseja, kahvinsuodattimia ja kahvipodeja varten sekä muita erikoispapereita. |
| --- | --- |

(3)

Glatfelter on noteerattu New Yorkin pörssissä sekä erikoispapereiden että seoskuitujen valmistajana. Erikoispapereita ovat esimerkiksi seinätapetit ja erityispainopaperit. Glatfelter valmistaa tytäryhtiöidensä kautta wetlaid-kuitumateriaalia teepusseja, kahvinsuodattimia ja kahvipodeja varten sekä muita erikoispapereita.

| (4) | Lydney-liiketoiminta on osa selvitystilassa olevan entisen brittiläisen yrityksen Crompton Ltd, jäljempänä ’Crompton’, omaisuutta. Crompton valmisti erikoispapereita ja wetlaid-kuitumateriaaleja, ja se on ollut teepussi- ja kahvinsuodatinpaperiteollisuuden johtava tavarantoimittaja. Cromptonilla on ollut Yhdistyneessä kuningaskunnassa kolme tuotantolaitosta, joissa on yhteensä kuusi kaltevan tason viiran paperikonetta: Lydney Mill, jossa on kolme kaltevan tason viirakonetta ja polypropeenikuituprosessi, Simpson Clough Mill, jossa on kaksi kaltevan tason viirakonetta, sekä Devon Valley Mill, jossa on yksi kaltevan tason viirakone ja yksi tasoviirakone. |
| --- | --- |

(4)

Lydney-liiketoiminta on osa selvitystilassa olevan entisen brittiläisen yrityksen Crompton Ltd, jäljempänä ’Crompton’, omaisuutta. Crompton valmisti erikoispapereita ja wetlaid-kuitumateriaaleja, ja se on ollut teepussi- ja kahvinsuodatinpaperiteollisuuden johtava tavarantoimittaja. Cromptonilla on ollut Yhdistyneessä kuningaskunnassa kolme tuotantolaitosta, joissa on yhteensä kuusi kaltevan tason viiran paperikonetta: Lydney Mill, jossa on kolme kaltevan tason viirakonetta ja polypropeenikuituprosessi, Simpson Clough Mill, jossa on kaksi kaltevan tason viirakonetta, sekä Devon Valley Mill, jossa on yksi kaltevan tason viirakone ja yksi tasoviirakone.

III   TOIMINTA

| (5) | Crompton asetettiin tuomioistuimen määräyksestä selvitystilaan (Yhdistyneen kuningaskunnan maksukyvyttömyysmenettely) 7. helmikuuta 2006, ja nimetyt selvitysmiehet päättivät myydä Cromptonin omaisuuden. Tämän vuoksi selvitysmiehet pitivät huutokaupan. Arvioituaan useita alustavia tarjouksia selvitysmiehet päättivät ilmoituksen tehneen osapuolen mukaan pyytää Glatfelteriltä ja muilta yrityksiltä lopulliset tarjoukset. |
| --- | --- |

(5)

Crompton asetettiin tuomioistuimen määräyksestä selvitystilaan (Yhdistyneen kuningaskunnan maksukyvyttömyysmenettely) 7. helmikuuta 2006, ja nimetyt selvitysmiehet päättivät myydä Cromptonin omaisuuden. Tämän vuoksi selvitysmiehet pitivät huutokaupan. Arvioituaan useita alustavia tarjouksia selvitysmiehet päättivät ilmoituksen tehneen osapuolen mukaan pyytää Glatfelteriltä ja muilta yrityksiltä lopulliset tarjoukset.

| (6) | Glatfelter osti 9. maaliskuuta 2006 tytäryhtiönsä Glatfelter UK:n kautta suurimman osan Cromptonin Yhdistyneessä kuningaskunnassa Gloucestershiren Lydneyssä sijaitsevan tuotantolaitoksen omaisuudesta, johon sisältyivät kaikki Lydney-liiketoiminnan jatkamisen kannalta välttämättömät aineelliset ja aineettomat hyödykkeet. Kaupan ulkopuolelle jäivät kuitenkin tietyt Cromptonin pääkonttorin vastuulla olleet sopimukset ja yrityksen tukitoiminnot. Tässä asiakirjassa ”Lydney-liiketoiminta” viittaa kyseisen liiketoimen kohteena olleeseen omaisuuteen kokonaisuudessaan. ”Lydney-liiketoimella” tarkoitetaan liiketointa, jossa Glatfelter osti Lydney-liiketoiminnan. |
| --- | --- |

(6)

Glatfelter osti 9. maaliskuuta 2006 tytäryhtiönsä Glatfelter UK:n kautta suurimman osan Cromptonin Yhdistyneessä kuningaskunnassa Gloucestershiren Lydneyssä sijaitsevan tuotantolaitoksen omaisuudesta, johon sisältyivät kaikki Lydney-liiketoiminnan jatkamisen kannalta välttämättömät aineelliset ja aineettomat hyödykkeet. Kaupan ulkopuolelle jäivät kuitenkin tietyt Cromptonin pääkonttorin vastuulla olleet sopimukset ja yrityksen tukitoiminnot. Tässä asiakirjassa ”Lydney-liiketoiminta” viittaa kyseisen liiketoimen kohteena olleeseen omaisuuteen kokonaisuudessaan. ”Lydney-liiketoimella” tarkoitetaan liiketointa, jossa Glatfelter osti Lydney-liiketoiminnan.

| (7) | Siirrettyään tapauksen sulautuma-asetuksen 22 artiklan nojalla komission käsiteltäväksi selvitysmiehet sanoivat irti Glatfelterin kanssa Simpson Clough -liiketoiminnasta tehdyn ehdollisen sopimuksen ja myivät tämän jälkeen Simpson Clough -liiketoiminnan Puricolle kesäkuussa 2006. Simpson Clough -liiketoimintaan sisältyvät Simpson Clough’n ja Devon Valleyn tehtaiden lisäksi myös Cromptonin pääkonttori, toiminimeen liittyvät oikeudet, tietyt sopimukset ja Cromptonin Yhdysvaltain myynnistä vastaava tytäryhtiö. |
| --- | --- |

(7)

Siirrettyään tapauksen sulautuma-asetuksen 22 artiklan nojalla komission käsiteltäväksi selvitysmiehet sanoivat irti Glatfelterin kanssa Simpson Clough -liiketoiminnasta tehdyn ehdollisen sopimuksen ja myivät tämän jälkeen Simpson Clough -liiketoiminnan Puricolle kesäkuussa 2006. Simpson Clough -liiketoimintaan sisältyvät Simpson Clough’n ja Devon Valleyn tehtaiden lisäksi myös Cromptonin pääkonttori, toiminimeen liittyvät oikeudet, tietyt sopimukset ja Cromptonin Yhdysvaltain myynnistä vastaava tytäryhtiö.

IV   MERKITYKSELLISET TUOTEMARKKINAT

| (8) | Käsiteltävänä oleva asia koskee wetlaid-kuitumateriaalia. Wetlaid-kuitumateriaali koostuu ohuista levyistä huokoista luonnonkuitujen ja/tai synteettisten kuitujen kudosta, ja sitä valmistetaan kaltevan tason viirakoneilla. Wetlaid-kuitumateriaali on paperin tai kankaan kaltaista kuitukangasrainaa, jota valmistetaan muunnetulla paperinvalmistusprosessilla. |
| --- | --- |

(8)

Käsiteltävänä oleva asia koskee wetlaid-kuitumateriaalia. Wetlaid-kuitumateriaali koostuu ohuista levyistä huokoista luonnonkuitujen ja/tai synteettisten kuitujen kudosta, ja sitä valmistetaan kaltevan tason viirakoneilla. Wetlaid-kuitumateriaali on paperin tai kankaan kaltaista kuitukangasrainaa, jota valmistetaan muunnetulla paperinvalmistusprosessilla.

| (9) | Glatfelterin toiminta ja Lydney-liiketoiminta on päällekkäisiä sikäli, että molemmat valmistavat wetlaid-kuitumateriaalia ja myyvät sitä teen ja kahvin suodatusta varten (teepussit, kahvinsuodattimet, kahvipodit). Molemmat tuottavat myös kuivaparistopaperiksi tarkoitettua wetlaid-kuitumateriaalia. |
| --- | --- |

(9)

Glatfelterin toiminta ja Lydney-liiketoiminta on päällekkäisiä sikäli, että molemmat valmistavat wetlaid-kuitumateriaalia ja myyvät sitä teen ja kahvin suodatusta varten (teepussit, kahvinsuodattimet, kahvipodit). Molemmat tuottavat myös kuivaparistopaperiksi tarkoitettua wetlaid-kuitumateriaalia.

| (10) | Ilmoituksen tekijä esitti, että erityyppisten wetlaid-kuitumateriaalien eri käyttötarkoituksista (esim. teen ja kahvin suodatus, kuivaparistopaperi, makkarankuoret, laminointipäällyspaperi) johtuen niiden keskinäinen kysynnän korvattavuus on vähäinen. Koska tarjonnan korvattavuus on kuitenkin suuri, ilmoituksen tekijä määritteli wetlaid-kuitumateriaalien markkinat merkityksellisiksi markkinoiksi. |
| --- | --- |

(10)

Ilmoituksen tekijä esitti, että erityyppisten wetlaid-kuitumateriaalien eri käyttötarkoituksista (esim. teen ja kahvin suodatus, kuivaparistopaperi, makkarankuoret, laminointipäällyspaperi) johtuen niiden keskinäinen kysynnän korvattavuus on vähäinen. Koska tarjonnan korvattavuus on kuitenkin suuri, ilmoituksen tekijä määritteli wetlaid-kuitumateriaalien markkinat merkityksellisiksi markkinoiksi.

Teen ja kahvin suodatukseen tarkoitettu wetlaid-kuitumateriaali

| (11) | Teen ja kahvin suodatukseen tarkoitetun wetlaid-kuitumateriaalin markkinoiden osalta komission tutkimuksessa ilmeni, että erilaisten tuote-eritelmien vuoksi asiakkaat eivät hanki teen ja kahvin pakkausta varten muihin tarkoituksiin tuotettua materiaalia. Kysynnän korvattavuus on vähäistä, koska wetlaid-kuitumateriaalin eri laatujen on täytettävä hyvin tarkat vaatimukset, jotta ne sopisivat tuotantokoneisiin ja vastaisivat lopputuotteiden erityisvaatimuksia (esim. huokoisuus, paksuus, joustavuus, määräysten mukaisuus). |
| --- | --- |

(11)

Teen ja kahvin suodatukseen tarkoitetun wetlaid-kuitumateriaalin markkinoiden osalta komission tutkimuksessa ilmeni, että erilaisten tuote-eritelmien vuoksi asiakkaat eivät hanki teen ja kahvin pakkausta varten muihin tarkoituksiin tuotettua materiaalia. Kysynnän korvattavuus on vähäistä, koska wetlaid-kuitumateriaalin eri laatujen on täytettävä hyvin tarkat vaatimukset, jotta ne sopisivat tuotantokoneisiin ja vastaisivat lopputuotteiden erityisvaatimuksia (esim. huokoisuus, paksuus, joustavuus, määräysten mukaisuus).

| (12) | Mitä tulee tarjonnan korvattavuuteen, ilmoituksen tekijä väittää, ettei tuotteen käyttökohteen muutos tavallisesti edellytä merkittäviä investointeja wetlaid-kuitumateriaalin tuotannossa. Tätä seikkaa komission markkinatutkimus ei vahvistanut. Joidenkin kaltevan tason viirakoneiden käytössä on tiettyä joustovaraa, mutta useimmat niistä on kuitenkin suunniteltu jotakin tiettyä käyttötarkoitusta varten, ja sen vuoksi niillä saavutetaan paras tulos tietyntyyppisen wetlaid-kuitumateriaalin valmistuksessa. Niinpä teen ja kahvin suodattamiseen voidaan yleisesti ottaen valmistaa wetlaid-kuitumateriaalia vain niillä koneilla, jotka on suunniteltu tähän tarkoitukseen. |
| --- | --- |

(12)

Mitä tulee tarjonnan korvattavuuteen, ilmoituksen tekijä väittää, ettei tuotteen käyttökohteen muutos tavallisesti edellytä merkittäviä investointeja wetlaid-kuitumateriaalin tuotannossa. Tätä seikkaa komission markkinatutkimus ei vahvistanut. Joidenkin kaltevan tason viirakoneiden käytössä on tiettyä joustovaraa, mutta useimmat niistä on kuitenkin suunniteltu jotakin tiettyä käyttötarkoitusta varten, ja sen vuoksi niillä saavutetaan paras tulos tietyntyyppisen wetlaid-kuitumateriaalin valmistuksessa. Niinpä teen ja kahvin suodattamiseen voidaan yleisesti ottaen valmistaa wetlaid-kuitumateriaalia vain niillä koneilla, jotka on suunniteltu tähän tarkoitukseen.

| (13) | Myös ne kaltevan tason viirakoneet, joilla olisi mahdollista valmistaa wetlaid-kuitumateriaalia teen ja kahvin suodatukseen mutta joita nyt ei käytetä tähän tarkoitukseen, edellyttävät huomattavia investointeja, jotta niitä todella voitaisiin käyttää kuitumateriaalin tuottamiseen tätä käyttötarkoitusta varten. Muutosten tekeminen kaltevan tason viirakoneeseen veisi myös varsin paljon aikaa. |
| --- | --- |

(13)

Myös ne kaltevan tason viirakoneet, joilla olisi mahdollista valmistaa wetlaid-kuitumateriaalia teen ja kahvin suodatukseen mutta joita nyt ei käytetä tähän tarkoitukseen, edellyttävät huomattavia investointeja, jotta niitä todella voitaisiin käyttää kuitumateriaalin tuottamiseen tätä käyttötarkoitusta varten. Muutosten tekeminen kaltevan tason viirakoneeseen veisi myös varsin paljon aikaa.

| (14) | Kyseisen materiaalin tuotannon aloittaminen täysin uutena toimintana vaatisi vielä suuremmat investoinnit ja huomattavasti enemmän valmisteluaikaa. Uuden kaltevan tason viirakoneen hankinnan edellyttämän huomattavan investoinnin lisäksi olisi muodostettava verkostot myyntiä, teknistä tukea ja jakelua varten. Markkinatutkimus osoitti myös, että useimmissa maissa teen ja kahvin suodattamiseen tarkoitettu wetlaid-kuitumateriaali on sertifioitava ennen markkinointia ja asiakkaiden on varmistettava materiaalin sopivuus koneisiinsa. |
| --- | --- |

(14)

Kyseisen materiaalin tuotannon aloittaminen täysin uutena toimintana vaatisi vielä suuremmat investoinnit ja huomattavasti enemmän valmisteluaikaa. Uuden kaltevan tason viirakoneen hankinnan edellyttämän huomattavan investoinnin lisäksi olisi muodostettava verkostot myyntiä, teknistä tukea ja jakelua varten. Markkinatutkimus osoitti myös, että useimmissa maissa teen ja kahvin suodattamiseen tarkoitettu wetlaid-kuitumateriaali on sertifioitava ennen markkinointia ja asiakkaiden on varmistettava materiaalin sopivuus koneisiinsa.

| (15) | Tämän vuoksi päätöksessä todetaan, että merkitykselliset markkinat käsittävät teen ja kahvin suodatukseen tarkoitetun wetlaid-kuitumateriaalin. |
| --- | --- |

(15)

Tämän vuoksi päätöksessä todetaan, että merkitykselliset markkinat käsittävät teen ja kahvin suodatukseen tarkoitetun wetlaid-kuitumateriaalin.

Kuivaparistopaperiksi tarkoitettu wetlaid-kuitumateriaali

| (16) | Komission tutkimus osoitti, että kuivaparistopaperiksi tarkoitetun wetlaid-kuitumateriaalin markkinasegmentin osalta tarjonnan korvattavuutta ilmeni jonkin verran. Koska kuivaparistopaperiksi tarkoitetun wetlaid-kuitumateriaalin ei tarvitse täyttää elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuville materiaaleille asetettuja vaatimuksia, sitä voidaan valmistaa myös muilla koneilla kuin niillä, joilla valmistetaan esimerkiksi teen ja kahvin suodattamisessa käytettävää tai makkarankuoriin tarkoitettua materiaalia. Useimmilla koneilla, joilla voidaan valmistaa teen ja kahvin suodatukseen tarkoitettua wetlaid-materiaalia, voitaisiin kuitenkin valmistaa myös kuivaparistopaperia. Markkinatutkimuksen mukaan kuivaparistopaperiksi tarkoitettua wetlaid-kuitumateriaalia valmistetaan lisäksi koneilla, joilla valmistetaan materiaalia muun muassa pölypusseja, teippejä ja makkarankuoria varten. |
| --- | --- |

(16)

Komission tutkimus osoitti, että kuivaparistopaperiksi tarkoitetun wetlaid-kuitumateriaalin markkinasegmentin osalta tarjonnan korvattavuutta ilmeni jonkin verran. Koska kuivaparistopaperiksi tarkoitetun wetlaid-kuitumateriaalin ei tarvitse täyttää elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuville materiaaleille asetettuja vaatimuksia, sitä voidaan valmistaa myös muilla koneilla kuin niillä, joilla valmistetaan esimerkiksi teen ja kahvin suodattamisessa käytettävää tai makkarankuoriin tarkoitettua materiaalia. Useimmilla koneilla, joilla voidaan valmistaa teen ja kahvin suodatukseen tarkoitettua wetlaid-materiaalia, voitaisiin kuitenkin valmistaa myös kuivaparistopaperia. Markkinatutkimuksen mukaan kuivaparistopaperiksi tarkoitettua wetlaid-kuitumateriaalia valmistetaan lisäksi koneilla, joilla valmistetaan materiaalia muun muassa pölypusseja, teippejä ja makkarankuoria varten.

| (17) | Päätöksessä jätettiin tuotemarkkinoiden tarkka määritelmä avoimeksi, koska edes kaikkein kapeimmin määritellyillä merkityksellisillä tuotemarkkinoilla eli kuivaparistopaperiksi tarkoitetun wetlaid-kuitumateriaalin markkinoilla liiketoimi ei estäisi kilpailua merkittävästi. |
| --- | --- |

(17)

Päätöksessä jätettiin tuotemarkkinoiden tarkka määritelmä avoimeksi, koska edes kaikkein kapeimmin määritellyillä merkityksellisillä tuotemarkkinoilla eli kuivaparistopaperiksi tarkoitetun wetlaid-kuitumateriaalin markkinoilla liiketoimi ei estäisi kilpailua merkittävästi.

V   MERKITYKSELLISET MAANTIETEELLISET MARKKINAT

| (18) | Ilmoituksen tekijöiden mukaan merkitykselliset maantieteelliset markkinat ovat maailmanmarkkinat. |
| --- | --- |

(18)

Ilmoituksen tekijöiden mukaan merkitykselliset maantieteelliset markkinat ovat maailmanmarkkinat.

Teen ja kahvin suodatukseen tarkoitettu wetlaid-kuitumateriaali

| (19) | Komission tutkimus vahvisti teen ja kahvin suodatukseen tarkoitetun wetlaid-kuitumateriaalin maantieteellisiksi markkinoiksi maailmanmarkkinat. Tämän selityksenä ovat maailmanlaajuiset kaupankäyntitavat ja kohtuulliset kuljetuskustannukset. Lisäksi Kiinassa on otettu käyttöön uutta kapasiteettia (ZPM-kone), ja tämä saattaa rajoittaa vakiintuneita toimijoita, jotka harjoittavat tuotantoa lähinnä Euroopan talousalueella. Myös teen ja kahvin suodatukseen tarkoitetun wetlaid-kuitumateriaalin toimittajat ja useimmat maailmanlaajuisesti toimivat asiakkaat vahvistavat nämä päätelmät. |
| --- | --- |

(19)

Komission tutkimus vahvisti teen ja kahvin suodatukseen tarkoitetun wetlaid-kuitumateriaalin maantieteellisiksi markkinoiksi maailmanmarkkinat. Tämän selityksenä ovat maailmanlaajuiset kaupankäyntitavat ja kohtuulliset kuljetuskustannukset. Lisäksi Kiinassa on otettu käyttöön uutta kapasiteettia (ZPM-kone), ja tämä saattaa rajoittaa vakiintuneita toimijoita, jotka harjoittavat tuotantoa lähinnä Euroopan talousalueella. Myös teen ja kahvin suodatukseen tarkoitetun wetlaid-kuitumateriaalin toimittajat ja useimmat maailmanlaajuisesti toimivat asiakkaat vahvistavat nämä päätelmät.

| (20) | Tämän vuoksi päätöksessä todetaan, että teen ja kahvin suodatukseen tarkoitetun wetlaid-kuitumateriaalin merkitykselliset maantieteelliset markkinat ovat maailmanlaajuiset. |
| --- | --- |

(20)

Tämän vuoksi päätöksessä todetaan, että teen ja kahvin suodatukseen tarkoitetun wetlaid-kuitumateriaalin merkitykselliset maantieteelliset markkinat ovat maailmanlaajuiset.

Kuivaparistopaperiksi tarkoitettu wetlaid-kuitumateriaali

| (21) | Vaikka asiakkaat ilmoittivat hankkivansa ja käsittelevänsä kuivaparistopaperiksi tarkoitettua wetlaid-kuitumateriaalia Euroopan talousalueella, markkinatutkimus vahvisti, ettei määräysten katsottu estävän maailmanlaajuisella tasolla käytävää kauppaa. Kuivaparistopaperin valmistajat toimittavat tavallisesti tuotettaan ympäri maailmaa. Myös alhaiset kuljetuskustannukset tukevat maailmanlaajuisella tasolla käytävää kauppaa. Teknisen avun puute, jonka jotkin asiakkaat ilmoittivat heikentävän kiinnostusta tuontiin, voitaisiin korjata paikallisella myynnin ja teknisen tuen verkostolla. |
| --- | --- |

(21)

Vaikka asiakkaat ilmoittivat hankkivansa ja käsittelevänsä kuivaparistopaperiksi tarkoitettua wetlaid-kuitumateriaalia Euroopan talousalueella, markkinatutkimus vahvisti, ettei määräysten katsottu estävän maailmanlaajuisella tasolla käytävää kauppaa. Kuivaparistopaperin valmistajat toimittavat tavallisesti tuotettaan ympäri maailmaa. Myös alhaiset kuljetuskustannukset tukevat maailmanlaajuisella tasolla käytävää kauppaa. Teknisen avun puute, jonka jotkin asiakkaat ilmoittivat heikentävän kiinnostusta tuontiin, voitaisiin korjata paikallisella myynnin ja teknisen tuen verkostolla.

| (22) | Tämän vuoksi päätöksessä todetaan, että kuivaparistopaperiksi tarkoitetun wetlaid-kuitumateriaalin merkitykselliset maantieteelliset markkinat ovat maailmanlaajuiset. |
| --- | --- |

(22)

Tämän vuoksi päätöksessä todetaan, että kuivaparistopaperiksi tarkoitetun wetlaid-kuitumateriaalin merkitykselliset maantieteelliset markkinat ovat maailmanlaajuiset.

VI   ARVIOINTI

Teen ja kahvin suodatukseen tarkoitettu wetlaid-kuitumateriaali

| (23) | Sulautuman osuus teen ja kahvin suodatukseen tarkoitetun wetlaid-kuitumateriaalin maailmanmarkkinoista oli vuonna 2005 noin 60–70 prosenttia (Glatfelter 30–40 %, Lydney-liiketoiminta 20–30 %). Ennen Cromptonin joutumista selvitystilaan markkinoilla toimi kolme merkittävää kilpailijaa (Glatfelter, Crompton ja Ahlstrom). Ilmoitetun liiketoimen toteutumisen jälkeenkin kilpailijoita on kolme (Glatfelter, Purico ja Ahlstrom). Purico, joka Cromptonin Simpson Clough’n ja Devon Valleyn tehtaiden (ja Cromptonin tavaramerkin) oston lisäksi ottaa parhaillaan käyttöön uutta ZPM-tuotantokapasiteettiaan Kiinassa, tulee näin ollen mukaan teen ja kahvin suodatukseen tarkoitetun wetlaid-kuitumateriaalin markkinoille samoihin aikoihin kuin ilmoitettu liiketoimi toteutui. Ahlstromilla on tätä nykyä maailmanmarkkinoista noin [10–30 prosentin] ja Puricolla noin [10–30 prosentin] markkinaosuus. |
| --- | --- |

(23)

Sulautuman osuus teen ja kahvin suodatukseen tarkoitetun wetlaid-kuitumateriaalin maailmanmarkkinoista oli vuonna 2005 noin 60–70 prosenttia (Glatfelter 30–40 %, Lydney-liiketoiminta 20–30 %). Ennen Cromptonin joutumista selvitystilaan markkinoilla toimi kolme merkittävää kilpailijaa (Glatfelter, Crompton ja Ahlstrom). Ilmoitetun liiketoimen toteutumisen jälkeenkin kilpailijoita on kolme (Glatfelter, Purico ja Ahlstrom). Purico, joka Cromptonin Simpson Clough’n ja Devon Valleyn tehtaiden (ja Cromptonin tavaramerkin) oston lisäksi ottaa parhaillaan käyttöön uutta ZPM-tuotantokapasiteettiaan Kiinassa, tulee näin ollen mukaan teen ja kahvin suodatukseen tarkoitetun wetlaid-kuitumateriaalin markkinoille samoihin aikoihin kuin ilmoitettu liiketoimi toteutui. Ahlstromilla on tätä nykyä maailmanmarkkinoista noin [10–30 prosentin] ja Puricolla noin [10–30 prosentin] markkinaosuus.

| (24) | Suuri markkinaosuus ja liiketoimen seurauksena huomattavasti kasvanut tuotantokapasiteetti ovat merkkejä markkinavoimasta. Osapuolen mahdollisuuksia nostaa hintoja rajoittavat kuitenkin tietyt kilpailijat, erityisesti Purico. Ostamalla Simpson Clough’n ja Devon Valleyn tehtaat Purico on saavuttanut vakiintuneen tavarantoimittajan aseman ja edut asiakkaiden, myös maailmanlaajuisesti toimivien, suhteen. Puricon Cromptonilta ostama omaisuus sekä sen uusi ZPM-tekniikka Kiinassa asettavat Puricon erityisen hyvään asemaan, jossa se voi kilpailla teen ja kahvin suodatukseen tarkoitetun wetlaid-kuitumateriaalin ZPM-tuotannollaan. Kuten markkinatutkimuksessa vahvistettiin, ZPM-kone on merkittävä kilpailutekijä eurooppalaisille valmistajille, sillä sen avulla tuotetta voidaan tuottaa 1–10 kilotonnia vuodessa samoille tuotannonaloille kuin Simpson Clough’kin tuottaa eli pääasiassa teen ja kahvin suodatukseen tarkoitetun wetlaid-kuitumateriaalin valmistukseen. |
| --- | --- |

(24)

Suuri markkinaosuus ja liiketoimen seurauksena huomattavasti kasvanut tuotantokapasiteetti ovat merkkejä markkinavoimasta. Osapuolen mahdollisuuksia nostaa hintoja rajoittavat kuitenkin tietyt kilpailijat, erityisesti Purico. Ostamalla Simpson Clough’n ja Devon Valleyn tehtaat Purico on saavuttanut vakiintuneen tavarantoimittajan aseman ja edut asiakkaiden, myös maailmanlaajuisesti toimivien, suhteen. Puricon Cromptonilta ostama omaisuus sekä sen uusi ZPM-tekniikka Kiinassa asettavat Puricon erityisen hyvään asemaan, jossa se voi kilpailla teen ja kahvin suodatukseen tarkoitetun wetlaid-kuitumateriaalin ZPM-tuotannollaan. Kuten markkinatutkimuksessa vahvistettiin, ZPM-kone on merkittävä kilpailutekijä eurooppalaisille valmistajille, sillä sen avulla tuotetta voidaan tuottaa 1–10 kilotonnia vuodessa samoille tuotannonaloille kuin Simpson Clough’kin tuottaa eli pääasiassa teen ja kahvin suodatukseen tarkoitetun wetlaid-kuitumateriaalin valmistukseen.

| (25) | Jos ilmoituksen tekijä nostaisi teen ja kahvin suodatukseen tarkoitetun wetlaid-kuitumateriaalin hintoja tai vähentäisi sen tuotantoa, Ahlstrom voisi lisätä tuotantoa. Jos Glatfelter nostaisi hintoja huomattavasti, Ahlstromin teen ja kahvin suodatukseen tarkoitetun wetlaid-kuitumateriaalin tuotannon kannattavuus mahdollisesti paranisi ja tällöin Ahlstrom voisi ohjata tuotantokapasiteettiaan toisaalle tai lisätä kapasiteettia muuntamalla yhden nykyisen koneen uuteen käyttöön sopivaksi tai ostamalla käytetyn koneen ja muuntamalla sen. Ahlstromilla on koneen muuntamisessa ja muunnetun koneen käytössä tarvittavaa osaamista ja teknologiaa. Sillä on myös valmiit jakelu- ja myyntiverkostot. |
| --- | --- |

(25)

Jos ilmoituksen tekijä nostaisi teen ja kahvin suodatukseen tarkoitetun wetlaid-kuitumateriaalin hintoja tai vähentäisi sen tuotantoa, Ahlstrom voisi lisätä tuotantoa. Jos Glatfelter nostaisi hintoja huomattavasti, Ahlstromin teen ja kahvin suodatukseen tarkoitetun wetlaid-kuitumateriaalin tuotannon kannattavuus mahdollisesti paranisi ja tällöin Ahlstrom voisi ohjata tuotantokapasiteettiaan toisaalle tai lisätä kapasiteettia muuntamalla yhden nykyisen koneen uuteen käyttöön sopivaksi tai ostamalla käytetyn koneen ja muuntamalla sen. Ahlstromilla on koneen muuntamisessa ja muunnetun koneen käytössä tarvittavaa osaamista ja teknologiaa. Sillä on myös valmiit jakelu- ja myyntiverkostot.

| (26) | Glatfelterin kanssa kilpailevat myös muut wetlaid-kuitumateriaalin toimittajat, jotka pystyvät tuottamaan teen ja kahvin suodatukseen tarkoitettua wetlaid-kuitumateriaalia. Näistä yrityksistä kaikki eivät vielä kykene tuottamaan kaksikerroksista wetlaid-kuitumateriaalia, ja yritykset näyttävät kohdentavan tuotantonsa pienemmille asiakkaille, jotka eivät sovella yhtä tiukkoja laatuvaatimuksia kuin useimmat suurasiakkaat. Kun kyseiset tuottajat ovat kehittäneet teen ja kahvin suodatukseen tarkoitetun wetlaid-kuitumateriaalin tuotantoaan, ne voivat kuitenkin kohdentaa sitä myös suuremmille asiakkaille. Ilman tätäkin ne kykenevät kasvattamaan myyntiään ja siten vähentämään muiden teen ja kahvin suodatukseen tarkoitetun wetlaid-kuitumateriaalin tuottajien myyntiä, mikä estäisi Glatfelteriä nostamasta hintojaan tai vähentämästä tuotantoaan. |
| --- | --- |

(26)

Glatfelterin kanssa kilpailevat myös muut wetlaid-kuitumateriaalin toimittajat, jotka pystyvät tuottamaan teen ja kahvin suodatukseen tarkoitettua wetlaid-kuitumateriaalia. Näistä yrityksistä kaikki eivät vielä kykene tuottamaan kaksikerroksista wetlaid-kuitumateriaalia, ja yritykset näyttävät kohdentavan tuotantonsa pienemmille asiakkaille, jotka eivät sovella yhtä tiukkoja laatuvaatimuksia kuin useimmat suurasiakkaat. Kun kyseiset tuottajat ovat kehittäneet teen ja kahvin suodatukseen tarkoitetun wetlaid-kuitumateriaalin tuotantoaan, ne voivat kuitenkin kohdentaa sitä myös suuremmille asiakkaille. Ilman tätäkin ne kykenevät kasvattamaan myyntiään ja siten vähentämään muiden teen ja kahvin suodatukseen tarkoitetun wetlaid-kuitumateriaalin tuottajien myyntiä, mikä estäisi Glatfelteriä nostamasta hintojaan tai vähentämästä tuotantoaan.

| (27) | Komissio totesi lisäksi, että vaihtoehtoiset materiaalit (esim. spunbond ja nailon) aiheuttavat wetlaid-kuitumateriaalille jonkin verran kilpailupainetta. Vaikka kyseisten vaihtoehtoisten materiaalien ei nykyisellään odotetakaan korvaavan wetlaid-kuitukangasmateriaalia merkittävässä määrin, osa kuluttajien kysynnästä todennäköisesti ohjautuu tulevaisuudessa niihin, mikä vapauttaa kapasiteettia teen ja kahvin suodatukseen tarkoitetun wetlaid-kuitumateriaalin tuotannosta ja jossain määrin rajoittaa ilmoituksen tekijän mahdollisuuksia käyttää markkinavoimaa ja nostaa hintoja. |
| --- | --- |

(27)

Komissio totesi lisäksi, että vaihtoehtoiset materiaalit (esim. spunbond ja nailon) aiheuttavat wetlaid-kuitumateriaalille jonkin verran kilpailupainetta. Vaikka kyseisten vaihtoehtoisten materiaalien ei nykyisellään odotetakaan korvaavan wetlaid-kuitukangasmateriaalia merkittävässä määrin, osa kuluttajien kysynnästä todennäköisesti ohjautuu tulevaisuudessa niihin, mikä vapauttaa kapasiteettia teen ja kahvin suodatukseen tarkoitetun wetlaid-kuitumateriaalin tuotannosta ja jossain määrin rajoittaa ilmoituksen tekijän mahdollisuuksia käyttää markkinavoimaa ja nostaa hintoja.

| (28) | Tämän vuoksi päätöksessä todetaan, että yksipuoliset vaikutukset ovat epätodennäköisiä, koska osapuolen mahdollisuuksia nostaa hintoja rajoittavat vahvat kilpailijat ja jossain määrin myös vaihtoehtoiset materiaalit. Päätöksen mukaan myös koordinoidut vaikutukset ovat epätodennäköisiä. Tähän tulokseen tultiin markkinarakenteen, asiakkaiden sekä nykyisten ja mahdollisten kilpailijoiden reaktioiden huolellisen tutkimisen jälkeen. |
| --- | --- |

(28)

Tämän vuoksi päätöksessä todetaan, että yksipuoliset vaikutukset ovat epätodennäköisiä, koska osapuolen mahdollisuuksia nostaa hintoja rajoittavat vahvat kilpailijat ja jossain määrin myös vaihtoehtoiset materiaalit. Päätöksen mukaan myös koordinoidut vaikutukset ovat epätodennäköisiä. Tähän tulokseen tultiin markkinarakenteen, asiakkaiden sekä nykyisten ja mahdollisten kilpailijoiden reaktioiden huolellisen tutkimisen jälkeen.

Kuivaparistopaperiksi tarkoitettu wetlaid-kuitumateriaali

| (29) | Komission tutkimuksessa todettiin, että kuivaparistopaperin markkinasegmenttiä kuvastavat vähäinen kysyntä samalla kun muun wetlaid-kuitumateriaalin tuottajien tuotantopotentiaali on suuri, keskittynyt kysyntä sekä se, että sulautuman ennakoitu markkinaosuus on pieni. Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, ettei ehdotettu liiketoimi todennäköisesti rajoita kilpailua kyseisillä markkinoilla. |
| --- | --- |

(29)

Komission tutkimuksessa todettiin, että kuivaparistopaperin markkinasegmenttiä kuvastavat vähäinen kysyntä samalla kun muun wetlaid-kuitumateriaalin tuottajien tuotantopotentiaali on suuri, keskittynyt kysyntä sekä se, että sulautuman ennakoitu markkinaosuus on pieni. Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, ettei ehdotettu liiketoimi todennäköisesti rajoita kilpailua kyseisillä markkinoilla.

| (30) | Keskittymiä käsittelevä 146. neuvoa-antava komitea antoi 6. joulukuuta 2006 päätösluonnoksesta myönteisen lausunnon ja hyväksyi päätöksen vahvistamisen. |
| --- | --- |

(30)

Keskittymiä käsittelevä 146. neuvoa-antava komitea antoi 6. joulukuuta 2006 päätösluonnoksesta myönteisen lausunnon ja hyväksyi päätöksen vahvistamisen.

VII   PÄÄTELMÄT

| (31) | Päätöksen mukaan ehdotettu keskittymä ei merkittävästi estä tehokasta kilpailua yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla varsinkaan luomalla tai vahvistamalla määräävää asemaa. Tämän vuoksi päätöksessä julistetaan keskittymä yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi sulautuma-asetuksen 2 artiklan 2 kohdan ja 8 artiklan 1 kohdan sekä ETA-sopimuksen 57 artiklan mukaisesti. Tämän vuoksi katsotaan, että komissio on suullisessa menettelyssä ottanut huomioon neuvoa-antavan komitean 6. joulukuuta 2006 antaman lausunnon, ottanut huomioon asiaa koskevasta kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomuksen ja tehnyt oheisen päätöksen englanninkielisenä, joka on päätöksen todistusvoimainen kieli. |
| --- | --- |

(31)

Päätöksen mukaan ehdotettu keskittymä ei merkittävästi estä tehokasta kilpailua yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla varsinkaan luomalla tai vahvistamalla määräävää asemaa. Tämän vuoksi päätöksessä julistetaan keskittymä yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi sulautuma-asetuksen 2 artiklan 2 kohdan ja 8 artiklan 1 kohdan sekä ETA-sopimuksen 57 artiklan mukaisesti. Tämän vuoksi katsotaan, että komissio on suullisessa menettelyssä ottanut huomioon neuvoa-antavan komitean 6. joulukuuta 2006 antaman lausunnon, ottanut huomioon asiaa koskevasta kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomuksen ja tehnyt oheisen päätöksen englanninkielisenä, joka on päätöksen todistusvoimainen kieli.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 13.6.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 151/45 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 151/45

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 12 päivänä kesäkuuta 2007,

jäsenvaltioiden mahdollisuudesta pidentää uuden tehoaineen novaluronin väliaikaisia lupia

(tiedoksiannettu numerolla K(2007) 2454)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/404/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta 15 päivänä heinäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/414/ETY (1) ja erityisesti sen 8 artiklan 1 kohdan neljännen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivin 91/414/ETY 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti Yhdistynyt kuningaskunta vastaanotti maaliskuussa 2001 Makhteshim Agan Ltd:ltä hakemuksen novaluroni-nimisen tehoaineen sisällyttämiseksi direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I. Komission päätöksessä 2001/861/EY (2) vahvistettiin, että asiakirja-aineisto oli täydellinen ja että sen voitiin periaatteessa katsoa täyttävän kyseisen direktiivin liitteessä II ja III säädetyt tietovaatimukset. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivin 91/414/ETY 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti Yhdistynyt kuningaskunta vastaanotti maaliskuussa 2001 Makhteshim Agan Ltd:ltä hakemuksen novaluroni-nimisen tehoaineen sisällyttämiseksi direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I. Komission päätöksessä 2001/861/EY (2) vahvistettiin, että asiakirja-aineisto oli täydellinen ja että sen voitiin periaatteessa katsoa täyttävän kyseisen direktiivin liitteessä II ja III säädetyt tietovaatimukset.

| (2) | Asiakirja-aineiston täydellisyys oli syytä varmistaa, jotta sitä voitaisiin tarkastella yksityiskohtaisesti ja jotta jäsenvaltioilla olisi mahdollisuus myöntää asianomaista tehoainetta sisältäville kasvinsuojeluaineille väliaikainen lupa enintään kolmeksi vuodeksi noudattaen samalla direktiivin 91/414/ETY 8 artiklan 1 kohdassa säädettyjä edellytyksiä, erityisesti edellytystä tehdä yksityiskohtainen arviointi tehoaineesta ja kasvinsuojeluaineesta direktiivin vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Asiakirja-aineiston täydellisyys oli syytä varmistaa, jotta sitä voitaisiin tarkastella yksityiskohtaisesti ja jotta jäsenvaltioilla olisi mahdollisuus myöntää asianomaista tehoainetta sisältäville kasvinsuojeluaineille väliaikainen lupa enintään kolmeksi vuodeksi noudattaen samalla direktiivin 91/414/ETY 8 artiklan 1 kohdassa säädettyjä edellytyksiä, erityisesti edellytystä tehdä yksityiskohtainen arviointi tehoaineesta ja kasvinsuojeluaineesta direktiivin vaatimusten mukaisesti.

| (3) | Tämän tehoaineen vaikutukset ihmisten terveyteen ja ympäristöön on arvioitu direktiivin 91/414/ETY 6 artiklan 2 ja 4 kohdan säännösten mukaisesti hakijan ehdottamien käyttötarkoitusten osalta. Esittelevä jäsenvaltio toimitti komissiolle arviointikertomuksen luonnoksen 19 päivänä syyskuuta 2005. |
| --- | --- |

(3)

Tämän tehoaineen vaikutukset ihmisten terveyteen ja ympäristöön on arvioitu direktiivin 91/414/ETY 6 artiklan 2 ja 4 kohdan säännösten mukaisesti hakijan ehdottamien käyttötarkoitusten osalta. Esittelevä jäsenvaltio toimitti komissiolle arviointikertomuksen luonnoksen 19 päivänä syyskuuta 2005.

| (4) | Esittelevän jäsenvaltion toimitettua arviointikertomusluonnoksen on käynyt ilmi, että hakijalta on pyydettävä lisätietoja, joista esittelevän jäsenvaltion on niitä tarkasteltuaan toimitettava arviointi. Asiakirja-aineiston tarkastelu on sen vuoksi edelleen käynnissä, eikä arviointia ole mahdollista saada päätökseen direktiivissä 91/414/ETY säädetyssä määräajassa. |
| --- | --- |

(4)

Esittelevän jäsenvaltion toimitettua arviointikertomusluonnoksen on käynyt ilmi, että hakijalta on pyydettävä lisätietoja, joista esittelevän jäsenvaltion on niitä tarkasteltuaan toimitettava arviointi. Asiakirja-aineiston tarkastelu on sen vuoksi edelleen käynnissä, eikä arviointia ole mahdollista saada päätökseen direktiivissä 91/414/ETY säädetyssä määräajassa.

| (5) | Koska arvioinnissa ei toistaiseksi ole ilmennyt välittömiä huolenaiheita, jäsenvaltioille olisi annettava mahdollisuus pidentää kyseistä tehoainetta sisältäville kasvinsuojeluaineille myönnettyjä väliaikaisia lupia 24 kuukauden ajaksi direktiivin 91/414/ETY 8 artiklan mukaisesti, jotta asiakirja-aineiston tarkastelua voidaan jatkaa. Tämän 24 kuukauden ajanjakson pitäisi olla riittävä arviointi- ja päätösmenettelyn saattamiseksi loppuun, jotta novaluronin mahdollisesta sisällyttämisestä liitteeseen I voidaan tehdä päätös. |
| --- | --- |

(5)

Koska arvioinnissa ei toistaiseksi ole ilmennyt välittömiä huolenaiheita, jäsenvaltioille olisi annettava mahdollisuus pidentää kyseistä tehoainetta sisältäville kasvinsuojeluaineille myönnettyjä väliaikaisia lupia 24 kuukauden ajaksi direktiivin 91/414/ETY 8 artiklan mukaisesti, jotta asiakirja-aineiston tarkastelua voidaan jatkaa. Tämän 24 kuukauden ajanjakson pitäisi olla riittävä arviointi- ja päätösmenettelyn saattamiseksi loppuun, jotta novaluronin mahdollisesta sisällyttämisestä liitteeseen I voidaan tehdä päätös.

| (6) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Jäsenvaltiot voivat pidentää novaluronia sisältäville kasvinsuojelutuotteille myönnettyjä väliaikaisia lupia enintään 24 kuukauden pituiseksi ajaksi tämän päätöksen tekopäivästä.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 12 päivänä kesäkuuta 2007.

Komission puolesta

Markos KYPRIANOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 230, 19.8.1991, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2007/31/EY (EUVL L 140, 1.6.2007, s. 44).

1

(2)  EYVL L 321, 6.12.2001, s. 34.

2

---

III Euroopan unionista tehtyä sopimusta soveltamalla annetut säädökset

EUROOPAN UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN V OSASTOA SOVELTAMALLA ANNETUT SÄÄDÖKSET

| 13.6.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 151/46 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 151/46

---

NEUVOSTON YHTEINEN TOIMINTA 2007/405/YUTP,

12 päivänä kesäkuuta 2007,

Kongon demokraattisen tasavallan turvallisuusalan uudistusta koskevasta Euroopan unionin poliisioperaatiosta ja sen oikeuslaitosta koskevasta osasta (EUPOL RD Congo)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 14 artiklan ja 25 artiklan kolmannen kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 9 päivänä joulukuuta 2004 Kongon demokraattisen tasavallan hallituksen esittämän virallisen pyynnön johdosta yhteisen toiminnan 2004/847/YUTP (1) integroitua poliisiyksikköä koskevasta Euroopan unionin poliisioperaatiosta Kinshasassa (Kongon demokraattinen tasavalta) (EUPOL ”Kinshasa”), josta määrättiin Pretoriassa 17 päivänä joulukuuta 2002 allekirjoitetussa laajassa ja kattavassa sopimuksessa siirtymäkaudesta Kongon demokraattisessa tasavallassa sekä 29 päivänä kesäkuuta 2003 hyväksytyssä turvallisuutta ja armeijaa koskevassa muistiossa. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 9 päivänä joulukuuta 2004 Kongon demokraattisen tasavallan hallituksen esittämän virallisen pyynnön johdosta yhteisen toiminnan 2004/847/YUTP (1) integroitua poliisiyksikköä koskevasta Euroopan unionin poliisioperaatiosta Kinshasassa (Kongon demokraattinen tasavalta) (EUPOL ”Kinshasa”), josta määrättiin Pretoriassa 17 päivänä joulukuuta 2002 allekirjoitetussa laajassa ja kattavassa sopimuksessa siirtymäkaudesta Kongon demokraattisessa tasavallassa sekä 29 päivänä kesäkuuta 2003 hyväksytyssä turvallisuutta ja armeijaa koskevassa muistiossa.

| (2) | Sen jälkeen kun Kongon demokraattisen tasavallan perustuslaki vahvistettiin 18 päivänä helmikuuta 2006, Kongon demokraattisessa tasavallassa vuonna 2006 pidetyt vaalit päättivät siirtymäprosessin ja tekivät mahdolliseksi hallituksen muodostamisen vuonna 2007. Sen hallitusohjelmassa esitettiin muun muassa turvallisuusalan kokonaisuudistusta, kansallisen toiminta-ajatuksen määrittämistä sekä poliisialaa, asevoimia ja oikeusalaa koskevia ensisijaisia uudistustoimia. |
| --- | --- |

(2)

Sen jälkeen kun Kongon demokraattisen tasavallan perustuslaki vahvistettiin 18 päivänä helmikuuta 2006, Kongon demokraattisessa tasavallassa vuonna 2006 pidetyt vaalit päättivät siirtymäprosessin ja tekivät mahdolliseksi hallituksen muodostamisen vuonna 2007. Sen hallitusohjelmassa esitettiin muun muassa turvallisuusalan kokonaisuudistusta, kansallisen toiminta-ajatuksen määrittämistä sekä poliisialaa, asevoimia ja oikeusalaa koskevia ensisijaisia uudistustoimia.

| (3) | Yhdistyneet Kansakunnat on vahvistanut tukensa turvallisuusalan uudistukselle useissa turvallisuusneuvoston päätöslauselmissa ja toteuttaa Kongon demokraattisessa tasavallassa MONUC-operaatiota, jolla edistetään maan turvallisuutta ja vakautta. Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvosto hyväksyi 15 päivänä toukokuuta 2007 päätöslauselman 1756 (2007), jolla pidennetään MONUC-operaation toimeksiantoa ja mahdollistetaan operaation panos läheisessä yhteistyössä muiden kansainvälisten kumppaneiden, myös Euroopan unionin (EU), kanssa pyrkimyksiin, joiden tarkoituksena on tukea hallitusta turvallisuusalan uudistuksen suunnittelun alkuvaiheessa. |
| --- | --- |

(3)

Yhdistyneet Kansakunnat on vahvistanut tukensa turvallisuusalan uudistukselle useissa turvallisuusneuvoston päätöslauselmissa ja toteuttaa Kongon demokraattisessa tasavallassa MONUC-operaatiota, jolla edistetään maan turvallisuutta ja vakautta. Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvosto hyväksyi 15 päivänä toukokuuta 2007 päätöslauselman 1756 (2007), jolla pidennetään MONUC-operaation toimeksiantoa ja mahdollistetaan operaation panos läheisessä yhteistyössä muiden kansainvälisten kumppaneiden, myös Euroopan unionin (EU), kanssa pyrkimyksiin, joiden tarkoituksena on tukea hallitusta turvallisuusalan uudistuksen suunnittelun alkuvaiheessa.

| (4) | Euroopan unioni on antanut jatkuvaa tukea Kongon demokraattisen tasavallan siirtymäprosessille ja turvallisuusalan uudistukselle muun muassa toteuttamalla kaksi yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) alan operaatiota: EUSEC RD Congo (2), EUPOL ”Kinshasa” ja Operaatio EUFOR RD Congo (3). |
| --- | --- |

(4)

Euroopan unioni on antanut jatkuvaa tukea Kongon demokraattisen tasavallan siirtymäprosessille ja turvallisuusalan uudistukselle muun muassa toteuttamalla kaksi yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) alan operaatiota: EUSEC RD Congo (2), EUPOL ”Kinshasa” ja Operaatio EUFOR RD Congo (3).

| (5) | Tietoisena kattavan lähestymistavan tarpeen, käynnissä olevien eri aloitteiden yhdistämiseksi, EU ilmaisi neuvoston 15 päivänä syyskuuta 2006 antamissa päätelmissä olevansa valmis koordinoimaan kansainvälisen yhteisön turvallisuusalalla toteuttamia toimia läheisessä yhteistyössä YK:n kanssa tukeakseen Kongon viranomaisia tällä alalla. |
| --- | --- |

(5)

Tietoisena kattavan lähestymistavan tarpeen, käynnissä olevien eri aloitteiden yhdistämiseksi, EU ilmaisi neuvoston 15 päivänä syyskuuta 2006 antamissa päätelmissä olevansa valmis koordinoimaan kansainvälisen yhteisön turvallisuusalalla toteuttamia toimia läheisessä yhteistyössä YK:n kanssa tukeakseen Kongon viranomaisia tällä alalla.

| (6) | Tässä yhteydessä neuvoston pääsihteeristö ja komissio tekivät Kongon demokraattiseen tasavaltaan lokakuussa 2006 ja helmikuussa 2007 kaksi arviointikäyntiä yhteistyössä Kongon viranomaisten kanssa muodostaakseen EU:lle kattavan lähestymistavan turvallisuusalan uudistuksen alalla. |
| --- | --- |

(6)

Tässä yhteydessä neuvoston pääsihteeristö ja komissio tekivät Kongon demokraattiseen tasavaltaan lokakuussa 2006 ja helmikuussa 2007 kaksi arviointikäyntiä yhteistyössä Kongon viranomaisten kanssa muodostaakseen EU:lle kattavan lähestymistavan turvallisuusalan uudistuksen alalla.

| (7) | Neuvosto hyväksyi 7 päivänä joulukuuta 2006 yhteisen toiminnan 2006/913/YUTP, jolla muutettiin ja jatkettiin yhteistä toimintaa 2004/847/YUTP. Uusi toimeksianto jatkuu 30 päivään kesäkuuta 2007, ja sen ansiosta EUPOL ”Kinshasa” voi vahvistaa valmiuksiaan Kongon poliisivoimien neuvonnassa turvallisuusalan uudistusprosessin helpottamiseksi Kongon demokraattisessa tasavallassa yhdessä EUSEC RD Congo -operaation kanssa. |
| --- | --- |

(7)

Neuvosto hyväksyi 7 päivänä joulukuuta 2006 yhteisen toiminnan 2006/913/YUTP, jolla muutettiin ja jatkettiin yhteistä toimintaa 2004/847/YUTP. Uusi toimeksianto jatkuu 30 päivään kesäkuuta 2007, ja sen ansiosta EUPOL ”Kinshasa” voi vahvistaa valmiuksiaan Kongon poliisivoimien neuvonnassa turvallisuusalan uudistusprosessin helpottamiseksi Kongon demokraattisessa tasavallassa yhdessä EUSEC RD Congo -operaation kanssa.

| (8) | Neuvosto hyväksyi 14 päivänä toukokuuta 2007, Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikan puitteissa, Kongon demokraattisen tasavallan turvallisuusalan uudistusta koskevan poliisioperaation ja sen oikeuslaitosta koskevan osan (EUPOL RD Congo) toiminta-ajatuksen. Toiminta-ajatuksena on muun muassa, että EUPOL RD Congo -operaation toiminta alkaa välittömästi EUPOL ”Kinshasa” -operaation toiminnan päätyttyä. |
| --- | --- |

(8)

Neuvosto hyväksyi 14 päivänä toukokuuta 2007, Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikan puitteissa, Kongon demokraattisen tasavallan turvallisuusalan uudistusta koskevan poliisioperaation ja sen oikeuslaitosta koskevan osan (EUPOL RD Congo) toiminta-ajatuksen. Toiminta-ajatuksena on muun muassa, että EUPOL RD Congo -operaation toiminta alkaa välittömästi EUPOL ”Kinshasa” -operaation toiminnan päätyttyä.

| (9) | Neuvosto hyväksyi samana päivänä, 14 päivänä toukokuuta, Kongon demokraattisen tasavallan turvallisuusalan uudistusta koskevan neuvonta- ja avustusoperaation (EUSEC RD Congo) jatkamista koskevan tarkistetun yleisen toiminta-ajatuksen. |
| --- | --- |

(9)

Neuvosto hyväksyi samana päivänä, 14 päivänä toukokuuta, Kongon demokraattisen tasavallan turvallisuusalan uudistusta koskevan neuvonta- ja avustusoperaation (EUSEC RD Congo) jatkamista koskevan tarkistetun yleisen toiminta-ajatuksen.

| (10) | Näiden kahden operaation, EUSEC RD Congo ja EUPOL RD Congo, yhteensovittamista olisi edistettävä, ottaen myös huomioon mahdollisuuden niiden myöhempään yhdistämiseen. |
| --- | --- |

(10)

Näiden kahden operaation, EUSEC RD Congo ja EUPOL RD Congo, yhteensovittamista olisi edistettävä, ottaen myös huomioon mahdollisuuden niiden myöhempään yhdistämiseen.

| (11) | EU:n Kongon demokraattisessa tasavallassa toteuttamien toimien johdonmukaisuuden parantamiseksi Kinshasassa ja Brysselissä olisi varmistettava mahdollisimman tiivis koordinointi EU:n eri toimijoiden välillä muun muassa soveltuvien järjestelyjen avulla. Afrikan Suurten Järvien alueelle nimitetyn Euroopan unionin erityisedustajan olisi toimittava tältä osin merkittävässä asemassa toimeksiantonsa mukaisesti. |
| --- | --- |

(11)

EU:n Kongon demokraattisessa tasavallassa toteuttamien toimien johdonmukaisuuden parantamiseksi Kinshasassa ja Brysselissä olisi varmistettava mahdollisimman tiivis koordinointi EU:n eri toimijoiden välillä muun muassa soveltuvien järjestelyjen avulla. Afrikan Suurten Järvien alueelle nimitetyn Euroopan unionin erityisedustajan olisi toimittava tältä osin merkittävässä asemassa toimeksiantonsa mukaisesti.

| (12) | Neuvosto hyväksyi 15 päivänä helmikuuta 2007 yhteisen toiminnan 2007/112/YUTP (4) Roeland VAN DE GEERin nimittämisestä Euroopan unionin uudeksi erityisedustajaksi Afrikan suurten järvien alueelle. |
| --- | --- |

(12)

Neuvosto hyväksyi 15 päivänä helmikuuta 2007 yhteisen toiminnan 2007/112/YUTP (4) Roeland VAN DE GEERin nimittämisestä Euroopan unionin uudeksi erityisedustajaksi Afrikan suurten järvien alueelle.

| (13) | Ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkeana edustajana toimiva neuvoston pääsihteeri lähetti 11 päivänä toukokuuta 2007 Kongon viranomaisille kirjeen, jossa todettiin EU:n olevan valmis jatkamaan ja syventämään nykyistä sitoumustaan turvallisuusalan uudistuksen alalla ja pyydettiin Kongon viranomaisten muodollista suostumusta. Kongon viranomaiset hyväksyivät virallisesti 2 päivänä kesäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellään EU:n tarjouksen ja pyysivät sitä toteuttamaan kyseisen operaation. |
| --- | --- |

(13)

Ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkeana edustajana toimiva neuvoston pääsihteeri lähetti 11 päivänä toukokuuta 2007 Kongon viranomaisille kirjeen, jossa todettiin EU:n olevan valmis jatkamaan ja syventämään nykyistä sitoumustaan turvallisuusalan uudistuksen alalla ja pyydettiin Kongon viranomaisten muodollista suostumusta. Kongon viranomaiset hyväksyivät virallisesti 2 päivänä kesäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellään EU:n tarjouksen ja pyysivät sitä toteuttamaan kyseisen operaation.

| (14) | Kolmansien maiden olisi osallistuttava hankkeeseen Eurooppa-neuvoston määrittelemien yleisten suuntaviivojen mukaisesti. |
| --- | --- |

(14)

Kolmansien maiden olisi osallistuttava hankkeeseen Eurooppa-neuvoston määrittelemien yleisten suuntaviivojen mukaisesti.

| (15) | Operaation toimeksianto pannaan täytäntöön turvallisuustilanteessa, joka saattaa huonontua ja haitata perustamissopimuksen 11 artiklassa määriteltyjä yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) tavoitteita. |
| --- | --- |

(15)

Operaation toimeksianto pannaan täytäntöön turvallisuustilanteessa, joka saattaa huonontua ja haitata perustamissopimuksen 11 artiklassa määriteltyjä yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) tavoitteita.

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN YHTEISEN TOIMINNAN:

1 artikla

Tehtävät

1.   Euroopan unioni (EU) toteuttaa Kongon demokraattisen tasavallan turvallisuusalan uudistusta koskevan neuvonta-, avustus- ja seurantaoperaation nimeltään EUPOL RD Congo, jolla on tarkoitus edesauttaa Kongon pyrkimyksiä, jotka liittyvät Kongon kansallisen poliisin uudistamiseen ja uudelleenjärjestämiseen sekä sen vuorovaikutukseen oikeuslaitoksen kanssa. Operaatiossa on tarkoitus antaa Kongon toimivaltaisille viranomaisille neuvoja ja apua sekä suoraan että poliisiuudistuksen seurantakomitean ja oikeusalan sekakomitean välityksellä varmistaen samalla sellaisten politiikkojen edistämisen, jotka ovat sopusoinnussa ihmisoikeuksien ja kansainvälisen humanitaarisen oikeuden, demokratian normien sekä hyvän hallintotavan periaatteen, avoimuusperiaatteen ja oikeusvaltioperiaatteen kanssa.

2.   Operaatio toimii 2 artiklassa tarkoitetun tehtävänmäärittelyn mukaisesti.

2 artikla

Tehtävänmäärittely

1.   Operaatio tukee Kongon demokraattisen tasavallan turvallisuusalan uudistusta poliisialalla ja sen oikeuslaitosta koskevaa osaa. Valvonnan, ohjauksen ja neuvonnan avulla ja strategista ulottuvuutta korostaen EUPOL RD Congo

| — | edistää Kongon kansallisen poliisin uudistusta ja uudelleenjärjestämistä tukemalla kestävän, ammattitaitoisen ja monikansaisen/integroidun poliisiviranomaisen perustamista siten, että Kongon viranomaiset ovat täysin osallisena prosessissa, ja ottaen huomioon lähipoliisin merkityksen koko maassa, |
| --- | --- |

—

edistää Kongon kansallisen poliisin uudistusta ja uudelleenjärjestämistä tukemalla kestävän, ammattitaitoisen ja monikansaisen/integroidun poliisiviranomaisen perustamista siten, että Kongon viranomaiset ovat täysin osallisena prosessissa, ja ottaen huomioon lähipoliisin merkityksen koko maassa,

| — | edistää poliisin ja rikosoikeusjärjestelmän vuorovaikutuksen parantamista, rikosoikeusjärjestelmän laajassa merkityksessä, |
| --- | --- |

—

edistää poliisin ja rikosoikeusjärjestelmän vuorovaikutuksen parantamista, rikosoikeusjärjestelmän laajassa merkityksessä,

| — | edistää kaikkien turvallisuusalan uudistuksen alalla toteutettavien toimien johdonmukaisuuden varmistamista, |
| --- | --- |

—

edistää kaikkien turvallisuusalan uudistuksen alalla toteutettavien toimien johdonmukaisuuden varmistamista,

| — | toimii tiiviissä vuorovaikutuksessa EUSEC RD Congo -operaation ja komission hankkeiden kanssa sovittaen toimintansa yhteen muiden kansainvälisesti sovittujen toimien kanssa poliisin ja rikosoikeuden uudistuksen alalla. |
| --- | --- |

—

toimii tiiviissä vuorovaikutuksessa EUSEC RD Congo -operaation ja komission hankkeiden kanssa sovittaen toimintansa yhteen muiden kansainvälisesti sovittujen toimien kanssa poliisin ja rikosoikeuden uudistuksen alalla.

2.   EUPOL RD Congo -operaatiolla ei ole täytäntöönpanovaltaa. Se suorittaa tehtävänsä muun muassa tarjoamalla ohjausta, valvontaa ja neuvontaa.

3.   Operaatio antaa jäsenvaltioille ja kolmansille valtioille neuvontaa sekä koordinoi ja helpottaa niiden vastuulla olevien hankkeiden täytäntöönpanoa aloilla, jotka ovat operaation edun mukaisia ja tukevat sen tavoitteita.

3 artikla

Operaation rakenne ja sijoitusalue

1.   Operaation esikunta sijaitsee Kinshasassa, ja siihen kuuluu

| a) | operaation johtaja; |
| --- | --- |

a)

operaation johtaja;

| b) | strategisten poliisineuvonantajien ryhmä; |
| --- | --- |

b)

strategisten poliisineuvonantajien ryhmä;

| c) | operatiivisten poliisineuvonantajien ryhmä; |
| --- | --- |

c)

operatiivisten poliisineuvonantajien ryhmä;

| d) | strategisten ja operatiivisten oikeudellisten neuvonantajien ryhmä; |
| --- | --- |

d)

strategisten ja operatiivisten oikeudellisten neuvonantajien ryhmä;

| e) | hallinnollinen henkilöstö. |
| --- | --- |

e)

hallinnollinen henkilöstö.

2.   Tehtävät jakaantuvat seuraavasti:

| a) | Poliisiuudistuksen eri työryhmiin kuuluvat asiantuntijat sekä Kongon viranomaisten määräämän poliisiuudistuksen seurantakomitean organisaation ja päätöksenteon kannalta keskeisiin tehtäviin sijoitetut neuvonantajat. |
| --- | --- |

a)

Poliisiuudistuksen eri työryhmiin kuuluvat asiantuntijat sekä Kongon viranomaisten määräämän poliisiuudistuksen seurantakomitean organisaation ja päätöksenteon kannalta keskeisiin tehtäviin sijoitetut neuvonantajat.

| b) | Asiantuntijat, jotka sijoitetaan Kongon kansalliseen poliisiin, ennen kaikkea sen keskeisiin tehtäviin, sekä rikospoliisin ja järjestyspoliisiin ohjaustehtäviin. |
| --- | --- |

b)

Asiantuntijat, jotka sijoitetaan Kongon kansalliseen poliisiin, ennen kaikkea sen keskeisiin tehtäviin, sekä rikospoliisin ja järjestyspoliisiin ohjaustehtäviin.

| c) | Rikosoikeuden alan tukitoimet, joiden tarkoituksena on luoda vuorovaikutussuhde poliisitoiminnan ja rikosoikeudellisen järjestelmän välille ja viedä eteenpäin rikosoikeusuudistuksen tärkeitä näkökohtia, myös sotarikosoikeuden osalta. |
| --- | --- |

c)

Rikosoikeuden alan tukitoimet, joiden tarkoituksena on luoda vuorovaikutussuhde poliisitoiminnan ja rikosoikeudellisen järjestelmän välille ja viedä eteenpäin rikosoikeusuudistuksen tärkeitä näkökohtia, myös sotarikosoikeuden osalta.

| d) | Asiantuntemus, jonka tarkoituksena on edistää turvallisuusalan uudistuksen horisontaalisiin näkökohtiin liittyvää työtä. |
| --- | --- |

d)

Asiantuntemus, jonka tarkoituksena on edistää turvallisuusalan uudistuksen horisontaalisiin näkökohtiin liittyvää työtä.

3.   Sijoitusalue on Kinshasa. Koska operaation maantieteelliset vaikutukset ulottuvat toimeksiannosta johtuen koko Kongon demokraattisen tasavallan alueelle, asiantuntijoiden siirtäminen maakuntiin tai läsnäolo maakunnissa voi osoittautua tarpeelliseksi operaation johtajan tai hänen tätä varten valtuuttamansa henkilön määräyksestä turvallisuustilanteesta johtuen.

4 artikla

Suunnittelu

Operaation johtaja laatii operaatiosuunnitelman (OPLAN), joka toimitetaan neuvoston hyväksyttäväksi. Neuvoston pääsihteeristö avustaa operaation johtajaa tässä tehtävässä.

5 artikla

Operaation johtaja

1.   Poliisipäällikkö Adílio Ruivo Custódio nimitetään operaation johtajaksi.

2.   Operaation johtaja vastaa EUPOL RD Congo -operaation johtosuhteesta ja huolehtii operaation päivittäisestä hallinnosta.

3.   Kansalliset viranomaiset siirtävät operaation johtosuhteen EUPOL RD Congo -operaation johtajalle.

4.   Operaation johtaja vastaa henkilöstön kurinpitovalvonnasta. Lähetetyn henkilöstön osalta asianomainen kansallinen tai EU:n viranomainen vastaa kurinpitotoimista.

5.   Operaation johtaja allekirjoittaa operaation talousarvion täytäntöönpanoa varten sopimuksen komission kanssa.

6.   Operaation johtaja toimii tiiviissä yhteistyössä EU:n erityisedustajan kanssa.

7.   Operaation johtaja takaa, että EUPOL RD Congo koordinoi toimintansa tiiviisti Kongon demokraattisen tasavallan hallituksen kanssa, Yhdistyneiden Kansakuntien kanssa tämän Kongon demokraattisessa tasavallassa olevien tarkkailijajoukkojen (MONUC) välityksellä sekä turvallisuusalan uudistukseen (poliisinäkökohdat ja niiden vuorovaikutus oikeuslaitoksen kanssa) sitoutuneiden kolmansien maiden kanssa.

8.   Operaation johtaja varmistaa operaation riittävän näkyvyyden.

6 artikla

Henkilöstö

1.   Operaatioon osallistuvat asiantuntijat ovat jäsenvaltioiden ja EU:n toimielinten lähettämiä. Kukin jäsenvaltio tai toimielin vastaa lähettämistään asiantuntijoista aiheutuvista kuluista, kuten matkakuluista Kongon demokraattiseen tasavaltaan ja takaisin, palkoista, terveydenhuollosta sekä kulukorvauksista päivärahoja lukuun ottamatta.

2.   Operaatio ottaa palvelukseen kansainvälistä siviilihenkilöstöä ja paikallista henkilöstöä sopimuspohjaisesti tarpeen mukaan.

3.   Kaikki operaatioon osallistuvat asiantuntijat toimivat jäsenvaltionsa tai EU:n toimivaltaisen toimielimen alaisuudessa sekä hoitavat tehtäviään ja toimivat operaation edun mukaisesti. Operaatioon osallistuvien asiantuntijoiden on noudatettava ehdotonta vaitiolovelvollisuutta kaikkien operaatioon liittyvien tosiasioiden ja tietojen osalta, sekä operaation aikana että sen jälkeen.

7 artikla

Johtamisjärjestely

1.   Kriisinhallintaoperaationa operaatiossa noudatetaan yhtenäistä johtamisjärjestelyä.

2.   Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea vastaa poliittisesta valvonnasta ja strategisesta johdosta.

3.   Korkeana edustajana toimiva pääsihteeri antaa ohjeita operaation johtajalle EU:n erityisedustajan välityksellä.

4.   Operaation johtaja johtaa operaatiota ja huolehtii sen päivittäisestä hallinnosta.

5.   Operaation johtaja raportoi korkeana edustajana toimivalle pääsihteerille EU:n erityisedustajan välityksellä.

6.   EU:n erityisedustaja raportoi neuvostolle korkeana edustajana toimivan pääsihteerin välityksellä.

8 artikla

Poliittinen valvonta ja strateginen johto

1.   Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea huolehtii neuvoston alaisuudessa operaation poliittisesta valvonnasta ja strategisesta johdosta. Neuvosto valtuuttaa poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean tekemään asiaankuuluvat päätökset Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 25 artiklan mukaisesti. Valtuutukseen sisältyy oikeus muuttaa operaatiosuunnitelmaa (OPLAN). Siihen sisältyy myös tarvittava toimivalta tehdä operaation johtajan nimittämistä koskevia päätöksiä. Operaation tavoitteita ja lopettamista koskeva päätöksentekovalta kuuluu edelleen neuvostolle, jota avustaa korkeana edustajana toimiva pääsihteeri.

2.   Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea antaa neuvostolle säännöllisin väliajoin selvityksen.

3.   Operaation johtaja toimittaa säännöllisin väliajoin tilanneselvityksen poliittisten ja turvallisuusasioiden komitealle. Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea voi kutsua operaation johtajan tarvittaessa kokouksiinsa.

9 artikla

Rahoitusjärjestelyt

1.   Operaatioon liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje on 5 500 000 euroa.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetusta määrästä maksettavien menojen osalta sovelletaan seuraavaa:

| a) | Menoja hallinnoidaan yhteisön talousarviota koskevien sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti, kuitenkin siten, että ennakkomaksut eivät ole yhteisön omaisuutta. Kolmansien valtioiden kansalaisille annetaan mahdollisuus osallistua sopimuksia koskevaan tarjouskilpailuun. |
| --- | --- |

a)

Menoja hallinnoidaan yhteisön talousarviota koskevien sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti, kuitenkin siten, että ennakkomaksut eivät ole yhteisön omaisuutta. Kolmansien valtioiden kansalaisille annetaan mahdollisuus osallistua sopimuksia koskevaan tarjouskilpailuun.

| b) | Operaation johtaja raportoi komissiolle ja toimii tämän valvonnassa sopimuksensa mukaisesti toteuttamiensa toimien osalta. |
| --- | --- |

b)

Operaation johtaja raportoi komissiolle ja toimii tämän valvonnassa sopimuksensa mukaisesti toteuttamiensa toimien osalta.

3.   Rahoitusjärjestelyissä otetaan huomioon operaation operatiiviset vaatimukset, joihin sisältyy laitteiden yhteensopivuus.

4.   Operaatioon liittyvät menot ovat rahoituskelpoisia tämän yhteisen toiminnan voimaantulosta lukien.

10 artikla

Kolmansien valtioiden osallistuminen

1.   Euroopan unionin päätöksenteon riippumattomuutta ja sen yhteistä toimielinjärjestelmää rajoittamatta voidaan kolmansia valtioita pyytää osallistumaan operaatioon edellyttäen, että ne vastaavat lähettämästään henkilöstöstä aiheutuneista menoista, kuten palkoista, vakuutuksesta, joka kattaa kaikki riskit, päivärahoista sekä matkakuluista Kongon demokraattiseen tasavaltaan ja takaisin, ja että ne osallistuvat operaation juokseviin menoihin asianmukaisella tavalla.

2.   Kolmansilla valtioilla, jotka osallistuvat operaatioon, on kyseisen operaation päivittäisessä toimeenpanossa samat oikeudet ja velvollisuudet kuin Euroopan unionin jäsenvaltioilla.

3.   Neuvosto valtuuttaa poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean tekemään asiaankuuluvat päätökset osallistumisehdotusten hyväksymisestä ja muodostamaan osanottajien komitean.

4.   Kolmansien valtioiden osallistumista koskevista yksityiskohtaisista järjestelyistä tehdään sopimus Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 24 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. Puheenjohtajavaltiota avustava korkeana edustajana toimiva pääsihteeri voi neuvotella näistä järjestelyistä puheenjohtajavaltion puolesta. Jos Euroopan unioni ja kolmas valtio ovat tehneet sopimuksen kyseisen kolmannen valtion EU:n kriisinhallintaoperaatioihin osallistumista koskevista puitteista, tämän sopimuksen määräyksiä sovelletaan operaatioon.

11 artikla

Koordinointi

1.   Neuvosto ja komissio valvovat kumpikin toimivaltansa mukaisesti, että tämän yhteisen toiminnan täytäntöönpano on johdonmukaista perustamissopimuksen 3 artiklan toisen kohdan mukaisten ulkoisten toimien kanssa. Neuvosto ja komissio tekevät tätä tarkoitusta varten yhteistyötä. EU:n toimien koordinointiin Kongon demokraattisessa tasavallassa liittyvät järjestelyt toteutetaan Kinshasassa ja Brysselissä.

2.   Operaation johtaja koordinoi toimintansa tiiviisti komission valtuuskunnan kanssa, tämän kuitenkaan vaikuttamatta johtamisjärjestelyyn.

3.   EUSEC RD Congo -operaation johtaja ja EUPOL RD Congo -operaation johtaja koordinoivat tiiviisti toimintansa ja pyrkivät operaatioiden yhteensovittamiseen, erityisesti Kongon demokraattisen tasavallan turvallisuusalan uudistusta koskevien horisontaalisten näkökohtien sekä operaatioiden yhteisten tehtävien osalta, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta johtamisjärjestelyyn.

4.   EU:n erityisedustaja huolehtii toimeksiantonsa mukaisesti EUPOL RD Congo -operaation ja EUSEC RD Congo -operaation puitteissa toteutettujen toimien johdonmukaisuudesta. Hän osallistuu Kongon demokraattisen tasavallan turvallisuusalan uudistukseen sitoutuneiden muiden kansainvälisten toimijoiden kanssa toteutettuun koordinointiin.

5.   Operaation johtaja toimii yhteistyössä alueen muiden kansainvälisten toimijoiden, erityisesti YK:n Kongon demokraattisessa tasavallassa olevien tarkkailijajoukkojen (MONUC) ja maassa toimivien kolmansien valtioiden kanssa.

12 artikla

Turvaluokiteltujen tietojen ilmoittaminen

1.   Korkeana edustajana toimivalla pääsihteerillä on valtuudet luovuttaa tähän yhteiseen toimintaan osallistuville kolmansille valtioille operaatiota varten koottuja EU:n turvaluokiteltuja tietoja ja asiakirjoja ”CONFIDENTIEL UE” -turvaluokkaan saakka neuvoston turvallisuussääntöjä (5) noudattaen.

2.   Korkeana edustajana toimivalla pääsihteerillä on valtuudet luovuttaa operaation operatiivisten tarpeiden mukaisesti Yhdistyneille Kansakunnille operaatiota varten koottuja EU:n turvaluokiteltuja tietoja ja asiakirjoja ”RESTREINT UE” -turvaluokkaan saakka neuvoston turvallisuussääntöjä noudattaen. Tätä varten päätetään erityisistä paikallisista järjestelyistä.

3.   Jos kyseessä on tarkasti määritelty ja välitön operatiivinen tarve, korkeana edustajana toimivalla pääsihteerillä on valtuudet luovuttaa isäntävaltiolle operaatiota varten koottuja EU:n turvaluokiteltuja tietoja ja asiakirjoja ”RESTREINT UE” -turvaluokkaan saakka neuvoston turvallisuussääntöjä noudattaen. Kaikissa muissa tapauksissa tällaiset tiedot ja asiakirjat luovutetaan isäntävaltiolle sen ja EU:n väliseen yhteistyötasoon soveltuvia menettelyjä noudattaen.

4.   Korkeana edustajana toimivalla pääsihteerillä on valtuudet luovuttaa tähän yhteiseen toimintaan osallistuville kolmansille valtioille operaatiota koskevaan neuvoston päätöksentekoon liittyviä unionin asiakirjoja, joita ei ole turvaluokiteltu, mutta joita koskee neuvoston työjärjestyksen (6) 6 artiklan 1 kohdan mukainen salassapitovelvollisuus.

13 artikla

Operaation ja sen henkilöstön asema

1.   Operaation henkilöstön asemasta, myös tarvittaessa operaation loppuun saattamisen ja joustavan suorittamisen edellyttämistä erioikeuksista, vapauksista ja muista takuista, sovitaan perustamissopimuksen 24 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti. Puheenjohtajavaltiota avustava korkeana edustajana toimiva pääsihteeri voi neuvotella kyseisen sopimuksen puheenjohtajavaltion puolesta.

2.   Henkilöstöön kuuluvan henkilön lähettänyt valtio tai yhteisöjen toimielin vastaa kaikista tämän lähettämiseen liittyvien, asianomaisen henkilöstöön kuuluvan henkilön esittämien tai häntä koskevien valitusten ratkaisemisesta. Kyseinen valtio tai yhteisöjen toimielin huolehtii myös sellaisten menettelyjen vireille panosta, joihin mahdollisesti ryhdytään asianomaista henkilöä vastaan.

14 artikla

Turvallisuus

1.   Operaation johtaja vastaa EUPOL RD Congon turvallisuudesta.

2.   Operaation johtaja noudattaa turvallisuusasioissa EU:n direktiivejä, jotka koskevat EU:n ulkopuolelle operatiivisiin tehtäviin sijoitetun EU:n henkilöstön turvallisuutta, perustamissopimuksen V osaston ja asiaan liittyvien asiakirjojen nojalla.

3.   Koko henkilöstölle annetaan asianmukainen turvallisuuskoulutus operaatiosuunnitelman mukaisesti. Turvallisuudesta vastaava EUPOL RD Congon virkamies järjestää säännöllisesti turvaohjeiden kertauksen.

15 artikla

Operaation tarkistaminen

Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea hyväksyy neuvoston pääsihteeristön viimeistään maaliskuussa 2008 esittämän raportin perusteella neuvostolle annettavat suositukset päätöksen tekemiseksi kahden operaation, EUSEC RD Congon ja EUPOL RD Congon, mahdollisesta yhdistämisestä.

16 artikla

Voimaantulo ja kesto

Tämä yhteinen toiminta tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2007.

Sitä sovelletaan 30 päivään kesäkuuta 2008.

17 artikla

Julkaiseminen

Tämä yhteinen toiminta julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Luxemburgissa 12 päivänä kesäkuuta 2007.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

W. SCHÄUBLE

---

(1)  EUVL L 367, 14.12.2004, s. 30. Yhteinen toiminta sellaisena kuin se on muutettuna yhteisellä toiminnalla 2006/913/YUTP (EUVL L 346, 9.12.2006, s. 67).

1

(2)  Neuvoston yhteinen toiminta 2005/355/YUTP, 2 päivältä toukokuuta 2005, Kongon demokraattisen tasavallan turvallisuusalan uudistusta koskevasta Euroopan unionin neuvonta- ja avustusoperaatiosta (EUVL L 112, 3.5.2005, s. 20), yhteinen toiminta sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna yhteisellä toiminnalla 2007/192/YUTP (EUVL L 87, 28.3.2007, s. 22).

2

(3)  Neuvoston yhteinen toiminta 2006/319/YUTP, 27 päivältä huhtikuuta 2006, Euroopan unionin sotilasoperaatiosta Yhdistyneiden Kansakuntien Kongon demokraattisessa tasavallassa olevien tarkkailijajoukkojen (MONUC) tukemiseksi vaaliprosessin aikana (EUVL L 116, 29.4.2006, s. 98). Yhteinen toiminta on kumottu yhteisellä toiminnalla 2007/147/YUTP (EUVL L 64, 2.3.2007, s. 44).

3

(4)  EUVL L 46, 16.2.2007, s. 79.

4

(5)  Päätös 2001/264/EY (EYVL L 101, 11.4.2001, s. 1). Päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 2005/952/EY (EUVL L 346, 29.12.2005, s. 18).

5

(6)  Päätös 2006/683/EY, Euratom (EUVL L 285, 16.10.2006, s. 47). Päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 2007/4/EY, Euratom (EUVL L 1, 4.1.2007, s. 9).

6

---

| 13.6.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 151/52 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 151/52

---

NEUVOSTON YHTEINEN TOIMINTA 2007/406/YUTP,

hyväksytty 12 päivänä kesäkuuta 2007,

Kongon demokraattisen tasavallan turvallisuusalan uudistusta koskevasta Euroopan unionin neuvonta- ja avustusoperaatiosta (EUSEC RD Congo)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 14 artiklan, 25 artiklan kolmannen kohdan ja 28 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 2 päivänä toukokuuta 2005 Kongon demokraattisen tasavallan hallituksen esittämän virallisen pyynnön johdosta yhteisen toiminnan 2005/355/YUTP Kongon demokraattisen tasavallan turvallisuusalan uudistusta koskevasta Euroopan unionin neuvonta- ja avustusoperaatiosta (1)”EUSEC RD Congo”. Operaation tarkoituksena on erityisesti tukea Kongon demokraattisen tasavallan siirtymäprosessia, johon kuuluu uudelleen järjestetyn ja integroidun kansallisen armeijan muodostaminen, joka aloitettiin kongolaisten osapuolten Pretoriassa 17 päivänä joulukuuta 2002 allekirjoittamalla laajalla ja kattavalla sopimuksella ja sen jälkeen Sun Cityssä 2 päivänä huhtikuuta 2003 allekirjoitetulla päätösasiakirjalla. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 2 päivänä toukokuuta 2005 Kongon demokraattisen tasavallan hallituksen esittämän virallisen pyynnön johdosta yhteisen toiminnan 2005/355/YUTP Kongon demokraattisen tasavallan turvallisuusalan uudistusta koskevasta Euroopan unionin neuvonta- ja avustusoperaatiosta (1)”EUSEC RD Congo”. Operaation tarkoituksena on erityisesti tukea Kongon demokraattisen tasavallan siirtymäprosessia, johon kuuluu uudelleen järjestetyn ja integroidun kansallisen armeijan muodostaminen, joka aloitettiin kongolaisten osapuolten Pretoriassa 17 päivänä joulukuuta 2002 allekirjoittamalla laajalla ja kattavalla sopimuksella ja sen jälkeen Sun Cityssä 2 päivänä huhtikuuta 2003 allekirjoitetulla päätösasiakirjalla.

| (2) | Sen jälkeen kun kolmannen Kongon tasavallan perustuslaki ratifioitiin vuonna 2005, Kongon demokraattisessa tasavallassa vuonna 2006 pidetyt vaalit päättivät siirtymäprosessin ja tekivät mahdolliseksi muodostaa vuonna 2007 hallituksen, joka on hyväksynyt hallitusohjelman, johon sisältyy muun muassa turvallisuusalan kokonaisuudistus, kansallisen toiminta-ajatuksen määrittäminen ja poliisia, asevoimia ja oikeusalaa koskevia ensisijaisia uudistustoimia. |
| --- | --- |

(2)

Sen jälkeen kun kolmannen Kongon tasavallan perustuslaki ratifioitiin vuonna 2005, Kongon demokraattisessa tasavallassa vuonna 2006 pidetyt vaalit päättivät siirtymäprosessin ja tekivät mahdolliseksi muodostaa vuonna 2007 hallituksen, joka on hyväksynyt hallitusohjelman, johon sisältyy muun muassa turvallisuusalan kokonaisuudistus, kansallisen toiminta-ajatuksen määrittäminen ja poliisia, asevoimia ja oikeusalaa koskevia ensisijaisia uudistustoimia.

| (3) | Yhdistyneet Kansakunnat on vahvistanut tukensa siirtymäprosessille ja turvallisuusalan uudistukselle useissa turvallisuusneuvoston päätöslauselmissa ja toteuttaa Yhdistyneiden Kansakuntien rauhanturvaoperaatiota Kongon demokraattisessa tasavallassa (MONUC), jolla edistetään maan turvallisuutta ja vakautta. Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvosto hyväksyi 15 päivänä toukokuuta 2007 päätöslauselman 1756 (2007), jolla jatketaan MONUC-operaation toimeksiantoa ja mahdollistetaan tiiviisti muiden kansainvälisten kumppaneiden ja erityisesti Euroopan unionin (EU) kanssa koordinoiden operaation panos pyrkimyksiin, joiden tarkoituksena on tukea hallitusta turvallisuusalan uudistuksen suunnittelun alkuvaiheessa. |
| --- | --- |

(3)

Yhdistyneet Kansakunnat on vahvistanut tukensa siirtymäprosessille ja turvallisuusalan uudistukselle useissa turvallisuusneuvoston päätöslauselmissa ja toteuttaa Yhdistyneiden Kansakuntien rauhanturvaoperaatiota Kongon demokraattisessa tasavallassa (MONUC), jolla edistetään maan turvallisuutta ja vakautta. Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvosto hyväksyi 15 päivänä toukokuuta 2007 päätöslauselman 1756 (2007), jolla jatketaan MONUC-operaation toimeksiantoa ja mahdollistetaan tiiviisti muiden kansainvälisten kumppaneiden ja erityisesti Euroopan unionin (EU) kanssa koordinoiden operaation panos pyrkimyksiin, joiden tarkoituksena on tukea hallitusta turvallisuusalan uudistuksen suunnittelun alkuvaiheessa.

| (4) | EU on antanut jatkuvaa tukea Kongon demokraattisen tasavallan siirtymäprosessille ja turvallisuusalan uudistukselle muun muassa hyväksymällä kaksi muuta yhteistä toimintaa: yhteisen toiminnan 2004/847/YUTP, hyväksytty 9 päivänä joulukuuta 2004, integroitua poliisiyksikköä koskevasta Euroopan unionin poliisioperaatiosta Kinshasassa (Kongon demokraattinen tasavalta) (EUPOL Kinshasa) (2) ja yhteisen toiminnan 2006/319/YUTP, hyväksytty 27 päivänä huhtikuuta 2006, Euroopan unionin sotilasoperaatiosta Yhdistyneiden Kansakuntien Kongon demokraattisessa tasavallassa olevien tarkkailijajoukkojen (MONUC) tukemiseksi vaaliprosessin aikana (3) (Operaatio EUFOR RD Congo). |
| --- | --- |

(4)

EU on antanut jatkuvaa tukea Kongon demokraattisen tasavallan siirtymäprosessille ja turvallisuusalan uudistukselle muun muassa hyväksymällä kaksi muuta yhteistä toimintaa: yhteisen toiminnan 2004/847/YUTP, hyväksytty 9 päivänä joulukuuta 2004, integroitua poliisiyksikköä koskevasta Euroopan unionin poliisioperaatiosta Kinshasassa (Kongon demokraattinen tasavalta) (EUPOL Kinshasa) (2) ja yhteisen toiminnan 2006/319/YUTP, hyväksytty 27 päivänä huhtikuuta 2006, Euroopan unionin sotilasoperaatiosta Yhdistyneiden Kansakuntien Kongon demokraattisessa tasavallassa olevien tarkkailijajoukkojen (MONUC) tukemiseksi vaaliprosessin aikana (3) (Operaatio EUFOR RD Congo).

| (5) | Tietoisena kattavan lähestymistavan tarpeesta käynnissä olevien eri aloitteiden yhdistämiseksi, EU ilmaisi neuvoston 15 päivänä syyskuuta 2006 antamissa päätelmissä valmiutensa koordinoida kansainvälisen yhteisön turvallisuusalalla toteuttamia toimia läheisessä yhteistyössä YK:n kanssa tukeakseen Kongon viranomaisia tällä alalla. |
| --- | --- |

(5)

Tietoisena kattavan lähestymistavan tarpeesta käynnissä olevien eri aloitteiden yhdistämiseksi, EU ilmaisi neuvoston 15 päivänä syyskuuta 2006 antamissa päätelmissä valmiutensa koordinoida kansainvälisen yhteisön turvallisuusalalla toteuttamia toimia läheisessä yhteistyössä YK:n kanssa tukeakseen Kongon viranomaisia tällä alalla.

| (6) | Neuvosto hyväksyi 14 päivänä toukokuuta 2007 Kongon demokraattisen tasavallan turvallisuusalan uudistusta koskevan neuvonta- ja avustusoperaation jatkamista koskevan tarkistetun yleisen toiminta-ajatuksen. |
| --- | --- |

(6)

Neuvosto hyväksyi 14 päivänä toukokuuta 2007 Kongon demokraattisen tasavallan turvallisuusalan uudistusta koskevan neuvonta- ja avustusoperaation jatkamista koskevan tarkistetun yleisen toiminta-ajatuksen.

| (7) | Neuvosto hyväksyi 14 päivänä toukokuuta 2007, Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikan puitteissa, Kongon demokraattisen tasavallan turvallisuusalan uudistusta koskevan poliisioperaation ja sen oikeuslaitosta koskevan osan (EUPOL RD Congo) toiminta-ajatuksen. Neuvosto hyväksyi 12 päivänä kesäkuuta 2007 yhteisen toiminnan Kongon demokraattisen tasavallan turvallisuusalan uudistusta koskevasta Euroopan unionin poliisioperaatiosta ja sen oikeuslaitosta koskevasta osasta (EUPOL RD Congo). Kyseisellä operaatiolla korvataan EUPOL Kinshasa -operaatio. |
| --- | --- |

(7)

Neuvosto hyväksyi 14 päivänä toukokuuta 2007, Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikan puitteissa, Kongon demokraattisen tasavallan turvallisuusalan uudistusta koskevan poliisioperaation ja sen oikeuslaitosta koskevan osan (EUPOL RD Congo) toiminta-ajatuksen. Neuvosto hyväksyi 12 päivänä kesäkuuta 2007 yhteisen toiminnan Kongon demokraattisen tasavallan turvallisuusalan uudistusta koskevasta Euroopan unionin poliisioperaatiosta ja sen oikeuslaitosta koskevasta osasta (EUPOL RD Congo). Kyseisellä operaatiolla korvataan EUPOL Kinshasa -operaatio.

| (8) | Näiden kahden operaation, EUPOL RD Congo ja EUSEC RD Congo, välistä synergiaa olisi edistettävä, ottaen huomioon myös mahdollisuus, että ne yhdistetään yhdeksi operaatioksi. |
| --- | --- |

(8)

Näiden kahden operaation, EUPOL RD Congo ja EUSEC RD Congo, välistä synergiaa olisi edistettävä, ottaen huomioon myös mahdollisuus, että ne yhdistetään yhdeksi operaatioksi.

| (9) | EU:n Kongon demokraattisessa tasavallassa toteuttamien toimien johdonmukaisuuden parantamiseksi Kinshasassa ja Brysselissä olisi varmistettava mahdollisimman tiivis koordinointi EU:n eri toimijoiden välillä muun muassa tarkoituksenmukaisten järjestelyjen avulla. Afrikan suurten järvien alueelle nimitetyn EU:n erityisedustajan olisi toimittava tältä osin merkittävässä asemassa toimeksiantonsa mukaisesti. |
| --- | --- |

(9)

EU:n Kongon demokraattisessa tasavallassa toteuttamien toimien johdonmukaisuuden parantamiseksi Kinshasassa ja Brysselissä olisi varmistettava mahdollisimman tiivis koordinointi EU:n eri toimijoiden välillä muun muassa tarkoituksenmukaisten järjestelyjen avulla. Afrikan suurten järvien alueelle nimitetyn EU:n erityisedustajan olisi toimittava tältä osin merkittävässä asemassa toimeksiantonsa mukaisesti.

| (10) | Neuvosto hyväksyi 15 päivänä helmikuuta 2007 yhteisen toiminnan 2007/112/YUTP (4) Roeland VAN DE GEERin nimittämisestä Euroopan unionin uudeksi erityisedustajaksi Afrikan suurten järvien alueelle. |
| --- | --- |

(10)

Neuvosto hyväksyi 15 päivänä helmikuuta 2007 yhteisen toiminnan 2007/112/YUTP (4) Roeland VAN DE GEERin nimittämisestä Euroopan unionin uudeksi erityisedustajaksi Afrikan suurten järvien alueelle.

| (11) | Ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkeana edustajana toimiva pääsihteeri osoitti 11 päivänä toukokuuta 2007 Kongon demokraattisen tasavallan hallitukselle kirjeen, jossa esitetään EU:n uudistettu sitoumus. |
| --- | --- |

(11)

Ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkeana edustajana toimiva pääsihteeri osoitti 11 päivänä toukokuuta 2007 Kongon demokraattisen tasavallan hallitukselle kirjeen, jossa esitetään EU:n uudistettu sitoumus.

| (12) | Yhteistä toimintaa 2005/355/YUTP on muutettu useaan kertaan operaation vahvistamiseksi, erityisesti yhteisellä toiminnalla 2005/868/YUTP Kongon demokraattisen tasavallan puolustusministeriön maksujärjestelyjen parantamiseen liittyvän teknisen avustushankkeen toteuttamisesta sekä yhteisellä toiminnalla 2007/192/YUTP sellaisen yksikön perustamisesta, joka vastaa niiden erityishankkeiden tukemisesta, joita jäsenvaltiot tai neuvonantajat rahoittavat tai joita ne panevat täytäntöön maakunnallisten sotilashallintoelinten tasolla. Operaation toimeksianto on voimassa 30 päivänä kesäkuuta 2007, ja sitä pitäisi jatkaa ja tarkistaa operaation tarkistetun toiminta-ajatuksen pohjalta. |
| --- | --- |

(12)

Yhteistä toimintaa 2005/355/YUTP on muutettu useaan kertaan operaation vahvistamiseksi, erityisesti yhteisellä toiminnalla 2005/868/YUTP Kongon demokraattisen tasavallan puolustusministeriön maksujärjestelyjen parantamiseen liittyvän teknisen avustushankkeen toteuttamisesta sekä yhteisellä toiminnalla 2007/192/YUTP sellaisen yksikön perustamisesta, joka vastaa niiden erityishankkeiden tukemisesta, joita jäsenvaltiot tai neuvonantajat rahoittavat tai joita ne panevat täytäntöön maakunnallisten sotilashallintoelinten tasolla. Operaation toimeksianto on voimassa 30 päivänä kesäkuuta 2007, ja sitä pitäisi jatkaa ja tarkistaa operaation tarkistetun toiminta-ajatuksen pohjalta.

| (13) | Selkeyden vuoksi on tarkoituksenmukaista korvata kyseinen yhteinen toiminta muutoksineen uudella yhteisellä toiminnalla. |
| --- | --- |

(13)

Selkeyden vuoksi on tarkoituksenmukaista korvata kyseinen yhteinen toiminta muutoksineen uudella yhteisellä toiminnalla.

| (14) | Kolmansien maiden olisi osallistuttava hankkeeseen Eurooppa-neuvoston määrittelemien yleisten suuntaviivojen mukaisesti. |
| --- | --- |

(14)

Kolmansien maiden olisi osallistuttava hankkeeseen Eurooppa-neuvoston määrittelemien yleisten suuntaviivojen mukaisesti.

| (15) | Kongon demokraattisen tasavallan nykyinen turvallisuustilanne saattaa huonontua, millä voi olla vakavia seurauksia demokratian, oikeusvaltioperiaatteen sekä kansainvälisen ja alueellisen turvallisuuden vahvistamisprosessille. EU:n jatkuva sitoutuminen poliittisiin ponnisteluihin ja voimavarojen toimittamiseen edesauttaa alueen vakauttamista, |
| --- | --- |

(15)

Kongon demokraattisen tasavallan nykyinen turvallisuustilanne saattaa huonontua, millä voi olla vakavia seurauksia demokratian, oikeusvaltioperiaatteen sekä kansainvälisen ja alueellisen turvallisuuden vahvistamisprosessille. EU:n jatkuva sitoutuminen poliittisiin ponnisteluihin ja voimavarojen toimittamiseen edesauttaa alueen vakauttamista,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN YHTEISEN TOIMINNAN:

1 artikla

Operaatio

1.   Euroopan unioni (EU) toteuttaa Kongon demokraattisen tasavallan turvallisuusalan uudistusta koskevan neuvonta- ja avustusoperaation, ”EUSEC RD Congo”, jolla on tarkoitus edesauttaa Kongon demokraattisen tasavallan eri aseistautuneiden ryhmien integroinnin onnistumista ja edesauttaa Kongon pyrkimyksiä Kongon armeijan järjestämiseksi ja muodostamiseksi uudelleen. Operaatiossa on tarkoitus antaa neuvoja ja apua suoraan Kongon toimivaltaisille viranomaisille tai konkreettisten hankkeiden avulla varmistaen ihmisoikeuksien ja kansainvälisen humanitaarisen oikeuden, demokratianormien sekä hyvän hallintotavan periaatteen ja avoimuus- ja oikeusvaltioperiaatteen kanssa yhdenmukaisten politiikkojen edistämisen.

2.   Operaatio toimii 2 artiklassa tarkoitetun tehtävänmäärittelyn mukaisesti.

2 artikla

Tehtävänmäärittely

Operaation tarkoituksena on antaa Kongon demokraattisen tasavallan turvallisuusalan uudistuksen alalla käytännön tukea tarkistetun yleisen toiminta-ajatuksen mukaisesti tiiviissä yhteistyössä ja koordinoidusti muiden kansainvälisen yhteisön toimijoiden, erityisesti Yhdistyneiden Kansakuntien, kanssa, 1 artiklassa olevien tavoitteiden mukaisesti, mukaan lukien:

| a) | Kongon viranomaisten neuvonta ja avustaminen niiden toimissa, joiden tavoitteena on Kongon armeijan integrointi, uudelleenjärjestäminen ja uudelleenmuodostaminen, erityisesti:






  — | myötävaikuttamalla kansallisten toiminta-ajatusten ja politiikkojen kehittämiseen, myös toimiin, jotka koskevat horisontaalisia näkökohtia, joihin sisältyvät kaikki Kongon demokraattisen tasavallan turvallisuusalan uudistukseen liittyvät alat; |
| --- | --- | --- |

a)

Kongon viranomaisten neuvonta ja avustaminen niiden toimissa, joiden tavoitteena on Kongon armeijan integrointi, uudelleenjärjestäminen ja uudelleenmuodostaminen, erityisesti:

—

myötävaikuttamalla kansallisten toiminta-ajatusten ja politiikkojen kehittämiseen, myös toimiin, jotka koskevat horisontaalisia näkökohtia, joihin sisältyvät kaikki Kongon demokraattisen tasavallan turvallisuusalan uudistukseen liittyvät alat;

| — | antamalla tukea näihin toimiin osallistuville komiteoille ja elimille sekä myötävaikuttamalla kongolaisten ensisijaisten tavoitteiden ja konkreettisten tarpeiden määrittämiseen; |
| --- | --- |

—

antamalla tukea näihin toimiin osallistuville komiteoille ja elimille sekä myötävaikuttamalla kongolaisten ensisijaisten tavoitteiden ja konkreettisten tarpeiden määrittämiseen;

| b) | Kongon demokraattisen tasavallan puolustusministeriön maksujärjestelyjen parantamiseen liittyvää teknistä avustushanketta, jäljempänä ’maksujärjestelyhanke’, johtaminen ja päätökseen saattaminen tätä hanketta koskevassa yleisessä toiminta-ajatuksessa määriteltyjen tehtävien täyttämiseksi; |
| --- | --- |

b)

Kongon demokraattisen tasavallan puolustusministeriön maksujärjestelyjen parantamiseen liittyvää teknistä avustushanketta, jäljempänä ’maksujärjestelyhanke’, johtaminen ja päätökseen saattaminen tätä hanketta koskevassa yleisessä toiminta-ajatuksessa määriteltyjen tehtävien täyttämiseksi;

| c) | sellaisten eri hankkeiden ja vaihtoehtojen määrittäminen, joita EU ja sen jäsenvaltiot voivat päättää tukea turvallisuusalan uudistuksen alalla, ja niiden laatimiseen osallistuminen; |
| --- | --- |

c)

sellaisten eri hankkeiden ja vaihtoehtojen määrittäminen, joita EU ja sen jäsenvaltiot voivat päättää tukea turvallisuusalan uudistuksen alalla, ja niiden laatimiseen osallistuminen;

| d) | jäsenvaltioiden rahoittamien tai aloittamien erityishankkeiden valvominen ja niiden toteuttamisen varmistaminen operaation tavoitteiden mukaisesti komission kanssa koordinoiden;
  ja |
| --- | --- |

d)

jäsenvaltioiden rahoittamien tai aloittamien erityishankkeiden valvominen ja niiden toteuttamisen varmistaminen operaation tavoitteiden mukaisesti komission kanssa koordinoiden;

ja

| e) | kaikkien turvallisuusalan uudistuksen osalta toteutettavien toimien johdonmukaisuuden edistäminen. |
| --- | --- |

e)

kaikkien turvallisuusalan uudistuksen osalta toteutettavien toimien johdonmukaisuuden edistäminen.

3 artikla

Operaation rakenne

Operaation rakenne on seuraava:

| a) | Kinshasassa sijaitseva toimisto, johon kuuluvat






  — | operaation johto; |
| --- | --- | --- |

a)

Kinshasassa sijaitseva toimisto, johon kuuluvat

—

operaation johto;

| — | asiantuntijat, jotka sijoitetaan työryhmään, jonka tehtävänä on tukea turvallisuusalan uudistukseen liittyviä toimia, joita Kongon demokraattisen tasavallan viranomaiset toteuttavat ministeriöiden välisesti; ja |
| --- | --- |

—

asiantuntijat, jotka sijoitetaan työryhmään, jonka tehtävänä on tukea turvallisuusalan uudistukseen liittyviä toimia, joita Kongon demokraattisen tasavallan viranomaiset toteuttavat ministeriöiden välisesti; ja

| — | asiantuntijat, jotka sijoitetaan yksikköön, joka vastaa erityisesti jäsenvaltioiden rahoittamien tai toteuttamien erityishankkeiden yksilöimisestä ja niille annettavasta tuesta; |
| --- | --- |

—

asiantuntijat, jotka sijoitetaan yksikköön, joka vastaa erityisesti jäsenvaltioiden rahoittamien tai toteuttamien erityishankkeiden yksilöimisestä ja niille annettavasta tuesta;

| b) | neuvonantajat, jotka sijoitetaan puolustusministeriön keskushallintoon Kinshasassa sekä puolustusministeriön alaisuuteen kuuluviin maakunnallisiin hallintoelimiin; |
| --- | --- |

b)

neuvonantajat, jotka sijoitetaan puolustusministeriön keskushallintoon Kinshasassa sekä puolustusministeriön alaisuuteen kuuluviin maakunnallisiin hallintoelimiin;

| c) | maksujärjestelyhankkeesta vastaava ryhmä, johon kuuluu:






  — | Kinshasassa toimiva hankkeen johtaja, jonka operaation johtaja nimittää ja joka toimii hänen alaisuudessaan; |
| --- | --- | --- |

c)

maksujärjestelyhankkeesta vastaava ryhmä, johon kuuluu:

—

Kinshasassa toimiva hankkeen johtaja, jonka operaation johtaja nimittää ja joka toimii hänen alaisuudessaan;

| — | Kinshasassa toimiva neuvonnasta, asiantuntemuksesta ja toteutuksesta vastaava osasto, joka koostuu henkilöistä, joita ei ole lähetetty integroitujen prikaatien esikuntiin, sekä liikkuvasta asiantuntijaryhmästä, joka osallistuu integroitujen prikaatien sotilashenkilöstön valvontaan; ja |
| --- | --- |

—

Kinshasassa toimiva neuvonnasta, asiantuntemuksesta ja toteutuksesta vastaava osasto, joka koostuu henkilöistä, joita ei ole lähetetty integroitujen prikaatien esikuntiin, sekä liikkuvasta asiantuntijaryhmästä, joka osallistuu integroitujen prikaatien sotilashenkilöstön valvontaan; ja

| — | integroitujen prikaatien esikuntiin lähetettyjä asiantuntijoita. |
| --- | --- |

—

integroitujen prikaatien esikuntiin lähetettyjä asiantuntijoita.

4 artikla

Täytäntöönpanosuunnitelma

Operaation johtaja laatii neuvoston pääsihteeristön avustamana operaation tarkistetun täytäntöönpanosuunnitelman (OPLAN), jonka neuvosto hyväksyy.

5 artikla

Operaation johtaja

1.   Operaation johtajaksi nimitetään kenraali Pierre Michel JOANA. Hän huolehtii operaation päivittäisestä hallinnosta ja vastaa henkilöstöstä ja kurinpidosta.

2.   Operaation johtajalla on lupa käyttää jäsenvaltioiden rahoitusosuuksia operaation 2 artiklan d alakohdassa tarkoitetun tehtävänmäärittelyn puitteissa. Tätä varten operaation johtaja tekee sopimuksen asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa. Sopimuksella säännellään varsinkin yksityiskohtaisia erityisjärjestelyjä, jotka koskevat valitusten käsittelyä sellaisissa tapauksissa, joissa valituksen on tehnyt kolmas osapuoli ja valitus johtuu operaation johtajan toimista tai laiminlyönneistä aiheutuneista vahingoista niiden varojen käytössä, jotka rahoitukseen osallistuvat jäsenvaltiot ovat antaneet tämän käyttöön.

Rahoitukseen osallistuvat jäsenvaltiot eivät voi missään tapauksessa pitää EU:ta tai korkeana edustajana toimivaa neuvoston pääsihteeriä vastuullisina operaation johtajan toimista tai laiminlyönneistä, jotka liittyvät näiden valtioiden varojen käyttöön.

3.   Toteuttaakseen operaation talousarvion operaation johtaja allekirjoittaa sopimuksen Euroopan komission kanssa.

4.   Operaation johtaja toimii tiiviissä yhteistyössä Euroopan unionin erityisedustajan kanssa.

6 artikla

Henkilöstö

1.   Operaatioon osallistuvat asiantuntijat ovat jäsenvaltioiden ja EU:n toimielinten lähettämiä. Operaation johtajaa lukuun ottamatta kukin jäsenvaltio tai toimielin vastaa lähetetyistä asiantuntijoista aiheutuvista kuluista, kuten matkakuluista Kongon demokraattiseen tasavaltaan ja takaisin, palkoista, terveydenhuollosta sekä kulukorvauksista, lukuun ottamatta päivärahoja.

2.   Operaatio ottaa palvelukseen sopimussuhteista kansainvälistä siviilihenkilöstöä ja paikallista henkilöstöä tarpeen mukaan.

3.   Kaikki operaatioon osallistuvat asiantuntijat toimivat jäsenvaltion tai EU:n toimivaltaisen toimielimen alaisuudessa sekä hoitavat tehtäviään ja toimivat operaation edun mukaisesti. Operaatioon osallistuvien asiantuntijoiden on noudatettava sekä operaation aikana että sen jälkeen ehdotonta vaitiolovelvollisuutta kaikkien operaatioon liittyvien tosiasioiden ja tietojen osalta.

7 artikla

Johtamisjärjestely

1.   Operaatiossa noudatetaan yhtenäistä johtamisjärjestelyä.

2.   Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea vastaa poliittisesta valvonnasta ja strategisesta johdosta.

3.   Korkeana edustajana toimiva pääsihteeri antaa ohjeita operaation johtajalle EU:n erityisedustajan välityksellä.

4.   Operaation johtaja johtaa operaatiota ja huolehtii sen päivittäisestä hallinnosta.

5.   Operaation johtaja raportoi korkeana edustajana toimivalle pääsihteerille EU:n erityisedustajan välityksellä.

6.   EU:n erityisedustaja raportoi neuvostolle korkeana edustajana toimivan pääsihteerin välityksellä.

8 artikla

Poliittinen valvonta ja strateginen johto

1.   Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea huolehtii neuvoston alaisuudessa operaation poliittisesta valvonnasta ja strategisesta johdosta. Neuvosto valtuuttaa poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean tekemään asiaan liittyvät päätökset Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 25 artiklan mukaisesti. Valtuutukseen sisältyy oikeus muuttaa täytäntöönpanosuunnitelmaa ja johtamisjärjestelyä. Siihen sisältyy myös tarvittava toimivalta tehdä myöhemmässä vaiheessa operaation johtajan nimittämistä koskevia päätöksiä. Operaation tavoitteita ja lopettamista koskeva päätöksentekovalta kuuluu edelleen neuvostolle, jota avustaa korkeana edustajana toimiva pääsihteeri.

2.   EU:n erityisedustaja antaa operaation johtajalle tämän paikan päällä toteuttamissa toimissa tarvittavaa poliittista ohjausta.

3.   Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea raportoi neuvostolle säännöllisin väliajoin.

4.   Operaation johtaja toimittaa säännöllisin väliajoin raportteja poliittisten ja turvallisuusasioiden komitealle. Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea voi kutsua operaation johtajan tarvittaessa kokouksiinsa.

9 artikla

Rahoitusjärjestelyt

1.   Operaatioon liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje on 9 700 000 euroa.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetusta määrästä maksettavien menojen osalta sovelletaan seuraavaa:

| a) | Menoja hallinnoidaan yhteisön talousarviota koskevien sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti, kuitenkin siten, että ennakkomaksut eivät ole yhteisön omaisuutta. Kolmansien valtioiden kansalaisille annetaan mahdollisuus osallistua sopimuksia koskevaan tarjouskilpailuun. |
| --- | --- |

a)

Menoja hallinnoidaan yhteisön talousarviota koskevien sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti, kuitenkin siten, että ennakkomaksut eivät ole yhteisön omaisuutta. Kolmansien valtioiden kansalaisille annetaan mahdollisuus osallistua sopimuksia koskevaan tarjouskilpailuun.

| b) | Operaation johtaja raportoi komissiolle ja toimii tämän valvonnassa sopimuksensa mukaisesti toteuttamiensa toimien osalta. |
| --- | --- |

b)

Operaation johtaja raportoi komissiolle ja toimii tämän valvonnassa sopimuksensa mukaisesti toteuttamiensa toimien osalta.

3.   Rahoitusjärjestelyissä otetaan huomioon operaation operatiiviset vaatimukset, joihin sisältyy laitteiden yhteensopivuus.

4.   Operaatioon liittyvät menot ovat rahoituskelpoisia tämän yhteisen toiminnan hyväksymisestä lähtien.

10 artikla

Kolmansien valtioiden osallistuminen

1.   Euroopan unionin päätöksenteon riippumattomuutta ja sen yhteistä toimielinjärjestelmää rajoittamatta voidaan kolmansia valtioita pyytää osallistumaan operaatioon edellyttäen, että ne vastaavat lähettämästään henkilöstöstä aiheutuneista menoista, kuten palkoista, kaikki riskit kattavasta vakuutuksesta, päivärahoista sekä matkakuluista Kongon demokraattiseen tasavaltaan ja takaisin, ja että ne osallistuvat operaation juokseviin menoihin asianmukaisella tavalla.

2.   Kolmansilla valtioilla, jotka osallistuvat operaatioon, on operaation päivittäisessä toimeenpanossa samat oikeudet ja velvollisuudet kuin jäsenvaltioilla.

3.   Neuvosto valtuuttaa poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean tekemään asiaankuuluvat päätökset osallistumisehdotusten hyväksymisestä ja muodostamaan osanottajien komitean.

4.   Kolmansien valtioiden osallistumista koskevista yksityiskohtaisista järjestelyistä tehdään sopimus perustamissopimuksen 24 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. Puheenjohtajavaltiota avustava korkeana edustajana toimiva pääsihteeri voi neuvotella näistä järjestelyistä puheenjohtajavaltion puolesta. Jos Euroopan unioni ja kolmas valtio ovat tehneet sopimuksen kyseisen kolmannen valtion EU:n kriisinhallintaoperaatioihin osallistumista koskevista puitteista, tämän sopimuksen määräyksiä sovelletaan operaatioon.

11 artikla

Johdonmukaisuus ja koordinointi

1.   Neuvosto ja komissio varmistavat kumpikin toimivaltansa mukaisesti, että tämän yhteisen toiminnan täytäntöönpano on johdonmukaista perustamissopimuksen 3 artiklan toisen kohdan mukaisten ulkoisten toimien kanssa. Neuvosto ja komissio tekevät tätä tarkoitusta varten yhteistyötä. EU:n toimien koordinoimiseen Kongon demokraattisessa tasavallassa liittyvät järjestelyt toteutetaan Kinshasassa ja Brysselissä.

2.   Operaation johtaja koordinoi toimintansa komission lähetystön kanssa, tämän kuitenkaan vaikuttamatta johtamisjärjestelyyn.

3.   EUSEC RD Congo -operaation johtaja ja EUPOL RD Congo -operaation johtaja koordinoivat tiiviisti toimiaan ja pyrkivät operaatioiden väliseen synergiaan, erityisesti Kongon demokraattisen tasavallan turvallisuusalan uudistusta koskevien horisontaalisten näkökohtien osalta ja operaatioiden tehtävien yhdistämisen puitteissa, tämän kuitenkaan vaikuttamatta johtamisjärjestelyyn.

4.   EU:n erityisedustaja huolehtii EUSEC-operaatiossa ja EUPOL RD Congo -operaatiossa toteutettujen toimien johdonmukaisuudesta. Hän osallistuu koordinointiin Kongon demokraattisen tasavallan turvallisuusalan uudistukseen osallistuvien muiden kansainvälisten toimijoiden kanssa.

5.   Operaation johtaja toimii yhteistyössä alueen muiden kansainvälisten toimijoiden, erityisesti MONUC-operaation ja maassa toimivien kolmansien valtioiden kanssa.

12 artikla

Turvaluokiteltujen tietojen luovuttaminen

1.   Korkeana edustajana toimivalla neuvoston pääsihteerillä on valtuudet luovuttaa tähän yhteiseen toimintaan osallistuville kolmansille valtioille ja isäntävaltiolle operaatiota varten laadittuja, EU:n turvaluokiteltuja tietoja ja asiakirjoja ”CONFIDENTIEL UE”-tasolle saakka neuvoston turvallisuussääntöjä (5) noudattaen.

2.   Korkeana edustajana toimivalla neuvoston pääsihteerillä on valtuudet luovuttaa Yhdistyneille Kansakunnille operaation operatiivisten tarpeiden mukaisesti operaatiota varten laadittuja, EU:n turvaluokiteltuja tietoja ja asiakirjoja ”RESTREINT UE”-tasolle saakka neuvoston turvallisuussääntöjä noudattaen. Tätä varten määritellään paikalliset järjestelyt.

3.   Täsmällisten ja välittömien operatiivisten tarpeiden mukaisesti korkeana edustajana toimivalla neuvoston pääsihteerillä on valtuudet luovuttaa isäntävaltiolle operaatiota varten laadittuja, EU:n turvaluokiteltuja tietoja ja asiakirjoja ”RESTREINT UE”-tasolle saakka neuvoston turvallisuussääntöjä noudattaen. Kaikissa muissa tapauksissa tiedot ja asiakirjat luovutetaan isäntävaltiolle isäntävaltion ja EU:n välisen yhteistyön tasoon liittyvien asianmukaisten menettelyjen mukaisesti.

4.   Korkeana edustajana toimivalla neuvoston pääsihteerillä on valtuudet luovuttaa tähän yhteiseen toimintaan osallistuville kolmansille valtioille sellaisia tätä operaatiota koskeviin neuvoston keskusteluihin liittyviä EU:n turvaluokittelemattomia asiakirjoja, joita koskee neuvoston työjärjestyksen (6).

13 artikla

Operaation ja sen henkilöstön asema

1.   Operaation henkilöstön asemasta, myös tarvittaessa operaation toteuttamisen ja joustavan suorittamisen edellyttämistä erioikeuksista, vapauksista ja muista takuista, sovitaan perustamissopimuksen 24 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti. Puheenjohtajavaltiota avustava korkeana edustajana toimiva pääsihteeri voi neuvotella tällaisen sopimuksen puheenjohtajavaltion puolesta.

2.   Henkilöstön jäsenen lähettänyt valtio tai yhteisöjen toimielin vastaa kaikkien tämän lähettämiseen liittyvien, asianomaisen henkilöstön jäsenen esittämien tai häntä koskevien valitusten ratkaisemisesta. Kyseinen valtio tai yhteisöjen toimielin huolehtii myös sellaisten menettelyjen vireillepanosta, joihin mahdollisesti ryhdytään asianomaista henkilöä vastaan.

14 artikla

Turvallisuus

1.   Operaation johtaja vastaa EUSEC RD Congo -operaation turvallisuudesta.

2.   Operaation johtaja huolehtii tästä tehtävästä noudattaen EU:n ohjeita sellaisen EU:n henkilöstön turvallisuudesta, joka on lähetetty EU:n alueen ulkopuolelle perustamissopimuksen V osaston nojalla toteutettavaa operaatiota varten, ja niihin liittyviä asiakirjoja.

3.   Koko henkilöstölle annetaan asianmukainen koulutus turvatoimenpiteistä täytäntöönpanosuunnitelman (OPLAN) mukaisesti. EUSEC RD Congo -operaation turvallisuusjohtaja muistuttaa säännöllisin väliajoin turvaohjeista.

15 artikla

Operaation tarkistaminen

Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea hyväksyy neuvoston pääsihteeristön viimeistään maaliskuussa 2008 esittämän raportin perusteella neuvostolle annettavat suositukset päätöksen tekemiseksi EUSEC RD Congo- ja EUPOL RD Congo -operaatioiden mahdollisesta yhdistämisestä.

16 artikla

Voimaantulo ja kesto

Tämä yhteinen toiminta tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2007.

Sitä sovelletaan 30 päivänä kesäkuuta 2008.

17 artikla

Julkaiseminen

Tämä yhteinen toiminta julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Luxemburgissa 12 päivänä kesäkuuta 2007.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

W. SCHÄUBLE

---

(1)  EUVL L 112, 3.5.2005, s. 20. Yhteinen toiminta sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna yhteisellä toiminnalla 2007/192/YUTP (EUVL L 87, 28.3.2007, s. 22).

1

(2)  EUVL L 367, 14.12.2004, s. 30. Yhteinen toiminta sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna yhteisellä toiminnalla 2006/913/YUTP (EUVL L 346, 9.12.2006, s. 67).

2

(3)  EUVL L 116, 29.4.2006, s. 98. Yhteinen toiminta on kumottu yhteisellä toiminnalla 2007/147/YUTP (EUVL L 64, 2.3.2007, s. 44).

3

(4)  EUVL L 46, 16.2.2007, s. 79.

4

(5)  Päätös 2001/264/EY (EYVL L 101, 11.4.2001, s. 1). Päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 2005/952/EY (EUVL L 346, 29.12.2005, s. 18).

5

(6)  Päätös 2006/683/EY, Euratom (EUVL L 285, 16.10.2006, s. 47). Päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2007/4/EY, Euratom (EUVL L 1, 4.1.2007, s. 9).

6

---