# Euroopa Liidu L 94/2007

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 94 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 50. köide4. aprill 2007 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 94

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

50. köide4. aprill 2007

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 374/2007, 3. aprill 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 375/2007, 30. märts 2007, millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 1702/2003, millega nähakse ette õhusõidukite ja nendega seotud toodete, osade ja seadmete lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise ning projekteerimis- ja tootjaorganisatsioonide sertifitseerimise rakenduseeskirjad (
  1
  ) | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 376/2007, 30. märts 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2042/2003 õhusõidukite ja lennundustoodete ning nende osade ja seadmete jätkuva lennukõlblikkuse ning sellega tegelevate organisatsioonide ja isikute sertifitseerimise kohta (
  1
  ) | 18 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 377/2007, 29. märts 2007, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 20 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni direktiiv 2007/20/EÜ, 3. aprill 2007, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, kandes toimeaine diklofluaniidi selle I lisasse (
  1
  ) | 23 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 374/2007, 3. aprill 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 375/2007, 30. märts 2007, millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 1702/2003, millega nähakse ette õhusõidukite ja nendega seotud toodete, osade ja seadmete lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise ning projekteerimis- ja tootjaorganisatsioonide sertifitseerimise rakenduseeskirjad (
  1
  )

1

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 376/2007, 30. märts 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2042/2003 õhusõidukite ja lennundustoodete ning nende osade ja seadmete jätkuva lennukõlblikkuse ning sellega tegelevate organisatsioonide ja isikute sertifitseerimise kohta (
  1
  )

1

18

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 377/2007, 29. märts 2007, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

20

DIREKTIIVID

*

Komisjoni direktiiv 2007/20/EÜ, 3. aprill 2007, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, kandes toimeaine diklofluaniidi selle I lisasse (
  1
  )

1

23

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Nõukogu |
| | | 2007/210/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 19. märts 2007, Euroopa Ühenduse ja Malaisia valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta | 26 |
| Euroopa Ühenduse ja Malaisia valitsuse vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping | 28 |
| | | Komisjon |
| | | 2007/211/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 27. märts 2007, oluliseks kasutuseks lubatud kontrollitavate ainete koguste jaotamise kohta ühenduses 2007. aastal vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 2037/2000
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 1285 all)

   (
  1
  ) | 39 |
| | | 2007/212/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 2. aprill 2007, millega muudetakse otsust 2003/248/EÜ seoses teatavate nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ sätete suhtes kehtestatud ajutiste erandite kehtivuse pikendamisega Argentinast pärit ja istutamiseks ettenähtud maasikataimede (Fragaria L.), välja arvatud seemnete puhul
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 1428 all) | 52 |
| | | 2007/213/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 2. aprill 2007, millega muudetakse otsust 2007/31/EÜ, millega sätestatakse üleminekumeetmed seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 853/2004 hõlmatud teatavate liha- ja piimasektori toodete lähetamisega Bulgaariast teistesse liikmesriikidesse
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 1443 all)

   (
  1
  ) | 53 |
| | | 2007/214/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 3. aprill 2007, millega lõpetatakse Ameerika Ühendriikidest, Hiina Rahvavabariigist, Türgist, Ukrainast ja Venemaalt pärit pentaerütritooli importi käsitlev dumpinguvastane menetlus | 55 |
| | | LEPINGUD |
| | | Nõukogu |
| | * | Teave jõustumise kuupäeva kohta: tsiviil- ja kaubandusasjade kohtu- ja kohtuväliste dokumentide kätteandmise leping Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vahel | 70 |
| | * | Teave jõustumise kuupäeva kohta: Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vaheline leping, mis käsitleb kohtualluvust ja kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist tsiviil- ja kaubandusasjades | 70 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

2007/210/EÜ

*

Nõukogu otsus, 19. märts 2007, Euroopa Ühenduse ja Malaisia valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta

26

Euroopa Ühenduse ja Malaisia valitsuse vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping

28

Komisjon

2007/211/EÜ

*

Komisjoni otsus, 27. märts 2007, oluliseks kasutuseks lubatud kontrollitavate ainete koguste jaotamise kohta ühenduses 2007. aastal vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 2037/2000
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 1285 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 1285 all)

1

39

2007/212/EÜ

*

Komisjoni otsus, 2. aprill 2007, millega muudetakse otsust 2003/248/EÜ seoses teatavate nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ sätete suhtes kehtestatud ajutiste erandite kehtivuse pikendamisega Argentinast pärit ja istutamiseks ettenähtud maasikataimede (Fragaria L.), välja arvatud seemnete puhul
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 1428 all)

Fragaria

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 1428 all)

52

2007/213/EÜ

*

Komisjoni otsus, 2. aprill 2007, millega muudetakse otsust 2007/31/EÜ, millega sätestatakse üleminekumeetmed seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 853/2004 hõlmatud teatavate liha- ja piimasektori toodete lähetamisega Bulgaariast teistesse liikmesriikidesse
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 1443 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 1443 all)

1

53

2007/214/EÜ

*

Komisjoni otsus, 3. aprill 2007, millega lõpetatakse Ameerika Ühendriikidest, Hiina Rahvavabariigist, Türgist, Ukrainast ja Venemaalt pärit pentaerütritooli importi käsitlev dumpinguvastane menetlus

55

LEPINGUD

Nõukogu

*

Teave jõustumise kuupäeva kohta: tsiviil- ja kaubandusasjade kohtu- ja kohtuväliste dokumentide kätteandmise leping Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vahel

70

*

Teave jõustumise kuupäeva kohta: Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vaheline leping, mis käsitleb kohtualluvust ja kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist tsiviil- ja kaubandusasjades

70

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 30. märtsi 2007. aasta direktiivi 2007/19/EÜ (millega muudetakse direktiivi 2002/72/EÜ toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud plastmaterjalide ja -esemete kohta ja nõukogu direktiivi 85/572/EMÜ, millega sätestatakse toiduga kokkupuutumiseks mõeldud plastmaterjalide ja -esemete koostisainete migratsiooni testimiseks kasutatavate mudelainete nimekiri) parandus (ELT L 91, 31.3.2007) | 71 |

Parandused

*

Komisjoni 30. märtsi 2007. aasta direktiivi 2007/19/EÜ (millega muudetakse direktiivi 2002/72/EÜ toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud plastmaterjalide ja -esemete kohta ja nõukogu direktiivi 85/572/EMÜ, millega sätestatakse toiduga kokkupuutumiseks mõeldud plastmaterjalide ja -esemete koostisainete migratsiooni testimiseks kasutatavate mudelainete nimekiri) parandus (ELT L 91, 31.3.2007)

71

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 4.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 94/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 94/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 374/2007,

3. aprill 2007,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 4. aprillil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. aprill 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

1

---

LISA

Komisjoni 3. aprili 2007. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 200,3 |
| MA | 114,5 |
| SN | 320,6 |
| TN | 135,4 |
| TR | 168,0 |
| ZZ | 187,8 |
| 0707 00 05 | JO | 171,8 |
| MA | 108,8 |
| TR | 152,1 |
| ZZ | 144,2 |
| 0709 90 70 | MA | 71,3 |
| TR | 112,1 |
| ZZ | 91,7 |
| 0709 90 80 | EG | 242,2 |
| IL | 80,8 |
| ZZ | 161,5 |
| 0805 10 20 | CU | 39,6 |
| EG | 46,9 |
| IL | 69,4 |
| MA | 46,6 |
| TN | 54,2 |
| TR | 45,1 |
| ZZ | 50,3 |
| 0805 50 10 | IL | 60,7 |
| TR | 39,3 |
| ZZ | 50,0 |
| 0808 10 80 | AR | 83,4 |
| BR | 76,2 |
| CA | 101,7 |
| CL | 87,5 |
| CN | 96,9 |
| NZ | 127,7 |
| US | 121,7 |
| UY | 75,4 |
| ZA | 91,5 |
| ZZ | 95,8 |
| 0808 20 50 | AR | 79,4 |
| CL | 110,0 |
| CN | 54,2 |
| UY | 68,0 |
| ZA | 82,5 |
| ZZ | 78,8 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

200,3

MA

114,5

SN

320,6

TN

135,4

TR

168,0

ZZ

187,8

0707 00 05

JO

171,8

MA

108,8

TR

152,1

ZZ

144,2

0709 90 70

MA

71,3

TR

112,1

ZZ

91,7

0709 90 80

EG

242,2

IL

80,8

ZZ

161,5

0805 10 20

CU

39,6

EG

46,9

IL

69,4

MA

46,6

TN

54,2

TR

45,1

ZZ

50,3

0805 50 10

IL

60,7

TR

39,3

ZZ

50,0

0808 10 80

AR

83,4

BR

76,2

CA

101,7

CL

87,5

CN

96,9

NZ

127,7

US

121,7

UY

75,4

ZA

91,5

ZZ

95,8

0808 20 50

AR

79,4

CL

110,0

CN

54,2

UY

68,0

ZA

82,5

ZZ

78,8

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood “ZZ” tähistab “muud päritolu”.

---

| 4.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 94/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 94/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 375/2007,

30. märts 2007,

millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 1702/2003, millega nähakse ette õhusõidukite ja nendega seotud toodete, osade ja seadmete lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise ning projekteerimis- ja tootjaorganisatsioonide sertifitseerimise rakenduseeskirjad

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1592/2002, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ning Euroopa Lennundusohutusameti loomist, (1) eriti selle artikleid 5 ja 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kõigile õhusõidukitele, mille kohta kehtivad määruse (EÜ) nr 1592/2002 sätted, tuleb enne 28. märtsi 2007 välja anda lennukõlblikkussertifikaat või lennuluba vastavalt komisjoni 24. septembri 2003. aasta määrusele (EÜ) nr 1702/2003, millega nähakse ette õhusõidukite ja nendega seotud toodete, osade ja seadmete lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise ning projekteerimis- ja tootjaorganisatsioonide sertifitseerimise rakenduseeskirjad. (2) Lennukõlblikkussertifikaadi või lennuloa puudumise korral ei ole ühenduse käitajatel õigus õhusõidukeid liikmesriikide territooriumidel pärast nimetatud kuupäeva kasutada. |
| --- | --- |

(1)

Kõigile õhusõidukitele, mille kohta kehtivad määruse (EÜ) nr 1592/2002 sätted, tuleb enne 28. märtsi 2007 välja anda lennukõlblikkussertifikaat või lennuluba vastavalt komisjoni 24. septembri 2003. aasta määrusele (EÜ) nr 1702/2003, millega nähakse ette õhusõidukite ja nendega seotud toodete, osade ja seadmete lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise ning projekteerimis- ja tootjaorganisatsioonide sertifitseerimise rakenduseeskirjad. (2) Lennukõlblikkussertifikaadi või lennuloa puudumise korral ei ole ühenduse käitajatel õigus õhusõidukeid liikmesriikide territooriumidel pärast nimetatud kuupäeva kasutada.

| (2) | Komisjoni määruse (EÜ) nr 1702/2003 artikli 2 lõike 3 punkti c kohaselt peab Euroopa Lennundusohutusamet (edaspidi “amet”) määrama enne 28. märtsi 2007 lennukõlblikkussertifikaadi või lennuloa väljaandmiseks vajaliku konstruktsioonitüübi heakskiidu, mis on vajalik liikmesriikides registreeritud ja nimetatud määruse artikli 2 lõike 3 punkti a nõuetele mittevastavatele õhusõidukitele lennukõlblikkussertifikaatide või lennulubade väljaandmiseks. Ametil ei olnud võimalik seda määramist paljude lennundustoodete puhul nimetatud aja jooksul teha toodete projekteerijatelt vajalike taotluste mittelaekumise tõttu. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määruse (EÜ) nr 1702/2003 artikli 2 lõike 3 punkti c kohaselt peab Euroopa Lennundusohutusamet (edaspidi “amet”) määrama enne 28. märtsi 2007 lennukõlblikkussertifikaadi või lennuloa väljaandmiseks vajaliku konstruktsioonitüübi heakskiidu, mis on vajalik liikmesriikides registreeritud ja nimetatud määruse artikli 2 lõike 3 punkti a nõuetele mittevastavatele õhusõidukitele lennukõlblikkussertifikaatide või lennulubade väljaandmiseks. Ametil ei olnud võimalik seda määramist paljude lennundustoodete puhul nimetatud aja jooksul teha toodete projekteerijatelt vajalike taotluste mittelaekumise tõttu.

| (3) | Kui alalisi lennukõlblikkussertifikaate peaks välja andma ainult siis, kui amet saab pärast toote tehnilist hindamist anda selle konstruktsioonitüübi heakskiidu, siis piiratud lennukõlblikkussertifikaate võib välja anda ainult piiratud ajaks, et võimaldada jätkata nende õhusõidukite käitamist ja nende konstruktsioonitüüpide ametipoolset ülevaatamist. |
| --- | --- |

(3)

Kui alalisi lennukõlblikkussertifikaate peaks välja andma ainult siis, kui amet saab pärast toote tehnilist hindamist anda selle konstruktsioonitüübi heakskiidu, siis piiratud lennukõlblikkussertifikaate võib välja anda ainult piiratud ajaks, et võimaldada jätkata nende õhusõidukite käitamist ja nende konstruktsioonitüüpide ametipoolset ülevaatamist.

| (4) | Nende lennukõlblikkusnõuete vastuvõtmine ameti poolt enne 28. märtsi 2007 ei ole enam võimalik. Et konkreetsed lennukõlblikkusnõuded on vastu võetud enamiku õhusõidukite puhul, millel on liikmesriikide poolt enne 28. septembrit 2003 välja antud tüübisertifikaat, on konstruktsioonitüübi heakskiidu määramine võimalik, viidates projekteerimisriigi konstruktsioonitüübile. |
| --- | --- |

(4)

Nende lennukõlblikkusnõuete vastuvõtmine ameti poolt enne 28. märtsi 2007 ei ole enam võimalik. Et konkreetsed lennukõlblikkusnõuded on vastu võetud enamiku õhusõidukite puhul, millel on liikmesriikide poolt enne 28. septembrit 2003 välja antud tüübisertifikaat, on konstruktsioonitüübi heakskiidu määramine võimalik, viidates projekteerimisriigi konstruktsioonitüübile.

| (5) | Seda määramist saab teha ainult õhusõidukite suhtes, millele liikmesriigid on välja andnud lennukõlblikkussertifikaadid, välja arvatud piiratud lennukõlblikkussertifikaadid ja lennuload, et tagada selliste õhusõidukite vastavus vähemalt rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni lisas 8 määratletud ohutusnõuetele. |
| --- | --- |

(5)

Seda määramist saab teha ainult õhusõidukite suhtes, millele liikmesriigid on välja andnud lennukõlblikkussertifikaadid, välja arvatud piiratud lennukõlblikkussertifikaadid ja lennuload, et tagada selliste õhusõidukite vastavus vähemalt rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni lisas 8 määratletud ohutusnõuetele.

| (6) | Et viia miinimumini ohud turvalisusele ja piirata konkurentsi moonutamist, peaks kavandatav meede olema kohaldatav ainult selliste õhusõidukite suhtes, millele liikmesriik on välja andnud lennukõlblikkussertifikaadi ja mis on kantud selle liikmesriigi registrisse kuupäevaks, mil määrus (EÜ) nr 1702/2003 selles liikmesriigis kohaldatavaks muutus. (3) Selliste õhusõidukite omanikud ei olnud registreerimise ajal teadlikud ohust, et õhusõiduki jätkuv kasutamine pärast 28. märtsi 2007 ei ole lubatud. Seevastu selliste õhusõidukite omanikud, mis registreeriti liikmesriigis pärast kuupäeva, mil määrus (EÜ) nr 1702/2003 selles liikmesriigis kohaldatavaks muutus, olid registreerimise ajal teadlikud, et selliste õhusõidukite jätkuv kasutamine ei ole lubatud pärast 28. märtsi 2007, kui amet ei ole nimetatud kuupäevaks andnud nende konstruktsioonitüübile heakskiitu. |
| --- | --- |

(6)

Et viia miinimumini ohud turvalisusele ja piirata konkurentsi moonutamist, peaks kavandatav meede olema kohaldatav ainult selliste õhusõidukite suhtes, millele liikmesriik on välja andnud lennukõlblikkussertifikaadi ja mis on kantud selle liikmesriigi registrisse kuupäevaks, mil määrus (EÜ) nr 1702/2003 selles liikmesriigis kohaldatavaks muutus. (3) Selliste õhusõidukite omanikud ei olnud registreerimise ajal teadlikud ohust, et õhusõiduki jätkuv kasutamine pärast 28. märtsi 2007 ei ole lubatud. Seevastu selliste õhusõidukite omanikud, mis registreeriti liikmesriigis pärast kuupäeva, mil määrus (EÜ) nr 1702/2003 selles liikmesriigis kohaldatavaks muutus, olid registreerimise ajal teadlikud, et selliste õhusõidukite jätkuv kasutamine ei ole lubatud pärast 28. märtsi 2007, kui amet ei ole nimetatud kuupäevaks andnud nende konstruktsioonitüübile heakskiitu.

| (7) | Samuti on vaja tagada, et kavandatud meetme kõlblikud oleksid ainult sellised õhusõidukid, mille puhul on projekteerimisriigi asjaomane asutus nõus vastavalt määruse (EÜ) nr 1592/2002 artiklile 18 ametit kokkulepitud töökorra alusel abistama konstruktsioonitüübi heakskiidu pideva järelevalve tagamisel. |
| --- | --- |

(7)

Samuti on vaja tagada, et kavandatud meetme kõlblikud oleksid ainult sellised õhusõidukid, mille puhul on projekteerimisriigi asjaomane asutus nõus vastavalt määruse (EÜ) nr 1592/2002 artiklile 18 ametit kokkulepitud töökorra alusel abistama konstruktsioonitüübi heakskiidu pideva järelevalve tagamisel.

| (8) | Kavandatud meede peaks olema ajutist laadi, et vähendada ohte, mis on seotud ameti piiratud tehniliste teadmistega kõnesolevate toodete projektide osas. Lisaks on vaja luua stiimul projekteerijatele, et nad aitaksid ametit vajaliku konstruktsioonitüübi heakskiidu määramisel, mis võimaldaks nende õhusõidukit täielikult ühenduse süsteemi integreerida. Lisaks tõstatab erinevate regulatsioonide kohaldamine ühtviisi kasutatavatele õhusõidukite suhtes kõlvatu konkurentsi küsimuse siseturul ning neid ei ole võimalik määramata ajaks kehtestada. Seetõttu peaks meetme kehtivus olema piiratud 12 kuu pikkuse perioodiga, mida võib maksimaalselt pikendada kuni 18 kuuni, tingimusel et sertifitseerimisprotsess on ette võetud ning selle saab nimetatud aja jooksul lõpule viia. |
| --- | --- |

(8)

Kavandatud meede peaks olema ajutist laadi, et vähendada ohte, mis on seotud ameti piiratud tehniliste teadmistega kõnesolevate toodete projektide osas. Lisaks on vaja luua stiimul projekteerijatele, et nad aitaksid ametit vajaliku konstruktsioonitüübi heakskiidu määramisel, mis võimaldaks nende õhusõidukit täielikult ühenduse süsteemi integreerida. Lisaks tõstatab erinevate regulatsioonide kohaldamine ühtviisi kasutatavatele õhusõidukite suhtes kõlvatu konkurentsi küsimuse siseturul ning neid ei ole võimalik määramata ajaks kehtestada. Seetõttu peaks meetme kehtivus olema piiratud 12 kuu pikkuse perioodiga, mida võib maksimaalselt pikendada kuni 18 kuuni, tingimusel et sertifitseerimisprotsess on ette võetud ning selle saab nimetatud aja jooksul lõpule viia.

| (9) | Määruse (EÜ) nr 1702/2003 artikli 2 lõike 3 punktis a viidatakse ainult õhusõidukitele, millele on välja antud tüübisertifikaat. Paljudele õhusõidukitele, millel peaks selle artikli kohaselt olema õigus kasutada edasi oma varem saadud õigusi, ei ole välja antud tüübisertifikaati, sest sellist dokumenti ei nõutud Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) standardite kohaselt, mis kehtisid nende projekteerimise ja sertifitseerimise ajal. Vaja on selgitust, et tagada, et nendele õhusõidukitele saab lennukõlblikkussertifikaati anda välja ka edaspidi. |
| --- | --- |

(9)

Määruse (EÜ) nr 1702/2003 artikli 2 lõike 3 punktis a viidatakse ainult õhusõidukitele, millele on välja antud tüübisertifikaat. Paljudele õhusõidukitele, millel peaks selle artikli kohaselt olema õigus kasutada edasi oma varem saadud õigusi, ei ole välja antud tüübisertifikaati, sest sellist dokumenti ei nõutud Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) standardite kohaselt, mis kehtisid nende projekteerimise ja sertifitseerimise ajal. Vaja on selgitust, et tagada, et nendele õhusõidukitele saab lennukõlblikkussertifikaati anda välja ka edaspidi.

| (10) | Määrust (EÜ) nr 1702/2003 tuleks muuta, et vältida segadust ja õiguskindlusetust nimetatud määruse osa 21 punktide 21A.173 alapunkti b alapunktis 2 ja punktis 21A.184, milles nimetatakse “teatavaid sertifitseerimistingimusi” ja mitte “konkreetseid lennukõlblikkusnõudeid”, mis on määratletud määruse (EÜ) nr 1592/2002 artikli 5 lõike 3 punktis b ja artikli 15 lõike 1 punktis b. |
| --- | --- |

(10)

Määrust (EÜ) nr 1702/2003 tuleks muuta, et vältida segadust ja õiguskindlusetust nimetatud määruse osa 21 punktide 21A.173 alapunkti b alapunktis 2 ja punktis 21A.184, milles nimetatakse “teatavaid sertifitseerimistingimusi” ja mitte “konkreetseid lennukõlblikkusnõudeid”, mis on määratletud määruse (EÜ) nr 1592/2002 artikli 5 lõike 3 punktis b ja artikli 15 lõike 1 punktis b.

| (11) | Erandina lennukõlblikkussertifikaatide väljaandmise eeskirjadest nähakse määruse (EÜ) nr 1592/2002 artikli 5 lõike 3 punktiga a ette lennuloa väljaandmine. Selline luba antakse välja tavaliselt siis, kui lennukõlblikkussertifikaat ajutiselt ei kehti (nt kahjustuse tagajärjel) või kui lennukõlblikkussertifikaati ei saa välja anda näiteks siis, kui õhusõiduk ei vasta olulistele lennukõlblikkusnõuetele või kui vastavust nimetatud nõuetele ei ole veel tõestatud, ent õhusõiduk on sellest olenemata võimeline lendu ohutult sooritama. |
| --- | --- |

(11)

Erandina lennukõlblikkussertifikaatide väljaandmise eeskirjadest nähakse määruse (EÜ) nr 1592/2002 artikli 5 lõike 3 punktiga a ette lennuloa väljaandmine. Selline luba antakse välja tavaliselt siis, kui lennukõlblikkussertifikaat ajutiselt ei kehti (nt kahjustuse tagajärjel) või kui lennukõlblikkussertifikaati ei saa välja anda näiteks siis, kui õhusõiduk ei vasta olulistele lennukõlblikkusnõuetele või kui vastavust nimetatud nõuetele ei ole veel tõestatud, ent õhusõiduk on sellest olenemata võimeline lendu ohutult sooritama.

| (12) | Pärast lennulubade üleminekuperioodi lõppu tuleb vastu võtta ühised nõuded ja halduskord nende sertifikaatide väljaandmiseks, mis sisaldab kõiki olulistest nõuetest kõrvalekaldumise ohu vähendamiseks vajalikke tingimusi, tagades lennulubade tunnustamise kõikide liikmesriikide poolt vastavalt määruse (EÜ) nr 1592/2002 artiklile 8. |
| --- | --- |

(12)

Pärast lennulubade üleminekuperioodi lõppu tuleb vastu võtta ühised nõuded ja halduskord nende sertifikaatide väljaandmiseks, mis sisaldab kõiki olulistest nõuetest kõrvalekaldumise ohu vähendamiseks vajalikke tingimusi, tagades lennulubade tunnustamise kõikide liikmesriikide poolt vastavalt määruse (EÜ) nr 1592/2002 artiklile 8.

| (13) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed põhinevad ameti arvamusel, (4) mis on välja antud kooskõlas määruse (EÜ) nr 1592/2002 artikli 12 lõike 2 punktiga b ja artikli 14 lõikega 1. |
| --- | --- |

(13)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed põhinevad ameti arvamusel, (4) mis on välja antud kooskõlas määruse (EÜ) nr 1592/2002 artikli 12 lõike 2 punktiga b ja artikli 14 lõikega 1.

| (14) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1592/2002 artikli 54 lõike 3 kohaselt moodustatud Euroopa Lennundusohutusameti komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1592/2002 artikli 54 lõike 3 kohaselt moodustatud Euroopa Lennundusohutusameti komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1702/2003 muudetakse järgmiselt:

| 1. | artikkel 2 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 2
  Toodete, osade ja seadmete sertifitseerimine
  1.   Toodetele, osadele ja seadmetele antakse osas 21 nimetatud sertifikaadid.
  2.   Erandina lõikest 1 ei kohaldata osa 21 alajagude H ja I sätteid õhusõidukite, sealhulgas nendesse paigaldatud toodete, osade ja seadmete suhtes, mis ei ole registreeritud mõnes liikmesriigis. Nende suhtes ei kohaldata ka osa 21 alajao P sätteid, välja arvatud juhul, kui liikmesriigi poolt on ette nähtud õhusõiduki identifitseerimismärgid.
  3.   Kui lisas (osa 21) viidatakse vajadusele kohaldada ja/või järgida komisjoni määruse (EÜ) nr 2042/2003 I lisa (osa M) sätteid ning liikmesriik on otsustanud vastavalt nimetatud määruse artikli 7 lõike 3 punktidele a ja b nimetatud osa mitte kohaldada kuni 28. septembrini 2008, on nimetatud kuupäevani selle asemel kohaldatavad asjakohased riigisisesed eeskirjad.
  Artikkel 2a
  Tüübisertifikaatide ja nendega seotud lennukõlblikkussertifikaatide kehtivuse jätkumine
  1.   Toodete puhul, millele mõni liikmesriik on enne 28. septembrit 2003 andnud tüübisertifikaadi või dokumendi, mis võimaldab lennukõlblikkussertifikaadi väljaandmist, kohaldatakse järgmisi sätteid.






  a) | Sellisel tootel loetakse olevat käesoleva määruse kohaselt välja antud tüübisertifikaat, kui:






  i) | selle tüübisertifitseerimise aluseks on:






  — | toodete puhul, mis on sertifitseeritud nende JAA andmelehel määratletud JAA menetluste kohaselt, JAA tüübisertifitseerimise alus, või |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

artikkel 2 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 2

Toodete, osade ja seadmete sertifitseerimine

1.   Toodetele, osadele ja seadmetele antakse osas 21 nimetatud sertifikaadid.

2.   Erandina lõikest 1 ei kohaldata osa 21 alajagude H ja I sätteid õhusõidukite, sealhulgas nendesse paigaldatud toodete, osade ja seadmete suhtes, mis ei ole registreeritud mõnes liikmesriigis. Nende suhtes ei kohaldata ka osa 21 alajao P sätteid, välja arvatud juhul, kui liikmesriigi poolt on ette nähtud õhusõiduki identifitseerimismärgid.

3.   Kui lisas (osa 21) viidatakse vajadusele kohaldada ja/või järgida komisjoni määruse (EÜ) nr 2042/2003 I lisa (osa M) sätteid ning liikmesriik on otsustanud vastavalt nimetatud määruse artikli 7 lõike 3 punktidele a ja b nimetatud osa mitte kohaldada kuni 28. septembrini 2008, on nimetatud kuupäevani selle asemel kohaldatavad asjakohased riigisisesed eeskirjad.

Artikkel 2a

Tüübisertifikaatide ja nendega seotud lennukõlblikkussertifikaatide kehtivuse jätkumine

1.   Toodete puhul, millele mõni liikmesriik on enne 28. septembrit 2003 andnud tüübisertifikaadi või dokumendi, mis võimaldab lennukõlblikkussertifikaadi väljaandmist, kohaldatakse järgmisi sätteid.

a)

Sellisel tootel loetakse olevat käesoleva määruse kohaselt välja antud tüübisertifikaat, kui:

i)

selle tüübisertifitseerimise aluseks on:

—

toodete puhul, mis on sertifitseeritud nende JAA andmelehel määratletud JAA menetluste kohaselt, JAA tüübisertifitseerimise alus, või

| — | muude toodete puhul projekteerimisriigi tüübisertifikaadi andmelehel määratletud tüübisertifitseerimise alus, kui projekteerimisriik on:






  — | liikmesriik, välja arvatud juhul, kui amet otsustab eelkõige kasutatud lennukõlblikkuse tingimusi ja kasutamise kogemusi arvesse võttes, et selline tüübisertifitseerimise alus ei taga piisavat ohutustaset, mis vastaks määruse (EÜ) nr 1592/2002 ja käesoleva määrusega nõutavale tasemele; või |
| --- | --- | --- |

—

muude toodete puhul projekteerimisriigi tüübisertifikaadi andmelehel määratletud tüübisertifitseerimise alus, kui projekteerimisriik on:

—

liikmesriik, välja arvatud juhul, kui amet otsustab eelkõige kasutatud lennukõlblikkuse tingimusi ja kasutamise kogemusi arvesse võttes, et selline tüübisertifitseerimise alus ei taga piisavat ohutustaset, mis vastaks määruse (EÜ) nr 1592/2002 ja käesoleva määrusega nõutavale tasemele; või

| — | riik, kellega liikmesriik on sõlminud kahepoolse lennukõlblikkust käsitleva või samalaadse kokkuleppe, mille alusel need tooted on sertifitseeritud projekteerimisriigi lennukõlblikkuse tingimuste alusel, välja arvatud juhul, kui amet otsustab, et need lennukõlblikkuse tingimused või kasutamise kogemus või projekteerimisriigi ohutussüsteem ei taga piisavat ohutustaset, mis vastaks määruse (EÜ) nr 1592/2002 ja käesoleva määrusega nõutavale tasemele. |
| --- | --- |

—

riik, kellega liikmesriik on sõlminud kahepoolse lennukõlblikkust käsitleva või samalaadse kokkuleppe, mille alusel need tooted on sertifitseeritud projekteerimisriigi lennukõlblikkuse tingimuste alusel, välja arvatud juhul, kui amet otsustab, et need lennukõlblikkuse tingimused või kasutamise kogemus või projekteerimisriigi ohutussüsteem ei taga piisavat ohutustaset, mis vastaks määruse (EÜ) nr 1592/2002 ja käesoleva määrusega nõutavale tasemele.

Amet viib läbi teise taande sätete mõju esimese hindamise, et esitada komisjonile oma arvamus, sealhulgas võimalikud ettepanekud käesoleva määruse muutmise kohta;

| ii) | keskkonnakaitsenõuetena käsitatakse Chicago konventsiooni lisas 16 sätestatud nõudeid, mida toote suhtes kohaldatakse; |
| --- | --- |

ii)

keskkonnakaitsenõuetena käsitatakse Chicago konventsiooni lisas 16 sätestatud nõudeid, mida toote suhtes kohaldatakse;

| iii) | kohaldatakse projekteerimisriigi lennukõlblikkuseeskirju. |
| --- | --- |

iii)

kohaldatakse projekteerimisriigi lennukõlblikkuseeskirju.

| b) | Enne 28. septembrit 2003 liikmesriigi registrisse kantud õhusõiduki konstruktsioonitüüp loetakse heakskiidetuks käesoleva määruse kohaselt, kui:






  i) | selle põhikonstruktsioonitüüp oli osa punktis a nimetatud tüübisertifikaadist; |
| --- | --- | --- |

b)

Enne 28. septembrit 2003 liikmesriigi registrisse kantud õhusõiduki konstruktsioonitüüp loetakse heakskiidetuks käesoleva määruse kohaselt, kui:

i)

selle põhikonstruktsioonitüüp oli osa punktis a nimetatud tüübisertifikaadist;

| ii) | kõik sellesse põhikonstruktsioonitüüpi tehtavad muudatused, mis ei kuulu tüübisertifikaadi omaniku vastutusalasse, on heaks kiidetud; ja |
| --- | --- |

ii)

kõik sellesse põhikonstruktsioonitüüpi tehtavad muudatused, mis ei kuulu tüübisertifikaadi omaniku vastutusalasse, on heaks kiidetud; ja

| iii) | lennukõlblikkuse eeskirjad, mille registreerimisliikmesriik on välja andnud või vastu võtnud enne 28. septembrit 2003, on täidetud, sealhulgas projekteerimisliikmesriigi lennukõlblikkuseeskirjades tehtud muudatused, mille registreerimisliikmesriik on heaks kiitnud. |
| --- | --- |

iii)

lennukõlblikkuse eeskirjad, mille registreerimisliikmesriik on välja andnud või vastu võtnud enne 28. septembrit 2003, on täidetud, sealhulgas projekteerimisliikmesriigi lennukõlblikkuseeskirjades tehtud muudatused, mille registreerimisliikmesriik on heaks kiitnud.

| c) | Amet määrab enne 28. märtsi 2007 tüübisertifikaadi toodetele, mis ei vasta punktile a. |
| --- | --- |

c)

Amet määrab enne 28. märtsi 2007 tüübisertifikaadi toodetele, mis ei vasta punktile a.

| d) | Amet määrab enne 28. märtsi 2007 tüübisertifikaadi müraandmelehe kõigile toodetele, mis vastavad punktile a. Kuni selle määramiseni võivad liikmesriigid jätkata mürasertifikaatide väljaandmist kooskõlas kehtivate riigisiseste õigusaktidega. |
| --- | --- |

d)

Amet määrab enne 28. märtsi 2007 tüübisertifikaadi müraandmelehe kõigile toodetele, mis vastavad punktile a. Kuni selle määramiseni võivad liikmesriigid jätkata mürasertifikaatide väljaandmist kooskõlas kehtivate riigisiseste õigusaktidega.

2.   Toodete puhul, mille tüübisertifitseerimise menetlus toimus JAA või liikmesriigi kaudu 28. septembril 2003, kohaldatakse järgmisi sätteid:

| a) | kui toodet sertifitseerib mitu liikmesriiki, võetakse aluseks kõige edenenumas arengujärgus olev menetlus; |
| --- | --- |

a)

kui toodet sertifitseerib mitu liikmesriiki, võetakse aluseks kõige edenenumas arengujärgus olev menetlus;

| b) | osa 21 punkti 21A.15 alapunkte a, b ja c ei kohaldata; |
| --- | --- |

b)

osa 21 punkti 21A.15 alapunkte a, b ja c ei kohaldata;

| c) | erandina osa 21 punkti 21A.17 alapunktist a on tüübisertifitseerimise aluseks JAA või vajaduse korral liikmesriigi tüübisertifitseerimise alus, mis kehtib sertifikaadi taotlemise kuupäeval; |
| --- | --- |

c)

erandina osa 21 punkti 21A.17 alapunktist a on tüübisertifitseerimise aluseks JAA või vajaduse korral liikmesriigi tüübisertifitseerimise alus, mis kehtib sertifikaadi taotlemise kuupäeval;

| d) | osa 21 punkti 21A.20 alapunktide a ja b täitmisel loetakse, et JAA või liikmesriigi menetluste kohaselt tehtud nõuetele vastavust käsitlevad tähelepanekud on teinud amet. |
| --- | --- |

d)

osa 21 punkti 21A.20 alapunktide a ja b täitmisel loetakse, et JAA või liikmesriigi menetluste kohaselt tehtud nõuetele vastavust käsitlevad tähelepanekud on teinud amet.

3.   Toodete puhul, millel on riigisisene tüübisertifikaat või sellega samaväärne sertifikaat ja millega seotud muudatuse sertifitseerimismenetlust ei olnud liikmesriik käesolevale määrusele vastava tüübisertifikaadi määramise ajaks lõpetanud, kohaldatakse järgmisi sätteid:

| a) | kui sertifitseerimismenetlust teostas mitu liikmesriiki, võetakse aluseks kõige edenenumas arengujärgus olev menetlus; |
| --- | --- |

a)

kui sertifitseerimismenetlust teostas mitu liikmesriiki, võetakse aluseks kõige edenenumas arengujärgus olev menetlus;

| b) | osa 21 punkti 21A.93 ei kohaldata; |
| --- | --- |

b)

osa 21 punkti 21A.93 ei kohaldata;

| c) | kohaldatava tüübisertifitseerimise alus on JAA või vajaduse korral liikmesriigi tüübisertifitseerimise alus, mis kehtib muudatuse heakskiitmise taotluse kuupäeval; |
| --- | --- |

c)

kohaldatava tüübisertifitseerimise alus on JAA või vajaduse korral liikmesriigi tüübisertifitseerimise alus, mis kehtib muudatuse heakskiitmise taotluse kuupäeval;

| d) | osa 21 punkti 21A.103 alapunkti a alapunkti 2 ja alapunkti b täitmisel loetakse, et JAA või liikmesriigi menetluste kohaselt tehtud nõuetele vastavust käsitlevad tähelepanekud on teinud amet. |
| --- | --- |

d)

osa 21 punkti 21A.103 alapunkti a alapunkti 2 ja alapunkti b täitmisel loetakse, et JAA või liikmesriigi menetluste kohaselt tehtud nõuetele vastavust käsitlevad tähelepanekud on teinud amet.

4.   Toodete puhul, millel on riigisisene tüübisertifikaat või sellega samaväärne sertifikaat ja millega seotud olulise remonditööde projekti sertifitseerimismenetlust ei ole liikmesriik käesolevale määrusele vastava tüübisertifikaadi määramise ajaks lõpule viinud, loetakse osa 21 punkti 21A.433 alapunkti a täitmisel, et JAA või liikmesriigi menetluste kohaselt tehtud nõuetele vastavust käsitlevad tähelepanekud on teinud amet.

5.   Liikmesriigi poolt välja antud lennukõlblikkussertifikaat, mis tõendab vastavust lõike 1 kohaselt määratud tüübisertifikaadile, loetakse käesoleva määruse nõuetele vastavaks.

Artikkel 2b

Täiendavate tüübisertifikaatide kehtivuse jätkumine

1.   Täiendavate tüübisertifikaatide puhul, mille on välja andnud liikmesriik vastavalt JAA menetlusele või kehtivatele riigisisestele menetlustele, ning selliste toodete muudatuste puhul, mille ettepaneku teeb mõni muu isik kui toote tüübisertifikaadi omanik ja mille liikmesriik on kehtivate riigisiseste menetluste kohaselt kinnitanud, loetakse täiendav tüübisertifikaat või selle muudatus kooskõlas käesoleva määrusega välja antuks, kui täiendav tüübisertifikaat või selle muudatus kehtis 28. septembril 2003.

2.   Täiendava tüübisertifikaadi puhul, mille sertifitseerimismenetlust teostab liikmesriik 28. septembril 2003 kohaldatava JAA täiendava tüübisertifikaadi menetluse alusel, ja toodetes, mille sertifitseerimismenetlust teostab liikmesriik 28. septembril 2003 kehtivate riigisiseste õigusaktide alusel, tehtavate oluliste muudatuste puhul, mille ettepaneku teeb mõni muu isik kui toote tüübisertifikaadi omanik, kohaldatakse järgmisi sätteid:

| a) | kui sertifitseerimismenetlust teostab mitu liikmesriiki, võetakse aluseks kõige edenenumas arengujärgus olev menetlus; |
| --- | --- |

a)

kui sertifitseerimismenetlust teostab mitu liikmesriiki, võetakse aluseks kõige edenenumas arengujärgus olev menetlus;

| b) | osa 21 punkti 21A.113 alapunkte a ja b ei kohaldata; |
| --- | --- |

b)

osa 21 punkti 21A.113 alapunkte a ja b ei kohaldata;

| c) | kohaldatav sertifitseerimise alus on JAA või vajaduse korral liikmesriigi sertifitseerimise alus, mis kehtib täiendava tüübisertifikaadi või olulise muudatuse kinnitamise taotluse kuupäeval; |
| --- | --- |

c)

kohaldatav sertifitseerimise alus on JAA või vajaduse korral liikmesriigi sertifitseerimise alus, mis kehtib täiendava tüübisertifikaadi või olulise muudatuse kinnitamise taotluse kuupäeval;

| d) | osa 21 punkti 21A.115 alapunkti a täitmisel loetakse, et JAA või liikmesriigi menetluste kohaselt tehtud nõuetele vastavust käsitlevad tähelepanekud on teinud amet. |
| --- | --- |

d)

osa 21 punkti 21A.115 alapunkti a täitmisel loetakse, et JAA või liikmesriigi menetluste kohaselt tehtud nõuetele vastavust käsitlevad tähelepanekud on teinud amet.

Artikkel 2c

Mõne liikmesriikides registreeritud õhusõiduki käitamise jätkamine

1.   Õhusõidukite puhul, millele ei ole välja antud käesoleva määruse artikli 2a lõike 1 punktile a vastavat tüübisertifikaati, kuid millele liikmesriik on välja andnud lennukõlblikkussertifikaadi enne, kui määrus (EÜ) nr 1702/2003 hakkas selles liikmesriigis kehtima, (5) ning mis olid 28. märtsil 2007 selle liikmesriigi registris, loetakse konkreetsed lennukõlblikkusnõuded välja antuks käesoleva määruse kohaselt järgmistel tingimustel:

| a) | kohaldatavad konkreetsed lennukõlblikkusnõuded on projekteerimisriigi poolt välja antud tüübisertifikaadi andmeleht ja tüübisertifikaadi müraandmeleht või samaväärsed projekteerimisriigi dokumendid, tingimusel et projekteerimisriik on sõlminud ametiga vastavalt määruse (EÜ) nr 1592/2002 artiklile 18 nende õhusõidukite projektide jätkuvat lennukõlblikkust hõlmava töökorra; |
| --- | --- |

a)

kohaldatavad konkreetsed lennukõlblikkusnõuded on projekteerimisriigi poolt välja antud tüübisertifikaadi andmeleht ja tüübisertifikaadi müraandmeleht või samaväärsed projekteerimisriigi dokumendid, tingimusel et projekteerimisriik on sõlminud ametiga vastavalt määruse (EÜ) nr 1592/2002 artiklile 18 nende õhusõidukite projektide jätkuvat lennukõlblikkust hõlmava töökorra;

| b) | keskkonnakaitsenõuetena käsitatakse Chicago konventsiooni lisas 16 sätestatud nõudeid, mida selle õhusõiduki suhtes kohaldatakse; ja |
| --- | --- |

b)

keskkonnakaitsenõuetena käsitatakse Chicago konventsiooni lisas 16 sätestatud nõudeid, mida selle õhusõiduki suhtes kohaldatakse; ja

| c) | kohaldatavad lennukõlblikkuseeskirjad on projekteerimisriigi kohustuslik jätkuva lennukõlblikkuse teave. |
| --- | --- |

c)

kohaldatavad lennukõlblikkuseeskirjad on projekteerimisriigi kohustuslik jätkuva lennukõlblikkuse teave.

2.   Konkreetsed lennukõlblikkusnõuded võimaldavad jätkata lennutegevust, milleks õhusõidukil on õigus 28. märtsil 2007, ja need kehtivad kuni 28. märtsini 2008, kui neid ei asenda ameti käesoleva määruse kohaselt välja antud konstruktsioonitüübi heakskiit ja keskkonnasertifikaat. Vastavate õhusõidukite piiratud lennukõlblikkussertifikaate annavad välja liikmesriigid vastavalt osa 21 alajaole H nimetatud nõuetele vastavuse tõendamisel.

3.   Komisjon võib pikendada lõikes 2 nimetatud kehtivusaega maksimaalselt 18 kuu võrra teatavat tüüpi õhusõidukite puhul, tingimusel et amet alustab vastavat tüüpi õhusõiduki sertifitseerimismenetlust enne 28. märtsi 2008 ning amet otsustab, et menetlust on võimalik lõpetada pikendatud kehtivusaja jooksul. Sel juhul teatab amet oma otsusest komisjonile.

Artikkel 2d

Osade ja seadmete sertifikaatide kehtivuse jätkumine

1.   Liikmesriikide välja antud osade ja seadmete sertifikaadid, mis kehtisid 28. septembril 2003, loetakse välja antuks käesoleva määruse kohaselt.

2.   Osade ja seadmete puhul, mille sertifitseerimismenetlust või millele loa andmise menetlust teostas mõni liikmesriik 28. septembril 2003, kohaldatakse järgmisi sätteid:

| a) | kui loa andmise menetlust teostas mitu liikmesriiki, võetakse aluseks kõige edenenumas arengujärgus olev menetlus; |
| --- | --- |

a)

kui loa andmise menetlust teostas mitu liikmesriiki, võetakse aluseks kõige edenenumas arengujärgus olev menetlus;

| b) | osa 21 punkti 21A.603 ei kohaldata; |
| --- | --- |

b)

osa 21 punkti 21A.603 ei kohaldata;

| c) | osa 21 punkti 21A.605 kohaselt kohaldatavad andmenõuded on need, mis kehtivad asjaomases liikmesriigis sertifikaadi või loa saamise taotluse kuupäeval; |
| --- | --- |

c)

osa 21 punkti 21A.605 kohaselt kohaldatavad andmenõuded on need, mis kehtivad asjaomases liikmesriigis sertifikaadi või loa saamise taotluse kuupäeval;

| d) | osa 21 punkti 21A.606 alapunkti b täitmisel loetakse, et asjaomase liikmesriigi tehtud nõuetele vastavust käsitlevad tähelepanekud on teinud amet. |
| --- | --- |

d)

osa 21 punkti 21A.606 alapunkti b täitmisel loetakse, et asjaomase liikmesriigi tehtud nõuetele vastavust käsitlevad tähelepanekud on teinud amet.

Artikkel 2e

Lennuluba

Tingimusi, mille liikmesriigid on määranud enne 28. märtsi 2007 lennulubade või muu lennukõlblikkussertifikaadi väljaandmiseks õhusõidukile, millel ei olnud käesoleva määruse kohaselt antud lennukõlblikkussertifikaati või piiratud lennukõlblikkussertifikaati, loetakse määratuks kooskõlas käesoleva määrusega, välja arvatud juhul, kui amet otsustab enne 28. märtsi 2008, et sellised tingimused ei taga piisavat ohutustaset, mis vastaks määruse (EÜ) nr 1592/2002 või käesoleva määrusega nõutavale tasemele.

Lennuluba või muud lennukõlblikkussertifikaati, mille liikmesriigid annavad välja enne 28. märtsi 2007 õhusõidukile, millel ei olnud käesoleva määruse kohaselt välja antud lennukõlblikkussertifikaati või piiratud lennukõlblikkussertifikaati, loetakse vastavalt käesolevale määrusele välja antud lennuloaks kuni 28. märtsini 2008.”

| 2. | Komisjoni määruse (EÜ) nr 1702/2003 lisa (osa 21) muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisas sätestatule. |
| --- | --- |

2.

Komisjoni määruse (EÜ) nr 1702/2003 lisa (osa 21) muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisas sätestatule.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. märts 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Jacques BARROT

---

(1)  EÜT L 240, 7.9.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1701/2003 (ELT L 243, 27.9.2003, lk 5).

1

(2)  ELT L 243, 27.9.2003, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 706/2006 (ELT L 122, 9.5.2006, lk 16).

2

(3)  EU 15: 28. september 2003; EU 10: 1. mai 2004; EU 2: 1. jaanuar 2007.

3

(4)  30. jaanuari 2007. aasta arvamus 1/2007 ja 8. veebruari 2007. aasta arvamus 2/2007.

4

(5)  EU 15: 28. september 2003; EU 10: 1. mai 2004 ja EU 2: 1. jaanuar 2007.

5

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 1702/2003 lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Punkti 21A.139 alapunkti b alapunktile 1 lisatakse järgmine alapunkt xvii:






  “xvii) | lennuloa ja sellega seotud lennutingimuste kinnitamine.” |
| --- | --- | --- |

1)

Punkti 21A.139 alapunkti b alapunktile 1 lisatakse järgmine alapunkt xvii:

“xvii)

lennuloa ja sellega seotud lennutingimuste kinnitamine.”

| 2) | Punktile 21A.163 lisatakse järgmine alapunkt e:






  “e) | kontrollida pädeva tootjaorganisatsiooniga kokkulepitud korras ja tema poolt toodetud õhusõiduki puhul tootjaorganisatsioonina talle antud tootjaorganisatsiooni sertifikaadi alusel õhusõiduki konfiguratsiooni ning tõestada lennukõlblikkust ja projekteerimistingimustele vastavust, välja anda lennuluba vastavalt punkti 21A.711 alapunktile c, sealhulgas kinnitada lennutingimusi vastavalt punkti 21A.710 alapunktile b.” |
| --- | --- | --- |

2)

Punktile 21A.163 lisatakse järgmine alapunkt e:

“e)

kontrollida pädeva tootjaorganisatsiooniga kokkulepitud korras ja tema poolt toodetud õhusõiduki puhul tootjaorganisatsioonina talle antud tootjaorganisatsiooni sertifikaadi alusel õhusõiduki konfiguratsiooni ning tõestada lennukõlblikkust ja projekteerimistingimustele vastavust, välja anda lennuluba vastavalt punkti 21A.711 alapunktile c, sealhulgas kinnitada lennutingimusi vastavalt punkti 21A.710 alapunktile b.”

| 3) | Punktile 21A.165 lisatakse järgmised alapunktid j ja k:






  “j) | määrab vajaduse korral punkti 21A.163 alapunktis e sätestatud õiguse alusel lennuloa väljaandmise tingimused; |
| --- | --- | --- |

3)

Punktile 21A.165 lisatakse järgmised alapunktid j ja k:

“j)

määrab vajaduse korral punkti 21A.163 alapunktis e sätestatud õiguse alusel lennuloa väljaandmise tingimused;

| k) | tuvastab vajaduse korral punkti 21A.163 alapunktis e sätestatud õiguse alusel vastavuse punkti 21A.711 alapunktidele b ja d enne lennuloa (EASA vorm 20b, vt liide) väljaandmist õhusõidukile.” |
| --- | --- |

k)

tuvastab vajaduse korral punkti 21A.163 alapunktis e sätestatud õiguse alusel vastavuse punkti 21A.711 alapunktidele b ja d enne lennuloa (EASA vorm 20b, vt liide) väljaandmist õhusõidukile.”

| 4) | Jao A alajao H pealkiri asendatakse järgmisega:
  “ALAJAGU H –   LENNUKÕLBLIKKUSSERTIFIKAADID JA PIIRATUD LENNUKÕLBLIKKUSSERTIFIKAADID” |
| --- | --- |

4)

Jao A alajao H pealkiri asendatakse järgmisega:

“ALAJAGU H –   LENNUKÕLBLIKKUSSERTIFIKAADID JA PIIRATUD LENNUKÕLBLIKKUSSERTIFIKAADID”

| 5) | Punkti 21A.173 alapunkti b alapunktis 2 asendatakse sõnad “teatavad sertifitseerimistingimused” sõnadega “konkreetsed lennukõlblikkusnõuded”. |
| --- | --- |

5)

Punkti 21A.173 alapunkti b alapunktis 2 asendatakse sõnad “teatavad sertifitseerimistingimused” sõnadega “konkreetsed lennukõlblikkusnõuded”.

| 6) | Punkti 21A.173 alapunkt c jäetakse välja. |
| --- | --- |

6)

Punkti 21A.173 alapunkt c jäetakse välja.

| 7) | Punkti 21A.174 alapunkt d jäetakse välja. |
| --- | --- |

7)

Punkti 21A.174 alapunkt d jäetakse välja.

| 8) | Punkti 21A.179 alapunkt b asendatakse järgmisega:






  “b) | kui õhusõiduki omanik on muutunud ja õhusõidukil on piiratud tüübisertifikaadile mittevastav piiratud lennukõlblikkussertifikaat, antakse lennukõlblikkussertifikaadid üle koos õhusõidukiga, tingimusel et õhusõiduk jääb samasse registrisse, või antakse sertifikaat välja üksnes selle registreerimisliikmesriigi pädeva asutuse ametlikul kokkuleppel, kellele see üle antakse.” |
| --- | --- | --- |

8)

Punkti 21A.179 alapunkt b asendatakse järgmisega:

“b)

kui õhusõiduki omanik on muutunud ja õhusõidukil on piiratud tüübisertifikaadile mittevastav piiratud lennukõlblikkussertifikaat, antakse lennukõlblikkussertifikaadid üle koos õhusõidukiga, tingimusel et õhusõiduk jääb samasse registrisse, või antakse sertifikaat välja üksnes selle registreerimisliikmesriigi pädeva asutuse ametlikul kokkuleppel, kellele see üle antakse.”

| 9) | Punktis 21A.184 asendatakse sõnad “teatavad sertifitseerimistingimused” sõnadega “konkreetsed lennukõlblikkusnõuded”. |
| --- | --- |

9)

Punktis 21A.184 asendatakse sõnad “teatavad sertifitseerimistingimused” sõnadega “konkreetsed lennukõlblikkusnõuded”.

| 10) | Punkt 21A.185 jäetakse välja. |
| --- | --- |

10)

Punkt 21A.185 jäetakse välja.

| 11) | Punkti 21A.263 alapunkt b asendatakse järgmisega:






  “b) | Punkti 21A.257 alapunkti b kohaselt aktsepteerib amet ilma täiendavate kontrollimisteta järgmisi nõuetele vastavust käsitlevaid dokumente, mille taotleja on esitanud, et saada:






  1) | lennuloa jaoks nõutavat lennutingimuste kinnitust või |
| --- | --- | --- | --- |

11)

Punkti 21A.263 alapunkt b asendatakse järgmisega:

“b)

Punkti 21A.257 alapunkti b kohaselt aktsepteerib amet ilma täiendavate kontrollimisteta järgmisi nõuetele vastavust käsitlevaid dokumente, mille taotleja on esitanud, et saada:

1)

lennuloa jaoks nõutavat lennutingimuste kinnitust või

| 2) | tüübisertifikaati või tüübiprojektis tehtava olulise muudatuse kinnitamist või |
| --- | --- |

2)

tüübisertifikaati või tüübiprojektis tehtava olulise muudatuse kinnitamist või

| 3) | täiendavat tüübisertifikaati või |
| --- | --- |

3)

täiendavat tüübisertifikaati või

| 4) | ETSO luba vastavalt punkti 21A.602 alapunkti b alapunktile 1 või |
| --- | --- |

4)

ETSO luba vastavalt punkti 21A.602 alapunkti b alapunktile 1 või

| 5) | oluliste remonditööde projekti kinnitust.” |
| --- | --- |

5)

oluliste remonditööde projekti kinnitust.”

| 12) | Punkti 21A.263 alapunktile c lisatakse järgmised alapunktid 6 ja 7:






  “6. | kinnitada vastavalt punkti 21A.710 alapunkti a alapunktile 2 tingimused, mille alusel saab välja anda lennuloa,






  i) | välja arvatud esialgsed lennud:






  — | uut tüüpi õhusõidukiga, või |
| --- | --- | --- | --- | --- |

12)

Punkti 21A.263 alapunktile c lisatakse järgmised alapunktid 6 ja 7:

“6.

kinnitada vastavalt punkti 21A.710 alapunkti a alapunktile 2 tingimused, mille alusel saab välja anda lennuloa,

i)

välja arvatud esialgsed lennud:

—

uut tüüpi õhusõidukiga, või

| — | selliselt muudetud õhusõidukiga, mille puhul muudatus liigitataks oluliseks muudatuseks või oluliseks täiendavat tüübisertifikaati nõudvaks, või |
| --- | --- |

—

selliselt muudetud õhusõidukiga, mille puhul muudatus liigitataks oluliseks muudatuseks või oluliseks täiendavat tüübisertifikaati nõudvaks, või

| — | õhusõidukiga, mille lennu- ja/või piloteerimisnäitajaid on võidud oluliselt muuta; |
| --- | --- |

—

õhusõidukiga, mille lennu- ja/või piloteerimisnäitajaid on võidud oluliselt muuta;

| ii) | välja arvatud lennulubade korral, mis antakse välja punkti 21A.701 alapunkti a alapunktis 15 nimetatud eesmärgil; |
| --- | --- |

ii)

välja arvatud lennulubade korral, mis antakse välja punkti 21A.701 alapunkti a alapunktis 15 nimetatud eesmärgil;

| 7. | välja anda lennuluba vastavalt punkti 21A.711 alapunktile b enda poolt projekteeritud või muudetud õhusõidukile ja kui projekteerimisorganisatsioon kontrollib ise oma projekteerimisorganisatsiooni sertifikaadi alusel õhusõiduki konfiguratsiooni ning tõestab vastavust lennu tarvis kinnitatud projekteerimistingimustele.” |
| --- | --- |

7.

välja anda lennuluba vastavalt punkti 21A.711 alapunktile b enda poolt projekteeritud või muudetud õhusõidukile ja kui projekteerimisorganisatsioon kontrollib ise oma projekteerimisorganisatsiooni sertifikaadi alusel õhusõiduki konfiguratsiooni ning tõestab vastavust lennu tarvis kinnitatud projekteerimistingimustele.”

| 13) | Punktile 21A.265 lisatakse järgmised alapunktid f ja g:






  “f) | määrab vajaduse korral punkti 21A.263 alapunkti c alapunktis 6 sätestatud õiguse alusel lennuloa väljaandmise tingimused; |
| --- | --- | --- |

13)

Punktile 21A.265 lisatakse järgmised alapunktid f ja g:

“f)

määrab vajaduse korral punkti 21A.263 alapunkti c alapunktis 6 sätestatud õiguse alusel lennuloa väljaandmise tingimused;

| g) | tuvastab vajaduse korral punkti 21A.263 alapunkti c alapunktis 7 sätestatud õiguse alusel vastavuse punkti 21A.711 alapunktidele b ja d enne lennuloa (EASA vorm 20b, vt liide) väljaandmist õhusõidukile.” |
| --- | --- |

g)

tuvastab vajaduse korral punkti 21A.263 alapunkti c alapunktis 7 sätestatud õiguse alusel vastavuse punkti 21A.711 alapunktidele b ja d enne lennuloa (EASA vorm 20b, vt liide) väljaandmist õhusõidukile.”

| 14) | Jao A alajagu P asendatakse järgmisega:
  “ALAJAGU P –   LENNULUBA
  21A.701   Reguleerimisala
  Lennuload antakse välja vastavalt käesolevale alajaole õhusõidukitele, mis ei vasta või mille puhul ei ole tõestatud vastavust kohaldatavatele lennukõlblikkusnõuetele, kuid millega võib määratletud tingimustel ja järgmistel eesmärkidel ohutult lennata:






  1. | Arendus. |
| --- | --- | --- |

14)

Jao A alajagu P asendatakse järgmisega:

“ALAJAGU P –   LENNULUBA

21A.701   Reguleerimisala

Lennuload antakse välja vastavalt käesolevale alajaole õhusõidukitele, mis ei vasta või mille puhul ei ole tõestatud vastavust kohaldatavatele lennukõlblikkusnõuetele, kuid millega võib määratletud tingimustel ja järgmistel eesmärkidel ohutult lennata:

1.

Arendus.

| 2. | Määrustele või sertifitseerimistingimustele vastavuse tõestamine. |
| --- | --- |

2.

Määrustele või sertifitseerimistingimustele vastavuse tõestamine.

| 3. | Projekteerimis- ja tootjaorganisatsioonide personali koolitamine. |
| --- | --- |

3.

Projekteerimis- ja tootjaorganisatsioonide personali koolitamine.

| 4. | Uue toodetava õhusõiduki katselennud. |
| --- | --- |

4.

Uue toodetava õhusõiduki katselennud.

| 5. | Lend tootmises oleva õhusõidukiga ühest tootmisrajatisest teise. |
| --- | --- |

5.

Lend tootmises oleva õhusõidukiga ühest tootmisrajatisest teise.

| 6. | Lend õhusõidukiga kliendi heakskiidu saamiseks. |
| --- | --- |

6.

Lend õhusõidukiga kliendi heakskiidu saamiseks.

| 7. | Õhusõiduki tarnimine või eksportimine. |
| --- | --- |

7.

Õhusõiduki tarnimine või eksportimine.

| 8. | Lend õhusõidukiga asutuse heakskiidu saamiseks. |
| --- | --- |

8.

Lend õhusõidukiga asutuse heakskiidu saamiseks.

| 9. | Turu-uuring, sealhulgas kliendi personali koolitamine. |
| --- | --- |

9.

Turu-uuring, sealhulgas kliendi personali koolitamine.

| 10. | Näitused ja lennuvaatemängud. |
| --- | --- |

10.

Näitused ja lennuvaatemängud.

| 11. | Lend õhusõidukiga hooldustööde tegemise või lennukõlblikkuse ülevaatuse või õhusõiduki hoiukohta. |
| --- | --- |

11.

Lend õhusõidukiga hooldustööde tegemise või lennukõlblikkuse ülevaatuse või õhusõiduki hoiukohta.

| 12. | Lend õhusõidukiga massiga, mis ületab selle suurimat sertifitseeritud õhkutõusu massi lennu puhul normaalkaugusest kaugemale üle vee või piirkondade, kus puuduvad sobivad maandumisrajatised või sobiv kütus. |
| --- | --- |

12.

Lend õhusõidukiga massiga, mis ületab selle suurimat sertifitseeritud õhkutõusu massi lennu puhul normaalkaugusest kaugemale üle vee või piirkondade, kus puuduvad sobivad maandumisrajatised või sobiv kütus.

| 13. | Rekordite ületamine, lennu- või muu sarnane võistlus. |
| --- | --- |

13.

Rekordite ületamine, lennu- või muu sarnane võistlus.

| 14. | Lend kohaldatavatele lennukõlblikkusnõuetele vastava õhusõidukiga enne keskkonnanõuetele vastavuse tuvastamist. |
| --- | --- |

14.

Lend kohaldatavatele lennukõlblikkusnõuetele vastava õhusõidukiga enne keskkonnanõuetele vastavuse tuvastamist.

| 15. | Mitteärilise lennutegevuse puhul individuaalsel mittekeerukal õhusõidukil või tüübiga, mille puhul ei ole nõutav lennukõlblikkussertifikaat või piiratud lennukõlblikkussertifikaat. |
| --- | --- |

15.

Mitteärilise lennutegevuse puhul individuaalsel mittekeerukal õhusõidukil või tüübiga, mille puhul ei ole nõutav lennukõlblikkussertifikaat või piiratud lennukõlblikkussertifikaat.

21A.703   Kõlblikkuskriteeriumid

Lennuluba võib taotleda iga füüsiline või juriidiline isik, välja arvatud punkti 21A.701 alapunkti a alapunktis 15 nimetatud eesmärgil taotletav lennuluba, kui taotleja on omanik. Iga isik, kes võib taotleda lennuluba, võib taotleda ka lennutingimuste kinnitamist.

21A.705   Pädev asutus

Olenemata punktist 21.1 on pädev asutus käesolevas alajaos:

| a) | registreerimisliikmesriigi määratud asutust või |
| --- | --- |

a)

registreerimisliikmesriigi määratud asutust või

| b) | registreerimata õhusõiduki korral identifitseerimismärgid ette näinud liikmesriigi määratud asutust. |
| --- | --- |

b)

registreerimata õhusõiduki korral identifitseerimismärgid ette näinud liikmesriigi määratud asutust.

21A.707   Lennuloa taotlus

| a) | Vastavalt punktile 21A.703 ja kui taotlejale ei ole antud õigust lennuluba välja anda, esitatakse lennuloa taotlus pädevale asutusele selle asutuse kehtestatud vormis ja viisil. |
| --- | --- |

a)

Vastavalt punktile 21A.703 ja kui taotlejale ei ole antud õigust lennuluba välja anda, esitatakse lennuloa taotlus pädevale asutusele selle asutuse kehtestatud vormis ja viisil.

| b) | Iga lennuloa taotlus sisaldab järgmist:






  1) | lennu (lendude) eesmärk vastavalt punktile 21A.701; |
| --- | --- | --- |

b)

Iga lennuloa taotlus sisaldab järgmist:

1)

lennu (lendude) eesmärk vastavalt punktile 21A.701;

| 2) | andmed selle kohta, mis osas ei vasta õhusõiduk kohaldatavatele lennukõlblikkusnõuetele; |
| --- | --- |

2)

andmed selle kohta, mis osas ei vasta õhusõiduk kohaldatavatele lennukõlblikkusnõuetele;

| 3) | vastavalt punktile 21A.710 kinnitatud lennutingimused. |
| --- | --- |

3)

vastavalt punktile 21A.710 kinnitatud lennutingimused.

| c) | Kui lennuloa taotlemise ajal ei kiideta lennutingimusi heaks, esitatakse lennutingimuste kinnitamise taotlus vastavalt punktile 21A.709. |
| --- | --- |

c)

Kui lennuloa taotlemise ajal ei kiideta lennutingimusi heaks, esitatakse lennutingimuste kinnitamise taotlus vastavalt punktile 21A.709.

21A.708   Lennutingimused

Lennutingimused sisaldavad järgmist:

| a) | konfiguratsioon(id), mille jaoks lennuluba taotletakse; |
| --- | --- |

a)

konfiguratsioon(id), mille jaoks lennuluba taotletakse;

| b) | õhusõiduki ohutu kasutuse seisukohast vajalikuks peetavaid tingimusi ja piiranguid, sealhulgas:






  1) | lennul kasutatavale marsruudile või õhuruumile või mõlemale kehtestatud tingimused ja piirangud; |
| --- | --- | --- |

b)

õhusõiduki ohutu kasutuse seisukohast vajalikuks peetavaid tingimusi ja piiranguid, sealhulgas:

1)

lennul kasutatavale marsruudile või õhuruumile või mõlemale kehtestatud tingimused ja piirangud;

| 2) | lennumeeskonnale õhusõidukiga lendamiseks kehtestatud tingimused ja piirangud; |
| --- | --- |

2)

lennumeeskonnale õhusõidukiga lendamiseks kehtestatud tingimused ja piirangud;

| 3) | lennumeeskonda mittekuuluvate isikute vedu käsitlevad piirangud; |
| --- | --- |

3)

lennumeeskonda mittekuuluvate isikute vedu käsitlevad piirangud;

| 4) | kasutuspiirangud, erimenetlused ja tehnilised tingimused, millest tuleb kinni pidada; |
| --- | --- |

4)

kasutuspiirangud, erimenetlused ja tehnilised tingimused, millest tuleb kinni pidada;

| 5) | konkreetne katselennuprogramm (vajaduse korral); |
| --- | --- |

5)

konkreetne katselennuprogramm (vajaduse korral);

| 6) | konkreetne jätkuva lennukõlblikkuse kord, sealhulgas hooldusjuhised ja hooldustööde tegemise kord; |
| --- | --- |

6)

konkreetne jätkuva lennukõlblikkuse kord, sealhulgas hooldusjuhised ja hooldustööde tegemise kord;

| c) | põhjendused, et õhusõidukiga võib ohutult lennata alapunkti b tingimuste ja piirangute alusel; |
| --- | --- |

c)

põhjendused, et õhusõidukiga võib ohutult lennata alapunkti b tingimuste ja piirangute alusel;

| d) | õhusõiduki konfiguratsiooni kontrollimise meetodit, et pidada kinni kehtestatud tingimustest. |
| --- | --- |

d)

õhusõiduki konfiguratsiooni kontrollimise meetodit, et pidada kinni kehtestatud tingimustest.

21A.709   Lennutingimuste kinnitamise taotlus

| a) | Vastavalt punkti 21A.707 alapunktile c ja kui taotlejale ei ole antud õigust lennutingimusi kinnitada, esitatakse lennutingimuste kinnitamise taotlus:






  1) | ametile selle ameti kehtestatud vormis ja viisil, kui lennutingimuste kinnitamine on seotud projekti ohutusega; või |
| --- | --- | --- |

a)

Vastavalt punkti 21A.707 alapunktile c ja kui taotlejale ei ole antud õigust lennutingimusi kinnitada, esitatakse lennutingimuste kinnitamise taotlus:

1)

ametile selle ameti kehtestatud vormis ja viisil, kui lennutingimuste kinnitamine on seotud projekti ohutusega; või

| 2) | pädevale asutusele selle asutuse kehtestatud vormis ja viisil, kui lennutingimuste kinnitamine ei ole seotud projekti ohutusega. |
| --- | --- |

2)

pädevale asutusele selle asutuse kehtestatud vormis ja viisil, kui lennutingimuste kinnitamine ei ole seotud projekti ohutusega.

| b) | Iga lennutingimuste kinnitamise taotlus sisaldab:






  1) | kavandatud lennutingimusi, |
| --- | --- | --- |

b)

Iga lennutingimuste kinnitamise taotlus sisaldab:

1)

kavandatud lennutingimusi,

| 2) | neid tingimusi tõendavaid dokumente ja |
| --- | --- |

2)

neid tingimusi tõendavaid dokumente ja

| 3) | kinnitust, et õhusõidukiga võib ohutult lennata punkti 21A.708 alapunktis b nimetatud tingimuste ja piirangute alusel. |
| --- | --- |

3)

kinnitust, et õhusõidukiga võib ohutult lennata punkti 21A.708 alapunktis b nimetatud tingimuste ja piirangute alusel.

21A.710   Lennutingimuste kinnitamine

| a) | Kui lennutingimuste kinnitamine on seotud projekti ohutusega, kinnitab lennutingimused:






  1) | amet või |
| --- | --- | --- |

a)

Kui lennutingimuste kinnitamine on seotud projekti ohutusega, kinnitab lennutingimused:

1)

amet või

| 2) | nõuetekohaselt sertifitseeritud projekteerimisorganisatsioon punkti 21A.263 alapunkti c alapunktis 6 sätestatud õiguse alusel. |
| --- | --- |

2)

nõuetekohaselt sertifitseeritud projekteerimisorganisatsioon punkti 21A.263 alapunkti c alapunktis 6 sätestatud õiguse alusel.

| b) | Kui lennutingimuste kinnitamine ei ole seotud projekti ohutusega, kinnitab lennutingimused pädev asutus või nõuetekohaselt sertifitseeritud organisatsioon, kes annab välja ka lennuloa. |
| --- | --- |

b)

Kui lennutingimuste kinnitamine ei ole seotud projekti ohutusega, kinnitab lennutingimused pädev asutus või nõuetekohaselt sertifitseeritud organisatsioon, kes annab välja ka lennuloa.

| c) | Enne lennutingimuste kinnitamist peab amet, pädev asutus või sertifitseeritud organisatsioon veenduma, et õhusõidukiga võib ohutult lennata määratletud tingimuste ja piirangute alusel. Amet või pädev asutus võib teha või lasta taotlejal teha selleks vajalikud kontrollimised või katsed. |
| --- | --- |

c)

Enne lennutingimuste kinnitamist peab amet, pädev asutus või sertifitseeritud organisatsioon veenduma, et õhusõidukiga võib ohutult lennata määratletud tingimuste ja piirangute alusel. Amet või pädev asutus võib teha või lasta taotlejal teha selleks vajalikud kontrollimised või katsed.

21A.711   Lennuloa väljaandmine

| a) | Pädev asutus annab lennuloa välja:






  1) | punktiga 21A.707 nõutud andmete esitamisel; ja |
| --- | --- | --- |

a)

Pädev asutus annab lennuloa välja:

1)

punktiga 21A.707 nõutud andmete esitamisel; ja

| 2) | kui punktis nimetatud 21A.708 tingimused on vastavalt punktile 21A.710 kinnitatud; ja |
| --- | --- |

2)

kui punktis nimetatud 21A.708 tingimused on vastavalt punktile 21A.710 kinnitatud; ja

| 3) | kui pädev asutus veendub uurimise käigus, mis võib hõlmata kontrollimisi, või taotlejaga kokkulepitud menetluste käigus, et õhusõiduk vastab enne lendu punktis 21A.708 määratletud projektile. |
| --- | --- |

3)

kui pädev asutus veendub uurimise käigus, mis võib hõlmata kontrollimisi, või taotlejaga kokkulepitud menetluste käigus, et õhusõiduk vastab enne lendu punktis 21A.708 määratletud projektile.

| b) | Nõuetekohaselt sertifitseeritud projekteerimisorganisatsioon võib kooskõlas punkti 21A.263 alapunkti c alapunkti 7 alusel antud õigusega välja anda lennuloa (EASA vorm 20b, vt liide), kui punktis 21A.708 nimetatud tingimused on vastavalt punktile 21A.710 kinnitatud. |
| --- | --- |

b)

Nõuetekohaselt sertifitseeritud projekteerimisorganisatsioon võib kooskõlas punkti 21A.263 alapunkti c alapunkti 7 alusel antud õigusega välja anda lennuloa (EASA vorm 20b, vt liide), kui punktis 21A.708 nimetatud tingimused on vastavalt punktile 21A.710 kinnitatud.

| c) | Nõuetekohaselt sertifitseeritud tootjaorganisatsioon võib kooskõlas punkti 21A.263 alapunkti e alusel antud õigusega välja anda lennuloa (EASA vorm 20b, vt liide), kui punktis 21A.708 nimetatud tingimused on vastavalt punktile 21A.710 kinnitatud. |
| --- | --- |

c)

Nõuetekohaselt sertifitseeritud tootjaorganisatsioon võib kooskõlas punkti 21A.263 alapunkti e alusel antud õigusega välja anda lennuloa (EASA vorm 20b, vt liide), kui punktis 21A.708 nimetatud tingimused on vastavalt punktile 21A.710 kinnitatud.

| d) | Lennuloas täpsustatakse punkti 21A.710 alusel kinnitatud eesmärk (eesmärgid), tingimused ja piirangud. |
| --- | --- |

d)

Lennuloas täpsustatakse punkti 21A.710 alusel kinnitatud eesmärk (eesmärgid), tingimused ja piirangud.

| e) | Alapunkti b või c alusel välja antud lennulubade korral esitatakse pädevale asutusele lennuloa koopia. |
| --- | --- |

e)

Alapunkti b või c alusel välja antud lennulubade korral esitatakse pädevale asutusele lennuloa koopia.

| f) | Kui on tõendeid, et mõni punkti 21A.723 alapunktis a täpsustatud tingimustest ei ole täidetud lennuloa puhul, mille organisatsioon andis välja vastavalt punkti 21A.711 alapunktile b või c, tunnistab vastav organisatsioon selle lennuloa kehtetuks. |
| --- | --- |

f)

Kui on tõendeid, et mõni punkti 21A.723 alapunktis a täpsustatud tingimustest ei ole täidetud lennuloa puhul, mille organisatsioon andis välja vastavalt punkti 21A.711 alapunktile b või c, tunnistab vastav organisatsioon selle lennuloa kehtetuks.

21A.713   Muudatused

| a) | Mis tahes muudatus, mis muudab lennutingimused või nendega seotud lennuloa saamiseks nõutud tõestuse kehtetuks, kinnitatakse vastavalt punktile 21A.710. Vajaduse korral esitatakse taotlus vastavalt punktile 21A.709. |
| --- | --- |

a)

Mis tahes muudatus, mis muudab lennutingimused või nendega seotud lennuloa saamiseks nõutud tõestuse kehtetuks, kinnitatakse vastavalt punktile 21A.710. Vajaduse korral esitatakse taotlus vastavalt punktile 21A.709.

| b) | Lennuloa sisu mõjutav muudatus eeldab uue lennuloa väljaandmist vastavalt punktile 21A.711. |
| --- | --- |

b)

Lennuloa sisu mõjutav muudatus eeldab uue lennuloa väljaandmist vastavalt punktile 21A.711.

21A.715   Keel

Käsiraamatud, plakatid, loetelud, aparaatide märgistused ja muu vajalik teave, mida kohaldatavate sertifitseerimistingimustega nõutakse, esitatakse ühes või mitmes Euroopa Ühenduse ametlikus keeles, mille pädev asutus heaks kiidab.

21A.719   Ülekandmine

| a) | Lennuluba ei ole ülekantav. |
| --- | --- |

a)

Lennuluba ei ole ülekantav.

| b) | Olenemata alapunktist a läheb punkti 21A.701 alapunkti a alapunktis 15 sätestatud eesmärgil välja antud lennuluba juhul, kui õhusõiduki omanik on vahetunud, üle koos õhusõidukiga, tingimusel et õhusõiduk jääb samasse registrisse või antakse luba välja üksnes registreerimisliikmesriigi pädeva asutuse ametlikul kokkuleppel, kellele see üle antakse. |
| --- | --- |

b)

Olenemata alapunktist a läheb punkti 21A.701 alapunkti a alapunktis 15 sätestatud eesmärgil välja antud lennuluba juhul, kui õhusõiduki omanik on vahetunud, üle koos õhusõidukiga, tingimusel et õhusõiduk jääb samasse registrisse või antakse luba välja üksnes registreerimisliikmesriigi pädeva asutuse ametlikul kokkuleppel, kellele see üle antakse.

21A.721   Kontrollimine

Lennuloa valdaja või taotleja võimaldab pädeva asutuse taotlusel juurdepääsu asjaomasele õhusõidukile.

21A.723   Kehtimine ja jõushoidmine

| a) | Lennuluba antakse välja kuni 12 kuuks ning selle kehtivuse tingimuseks on, et:






  1) | see vastab lennuloaga seotud punkti 21A.711 alapunktis d nimetatud tingimustele ja piirangutele; |
| --- | --- | --- |

a)

Lennuluba antakse välja kuni 12 kuuks ning selle kehtivuse tingimuseks on, et:

1)

see vastab lennuloaga seotud punkti 21A.711 alapunktis d nimetatud tingimustele ja piirangutele;

| 2) | lennuloast ei ole loobutud ja seda ei ole punkti 21B.530 alusel kehtetuks tunnistatud; |
| --- | --- |

2)

lennuloast ei ole loobutud ja seda ei ole punkti 21B.530 alusel kehtetuks tunnistatud;

| 3) | õhusõiduk jääb samasse registrisse. |
| --- | --- |

3)

õhusõiduk jääb samasse registrisse.

| b) | Olenemata alapunktist a võib lennuloa anda punkti 21A.701 alapunkti a alapunktis 15 nimetatud eesmärgil välja määramata ajaks. |
| --- | --- |

b)

Olenemata alapunktist a võib lennuloa anda punkti 21A.701 alapunkti a alapunktis 15 nimetatud eesmärgil välja määramata ajaks.

| c) | Kui lennuloast loobutakse või see kehtetuks tunnistatakse, tagastatakse see pädevale asutusele. |
| --- | --- |

c)

Kui lennuloast loobutakse või see kehtetuks tunnistatakse, tagastatakse see pädevale asutusele.

21A.725   Lennuloa kehtivuse pikendamine

Lennuloa kehtivuse pikendamist menetletakse muudatusena vastavalt punktile 21A.713.

21A.727   Lennuloa valdaja kohustused

Lennuloa valdaja tagab kõikide lennuloaga seotud tingimuste ja piirangute täitmise ja säilitamise.

21A.729   Andmete säilitamine

| a) | Lennutingimuste kinnituse valdaja hoiab kõiki lennutingimuste kehtestamiseks ja põhjendamiseks esitatud dokumente ametile ja pädevale asutusele kättesaadavana ja säilitab neid, et anda vajalikku teavet õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse tagamiseks. |
| --- | --- |

a)

Lennutingimuste kinnituse valdaja hoiab kõiki lennutingimuste kehtestamiseks ja põhjendamiseks esitatud dokumente ametile ja pädevale asutusele kättesaadavana ja säilitab neid, et anda vajalikku teavet õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse tagamiseks.

| b) | Sertifitseeritud organisatsioonidele antud õiguse alusel lennulubade väljaandmisega seotud dokumente, sealhulgas kontrolliprotokolle, lennutingimuste kinnitamist tõendavaid dokumente ja lennuluba hoiab asjaomane sertifitseeritud organisatsioon ametile või pädevale asutusele kättesaadavana ning säilitab neid, et anda vajalikku teavet õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse tagamiseks.” |
| --- | --- |

b)

Sertifitseeritud organisatsioonidele antud õiguse alusel lennulubade väljaandmisega seotud dokumente, sealhulgas kontrolliprotokolle, lennutingimuste kinnitamist tõendavaid dokumente ja lennuluba hoiab asjaomane sertifitseeritud organisatsioon ametile või pädevale asutusele kättesaadavana ning säilitab neid, et anda vajalikku teavet õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse tagamiseks.”

| 15) | Punkt 21B.20 asendatakse järgmisega:
  “21B.20   Pädeva asutuse kohustused
  Liikmesriigi pädevad asutused vastutavad jao A alajagude F, G, H, I ja P rakendamise eest ainult nende taotlejate või valdajate puhul, kelle peamine tegevuskoht asub tema territooriumil.” |
| --- | --- |

15)

Punkt 21B.20 asendatakse järgmisega:

“21B.20   Pädeva asutuse kohustused

Liikmesriigi pädevad asutused vastutavad jao A alajagude F, G, H, I ja P rakendamise eest ainult nende taotlejate või valdajate puhul, kelle peamine tegevuskoht asub tema territooriumil.”

| 16) | Punkti 21B.25 alapunkt a asendatakse järgmisega:






  “a) | Üldosa:
  Liikmesriigid määravad pädeva asutuse, kellele antakse vastutus jao A alajagude F, G, H, I ja P rakendamiseks ning kellel on dokumenteeritud menetlused, organisatsiooni struktuur ja personal.” |
| --- | --- | --- |

16)

Punkti 21B.25 alapunkt a asendatakse järgmisega:

“a)

Üldosa:

Liikmesriigid määravad pädeva asutuse, kellele antakse vastutus jao A alajagude F, G, H, I ja P rakendamiseks ning kellel on dokumenteeritud menetlused, organisatsiooni struktuur ja personal.”

| 17) | Jao B alajao H pealkiri asendatakse järgmisega:
  “ALAJAGU H –   LENNUKÕLBLIKKUSSERTIFIKAADID JA PIIRATUD LENNUKÕLBLIKKUSSERTIFIKAADID” |
| --- | --- |

17)

Jao B alajao H pealkiri asendatakse järgmisega:

“ALAJAGU H –   LENNUKÕLBLIKKUSSERTIFIKAADID JA PIIRATUD LENNUKÕLBLIKKUSSERTIFIKAADID”

| 18) | Punkti 21B.325 alapunkt a asendatakse järgmisega:






  “a) | Kui registreerimisliikmesriigi pädev asutus on veendunud, et jao A alajao H kohaldatavad nõuded on täidetud, annab ta vastavalt vajadusele välja lennukõlblikkussertifikaadi (EASA vorm 25, vt liide) või piiratud lennukõlblikkussertifikaadi (EASA vorm 24, vt liide) või muudab seda viivitamata.” |
| --- | --- | --- |

18)

Punkti 21B.325 alapunkt a asendatakse järgmisega:

“a)

Kui registreerimisliikmesriigi pädev asutus on veendunud, et jao A alajao H kohaldatavad nõuded on täidetud, annab ta vastavalt vajadusele välja lennukõlblikkussertifikaadi (EASA vorm 25, vt liide) või piiratud lennukõlblikkussertifikaadi (EASA vorm 24, vt liide) või muudab seda viivitamata.”

| 19) | Punkt 21B.330 asendatakse järgmisega:
  “21B.330   Lennukõlblikkussertifikaatide ja piiratud lennukõlblikkussertifikaatide peatamine ja kehtetuks tunnistamine






  a) | Kui on tõendeid, et mõni punkti 21A.181 alapunktis a täpsustatud tingimustest ei ole täidetud, peatab registreerimisliikmesriigi pädev asutus lennukõlblikkussertifikaadi või tunnistab selle kehtetuks. |
| --- | --- | --- |

19)

Punkt 21B.330 asendatakse järgmisega:

“21B.330   Lennukõlblikkussertifikaatide ja piiratud lennukõlblikkussertifikaatide peatamine ja kehtetuks tunnistamine

a)

Kui on tõendeid, et mõni punkti 21A.181 alapunktis a täpsustatud tingimustest ei ole täidetud, peatab registreerimisliikmesriigi pädev asutus lennukõlblikkussertifikaadi või tunnistab selle kehtetuks.

| b) | Lennukõlblikkussertifikaadi või piiratud lennukõlblikkussertifikaadi peatamise või kehtetuks tunnistamise teatise väljaandmisel esitab registreerimisliikmesriigi pädev asutus peatamise või kehtetuks tunnistamise põhjused ja teatab sertifikaadi omanikule tema kaebuse esitamise õigusest.” |
| --- | --- |

b)

Lennukõlblikkussertifikaadi või piiratud lennukõlblikkussertifikaadi peatamise või kehtetuks tunnistamise teatise väljaandmisel esitab registreerimisliikmesriigi pädev asutus peatamise või kehtetuks tunnistamise põhjused ja teatab sertifikaadi omanikule tema kaebuse esitamise õigusest.”

| 20) | Jao B alajagu P asendatakse järgmisega:
  “ALAJAGU P –   LENNULUBA
  21B.520   Kontrollimine






  a) | Pädev asutus viib läbi piisavad kontrollimised, et põhjendada lennuloa väljaandmist või kehtetuks tunnistamist. |
| --- | --- | --- |

20)

Jao B alajagu P asendatakse järgmisega:

“ALAJAGU P –   LENNULUBA

21B.520   Kontrollimine

a)

Pädev asutus viib läbi piisavad kontrollimised, et põhjendada lennuloa väljaandmist või kehtetuks tunnistamist.

| b) | Pädev asutus valmistab ette hindamismenetlused, mis hõlmavad vähemalt järgmist:






  1) | taotleja kõlblikkuse hindamine; |
| --- | --- | --- |

b)

Pädev asutus valmistab ette hindamismenetlused, mis hõlmavad vähemalt järgmist:

1)

taotleja kõlblikkuse hindamine;

| 2) | taotluse kõlblikkuse hindamine; |
| --- | --- |

2)

taotluse kõlblikkuse hindamine;

| 3) | koos taotlusega saadud dokumentide hindamine; |
| --- | --- |

3)

koos taotlusega saadud dokumentide hindamine;

| 4. | õhusõiduki kontrollimine; |
| --- | --- |

4.

õhusõiduki kontrollimine;

| 5. | lennutingimuste kinnitamine vastavalt punkti 21A.710 alapunktile b. |
| --- | --- |

5.

lennutingimuste kinnitamine vastavalt punkti 21A.710 alapunktile b.

21B.525   Lennulubade väljaandmine

Pädev asutus annab välja lennuloa (EASA vorm 20a, vt liide), kui on veendunud, et jao A alajao P kohaldatavad nõuded on täidetud.

21B.530   Lennulubade kehtetuks tunnistamine

| a) | Kui on tõendeid, et mõni punkti 21A.723 alapunktis a täpsustatud tingimustest ei ole täidetud lennuloa puhul, mille pädev asutus on välja andnud, tunnistab pädev asutus selle lennuloa kehtetuks. |
| --- | --- |

a)

Kui on tõendeid, et mõni punkti 21A.723 alapunktis a täpsustatud tingimustest ei ole täidetud lennuloa puhul, mille pädev asutus on välja andnud, tunnistab pädev asutus selle lennuloa kehtetuks.

| b) | Lennuloa kehtetuks tunnistamise teatise väljaandmisel esitab pädev asutus kehtetuks tunnistamise põhjused ja teatab lennuloa valdajale tema kaebuse esitamise õigusest. |
| --- | --- |

b)

Lennuloa kehtetuks tunnistamise teatise väljaandmisel esitab pädev asutus kehtetuks tunnistamise põhjused ja teatab lennuloa valdajale tema kaebuse esitamise õigusest.

21B.545   Andmete säilitamine

| a) | Pädeval asutusel on andmete säilitamise süsteem, mis võimaldab iga üksiku lennuloa väljaandmise ja kehtetuks tunnistamise piisavat jälgimist. |
| --- | --- |

a)

Pädeval asutusel on andmete säilitamise süsteem, mis võimaldab iga üksiku lennuloa väljaandmise ja kehtetuks tunnistamise piisavat jälgimist.

| b) | Andmed sisaldavad vähemalt:






  1) | taotleja esitatud dokumente, |
| --- | --- | --- |

b)

Andmed sisaldavad vähemalt:

1)

taotleja esitatud dokumente,

| 2) | kontrollimise käigus koostatud dokumente, kus on esitatud punkti 21B.520 alapunktis b määratletud tegevused ja nende lõpptulemused, ja |
| --- | --- |

2)

kontrollimise käigus koostatud dokumente, kus on esitatud punkti 21B.520 alapunktis b määratletud tegevused ja nende lõpptulemused, ja

| 3) | lennuloa koopiat. |
| --- | --- |

3)

lennuloa koopiat.

| (c) | Andmeid säilitatakse vähemalt kuus aastat pärast loa kehtivuse lõppu.” |
| --- | --- |

(c)

Andmeid säilitatakse vähemalt kuus aastat pärast loa kehtivuse lõppu.”

| 21) | Liidete loetelu asendatakse järgmisega: | “I liide – EASA vorm 1, käitamissertifikaat |
| --- | --- | --- |

21)

Liidete loetelu asendatakse järgmisega:

“I liide – EASA vorm 1, käitamissertifikaat

| | II liide – EASA vorm 15a, lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaat |
| --- | --- |

II liide – EASA vorm 15a, lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaat

| | III liide – EASA vorm 20a, lennuluba |
| --- | --- |

III liide – EASA vorm 20a, lennuluba

| | IV liide – EASA vorm 20b, lennuluba (sertifitseeritud organisatsiooni poolt välja antud) |
| --- | --- |

IV liide – EASA vorm 20b, lennuluba (sertifitseeritud organisatsiooni poolt välja antud)

| | V liide – EASA vorm 24, piiratud lennukõlblikkussertifikaat |
| --- | --- |

V liide – EASA vorm 24, piiratud lennukõlblikkussertifikaat

| | VI liide – EASA vorm 25, lennukõlblikkussertifikaat |
| --- | --- |

VI liide – EASA vorm 25, lennukõlblikkussertifikaat

| | VII liide – EASA vorm 45, mürasertifikaat |
| --- | --- |

VII liide – EASA vorm 45, mürasertifikaat

| | VIII liide – EASA vorm 52, õhusõiduki nõuetele vastavuse deklaratsioon |
| --- | --- |

VIII liide – EASA vorm 52, õhusõiduki nõuetele vastavuse deklaratsioon

| | IX liide – EASA vorm 53, hooldustõend |
| --- | --- |

IX liide – EASA vorm 53, hooldustõend

| | X liide – EASA vorm 55, tootjaorganisatsiooni sertifikaat |
| --- | --- |

X liide – EASA vorm 55, tootjaorganisatsiooni sertifikaat

| | XI liide – EASA vorm 65, heakskiidukiri (tootmine tootjaorganisatsiooni sertifikaadi puudumisel)” |
| --- | --- |

XI liide – EASA vorm 65, heakskiidukiri (tootmine tootjaorganisatsiooni sertifikaadi puudumisel)”

| 22) | EASA vorm 20 asendatakse järgmisega:“

  ” |
| --- | --- |

22)

EASA vorm 20 asendatakse järgmisega:

Image

| 23) | Lisatakse järgmine EASA vorm 20b:“

  ” |
| --- | --- |

23)

Lisatakse järgmine EASA vorm 20b:

Image

| 24) | EASA vormi 55 leht B asendatakse järgmisega:“

  ” |
| --- | --- |

24)

EASA vormi 55 leht B asendatakse järgmisega:

Image

---

| 4.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 94/18 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 94/18

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 376/2007,

30. märts 2007,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2042/2003 õhusõidukite ja lennundustoodete ning nende osade ja seadmete jätkuva lennukõlblikkuse ning sellega tegelevate organisatsioonide ja isikute sertifitseerimise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1592/2002, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ning Euroopa Lennundusohutusameti loomist, (1) eriti selle artikleid 5 ja 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kuni 28. märtsini 2007, kui lõppes üleminekuperiood, mil liikmesriigid vastutasid täielikult kõigi lennuloa väljaandmisega seotud aspektide eest, ei kohaldatud komisjoni määrust (EÜ) nr 2042/2003 (2) sellise loa alusel lendavate õhusõidukite suhtes ning kõnealuseid õhusõidukeid hooldati kooskõlas kohaldatavate siseriiklike eeskirjadega. |
| --- | --- |

(1)

Kuni 28. märtsini 2007, kui lõppes üleminekuperiood, mil liikmesriigid vastutasid täielikult kõigi lennuloa väljaandmisega seotud aspektide eest, ei kohaldatud komisjoni määrust (EÜ) nr 2042/2003 (2) sellise loa alusel lendavate õhusõidukite suhtes ning kõnealuseid õhusõidukeid hooldati kooskõlas kohaldatavate siseriiklike eeskirjadega.

| (2) | Selliste lennulubade olemuse tõttu, mis antakse juhtumipõhiselt välja õhusõidukite jaoks, mis ei vasta lennukõlblikkussertifikaadi väljaandmise eeskirjadele mitmel eri põhjusel, ei ole võimalik kehtestada selliste õhusõidukite hooldamise üldeeskirju. Selle asemel tuleks iga üksikjuhtumi puhul heakskiidetud lennutingimustes määratleda kohaldatavad hooldamisalased sätted. |
| --- | --- |

(2)

Selliste lennulubade olemuse tõttu, mis antakse juhtumipõhiselt välja õhusõidukite jaoks, mis ei vasta lennukõlblikkussertifikaadi väljaandmise eeskirjadele mitmel eri põhjusel, ei ole võimalik kehtestada selliste õhusõidukite hooldamise üldeeskirju. Selle asemel tuleks iga üksikjuhtumi puhul heakskiidetud lennutingimustes määratleda kohaldatavad hooldamisalased sätted.

| (3) | On vaja viia lõpule nende uute nõuete ja haldusmenetluste vastuvõtmine, mis on sätestatud komisjoni 24. septembri 2003. aasta määruses (EÜ) nr 1702/2003, millega nähakse ette õhusõidukite ja nendega seotud toodete, osade ja seadmete lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise ning projekteerimis- ja tootjaorganisatsioonide sertifitseerimise rakenduseeskirjad, (3) võttes arvesse lennulubade väljaandmist ning muutes määrust (EÜ) nr 2042/2003, et jätta lennuloa alusel lendav õhusõiduk välja kõnealuse määruse reguleerimisalast ja osutada selle asemel lennuloaga seotud heakskiidetud lennutingimustes sisalduvatele hooldamisalastele sätetele. |
| --- | --- |

(3)

On vaja viia lõpule nende uute nõuete ja haldusmenetluste vastuvõtmine, mis on sätestatud komisjoni 24. septembri 2003. aasta määruses (EÜ) nr 1702/2003, millega nähakse ette õhusõidukite ja nendega seotud toodete, osade ja seadmete lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise ning projekteerimis- ja tootjaorganisatsioonide sertifitseerimise rakenduseeskirjad, (3) võttes arvesse lennulubade väljaandmist ning muutes määrust (EÜ) nr 2042/2003, et jätta lennuloa alusel lendav õhusõiduk välja kõnealuse määruse reguleerimisalast ja osutada selle asemel lennuloaga seotud heakskiidetud lennutingimustes sisalduvatele hooldamisalastele sätetele.

| (4) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 2042/2003 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 2042/2003 vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed põhinevad Euroopa Lennundusohutusameti arvamusel, (4) mis on esitatud kooskõlas määruse (EÜ) nr 1592/2002 artikli 12 lõike 2 punkti b ja artikli 14 lõikega 1. |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed põhinevad Euroopa Lennundusohutusameti arvamusel, (4) mis on esitatud kooskõlas määruse (EÜ) nr 1592/2002 artikli 12 lõike 2 punkti b ja artikli 14 lõikega 1.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1592/2002 artikli 54 lõikes 3 osutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1592/2002 artikli 54 lõikes 3 osutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 2042/2003 asendatakse artikli 3 lõige 3 järgmisega:

“3.   Erandina lõikest 1 tagatakse lennuluba omava õhusõiduki jätkuv lennukõlblikkus jätkuva lennukõlblikkusalase erikorra alusel, mis on määratletud komisjoni määruse (EÜ) nr 1702/2003 lisa (osa 21) kohaselt välja antud lennutegevusloas.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. märts 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Jacques BARROT

---

(1)  EÜT L 240, 7.9.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1701/2003 (ELT L 243, 27.9.2003, lk 5).

1

(2)  ELT L 315, 28.11.2003, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 707/2006 (ELT L 122, 9.5.2006, lk 17).

2

(3)  ELT L 243, 27.9.2003, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 706/2006 (ELT L 122, 9.5.2006, lk 16).

3

(4)  Arvamus 02-2007.

4

---

| 4.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 94/20 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 94/20

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 377/2007,

29. märts 2007,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühtse kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osundatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühtse kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osundatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Need reeglid kehtivad ka mis tahes muu nomenklatuuri suhtes, mis põhineb kas täielikult või osaliselt kombineeritud nomenklatuuril või mis lisab sellele mis tahes täiendava alajaotise, ja mis on kehtestatud ühenduse erisätetega selleks, et kohaldada kaubavahetusega seotud tariifi- või muid meetmeid. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Need reeglid kehtivad ka mis tahes muu nomenklatuuri suhtes, mis põhineb kas täielikult või osaliselt kombineeritud nomenklatuuril või mis lisab sellele mis tahes täiendava alajaotise, ja mis on kehtestatud ühenduse erisätetega selleks, et kohaldada kaubavahetusega seotud tariifi- või muid meetmeid.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi all, lähtuvalt 3. veerus esitatud põhjendustest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi all, lähtuvalt 3. veerus esitatud põhjendustest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatavale siduvale tariifiinformatsioonile nomenklatuuri kaupade klassifitseerimise kohta, mis ei ole käesoleva määrusega kooskõlas, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel, vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatavale siduvale tariifiinformatsioonile nomenklatuuri kaupade klassifitseerimise kohta, mis ei ole käesoleva määrusega kooskõlas, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel, vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi all.

Artikkel 2

Liikmesriikide tolliasutuste väljastatavale siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole käesoleva määrusega kooskõlas, võib vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõikele 6 tugineda veel kolme kuu jooksul.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. märts 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

László KOVÁCS

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 301/2007 (ELT L 81, 22.3.2007, lk 11).

1

(2)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Sarapuupähklivalmistis, mis on segu sarapuupähklitest ja suhkrust ning esitatakse tollile graanulitena (% massist), (1)







  sarapuupähklituumi | 40 |
| suhkrulisand | 60 |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

1.

Sarapuupähklivalmistis, mis on segu sarapuupähklitest ja suhkrust ning esitatakse tollile graanulitena (% massist), (1)

sarapuupähklituumi

40

suhkrulisand

60

Sarapuupähklituumad röstitakse 140 °C juures 20–25 minutit. Suhkur pruunistatakse eraldi samal temperatuuril 15–17 minutit. Röstitud sarapuupähklid ja karamellistunud suhkur seejärel segatakse ning segu röstitakse 12–15 minutit. Valmistis jahutatakse ja purustatakse 1–4 mm suurusteks väikesteks tükikesteks, mis pakitakse hulgimüügiks vähemalt 10 kg kottidesse.

Valmistis on vahesaadus, mis ei ole mõeldud vahetuks tarbimiseks, vaid šokolaadi, jäätise, maiustuste ja kondiitritoodete valmistamiseks.

2008 19 19

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, CN rubriigi 2008 ning alamrubriikide 2008 19 ja 2008 19 19 sõnastusega.

Toodet ei klassifitseerita gruppi 17, kuna see on magustatud toiduvalmistis, mis koosneb sarapuupähklite ja suhkru segust (HS selgitavad märkused, grupp 17, üldosa, punkt b).

Magustatud sarapuupähklivalmistis ei kuulu rubriiki 1704, kuna see ei ole mõeldud turustamiseks ega kasutamiseks iseseisva suhkrukondiitritootena (HS selgitavad märkused, rubriik 1704, esimene lõik).

Toode kuulub gruppi 20, kuna on töödeldud või konserveeritud viisil, mis pole täpsustatud grupis 8 (grupi 20 märkus 1 a ja kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused, alamrubriigid 2008 11 10 kuni 2008 19 99).

Kuna tegemist on suhkruga segatud pähklitega, mida on töödeldud (röstimine), klassifitseeritakse toode alamrubriiki 2008 19 19 (kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused, alamrubriigid 2008 11 10 kuni 2008 19 99).

| 2. | Sarapuupähklivalmistis, mis on segu sarapuupähklitest ja suhkrust ning esitatakse tollile pulbrina, (% massist) (2)







  sarapuupähklituumi | 40 |
| --- | --- | --- |
| suhkrulisand | 60 |

2.

Sarapuupähklivalmistis, mis on segu sarapuupähklitest ja suhkrust ning esitatakse tollile pulbrina, (% massist) (2)

sarapuupähklituumi

40

suhkrulisand

60

Sarapuupähklituumad röstitakse 140 °C juures 20–25 minutit. Suhkur pruunistatakse eraldi samal temperatuuril 15–17 minutit. Seejärel röstitud sarapuupähklid ja karamellistunud suhkur segatakse ning segu röstitakse 12–15 minutit. Valmistis jahutatakse ja purustatakse 1–4 mm suurusteks väikesteks tükikesteks enne jahvatamist 20–30 mikroni suurusteks osakesteks. Seejärel pulber pakitakse hulgimüügiks vähemalt 12,5 kg kottidesse.

Valmistis on vahesaadus, mis ei ole mõeldud vahetuks tarbimiseks, vaid šokolaadi, jäätise, maiustuste ja kondiitritoode valmistamiseks.

2008 19 19

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, CN rubriigi 2008 ning alamrubriikide 2008 19 ja 2008 19 19 sõnastusega.

Toodet ei klassifitseerita gruppi 17, kuna see on magustatud toiduvalmistis, mis koosneb sarapuupähklite ja suhkru segust (HS selgitavad märkused, grupp 17, üldosa, punkt b).

Valmistis ei kuulu rubriiki 1704, kuna see on pooltoode, mis ei ole muudetud teatavat liiki selle rubriigi ainuomaseks maiustuseks (suhkrukondiitritooteks) (HS selgitavad märkused, rubriik 1704, esimene lõik ja kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused, alamrubriigid 1704 90 51 kuni 1704 90 99, teine lõik).

Toode kuulub gruppi 20, kuna on töödeldud või konserveeritud viisil, mis pole täpsustatud grupis 8 (grupi 20 märkus 1 a ja kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused, alamrubriigid 2008 11 10 kuni 2008 19 99).

Kuna tegemist on suhkruga segatud pähklitega, mida on töödeldud (röstimine), klassifitseeritakse toode alamrubriiki 2008 19 19 (kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused, alamrubriigid 2008 11 10 kuni 2008 19 99).

| 3. | Sarapuupähklivalmistis, mis on segu sarapuupähklitest ja suhkrust ning esitatakse tollile pastana, (% massist) (3),






  sarapuupähklituumi | 40 |
| --- | --- | --- |
| suhkrulisand | 60 |

3.

Sarapuupähklivalmistis, mis on segu sarapuupähklitest ja suhkrust ning esitatakse tollile pastana, (% massist) (3),

sarapuupähklituumi

40

suhkrulisand

60

Sarapuupähklituumad röstitakse 140 °C juures 20–25 minutit. Suhkur pruunistatakse eraldi samal temperatuuril 15–17 minutit. Seejärel röstitud sarapuupähklid ja karamellistunud suhkur segatakse ning segu röstitakse 12–15 minutit. Valmistis jahutatakse ja purustatakse 1–4 mm suurusteks väikesteks tükikesteks enne jahvatamist 20–30 mikroni suurusteks osakesteks. Jahvatatud valmistis segatakse ühtlase pasta saamiseni. Pasta pakitakse hulgimüügiks vähemalt 20 kg kottidesse.

Valmistis on vahesaadus, mis ei ole mõeldud vahetuks tarbimiseks, vaid šokolaadi, jäätise, maiustuste ja kondiitritoodete valmistamiseks.

2008 19 19

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, CN rubriigi 2008 ning alamrubriikide 2008 19 ja 2008 19 19 sõnastusega.

Toodet ei klassifitseerita gruppi 17, kuna see on magustatud toiduvalmistis, mis koosneb sarapuupähklite ja suhkru segust (HS selgitavad märkused, grupp 17, üldosa, punkt b).

Valmistis ei kuulu rubriiki 1704, kuna see on pooltoode, mis ei ole muudetud teatavat liiki selle rubriigi ainuomaseks maiustuseks (suhkrukondiitritooteks) (HS selgitavad märkused, rubriik 1704, esimene lõik, punkt ix ja kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused, alamrubriigid 1704 90 51 kuni 1704 90 99, teine lõik).

Toode kuulub gruppi 20, kuna on töödeldud või konserveeritud viisil, mis pole täpsustatud grupis 8 (grupi 20 märkus 1 a ja kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused, alamrubriigid 2008 11 10 kuni 2008 19 99).

Kuna tegemist on suhkruga segatud pähklitega, mida on töödeldud (röstimine), klassifitseeritakse toode alamrubriiki 2008 19 19 (kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused, alamrubriigid 2008 11 10 kuni 2008 19 99).

Image

Image

Image

---

(1)  Foto nr 1 on üksnes illustratsiooniks.

(2)  Foto nr 2 on üksnes illustratsiooniks.

(3)  Foto nr 3 on üksnes illustratsiooniks.

---

DIREKTIIVID

| 4.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 94/23 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 94/23

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2007/20/EÜ,

3. aprill 2007,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, kandes toimeaine diklofluaniidi selle I lisasse

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiivi 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist, (1) eriti selle artikli 16 lõike 2 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 4. novembri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 2032/2003 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu biotsiidide turuleviimist käsitleva direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi teise etapi kohta ja määruse (EÜ) nr 1896/2000 muutmise kohta) (2) on kehtestatud loetelu toimeainete kohta, mida on vaja hinnata, pidades silmas nende võimalikku kandmist direktiivi 98/8/EÜ I, IA või IB lisasse. Diklofluaniid kuulub nimetatud loetelusse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 4. novembri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 2032/2003 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu biotsiidide turuleviimist käsitleva direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi teise etapi kohta ja määruse (EÜ) nr 1896/2000 muutmise kohta) (2) on kehtestatud loetelu toimeainete kohta, mida on vaja hinnata, pidades silmas nende võimalikku kandmist direktiivi 98/8/EÜ I, IA või IB lisasse. Diklofluaniid kuulub nimetatud loetelusse.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 2032/2003 kohaselt on diklofluaniidi hinnatud vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 11 lõikele 2 kasutamiseks toodetes, mis kuuluvad direktiivi 98/8/EÜ V lisas määratletud tooteliiki 8: puidukonservandid. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 2032/2003 kohaselt on diklofluaniidi hinnatud vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 11 lõikele 2 kasutamiseks toodetes, mis kuuluvad direktiivi 98/8/EÜ V lisas määratletud tooteliiki 8: puidukonservandid.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 2032/2003 artikli 5 lõike 2 kohaselt määrati referentliikmesriigiks Ühendkuningriik. Ühendkuningriik esitas 13. septembril 2005 komisjonile pädeva asutuse aruande ja soovituse vastavalt nimetatud määruse artikli 10 lõigetele 5 ja 7. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 2032/2003 artikli 5 lõike 2 kohaselt määrati referentliikmesriigiks Ühendkuningriik. Ühendkuningriik esitas 13. septembril 2005 komisjonile pädeva asutuse aruande ja soovituse vastavalt nimetatud määruse artikli 10 lõigetele 5 ja 7.

| (4) | Komisjon ja liikmesriigid on pädeva asutuse aruande läbi vaadanud. Määruse (EÜ) nr 2032/2003 artikli 11 lõike 4 kohaselt lisati läbivaatuse tulemused alalises biotsiidide komitees 28. novembril 2006. aastal hindamisaruandesse. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon ja liikmesriigid on pädeva asutuse aruande läbi vaadanud. Määruse (EÜ) nr 2032/2003 artikli 11 lõike 4 kohaselt lisati läbivaatuse tulemused alalises biotsiidide komitees 28. novembril 2006. aastal hindamisaruandesse.

| (5) | Diklofluaniidi hindamisel ei ilmnenud ühtegi lahendamata küsimust ega probleemi, millega peaks tegelema tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee (SCHER). |
| --- | --- |

(5)

Diklofluaniidi hindamisel ei ilmnenud ühtegi lahendamata küsimust ega probleemi, millega peaks tegelema tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee (SCHER).

| (6) | Erinevad uuringud näitavad, et diklofluaniidi sisaldavate biotsiidide kasutamisel puidukonservandina võib eeldada, et need vastavad uuritud ja hindamisaruandes kirjeldatud kasutusviiside korral direktiivi 98/8/EÜ artikli 5 nõuetele. Seega on asjakohane kanda diklofluaniid direktiivi 98/8/EÜ I lisasse, et kõikides liikmesriikides oleks võimalik diklofluaniidi sisaldavate biotsiidide puidukonservandina kasutamise lube välja anda, muuta või tühistada vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikele 3. |
| --- | --- |

(6)

Erinevad uuringud näitavad, et diklofluaniidi sisaldavate biotsiidide kasutamisel puidukonservandina võib eeldada, et need vastavad uuritud ja hindamisaruandes kirjeldatud kasutusviiside korral direktiivi 98/8/EÜ artikli 5 nõuetele. Seega on asjakohane kanda diklofluaniid direktiivi 98/8/EÜ I lisasse, et kõikides liikmesriikides oleks võimalik diklofluaniidi sisaldavate biotsiidide puidukonservandina kasutamise lube välja anda, muuta või tühistada vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikele 3.

| (7) | On oluline, et käesoleva direktiivi sätteid kohaldatakse samaaegselt kõikides liikmesriikides, et tagada toimeainena diklofluaniidi sisaldavate biotsiidide võrdne kohtlemine turul ja hõlbustada kogu biotsiidituru nõuetekohast toimimist. |
| --- | --- |

(7)

On oluline, et käesoleva direktiivi sätteid kohaldatakse samaaegselt kõikides liikmesriikides, et tagada toimeainena diklofluaniidi sisaldavate biotsiidide võrdne kohtlemine turul ja hõlbustada kogu biotsiidituru nõuetekohast toimimist.

| (8) | Hindamisaruande tulemusi silmas pidades on asjakohane nõuda, et tööstuslikuks kasutuseks lubatud tooteid tuleb kasutada sobivate isikukaitsevahenditega ning et on olemas juhised selle kohta, et vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 10 lõike 2 punkti i alapunktile d tuleb töödeldud puitu vahetult pärast töötlemist hoida mitteläbilaskval kõval alusel, et vältida väljavalguva biotsiidi otsest sattumist pinnasesse, ning et kogu väljavalgunud biotsiid tuleb koguda taaskasutamiseks või kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

(8)

Hindamisaruande tulemusi silmas pidades on asjakohane nõuda, et tööstuslikuks kasutuseks lubatud tooteid tuleb kasutada sobivate isikukaitsevahenditega ning et on olemas juhised selle kohta, et vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 10 lõike 2 punkti i alapunktile d tuleb töödeldud puitu vahetult pärast töötlemist hoida mitteläbilaskval kõval alusel, et vältida väljavalguva biotsiidi otsest sattumist pinnasesse, ning et kogu väljavalgunud biotsiid tuleb koguda taaskasutamiseks või kõrvaldamiseks.

| (9) | Toimeaine kandmisele direktiivi 98/8/EÜ I lisasse peaks eelnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda uute nõuete täitmiseks ning toimiku esitanud taotlejad saaksid kasutada kogu 10aastast andmekaitseaega, mis direktiivi 98/8/EÜ artikli 12 lõike 1 punkti c alapunkti ii kohaselt algab toimeaine lisasse kandmise kuupäevast. |
| --- | --- |

(9)

Toimeaine kandmisele direktiivi 98/8/EÜ I lisasse peaks eelnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda uute nõuete täitmiseks ning toimiku esitanud taotlejad saaksid kasutada kogu 10aastast andmekaitseaega, mis direktiivi 98/8/EÜ artikli 12 lõike 1 punkti c alapunkti ii kohaselt algab toimeaine lisasse kandmise kuupäevast.

| (10) | Lisasse kandmisele peaks järgnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid saaksid rakendada direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõiget 3, eelkõige välja anda, muuta või tühistada tooteliiki 8 kuuluvate diklofluaniidi sisaldavate biotsiidide kasutamise lube, et tagada nende vastavus direktiivile 98/8/EÜ. |
| --- | --- |

(10)

Lisasse kandmisele peaks järgnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid saaksid rakendada direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõiget 3, eelkõige välja anda, muuta või tühistada tooteliiki 8 kuuluvate diklofluaniidi sisaldavate biotsiidide kasutamise lube, et tagada nende vastavus direktiivile 98/8/EÜ.

| (11) | Seetõttu tuleks direktiivi 98/8/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(11)

Seetõttu tuleks direktiivi 98/8/EÜ vastavalt muuta.

| (12) | Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 98/8/EÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 29. veebruariks 2008. Nad edastavad kõnealuste õigusnormide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid õigusnorme alates 1. märtsist 2009.

Kui liikmesriigid võtavad kõnealused normid vastu, lisavad nad nendesse normidesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste riiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 3. aprill 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stavros DIMAS

---

(1)  EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/140/EÜ (ELT L 414, 30.12.2006, lk 78).

1

(2)  ELT L 307, 24.11.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1849/2006 (ELT L 355, 15.12.2006, lk 63).

2

---

LISA

Direktiivi 98/8/EÜ I lisa tabelisse lisatakse kanne nr 2

| Nr | Üldnimetus | IUPACi nimetus, identifitseerimisnumbrid | Toimeaine miinimumpuhtus turustatavas biotsiidis | Lisamise kuupäev | Artikli 16 lõike 3 järgimise tähtaeg (v.a rohkem kui ühte toimeainet sisaldavad tooted, mille puhul artikli 16 lõike 3 järgimise tähtaeg on viimases asjaomase toimeaine lisamise otsuses sätestatud tähtaeg) | Lisasse kuulumise lõppkuupäev | Toote liik | Erisätted (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “2 | diklofluaniid | N-(diklorofluorometüültio)-N′,N′-dimetüül-N-fenüülsulfamiid
  EÜ nr: 214-118-7
  CASi nr: 1085-98-9 | > 96 massiprotsenti | 1. märts 2009 | 28. veebruar 2011 | 28. veebruar 2019 | 8 | Liikmesriigid tagavad, et kasutuslube antakse järgmistel tingimustel:






  1) | Tööstuslikuks ja/või kutsealaseks kasutuseks lubatud tooteid tuleb kasutada sobivate isikukaitsevahenditega. |

Nr

Üldnimetus

IUPACi nimetus, identifitseerimisnumbrid

Toimeaine miinimumpuhtus turustatavas biotsiidis

Lisamise kuupäev

Artikli 16 lõike 3 järgimise tähtaeg (v.a rohkem kui ühte toimeainet sisaldavad tooted, mille puhul artikli 16 lõike 3 järgimise tähtaeg on viimases asjaomase toimeaine lisamise otsuses sätestatud tähtaeg)

Lisasse kuulumise lõppkuupäev

Toote liik

Erisätted (1)

“2

diklofluaniid

N-(diklorofluorometüültio)-N′,N′-dimetüül-N-fenüülsulfamiid

EÜ nr: 214-118-7

CASi nr: 1085-98-9

> 96 massiprotsenti

1. märts 2009

28. veebruar 2011

28. veebruar 2019

8

Liikmesriigid tagavad, et kasutuslube antakse järgmistel tingimustel:

1)

Tööstuslikuks ja/või kutsealaseks kasutuseks lubatud tooteid tuleb kasutada sobivate isikukaitsevahenditega.

| 2) | Silmas pidades mulla puhul kindlakstehtud riske, tuleb kõnealuse keskkonnakomponendi kaitsmiseks võtta asjakohaseid riskide vähendamise meetmeid. |
| --- | --- |

2)

Silmas pidades mulla puhul kindlakstehtud riske, tuleb kõnealuse keskkonnakomponendi kaitsmiseks võtta asjakohaseid riskide vähendamise meetmeid.

| 3) | Tööstuslikuks kasutuseks lubatud toodete märgistusele ja/või ohutuskaardile märgitakse, et töödeldud puitu tuleb vahetult pärast töötlemist hoida mitteläbilaskval kõval alusel, et vältida väljavalguva biotsiidi otsest sattumist pinnasesse, ning et kogu väljavalgunud biotsiid tuleb koguda taaskasutamiseks või kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

3)

Tööstuslikuks kasutuseks lubatud toodete märgistusele ja/või ohutuskaardile märgitakse, et töödeldud puitu tuleb vahetult pärast töötlemist hoida mitteläbilaskval kõval alusel, et vältida väljavalguva biotsiidi otsest sattumist pinnasesse, ning et kogu väljavalgunud biotsiid tuleb koguda taaskasutamiseks või kõrvaldamiseks.

---

(1)  VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamisel vajalike hindamisaruannete sisu ja järeldused on kättesaadavad komisjoni veebilehel http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm”

1

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

| 4.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 94/26 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 94/26

---

NÕUKOGU OTSUS,

19. märts 2007,

Euroopa Ühenduse ja Malaisia valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta

(2007/210/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu volitas 5. juunil 2003 komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi kehtivate kahepoolsete lepingute teatavate sätete asendamiseks ühendusega sõlmitava lepinguga. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu volitas 5. juunil 2003 komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi kehtivate kahepoolsete lepingute teatavate sätete asendamiseks ühendusega sõlmitava lepinguga.

| (2) | Komisjon on vastavalt nõukogu otsuse (millega volitati komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi kehtivate kahepoolsete lepingute teatavate sätete asendamiseks ühendusega sõlmitava lepinguga) lisas sätestatud menetlustele ja suunistele pidanud ühenduse nimel Malaisia valitsusega läbirääkimisi teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimiseks. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon on vastavalt nõukogu otsuse (millega volitati komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi kehtivate kahepoolsete lepingute teatavate sätete asendamiseks ühendusega sõlmitava lepinguga) lisas sätestatud menetlustele ja suunistele pidanud ühenduse nimel Malaisia valitsusega läbirääkimisi teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimiseks.

| (3) | Komisjoni läbiräägitud leping tuleks alla kirjutada ja seda ajutiselt kohaldada tingimusel, et see on võimalik sõlmida hilisemal kuupäeval, |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni läbiräägitud leping tuleks alla kirjutada ja seda ajutiselt kohaldada tingimusel, et see on võimalik sõlmida hilisemal kuupäeval,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Ühenduse ja Malaisia valituse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu allakirjutamine kiidetakse ühenduse nimel heaks eeldusel, et nõukogu otsustab nimetatud lepingu sõlmida.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujat volitatakse määrama isikut(isikuid), kellel on õigus ühenduse nimel lepingule alla kirjutada, eeldusel et leping sõlmitakse.

Artikkel 3

Kuni lepingu jõustumiseni kohaldatakse seda ajutiselt alates sellele kuupäevale järgneva kuu esimesest päevast, mil lepinguosalised teatavad teineteisele selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

Artikkel 4

Nõukogu eesistujat volitatakse esitama kõnealuse lepingu artikli 9 lõikes 2 ette nähtud teadet.

Brüssel, 19. märts 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

Horst SEEHOFER

---

Euroopa Ühenduse ja Malaisia valitsuse vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev

LEPING

EUROOPA ÜHENDUS

ühelt poolt ja

MALAISIA VALITSUS (edaspidi “Malaisia”)

teiselt poolt,

(edaspidi “lepinguosalised”),

TÕDEDES, et Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja Malaisia vaheliste kahepoolsete lennunduslepingute teatavad sätted, mis on vastuolus Euroopa Ühenduse õigusega, tuleb viia sellega vastavusse, et luua Euroopa Ühenduse ja Malaisia vahelistele lennuteenustele kindel õiguslik alus ning tagada nimetatud lennuteenuste säilimine,

MÄRKIDES, et Euroopa Ühendusel on ainupädevus mitmetes küsimustes, mis võivad sisalduda Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelistes kahepoolsetes lennunduslepingutes,

MÄRKIDES, et Euroopa Ühenduse õiguse alusel on liikmesriigis asutatud ühenduse lennuettevõtjatel õigus mittediskrimineerivale juurdepääsule Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelistele lennuliinidele,

VÕTTES ARVESSE Euroopa Ühenduse ja teatavate kolmandate riikide vahelisi lepinguid, millega nähakse nende kolmandate riikide kodanikele ette võimalus omandada osalus lennuettevõtjates, kellele on antud tegevusluba vastavalt Euroopa Ühenduse õigusele,

MÄRKIDES, et Euroopa Ühenduse õiguse alusel ei tohi lennuettevõtjad sõlmida lepinguid, mis võivad mõjutada Euroopa Ühenduse liikmesriikide vahelist kaubandust ning mille eesmärgiks või tagajärjeks on konkurentsi tõkestamine, piiramine või moonutamine,

TÕDEDES, et Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja Malaisia vahel sõlmitud kahepoolsete lennunduslepingute sätted, millega: i) nõutakse või soodustatakse ettevõtjatevaheliste lepingute või ettevõtjate ühenduste otsuste vastuvõtmist või kooskõlastatud tegevust, millega takistatakse, moonutatakse või piiratakse lennuettevõtjate vahelist konkurentsi asjaomastel marsruutidel, või ii) tugevdatakse sellise lepingu, otsuse või kooskõlastatud tegevuse mõju, või iii) delegeeritakse lennuettevõtjatele või muudele eraettevõtjatele vastutus seoses selliste meetmete võtmisega, millega takistatakse, moonutatakse või piiratakse lennuettevõtjate vahelist konkurentsi asjaomastel marsruutidel, võivad muuta ettevõtjate suhtes kohaldatavad konkurentsieeskirjad ebatõhusaks,

MÄRKIDES, et Euroopa Ühenduse eesmärk nende läbirääkimiste pidamisel ei ole Euroopa Ühenduse ja Malaisia vahelise lennuliikluse kogumahu suurendamine, Euroopa Ühenduse lennuettevõtjate ja Malaisia lennuettevõtjate vahelise tasakaalu mõjutamine ega olemasolevate kahepoolsete lennunduslepingute liiklusõigusi käsitlevatesse sätetesse muudatuste tegemine,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Üldsätted

1.   Käesolevas lepingus tähendab mõiste “liikmesriigid” Euroopa Ühenduse liikmesriike.

2.   Viiteid I lisas loetletud lepingutes lepinguosaliseks oleva liikmesriigi kodanikele tõlgendatakse viidetena Euroopa Ühenduse liikmesriikide kodanikele.

3.   Viiteid I lisas loetletud lepingutes lepinguosaliseks oleva liikmesriigi lennuettevõtjatele või lennuliinidele tõlgendatakse viidetena selle liikmesriigi määratud lennuettevõtjatele või lennuliinidele.

Artikkel 2

Liikmesriigipoolne määramine

1.   Käesoleva artikli lõike 2 sätted on ülimuslikud II lisa punktis a loetletud artiklite vastavate sätete suhtes seoses lennuettevõtja määramisega kõnealuse liikmesriigi poolt ning sellele Malaisia poolt tegevus- ja muude lubade andmisega ning lõige 3 on ülimuslik II lisa punktis b loetletud artiklite suhtes seoses lennuettevõtjatele tegevus- ja muude lubade andmisest keeldumise, nende tühistamise, peatamise või piiramisega.

2.   Kui liikmesriik on lennuettevõtja määranud, annab Malaisia lennuettevõtjale minimaalse protseduurilise viivitusega asjakohased tegevus- ja muud load, eeldusel et:

| i) | lennuettevõtja on asutatud määrava liikmesriigi territooriumil vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingule ning tal on kehtiv lennutegevusluba kooskõlas Euroopa Ühenduse õigusega ja |
| --- | --- |

i)

lennuettevõtja on asutatud määrava liikmesriigi territooriumil vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingule ning tal on kehtiv lennutegevusluba kooskõlas Euroopa Ühenduse õigusega ja

| ii) | lennuettevõtja on lennuettevõtja sertifikaadi välja andnud liikmesriigi tõhusa ja jätkuva reguleeriva kontrolli all ning asjaomane lennundusamet on määramisel selgelt nimetatud ning |
| --- | --- |

ii)

lennuettevõtja on lennuettevõtja sertifikaadi välja andnud liikmesriigi tõhusa ja jätkuva reguleeriva kontrolli all ning asjaomane lennundusamet on määramisel selgelt nimetatud ning

| iii) | lennuettevõtja peamine tegevuskoht on selle liikmesriigi territooriumil, millelt ta on saanud kehtiva lennutegevusloa, ning |
| --- | --- |

iii)

lennuettevõtja peamine tegevuskoht on selle liikmesriigi territooriumil, millelt ta on saanud kehtiva lennutegevusloa, ning

| iv) | lennuettevõtja on otse või enamusaktsiate kaudu liikmesriikide ja/või liikmesriikide kodanike ja/või muude III lisas loetletud riikide ja/või nende muude riikide kodanike omandis ning nende tõhusa kontrolli all. |
| --- | --- |

iv)

lennuettevõtja on otse või enamusaktsiate kaudu liikmesriikide ja/või liikmesriikide kodanike ja/või muude III lisas loetletud riikide ja/või nende muude riikide kodanike omandis ning nende tõhusa kontrolli all.

3.   Malaisia võib liikmesriigi määratud lennuettevõtjale tegevus- või muude lubade andmisest keelduda, need tühistada, peatada või neid piirata, kui:

| i) | lennuettevõtja ei ole asutatud määrava liikmesriigi territooriumil vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingule või kui sellel ei ole kehtivat lennutegevusluba kooskõlas Euroopa Ühenduse õigusega või |
| --- | --- |

i)

lennuettevõtja ei ole asutatud määrava liikmesriigi territooriumil vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingule või kui sellel ei ole kehtivat lennutegevusluba kooskõlas Euroopa Ühenduse õigusega või

| ii) | lennuettevõtja ei ole lennuettevõtja sertifikaadi välja andnud liikmesriigi tõhusa ja jätkuva reguleeriva kontrolli all või asjaomane lennundusamet ei ole määramisel selgelt nimetatud või |
| --- | --- |

ii)

lennuettevõtja ei ole lennuettevõtja sertifikaadi välja andnud liikmesriigi tõhusa ja jätkuva reguleeriva kontrolli all või asjaomane lennundusamet ei ole määramisel selgelt nimetatud või

| iii) | lennuettevõtja ei ole otse või enamusaktsiate kaudu liikmesriikide ja/või liikmesriikide kodanike või muude III lisas loetletud riikide ja/või kõnealuste muude riikide kodanike omandis või nende tõhusa kontrolli all või |
| --- | --- |

iii)

lennuettevõtja ei ole otse või enamusaktsiate kaudu liikmesriikide ja/või liikmesriikide kodanike või muude III lisas loetletud riikide ja/või kõnealuste muude riikide kodanike omandis või nende tõhusa kontrolli all või

| iv) | lennuettevõtjale on juba antud tegutsemisluba Malaisia ja mõne liikmesriigi vahelise kahepoolse lepingu raames ning Malaisia suudab tõendada, et käesolevast lepingust tulenevate liiklusõiguste kasutamine marsruudil, mis hõlmab punkti selles liikmesriigis, tähendaks teise lepinguga kehtestatud liiklusõiguspiirangutest kõrvalehoidmist; või |
| --- | --- |

iv)

lennuettevõtjale on juba antud tegutsemisluba Malaisia ja mõne liikmesriigi vahelise kahepoolse lepingu raames ning Malaisia suudab tõendada, et käesolevast lepingust tulenevate liiklusõiguste kasutamine marsruudil, mis hõlmab punkti selles liikmesriigis, tähendaks teise lepinguga kehtestatud liiklusõiguspiirangutest kõrvalehoidmist; või

| v) | määratud lennuettevõtjal on liikmesriigi väljastatud lennuettevõtja sertifikaat ning Malaisia ja selle liikmesriigi vahel ei kehti ühtki kahepoolset lennunduslepingut ning see liikmesriik on keeldunud andmast liiklusõigusi Malaisia määratud lennuettevõtjatele. |
| --- | --- |

v)

määratud lennuettevõtjal on liikmesriigi väljastatud lennuettevõtja sertifikaat ning Malaisia ja selle liikmesriigi vahel ei kehti ühtki kahepoolset lennunduslepingut ning see liikmesriik on keeldunud andmast liiklusõigusi Malaisia määratud lennuettevõtjatele.

Käesolevast lõikest tulenevat õigust kasutades ei diskrimineeri Malaisia ühenduse lennuettevõtjaid kodakondsuse põhjal.

Artikkel 3

Ohutus

1.   Käesoleva artikli lõige 2 täiendab II lisa punktis c loetletud artiklite vastavaid sätteid.

2.   Kui liikmesriik (esimene liikmesriik) on määranud lennuettevõtja, mis on teise liikmesriigi reguleeriva kontrolli all, kohaldatakse selle teise liikmesriigi ohutusnõuete vastuvõtmise, täitmise või säilitamise ning lennuettevõtjale tegevusloa andmise suhtes võrdselt Malaisia õigusi, mis tulenevad lennuettevõtja määranud esimese liikmesriigi ja Malaisia vahelise lepingu ohutusalastest sätetest.

Artikkel 4

Lennukikütuse maksustamine

1.   Käesoleva artikli lõige 2 täiendab II lisa punktis d loetletud artiklite vastavaid sätteid.

2.   Olenemata muudest vastupidistest sätetest, ei takista II lisa punktis d loetletud lepingutes sätestatu liikmesriiki kehtestamast mittediskrimineerival alusel makse, lõive, tollimakse ega tasusid kütuse suhtes, mis tarnitakse tema territooriumil kasutamiseks Malaisia määratud lennuettevõtja õhusõidukis, mis peab lennuühendust kõnealuse liikmesriigi teatava punkti ja selle liikmesriigi või mõne muu liikmesriigi territooriumil asuva muu punkti vahel.

Artikkel 5

Euroopa Ühenduse sisesed veotariifid

1.   Käesoleva artikli lõige 2 täiendab II lisa punktis e loetletud artiklite vastavaid sätteid.

2.   Tariifide suhtes, mida kohaldavad Malaisia määratud lennuettevõtjad ühendusesiseste vedude puhul I lisas loetletud lepingu alusel, mis sisaldab II lisa punktis e loetletud sätet, kohaldatakse Euroopa Ühenduse õigust.

Artikkel 6

Vastavus konkurentsieeskirjadele

1.   Olenemata mis tahes vastupidistest sätetest, ei takista I lisas loetletud lepingutes sätestatu i) soodustada ettevõtjatevaheliste lepingute või ettevõtjate ühenduste otsuste vastuvõtmist või kooskõlastatud tegevust, millega takistatakse, moonutatakse või piiratakse konkurentsi; ii) tugevdada sellise lepingu, otsuse või kooskõlastatud tegevuse mõju; või iii) delegeerida eraettevõtjatele vastutus selliste meetmete võtmise eest, millega takistatakse, moonutatakse või piiratakse konkurentsi.

2.   I lisas loetletud lepingute sätteid, mis on vastuolus käesoleva artikli lõikega 1, ei kohaldata.

Artikkel 7

Lepingu lisad

Käesoleva lepingu lisad moodustavad selle lahutamatu osa.

Artikkel 8

Läbivaatamine või muutmine

Lepinguosalised võivad igal ajal vastastikusel kokkuleppel käesoleva lepingu läbi vaadata või seda muuta.

Artikkel 9

Jõustumine ja ajutine kohaldamine

1.   Käesolev leping jõustub kuupäeval, mil lepinguosalised on teineteisele kirjalikult teatanud, et nad on lõpetanud lepingu jõustumiseks vajalikud siseriiklikud menetlused.

2.   Olenemata lõikest 1 nõustuvad lepinguosalised käesolevat lepingut ajutiselt kohaldama alates järgmise kuu esimesest päevast pärast seda, kui osalised on teatanud teineteisele lepingu jõustamiseks vajalike menetluste lõpetamisest.

3.   Liikmesriikide ja Malaisia vahelised lepingud ja muud kokkulepped, mis ei ole käesoleva lepingu allakirjutamise kuupäeval veel jõustunud ning mida ei kohaldata ajutiselt, on loetletud I lisa punktis b. Käesolevat lepingut kohaldatakse kõikide selliste lepingute ja kokkulepete suhtes nende jõustumisest või ajutisest kohaldamisest alates.

Artikkel 10

Lõpetamine

1.   Kui I lisas loetletud leping lõpetatakse, lõpevad samal ajal ka kõik need käesoleva lepingu sätted, mis on seotud I lisas loetletud asjaomase lepinguga.

2.   Kui kõik I lisas loetletud lepingud lõpetatakse, lõpetatakse samal ajal ka käesolev leping.

SELLE KINNITUSEKS on täievolilised isikud lepingule alla kirjutanud.

Koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ja malai keeles kahe tuhande seitsmenda aasta märtsikuu kahekümne teisel päeval Brüsselis

За Европейската общност

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

Az Európai Közösség részéről

Għall-Kominità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Communidade Europeia

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

För Europeiska gemenskapen

Image
  Image

За правителството на Малайзия

Por el Gobierno de Malasia

Za vládu Malajsie

For Malaysias regering

Für die Regierung Malaysias

Malaisia valitsuse nimel

Για την Κυβέρνηση της Μαλαισίας

For the Government of Malaysia

Pour le gouvernement de la Malaisie

Per il governo della Malaysia

Malaizijas valdības vārdā

Malaizijos Vyriausybės vardu

Malaijzia Kormánya részéről

Għall-Gvern tal-Malažja

Voor de Regering van Maleisië

W imieniu Rządu Malezji

Pelo Governo da Malásia

Pentru Guvernul Malaeziei

Za vládu Malajzie

Za Vlado Malezije

Malesian hallituksen puolesta

För Malaysias regering

Image

I LISA

Käesoleva lepingu artiklis 1 viidatud lepingute nimekiri

| a) | Malaisia ja Euroopa Ühenduse liikmesriikide vahelised lennunduslepingud, mis on käesoleva lepingu allakirjutamise kuupäevaks sõlmitud, millele on alla kirjutatud ja/või mida kohaldatakse ajutiselt






  — | Austria föderaalvalitsuse ja Malaisia valitsuse vaheline leping, mis käsitleb lennuliiklust nende riikide territooriumidel ja väljaspool, alla kirjutatud Kuala Lumpuris 22. novembril 1976 (edaspidi II lisas “Malaisia – Austria leping”);
  muudetud 23. augustil 1990 Viinis koostatud vastastikuse mõistmise memorandumiga;
  viimati muudetud 14. septembril 1994 Kuala Lumpuris sõlmitud verbaalnoodiga; |
| --- | --- | --- |

a)

Malaisia ja Euroopa Ühenduse liikmesriikide vahelised lennunduslepingud, mis on käesoleva lepingu allakirjutamise kuupäevaks sõlmitud, millele on alla kirjutatud ja/või mida kohaldatakse ajutiselt

—

Austria föderaalvalitsuse ja Malaisia valitsuse vaheline leping, mis käsitleb lennuliiklust nende riikide territooriumidel ja väljaspool, alla kirjutatud Kuala Lumpuris 22. novembril 1976 (edaspidi II lisas “Malaisia – Austria leping”);

muudetud 23. augustil 1990 Viinis koostatud vastastikuse mõistmise memorandumiga;

viimati muudetud 14. septembril 1994 Kuala Lumpuris sõlmitud verbaalnoodiga;

| — | Belgia Kuningriigi valitsuse ja Malaisia valitsuse vaheline leping, mis käsitleb lennuliiklust nende riikide territooriumidel ja väljaspool, alla kirjutatud Kuala Lumpuris 26. veebruaril 1974 (edaspidi II lisas “Malaisia – Belgia leping”);
  muudetud 25. juulil 1978 Brüsselis koostatud kooskõlastatud protokolliga;
  viimati muudetud 14. oktoobril 1993 Kuala Lumpuris koostatud kooskõlastatud protokolliga; |
| --- | --- |

—

Belgia Kuningriigi valitsuse ja Malaisia valitsuse vaheline leping, mis käsitleb lennuliiklust nende riikide territooriumidel ja väljaspool, alla kirjutatud Kuala Lumpuris 26. veebruaril 1974 (edaspidi II lisas “Malaisia – Belgia leping”);

muudetud 25. juulil 1978 Brüsselis koostatud kooskõlastatud protokolliga;

viimati muudetud 14. oktoobril 1993 Kuala Lumpuris koostatud kooskõlastatud protokolliga;

| — | Tšehhi Vabariigi valitsuse ja Malaisia valitsuse vaheline leping, mis käsitleb lennuliiklust nende riikide territooriumidel ja väljaspool, alla kirjutatud Prahas 2. mail 1973 (edaspidi II lisas “Malaisia – Tšehhi Vabariigi leping”);
  loetakse koos 2. mail 1973 Prahas alla kirjutatud vastastikuse mõistmise memorandumiga; |
| --- | --- |

—

Tšehhi Vabariigi valitsuse ja Malaisia valitsuse vaheline leping, mis käsitleb lennuliiklust nende riikide territooriumidel ja väljaspool, alla kirjutatud Prahas 2. mail 1973 (edaspidi II lisas “Malaisia – Tšehhi Vabariigi leping”);

loetakse koos 2. mail 1973 Prahas alla kirjutatud vastastikuse mõistmise memorandumiga;

| — | Taani Kuningriigi valitsuse ja Malaisia valitsuse vaheline leping, mis käsitleb lennuliiklust nende riikide territooriumidel ja väljaspool, alla kirjutatud Kuala Lumpuris 19. oktoobril 1967 (edaspidi II lisas “Malaisia – Taani leping”); |
| --- | --- |

—

Taani Kuningriigi valitsuse ja Malaisia valitsuse vaheline leping, mis käsitleb lennuliiklust nende riikide territooriumidel ja väljaspool, alla kirjutatud Kuala Lumpuris 19. oktoobril 1967 (edaspidi II lisas “Malaisia – Taani leping”);

| — | Taani Kuningriigi valitsuse ja Malaisia valitsuse vahelise lennunduslepingu projekt, parafeeritud 1997. ja 2002. aastal (edaspidi II lisas “Malaisia – Taani lepingu projekt”); |
| --- | --- |

—

Taani Kuningriigi valitsuse ja Malaisia valitsuse vahelise lennunduslepingu projekt, parafeeritud 1997. ja 2002. aastal (edaspidi II lisas “Malaisia – Taani lepingu projekt”);

| — | Soome Vabariigi valitsuse ja Malaisia valitsuse vaheline leping, mis käsitleb lennuliiklust nende riikide territooriumidel ja väljaspool, alla kirjutatud Kuala Lumpuris 6. novembril 1997 (edaspidi II lisas “Malaisia – Soome leping”);
  loetakse koos 15. septembril 1997 Kuala Lumpuris alla kirjutatud vastastikuse mõistmise memorandumiga; |
| --- | --- |

—

Soome Vabariigi valitsuse ja Malaisia valitsuse vaheline leping, mis käsitleb lennuliiklust nende riikide territooriumidel ja väljaspool, alla kirjutatud Kuala Lumpuris 6. novembril 1997 (edaspidi II lisas “Malaisia – Soome leping”);

loetakse koos 15. septembril 1997 Kuala Lumpuris alla kirjutatud vastastikuse mõistmise memorandumiga;

| — | Prantsuse Vabariigi valitsuse ja Malaisia valitsuse vaheline lennutranspordi leping, alla kirjutatud Kuala Lumpuris 22. mail 1967 (edaspidi II lisas “Malaisia – Prantsusmaa leping”); |
| --- | --- |

—

Prantsuse Vabariigi valitsuse ja Malaisia valitsuse vaheline lennutranspordi leping, alla kirjutatud Kuala Lumpuris 22. mail 1967 (edaspidi II lisas “Malaisia – Prantsusmaa leping”);

| — | Saksamaa Liitvabariigi ja Malaisia vaheline leping, mis käsitleb lennuliiklust nende riikide territooriumidel ja väljaspool, alla kirjutatud Kuala Lumpuris 23. juulil 1968 (edaspidi II lisas “Malaisia – Saksamaa leping”); |
| --- | --- |

—

Saksamaa Liitvabariigi ja Malaisia vaheline leping, mis käsitleb lennuliiklust nende riikide territooriumidel ja väljaspool, alla kirjutatud Kuala Lumpuris 23. juulil 1968 (edaspidi II lisas “Malaisia – Saksamaa leping”);

| — | Ungari Vabariigi valitsuse ja Malaisia valitsuse vaheline leping, mis käsitleb lennuliiklust nende riikide territooriumidel ja väljaspool, alla kirjutatud Kuala Lumpuris 19. veebruaril 1993 (edaspidi II lisas “Malaisia – Ungari leping”); |
| --- | --- |

—

Ungari Vabariigi valitsuse ja Malaisia valitsuse vaheline leping, mis käsitleb lennuliiklust nende riikide territooriumidel ja väljaspool, alla kirjutatud Kuala Lumpuris 19. veebruaril 1993 (edaspidi II lisas “Malaisia – Ungari leping”);

| — | Iirimaa valitsuse ja Malaisia valitsuse vaheline lennutranspordi leping, alla kirjutatud Shannonis 17. veebruaril 1992 (edaspidi II lisas “Malaisia – Iirimaa leping”); |
| --- | --- |

—

Iirimaa valitsuse ja Malaisia valitsuse vaheline lennutranspordi leping, alla kirjutatud Shannonis 17. veebruaril 1992 (edaspidi II lisas “Malaisia – Iirimaa leping”);

| — | Malaisia valitsuse ja Itaalia Vabariigi valitsuse vaheline lennundusleping, alla kirjutatud Kuala Lumpuris 23. märtsil 1995 (edaspidi II lisas “Malaisia – Itaalia leping”);
  loetakse koos 30. novembril 1994 Roomas koostatud konfidentsiaalse vastastikuse mõistmise memorandumiga;
  muudetud 18. juulil 1997 Kuala Lumpuris koostatud konfidentsiaalse vastastikuse mõistmise memorandumiga;
  muudetud Malaisia ja Itaalia vaheliste läbirääkimiste kooskõlastatud protokolliga, alla kirjutatud Roomas 18. mail 2005;
  viimati muudetud 18. juulil 2006 Londonis koostatud vastastikuse mõistmise memorandumiga; |
| --- | --- |

—

Malaisia valitsuse ja Itaalia Vabariigi valitsuse vaheline lennundusleping, alla kirjutatud Kuala Lumpuris 23. märtsil 1995 (edaspidi II lisas “Malaisia – Itaalia leping”);

loetakse koos 30. novembril 1994 Roomas koostatud konfidentsiaalse vastastikuse mõistmise memorandumiga;

muudetud 18. juulil 1997 Kuala Lumpuris koostatud konfidentsiaalse vastastikuse mõistmise memorandumiga;

muudetud Malaisia ja Itaalia vaheliste läbirääkimiste kooskõlastatud protokolliga, alla kirjutatud Roomas 18. mail 2005;

viimati muudetud 18. juulil 2006 Londonis koostatud vastastikuse mõistmise memorandumiga;

| — | Malaisia valitsuse ja Luksemburgi Suurhertsogiriigi valitsuse vaheline lennundusleping, parafeeritud Kuala Lumpuris 19. juulil 2002 konfidentsiaalse vastastikuse mõistmise memorandumi II liidesena, alla kirjutatud Kuala Lumpuris 19. juulil 2002 (edaspidi II lisas “Malaisia – Luksemburgi leping”); |
| --- | --- |

—

Malaisia valitsuse ja Luksemburgi Suurhertsogiriigi valitsuse vaheline lennundusleping, parafeeritud Kuala Lumpuris 19. juulil 2002 konfidentsiaalse vastastikuse mõistmise memorandumi II liidesena, alla kirjutatud Kuala Lumpuris 19. juulil 2002 (edaspidi II lisas “Malaisia – Luksemburgi leping”);

| — | Malta valitsuse ja Malaisia valitsuse vaheline leping, mis käsitleb lennuliiklust nende riikide territooriumidel ja väljaspool, alla kirjutatud Malaisias 12. oktoobril 1993 (edaspidi II lisas “Malaisia – Malta leping”);
  loetakse koos 28. veebruaril 1984 Valettas koostatud vastastikuse mõistmise memorandumiga; |
| --- | --- |

—

Malta valitsuse ja Malaisia valitsuse vaheline leping, mis käsitleb lennuliiklust nende riikide territooriumidel ja väljaspool, alla kirjutatud Malaisias 12. oktoobril 1993 (edaspidi II lisas “Malaisia – Malta leping”);

loetakse koos 28. veebruaril 1984 Valettas koostatud vastastikuse mõistmise memorandumiga;

| — | Madalmaade Kuningriigi valitsuse ja Malaisia valitsuse vaheline leping, mis käsitleb lennuliiklust nende riikide territooriumidel ja väljaspool, alla kirjutatud Kuala Lumpuris 15. detsembril 1966 (edaspidi II lisas “Malaisia – Madalmaade leping”);
  muudetud nootide vahetamisega 25. märtsil 1988;
  muudetud 23. oktoobril 1991 koostatud konfidentsiaalse memorandumiga;
  muudetud nootide vahetamisega Kuala Lumpuris 10. mail 1993;
  viimati muudetud 19. septembril 1995 Kuala Lumpuris kooskõlastatud protokollile liitena A lisatud konfidentsiaalse vastastikuse mõistmise memorandumiga;
  viimati muudetud nootide vahetamisega Kuala Lumpuris 23. mail 1996; |
| --- | --- |

—

Madalmaade Kuningriigi valitsuse ja Malaisia valitsuse vaheline leping, mis käsitleb lennuliiklust nende riikide territooriumidel ja väljaspool, alla kirjutatud Kuala Lumpuris 15. detsembril 1966 (edaspidi II lisas “Malaisia – Madalmaade leping”);

muudetud nootide vahetamisega 25. märtsil 1988;

muudetud 23. oktoobril 1991 koostatud konfidentsiaalse memorandumiga;

muudetud nootide vahetamisega Kuala Lumpuris 10. mail 1993;

viimati muudetud 19. septembril 1995 Kuala Lumpuris kooskõlastatud protokollile liitena A lisatud konfidentsiaalse vastastikuse mõistmise memorandumiga;

viimati muudetud nootide vahetamisega Kuala Lumpuris 23. mail 1996;

| — | Poola Rahvavabariigi valitsuse ja Malaisia valitsuse vaheline tsiviillennundusleping, alla kirjutatud Kuala Lumpuris 24. märtsil 1975 (edaspidi II lisas “Malaisia – Poola leping”);
  loetakse koos 5. juulil 1974 Kuala Lumpuris koostatud Poola Rahvavabariigi valitsuse ja Malaisia valitsuse vahelise tsiviillennunduslepingu protokolliga; |
| --- | --- |

—

Poola Rahvavabariigi valitsuse ja Malaisia valitsuse vaheline tsiviillennundusleping, alla kirjutatud Kuala Lumpuris 24. märtsil 1975 (edaspidi II lisas “Malaisia – Poola leping”);

loetakse koos 5. juulil 1974 Kuala Lumpuris koostatud Poola Rahvavabariigi valitsuse ja Malaisia valitsuse vahelise tsiviillennunduslepingu protokolliga;

| — | Malaisia valitsuse ja Portugali Vabariigi valitsuse vaheline leping, mis käsitleb lennuliiklust nende riikide territooriumidel ja väljaspool, parafeeritud ja lisatud II liitena vastastikuse mõistmise memorandumile, alla kirjutatud Kuala Lumpuris 19. mail 1998 (edaspidi II lisas “Malaisia – Portugali leping”); |
| --- | --- |

—

Malaisia valitsuse ja Portugali Vabariigi valitsuse vaheline leping, mis käsitleb lennuliiklust nende riikide territooriumidel ja väljaspool, parafeeritud ja lisatud II liitena vastastikuse mõistmise memorandumile, alla kirjutatud Kuala Lumpuris 19. mail 1998 (edaspidi II lisas “Malaisia – Portugali leping”);

| — | Rumeenia Sotsialistliku Vabariigi valitsuse ja Malaisia valitsuse vaheline tsiviillennundusleping, alla kirjutatud Kuala Lumpuris 26. novembril 1982 (edaspidi II lisas “Malaisia – Rumeenia leping”); |
| --- | --- |

—

Rumeenia Sotsialistliku Vabariigi valitsuse ja Malaisia valitsuse vaheline tsiviillennundusleping, alla kirjutatud Kuala Lumpuris 26. novembril 1982 (edaspidi II lisas “Malaisia – Rumeenia leping”);

| — | Sloveenia Vabariigi valitsuse ja Malaisia valitsuse vaheline leping, mis käsitleb lennuliiklust nende riikide territooriumidel ja väljaspool, alla kirjutatud Ljubljanas on 28. oktoobril 1997 (edaspidi II lisas “Malaisia – Sloveenia leping”); |
| --- | --- |

—

Sloveenia Vabariigi valitsuse ja Malaisia valitsuse vaheline leping, mis käsitleb lennuliiklust nende riikide territooriumidel ja väljaspool, alla kirjutatud Ljubljanas on 28. oktoobril 1997 (edaspidi II lisas “Malaisia – Sloveenia leping”);

| — | Hispaania valitsuse ja Malaisia valitsuse vaheline lennutranspordi leping, alla kirjutatud Kuala Lumpuris 23. märtsil 1993 (edaspidi II lisas “Malaisia – Hispaania leping”); |
| --- | --- |

—

Hispaania valitsuse ja Malaisia valitsuse vaheline lennutranspordi leping, alla kirjutatud Kuala Lumpuris 23. märtsil 1993 (edaspidi II lisas “Malaisia – Hispaania leping”);

| — | Rootsi Kuningriigi valitsuse ja Malaisia valitsuse vaheline leping, mis käsitleb lennuliiklust nende riikide territooriumidel ja väljaspool, alla kirjutatud Kuala Lumpuris 19. oktoobril 1967 (edaspidi II lisas “Malaisia – Rootsi leping”); |
| --- | --- |

—

Rootsi Kuningriigi valitsuse ja Malaisia valitsuse vaheline leping, mis käsitleb lennuliiklust nende riikide territooriumidel ja väljaspool, alla kirjutatud Kuala Lumpuris 19. oktoobril 1967 (edaspidi II lisas “Malaisia – Rootsi leping”);

| — | Rootsi Kuningriigi valitsuse ja Malaisia valitsuse vahelise lennunduslepingu projekt, parafeeritud 1997. ja 2002. aastal (edaspidi II lisas “Malaisia – Rootsi lepingu projekt”); |
| --- | --- |

—

Rootsi Kuningriigi valitsuse ja Malaisia valitsuse vahelise lennunduslepingu projekt, parafeeritud 1997. ja 2002. aastal (edaspidi II lisas “Malaisia – Rootsi lepingu projekt”);

| — | Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsuse ja Malaisia valitsuse vaheline leping, mis käsitleb lennuliiklust nende riikide territooriumidel ja väljaspool, alla kirjutatud Londonis 24. mail 1973 (edaspidi II lisas “Malaisia – Ühendkuningriigi leping”);
  muudetud nootide vahetamisega Kuala Lumpuris 14. septembril 1993;
  viimati muudetud 18. jaanuaril 2006 Londonis koostatud vastastikuse mõistmise memorandumiga; |
| --- | --- |

—

Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsuse ja Malaisia valitsuse vaheline leping, mis käsitleb lennuliiklust nende riikide territooriumidel ja väljaspool, alla kirjutatud Londonis 24. mail 1973 (edaspidi II lisas “Malaisia – Ühendkuningriigi leping”);

muudetud nootide vahetamisega Kuala Lumpuris 14. septembril 1993;

viimati muudetud 18. jaanuaril 2006 Londonis koostatud vastastikuse mõistmise memorandumiga;

| b) | Lennunduslepingud ja muud kokkulepped, mille on parafeerinud ja alla kirjutanud Malaisia valitsus ja Euroopa Ühenduse liikmesriigid ning mis käesoleva lepingu allakirjutamise kuupäevaks ei ole veel jõustunud ja mida ei kohaldata ajutiselt






  — | Bulgaaria Rahvavabariigi valitsuse ja Malaisia valitsuse vaheline leping, mis käsitleb lennuliiklust nende riikide territooriumidel ja väljaspool, parafeeritud Sofias 23. veebruaril 1984 (edaspidi II lisas “Malaisia – Bulgaaria leping”);
  Loetakse koos 2. oktoobril 1991 Kuala Lumpuris koostatud konfidentsiaalse vastastikuse mõistmise memorandumiga; |
| --- | --- | --- |

b)

Lennunduslepingud ja muud kokkulepped, mille on parafeerinud ja alla kirjutanud Malaisia valitsus ja Euroopa Ühenduse liikmesriigid ning mis käesoleva lepingu allakirjutamise kuupäevaks ei ole veel jõustunud ja mida ei kohaldata ajutiselt

—

Bulgaaria Rahvavabariigi valitsuse ja Malaisia valitsuse vaheline leping, mis käsitleb lennuliiklust nende riikide territooriumidel ja väljaspool, parafeeritud Sofias 23. veebruaril 1984 (edaspidi II lisas “Malaisia – Bulgaaria leping”);

Loetakse koos 2. oktoobril 1991 Kuala Lumpuris koostatud konfidentsiaalse vastastikuse mõistmise memorandumiga;

| — | Kuala Lumpuris 15. detsembril 2004 koostatud kooskõlastatud protokollile 1. liitena lisatud vastastikuse mõistmise memorandumi projekt, millega muudetakse Malaisia – Ühendkuningriigi lepingut. |
| --- | --- |

—

Kuala Lumpuris 15. detsembril 2004 koostatud kooskõlastatud protokollile 1. liitena lisatud vastastikuse mõistmise memorandumi projekt, millega muudetakse Malaisia – Ühendkuningriigi lepingut.

II LISA

I lisas loetletud lepingute artiklid, millele viidatakse käesoleva lepingu artiklites 2–6

| a) | Liikmesriigipoolne määramine:






  — | Malaisia – Austria lepingu artikli 3 lõiked 1–3; |
| --- | --- | --- |

a)

Liikmesriigipoolne määramine:

—

Malaisia – Austria lepingu artikli 3 lõiked 1–3;

| — | Malaisia – Belgia lepingu artikkel 2; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Belgia lepingu artikkel 2;

| — | Malaisia – Bulgaaria lepingu artikli 3 lõiked 1–3; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Bulgaaria lepingu artikli 3 lõiked 1–3;

| — | Malaisia – Tšehhi Vabariigi lepingu artikli 3 lõiked 1–3; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Tšehhi Vabariigi lepingu artikli 3 lõiked 1–3;

| — | Malaisia – Taani lepingu artikkel II; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Taani lepingu artikkel II;

| — | Malaisia – Taani lepingu projekti artikkel 3; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Taani lepingu projekti artikkel 3;

| — | Malaisia – Prantsusmaa lepingu artikli 3 lõiked 1–3 |
| --- | --- |

—

Malaisia – Prantsusmaa lepingu artikli 3 lõiked 1–3

| — | Malaisia – Saksamaa lepingu artikli 3 lõiked 1–3; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Saksamaa lepingu artikli 3 lõiked 1–3;

| — | Malaisia – Soome lepingu artikkel 3; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Soome lepingu artikkel 3;

| — | Malaisia – Ungari lepingu artikli 3 lõiked 1–3; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Ungari lepingu artikli 3 lõiked 1–3;

| — | Malaisia – Iirimaa lepingu artikli 3 lõiked 1–2; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Iirimaa lepingu artikli 3 lõiked 1–2;

| — | Malaisia – Itaalia lepingu artikkel 4; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Itaalia lepingu artikkel 4;

| — | Malaisia – Malta lepingu artikkel 3; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Malta lepingu artikkel 3;

| — | Malaisia – Madalmaade lepingu artikli 3 lõiked 1–3; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Madalmaade lepingu artikli 3 lõiked 1–3;

| — | Malaisia – Poola lepingu artikkel 3; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Poola lepingu artikkel 3;

| — | Malaisia – Portugali lepingu artikli 3 lõiked 1–3; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Portugali lepingu artikli 3 lõiked 1–3;

| — | Malaisia – Rumeenia lepingu artikli 3 lõiked 1–3; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Rumeenia lepingu artikli 3 lõiked 1–3;

| — | Malaisia – Sloveenia lepingu artikli 3 lõiked 1–3; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Sloveenia lepingu artikli 3 lõiked 1–3;

| — | Malaisia – Hispaania lepingu artikkel 3; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Hispaania lepingu artikkel 3;

| — | Malaisia – Rootsi lepingu artikkel II; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Rootsi lepingu artikkel II;

| — | Malaisia – Rootsi lepingu projekti artikkel 3; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Rootsi lepingu projekti artikkel 3;

| — | Malaisia – Ühendkuningriigi lepingu artikli 3 lõiked 1–3. |
| --- | --- |

—

Malaisia – Ühendkuningriigi lepingu artikli 3 lõiked 1–3.

| b) | Tegevus- ja muude lubade andmisest keeldumine, nende tühistamine, peatamine või piiramine:






  — | Malaisia – Austria lepingu artikli 3 lõiked 4–7; |
| --- | --- | --- |

b)

Tegevus- ja muude lubade andmisest keeldumine, nende tühistamine, peatamine või piiramine:

—

Malaisia – Austria lepingu artikli 3 lõiked 4–7;

| — | Malaisia – Belgia lepingu artikkel 3; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Belgia lepingu artikkel 3;

| — | Malaisia – Bulgaaria lepingu artikli 3 lõiked 4–6; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Bulgaaria lepingu artikli 3 lõiked 4–6;

| — | Malaisia – Tšehhi Vabariigi lepingu artikli 3 lõiked 4–6; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Tšehhi Vabariigi lepingu artikli 3 lõiked 4–6;

| — | Malaisia – Taani lepingu artikkel III; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Taani lepingu artikkel III;

| — | Malaisia – Taani lepingu projekti artikkel 4; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Taani lepingu projekti artikkel 4;

| — | Malaisia – Soome lepingu artikkel 4; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Soome lepingu artikkel 4;

| — | Malaisia – Prantsusmaa lepingu artikli 3 lõiked 4–6; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Prantsusmaa lepingu artikli 3 lõiked 4–6;

| — | Malaisia – Saksamaa lepingu artikli 3 lõiked 4–6; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Saksamaa lepingu artikli 3 lõiked 4–6;

| — | Malaisia – Ungari lepingu artikli 3 lõiked 4–6; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Ungari lepingu artikli 3 lõiked 4–6;

| — | Malaisia – Iirimaa lepingu artikli 3 lõiked 3–6; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Iirimaa lepingu artikli 3 lõiked 3–6;

| — | Malaisia – Itaalia lepingu artikkel 5; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Itaalia lepingu artikkel 5;

| — | Malaisia – Malta lepingu artikkel 4; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Malta lepingu artikkel 4;

| — | Malaisia – Madalmaade lepingu artikli 3 lõiked 4–6; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Madalmaade lepingu artikli 3 lõiked 4–6;

| — | Malaisia – Poola lepingu artikkel 4; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Poola lepingu artikkel 4;

| — | Malaisia – Portugali lepingu artikli 3 lõiked 4–6; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Portugali lepingu artikli 3 lõiked 4–6;

| — | Malaisia – Rumeenia lepingu artikli 3 lõiked 4–6; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Rumeenia lepingu artikli 3 lõiked 4–6;

| — | Malaisia – Sloveenia lepingu artikli 3 lõiked 4–6; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Sloveenia lepingu artikli 3 lõiked 4–6;

| — | Malaisia – Hispaania lepingu artikkel 4; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Hispaania lepingu artikkel 4;

| — | Malaisia – Rootsi lepingu artikkel III; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Rootsi lepingu artikkel III;

| — | Malaisia – Rootsi lepingu projekti artikkel 4; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Rootsi lepingu projekti artikkel 4;

| — | Malaisia – Ühendkuningriigi lepingu artikli 3 lõiked 4–6. |
| --- | --- |

—

Malaisia – Ühendkuningriigi lepingu artikli 3 lõiked 4–6.

| c) | Ohutus:






  — | Malaisia – Belgia lepingu artikkel 7; |
| --- | --- | --- |

c)

Ohutus:

—

Malaisia – Belgia lepingu artikkel 7;

| — | Malaisia – Taani lepingu projekti artikkel 15; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Taani lepingu projekti artikkel 15;

| — | Malaisia – Ungari lepingu artikkel 9; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Ungari lepingu artikkel 9;

| — | Malaisia – Itaalia lepingu artikkel 10; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Itaalia lepingu artikkel 10;

| — | Malaisia – Luksemburgi lepingu artikkel 6; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Luksemburgi lepingu artikkel 6;

| — | Malaisia – Portugali lepingu artikkel 11; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Portugali lepingu artikkel 11;

| — | Malaisia – Rumeenia lepingu artikkel 7; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Rumeenia lepingu artikkel 7;

| — | Malaisia – Hispaania lepingu artikkel 11; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Hispaania lepingu artikkel 11;

| — | Malaisia – Rootsi lepingu projekti artikkel 15; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Rootsi lepingu projekti artikkel 15;

| — | Malaisia – Ühendkuningriigi lepingu artikkel 9A. |
| --- | --- |

—

Malaisia – Ühendkuningriigi lepingu artikkel 9A.

| d) | Lennukikütuse maksustamine:






  — | Malaisia – Austria lepingu artikkel 4; |
| --- | --- | --- |

d)

Lennukikütuse maksustamine:

—

Malaisia – Austria lepingu artikkel 4;

| — | Malaisia – Belgia lepingu artikkel 4; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Belgia lepingu artikkel 4;

| — | Malaisia – Bulgaaria lepingu artikkel 4; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Bulgaaria lepingu artikkel 4;

| — | Malaisia – Tšehhi Vabariigi lepingu artikkel 4; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Tšehhi Vabariigi lepingu artikkel 4;

| — | Malaisia – Taani lepingu artikkel IV; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Taani lepingu artikkel IV;

| — | Malaisia – Taani lepingu projekti artikkel 6; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Taani lepingu projekti artikkel 6;

| — | Malaisia – Soome lepingu artikkel 5; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Soome lepingu artikkel 5;

| — | Malaisia – Prantsusmaa lepingu artikkel 4; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Prantsusmaa lepingu artikkel 4;

| — | Malaisia – Saksamaa lepingu artikkel 4; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Saksamaa lepingu artikkel 4;

| — | Malaisia – Ungari lepingu artikkel 4; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Ungari lepingu artikkel 4;

| — | Malaisia – Iirimaa lepingu artikkel 11; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Iirimaa lepingu artikkel 11;

| — | Malaisia – Itaalia lepingu artikkel 6; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Itaalia lepingu artikkel 6;

| — | Malaisia – Luksemburgi lepingu artikkel 9; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Luksemburgi lepingu artikkel 9;

| — | Malaisia – Malta lepingu artikkel 5; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Malta lepingu artikkel 5;

| — | Malaisia – Madalmaade lepingu artikkel 4; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Madalmaade lepingu artikkel 4;

| — | Malaisia – Poola lepingu artikkel 6; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Poola lepingu artikkel 6;

| — | Malaisia – Portugali lepingu artikkel 4; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Portugali lepingu artikkel 4;

| — | Malaisia – Rumeenia lepingu artikkel 4; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Rumeenia lepingu artikkel 4;

| — | Malaisia – Sloveenia lepingu artikkel 4; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Sloveenia lepingu artikkel 4;

| — | Malaisia – Hispaania lepingu artikkel 5; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Hispaania lepingu artikkel 5;

| — | Malaisia – Rootsi lepingu artikkel IV; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Rootsi lepingu artikkel IV;

| — | Malaisia – Rootsi lepingu projekti artikkel 6; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Rootsi lepingu projekti artikkel 6;

| — | Malaisia – Ühendkuningriigi lepingu artikkel 4. |
| --- | --- |

—

Malaisia – Ühendkuningriigi lepingu artikkel 4.

| e) | Euroopa Ühenduse sisesed veotariifid:






  — | Malaisia – Austria lepingu artikkel 7; |
| --- | --- | --- |

e)

Euroopa Ühenduse sisesed veotariifid:

—

Malaisia – Austria lepingu artikkel 7;

| — | Malaisia – Belgia lepingu artikkel 10; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Belgia lepingu artikkel 10;

| — | Malaisia – Bulgaaria lepingu artikkel 8; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Bulgaaria lepingu artikkel 8;

| — | Malaisia – Tšehhi Vabariigi lepingu artikkel 7; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Tšehhi Vabariigi lepingu artikkel 7;

| — | Malaisia – Taani lepingu artikkel VII; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Taani lepingu artikkel VII;

| — | Malaisia – Taani lepingu projekti artikkel 11; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Taani lepingu projekti artikkel 11;

| — | Malaisia – Soome lepingu artikkel 10; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Soome lepingu artikkel 10;

| — | Malaisia – Prantsusmaa lepingu artikkel 7; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Prantsusmaa lepingu artikkel 7;

| — | Malaisia – Saksamaa lepingu artikkel 7; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Saksamaa lepingu artikkel 7;

| — | Malaisia – Hispaania lepingu artikkel 7; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Hispaania lepingu artikkel 7;

| — | Malaisia – Ungari lepingu artikkel 8; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Ungari lepingu artikkel 8;

| — | Malaisia – Iirimaa lepingu artikkel 6; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Iirimaa lepingu artikkel 6;

| — | Malaisia – Itaalia lepingu artikkel 8; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Itaalia lepingu artikkel 8;

| — | Malaisia – Luksemburgi lepingu artikkel 11; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Luksemburgi lepingu artikkel 11;

| — | Malaisia – Malta lepingu artikkel 10; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Malta lepingu artikkel 10;

| — | Malaisia – Madalmaade lepingu artikkel 7; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Madalmaade lepingu artikkel 7;

| — | Malaisia – Poola lepingu artikkel 10; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Poola lepingu artikkel 10;

| — | Malaisia – Portugali lepingu artikkel 9; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Portugali lepingu artikkel 9;

| — | Malaisia – Rumeenia lepingu artikkel 9; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Rumeenia lepingu artikkel 9;

| — | Malaisia – Sloveenia lepingu artikkel 8; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Sloveenia lepingu artikkel 8;

| — | Malaisia – Rootsi lepingu artikkel VII; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Rootsi lepingu artikkel VII;

| — | Malaisia – Rootsi lepingu projekti artikkel 11; |
| --- | --- |

—

Malaisia – Rootsi lepingu projekti artikkel 11;

| — | Malaisia – Ühendkuningriigi lepingu artikkel 7. |
| --- | --- |

—

Malaisia – Ühendkuningriigi lepingu artikkel 7.

III LISA

Käesoleva lepingu artiklis 2 osutatud muude riikide loetelu

| a) | Islandi Vabariik (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel); |
| --- | --- |

a)

Islandi Vabariik (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel);

| b) | Liechtensteini Vürstiriik (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel); |
| --- | --- |

b)

Liechtensteini Vürstiriik (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel);

| c) | Norra Kuningriik (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel); |
| --- | --- |

c)

Norra Kuningriik (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel);

| d) | Šveitsi Konföderatsioon (Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lennutranspordi lepingu alusel). |
| --- | --- |

d)

Šveitsi Konföderatsioon (Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lennutranspordi lepingu alusel).

---

Komisjon

| 4.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 94/39 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 94/39

---

KOMISJONI OTSUS,

27. märts 2007,

oluliseks kasutuseks lubatud kontrollitavate ainete koguste jaotamise kohta ühenduses 2007. aastal vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 2037/2000

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 1285 all)

(Ainult eesti-, hispaania-, hollandi-, inglis-, itaalia-, prantsus-, saksa-, sloveeni- ja taanikeelne tekst on autentsed)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/211/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. juuni 2000. aasta määrust (EÜ) nr 2037/2000 osoonikihti kahandavate ainete kohta, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon on juba järk-järgult lõpetanud klorofluorosüsivesinike, muude täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinike, haloonide, süsiniktetrakloriidi, 1,1,1-trikloroetaani, bromofluorosüsivesinike ja bromoklorometaani tootmise ja tarbimise. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon on juba järk-järgult lõpetanud klorofluorosüsivesinike, muude täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinike, haloonide, süsiniktetrakloriidi, 1,1,1-trikloroetaani, bromofluorosüsivesinike ja bromoklorometaani tootmise ja tarbimise.

| (2) | Komisjon peab igal aastal kindlaks määrama kõnealuste kontrollitavate ainete olulise kasutuse, kasutada lubatud kogused ja äriühingud, kellel on õigus neid kasutada. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon peab igal aastal kindlaks määrama kõnealuste kontrollitavate ainete olulise kasutuse, kasutada lubatud kogused ja äriühingud, kellel on õigus neid kasutada.

| (3) | Osoonikihti kahandavaid aineid käsitleva Montreali protokolli (edaspidi “Montreali protokoll”) osaliste otsusega IV/25 kehtestatakse kriteeriumid, mida komisjon kasutab olulise kasutuse kindlaksmääramiseks, ning lubatakse igal osalisel toota ja tarbida kontrollitavaid aineid oluliseks kasutuseks vajalikus koguses. |
| --- | --- |

(3)

Osoonikihti kahandavaid aineid käsitleva Montreali protokolli (edaspidi “Montreali protokoll”) osaliste otsusega IV/25 kehtestatakse kriteeriumid, mida komisjon kasutab olulise kasutuse kindlaksmääramiseks, ning lubatakse igal osalisel toota ja tarbida kontrollitavaid aineid oluliseks kasutuseks vajalikus koguses.

| (4) | Montreali protokolli osaliste otsusega XV/8 lubatakse sellist tootmist ja tarbimist, mis on vajalik Montreali protokolli A, B ja C lisades (II ja III rühma ained) loetletud kontrollitavate ainete oluliseks laboratoorseks ja analüütiliseks kasutuseks, mis on loetletud osaliste seitsmenda kohtumise aruande IV lisas, kui Montreali protokolli osaliste kuuenda kohtumise aruande II lisas ning osaliste otsustes VII/11, XI/15 ja XV/5 sätestatud tingimustest ei tulene teisiti. Montreali protokolli osaliste otsusega XVII/10 on lubatud toota ja tarbida Montreali protokolli E-lisas loetletud kontrollitavat ainet, et vastata metüülbromiidi laboratoorse ja analüütilise kasutuse vajadustele. |
| --- | --- |

(4)

Montreali protokolli osaliste otsusega XV/8 lubatakse sellist tootmist ja tarbimist, mis on vajalik Montreali protokolli A, B ja C lisades (II ja III rühma ained) loetletud kontrollitavate ainete oluliseks laboratoorseks ja analüütiliseks kasutuseks, mis on loetletud osaliste seitsmenda kohtumise aruande IV lisas, kui Montreali protokolli osaliste kuuenda kohtumise aruande II lisas ning osaliste otsustes VII/11, XI/15 ja XV/5 sätestatud tingimustest ei tulene teisiti. Montreali protokolli osaliste otsusega XVII/10 on lubatud toota ja tarbida Montreali protokolli E-lisas loetletud kontrollitavat ainet, et vastata metüülbromiidi laboratoorse ja analüütilise kasutuse vajadustele.

| (5) | Vastavalt Montreali protokolli osaliste otsuse XII/2 punktile 3 klorofluorosüsivesinikevabadele dosaatorinhalaatoritele ülemineku soodustamise meetmete kohta on kõik liikmesriigid teavitanud (2) ÜRO Keskkonnaprogrammi, et klorofluorosüsivesinikud (CFC) ei ole enam olulised selliste salbutamooli sisaldavate CFC-dosaatorinhalaatorite valmistamisel, mis on ette nähtud turustamiseks Euroopa Ühenduses. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt Montreali protokolli osaliste otsuse XII/2 punktile 3 klorofluorosüsivesinikevabadele dosaatorinhalaatoritele ülemineku soodustamise meetmete kohta on kõik liikmesriigid teavitanud (2) ÜRO Keskkonnaprogrammi, et klorofluorosüsivesinikud (CFC) ei ole enam olulised selliste salbutamooli sisaldavate CFC-dosaatorinhalaatorite valmistamisel, mis on ette nähtud turustamiseks Euroopa Ühenduses.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 4 lõike 4 punkti i alapunktis b keelustatakse täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinike kasutamine ja turustamine, v.a kui need on tunnistatud olulisteks kõnealuse määruse artikli 3 lõikes 1 kirjeldatud tingimustel. Seepärast on kõnealused otsused, mille kohaselt klorofluorosüsivesinike kasutamine ei ole vältimatu, vähendanud nõudlust Euroopa Ühenduses turustatavates dosaatorinhalaatorites kasutatavate klorofluorosüsivesinike järele. Lisaks keelatakse määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 4 lõikega 6 CFC-dosaatorinhalaatorite importimine ja turuleviimine, kui kõnesolevates toodetes sisalduvaid klorofluorosüsivesinikke ei peeta oluliseks artikli 3 lõikega 1 kindlaksmääratud tingimustel. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 4 lõike 4 punkti i alapunktis b keelustatakse täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinike kasutamine ja turustamine, v.a kui need on tunnistatud olulisteks kõnealuse määruse artikli 3 lõikes 1 kirjeldatud tingimustel. Seepärast on kõnealused otsused, mille kohaselt klorofluorosüsivesinike kasutamine ei ole vältimatu, vähendanud nõudlust Euroopa Ühenduses turustatavates dosaatorinhalaatorites kasutatavate klorofluorosüsivesinike järele. Lisaks keelatakse määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 4 lõikega 6 CFC-dosaatorinhalaatorite importimine ja turuleviimine, kui kõnesolevates toodetes sisalduvaid klorofluorosüsivesinikke ei peeta oluliseks artikli 3 lõikega 1 kindlaksmääratud tingimustel.

| (7) | Komisjon avaldas 22. juulil 2006. aastal teatise (3) neile ühenduse 25 liikmesriigi äriühingutele, kes taotlevad komisjonilt luba kasutada kontrollitavaid aineid oluliseks kasutuseks ühenduses 2007. aastal, ja on saanud deklaratsioonid kontrollitavate ainete kavandatava olulise kasutuse kohta 2007. aastal. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon avaldas 22. juulil 2006. aastal teatise (3) neile ühenduse 25 liikmesriigi äriühingutele, kes taotlevad komisjonilt luba kasutada kontrollitavaid aineid oluliseks kasutuseks ühenduses 2007. aastal, ja on saanud deklaratsioonid kontrollitavate ainete kavandatava olulise kasutuse kohta 2007. aastal.

| (8) | Selle tagamiseks, et asjast huvitatud äriühingutel ja ettevõtjatel oleks edaspidigi võimalik kasutada litsentsimissüsteemi, on asjakohane kohaldada käesolevat otsust alates 1. jaanuarist 2007. |
| --- | --- |

(8)

Selle tagamiseks, et asjast huvitatud äriühingutel ja ettevõtjatel oleks edaspidigi võimalik kasutada litsentsimissüsteemi, on asjakohane kohaldada käesolevat otsust alates 1. jaanuarist 2007.

| (9) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 18 lõike 1 kohaselt asutatud korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 18 lõike 1 kohaselt asutatud korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Määrusele (EÜ) nr 2037/2000 vastavate I rühma (klorofluorosüsivesinikud 11, 12, 113, 114 ja 115) kontrollitavate ainete kogus, mida võib 2007. aastal kasutada ühenduses olulisel meditsiinilisel otstarbel, on 316 257,00 ODP-kilogrammi. (4)

2.   Määrusele (EÜ) nr 2037/2000 vastavate I rühma (klorofluorosüsivesinikud 11, 12, 113, 114 ja 115) ning II rühma (muud täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinikud) kontrollitavate ainete kogus, mida võib 2007. aastal ühenduses kasutada olulisel laboratoorsel otstarbel, on 65 900,9 ODP-kilogrammi.

3.   Määrusele (EÜ) nr 2037/2000 vastavate III rühma (haloonid) kontrollitavate ainete kogus, mida võib 2007. aastal kasutada ühenduses olulisel laboratoorsel otstarbel, on 718,7 ODP-kilogrammi.

4.   Määrusele (EÜ) nr 2037/2000 vastavate IV rühma (süsiniktetrakloriid) kontrollitavate ainete kogus, mida võib 2007. aastal kasutada ühenduses olulisel laboratoorsel otstarbel, on 147 110,436 ODP-kilogrammi.

5.   Määrusele (EÜ) nr 2037/2000 vastavate V rühma (1,1,1-trikloroetaan) kontrollitavate ainete kogus, mida võib 2007. aastal kasutada Euroopa Liidus olulisel laboratoorsel otstarbel, on 672,0 ODP-kilogrammi.

6.   Määrusele (EÜ) nr 2037/2000 vastavate VI rühma (metüülbromiid) kontrollitavate ainete kogus, mida võib 2007. aastal kasutada ühenduses laboratoorsel ja analüütilisel otstarbel, on 150,0 ODP-kilogrammi.

7.   Määrusele (EÜ) nr 2037/2000 vastavate VII rühma (bromofluorosüsivesinikud) kontrollitavate ainete kogus, mida võib 2007. aastal kasutada ühenduses olulisel laboratoorsel otstarbel, on 3,52 ODP-kilogrammi.

8.   Määrusele (EÜ) nr 2037/2000 vastavate IX rühma (bromoklorometaan) kontrollitavate ainete kogus, mida võib 2007. aastal kasutada ühenduses olulisel laboratoorsel otstarbel, on 12,048 ODP-kilogrammi.

Artikkel 2

I lisas loetletud klorofluorosüsivesinik-dosaatorinhalaatoreid ei viida enam turgudele, kus pädev asutus on otsustanud, et nende toodete kasutamine ei ole kõnealustel turgudel vältimatu.

Artikkel 3

Ajavahemikul 1. jaanuarist31. detsembrini 2007 kohaldatakse järgmisi eeskirju:

| 1. | Klorofluorosüsivesinike 11, 12, 113, 114 ja 115 olulise meditsiinilise kasutuse kvoodid eraldatakse II lisas osutatud ettevõtetele. |
| --- | --- |

1.

Klorofluorosüsivesinike 11, 12, 113, 114 ja 115 olulise meditsiinilise kasutuse kvoodid eraldatakse II lisas osutatud ettevõtetele.

| 2. | Klorofluorosüsivesinike 11, 12, 113, 114 ja 115 ning muude täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinike olulise laboratoorse kasutuse kvoodid eraldatakse III lisas osutatud ettevõtetele. |
| --- | --- |

2.

Klorofluorosüsivesinike 11, 12, 113, 114 ja 115 ning muude täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinike olulise laboratoorse kasutuse kvoodid eraldatakse III lisas osutatud ettevõtetele.

| 3. | Haloonide olulise laboratoorse kasutuse kvoodid eraldatakse IV lisas osutatud ettevõtetele. |
| --- | --- |

3.

Haloonide olulise laboratoorse kasutuse kvoodid eraldatakse IV lisas osutatud ettevõtetele.

| 4. | Süsiniktetrakloriidi olulise laboratoorse kasutuse kvoodid eraldatakse V lisas osutatud ettevõtetele. |
| --- | --- |

4.

Süsiniktetrakloriidi olulise laboratoorse kasutuse kvoodid eraldatakse V lisas osutatud ettevõtetele.

| 5. | 1,1,1-trikloroetaani olulise laboratoorse kasutuse kvoodid eraldatakse VI lisas osutatud ettevõtetele. |
| --- | --- |

5.

1,1,1-trikloroetaani olulise laboratoorse kasutuse kvoodid eraldatakse VI lisas osutatud ettevõtetele.

| 6. | Metüülbromiidi kriitilise laboratoorse ja analüütilise kasutuse kvoodid jaotatakse VII lisas märgitud äriühingutele. |
| --- | --- |

6.

Metüülbromiidi kriitilise laboratoorse ja analüütilise kasutuse kvoodid jaotatakse VII lisas märgitud äriühingutele.

| 7. | Bromofluorosüsivesinike olulise laboratoorse kasutuse kvoodid jaotatakse VIII lisas märgitud äriühingutele. |
| --- | --- |

7.

Bromofluorosüsivesinike olulise laboratoorse kasutuse kvoodid jaotatakse VIII lisas märgitud äriühingutele.

| 8. | Bromoklorometaani olulise laboratoorse kasutuse kvoodid jaotatakse IX lisas märgitud äriühingutele. |
| --- | --- |

8.

Bromoklorometaani olulise laboratoorse kasutuse kvoodid jaotatakse IX lisas märgitud äriühingutele.

| 9. | Klorofluorosüsivesinike 11, 12, 113, 114 ja 115, muude täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinike, süsiniktetrakloriidi, 1,1,1-trikloroetaani, bromofluorosüsivesinike ja bromoklorometaani olulise kasutuse kvoodid jaotatakse vastavalt X lisale. |
| --- | --- |

9.

Klorofluorosüsivesinike 11, 12, 113, 114 ja 115, muude täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinike, süsiniktetrakloriidi, 1,1,1-trikloroetaani, bromofluorosüsivesinike ja bromoklorometaani olulise kasutuse kvoodid jaotatakse vastavalt X lisale.

Artikkel 4

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007 ja see kehtib kuni 31. detsembrini 2007.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud järgmistele ettevõtjatele:

| | 3M Health Care Ltd |
| --- | --- |
| 3M House Morley Street |
| Loughborough |
| Leicestershire LE11 1EP |
| United Kingdom |

3M Health Care Ltd

3M House Morley Street

Loughborough

Leicestershire LE11 1EP

United Kingdom

| | Bespak Europe Ltd |
| --- | --- |
| North Lynn Industrial Estate |
| Bergen Way, King's Lynn |
| Norfolk PE30 2JJ |
| United Kingdom |

Bespak Europe Ltd

North Lynn Industrial Estate

Bergen Way, King's Lynn

Norfolk PE30 2JJ

United Kingdom

| | Boehringer Ingelheim GmbH |
| --- | --- |
| Binger Straße 173 |
| D-55216 Ingelheim am Rhein |

Boehringer Ingelheim GmbH

Binger Straße 173

D-55216 Ingelheim am Rhein

| | Chiesi Farmaceutici SpA |
| --- | --- |
| Via Palermo 26/A |
| I-43100 Parma (PR) |

Chiesi Farmaceutici SpA

Via Palermo 26/A

I-43100 Parma (PR)

| | Inyx Pharmaceuticals Ltd |
| --- | --- |
| Astmoor Industrial Estate |
| 9 Arkwright Road Runcorn |
| Cheshire WA7 1NU |
| United Kingdom |

Inyx Pharmaceuticals Ltd

Astmoor Industrial Estate

9 Arkwright Road Runcorn

Cheshire WA7 1NU

United Kingdom

| | IVAX Ltd |
| --- | --- |
| Unit 301, |
| Waterford Industrial Estate |
| Weterford, Ireland |

IVAX Ltd

Unit 301,

Waterford Industrial Estate

Weterford, Ireland

| | Laboratorio Aldo Union S.A. |
| --- | --- |
| Baronesa de Maldá 73 |
| Esplugues de Llobregat |
| E-08950 Barcelona |

Laboratorio Aldo Union S.A.

Baronesa de Maldá 73

Esplugues de Llobregat

E-08950 Barcelona

| | SICOR SpA |
| --- | --- |
| Via Terrazzano 77 |
| I-20017 Rho (MI) |

SICOR SpA

Via Terrazzano 77

I-20017 Rho (MI)

| | Valeas SpA Pharmaceuticals |
| --- | --- |
| Via Vallisneri, 10 |
| I-20133 Milano (MI) |

Valeas SpA Pharmaceuticals

Via Vallisneri, 10

I-20133 Milano (MI)

| | Valvole Aerosol Research Italiana (VARI) SpA — LINDAL Group Italia |
| --- | --- |
| Via del Pino, 10 |
| I-23854 Olginate (LC) |

Valvole Aerosol Research Italiana (VARI) SpA — LINDAL Group Italia

Via del Pino, 10

I-23854 Olginate (LC)

| | Acros Organics bvba |
| --- | --- |
| Janssen Pharmaceuticalaan 3a |
| B-2440 Geel |

Acros Organics bvba

Janssen Pharmaceuticalaan 3a

B-2440 Geel

| | Airbus France |
| --- | --- |
| 316, route de Bayonne |
| F-31300 Toulouse |

Airbus France

316, route de Bayonne

F-31300 Toulouse

| | Bie & Berntsen A-S |
| --- | --- |
| Transformervej 8 |
| DK-2730 Herlev |

Bie & Berntsen A-S

Transformervej 8

DK-2730 Herlev

| | Carlo Erba Reactifs-SDS |
| --- | --- |
| Z.I. de Valdonne, BP 4 |
| F-13124 Peypin |

Carlo Erba Reactifs-SDS

Z.I. de Valdonne, BP 4

F-13124 Peypin

| | Eras Labo |
| --- | --- |
| 222, RN 90 |
| F-38330 Saint-Nazaire-les-Eymes |

Eras Labo

222, RN 90

F-38330 Saint-Nazaire-les-Eymes

| | Harp International |
| --- | --- |
| Gellihirion Industrial Estate, |
| Rhondda, Cynon Taff, |
| UK-Pontypridd CF37 5SX |

Harp International

Gellihirion Industrial Estate,

Rhondda, Cynon Taff,

UK-Pontypridd CF37 5SX

| | Health Protection Inspectorate-Laboratories |
| --- | --- |
| Paldiski mnt 81 |
| EE-10617 Tallinn |

Health Protection Inspectorate-Laboratories

Paldiski mnt 81

EE-10617 Tallinn

| | Honeywell Specialty Chemicals |
| --- | --- |
| Wunstorfer Straße 40 |
| Postfach 10 02 62 |
| D-30918 Seelze |

Honeywell Specialty Chemicals

Wunstorfer Straße 40

Postfach 10 02 62

D-30918 Seelze

| | Institut scientifique de service public (ISSeP) |
| --- | --- |
| Rue du Chéra, 200 |
| B-4000 Liège |

Institut scientifique de service public (ISSeP)

Rue du Chéra, 200

B-4000 Liège

| | Ineos Fluor Ltd |
| --- | --- |
| PO Box 13, The Heath |
| Runcorn, Cheshire WA7 4QF |
| United Kingdom |

Ineos Fluor Ltd

PO Box 13, The Heath

Runcorn, Cheshire WA7 4QF

United Kingdom

| | LGC Promochem GmbH |
| --- | --- |
| Mercatorstr. 51 |
| D-46485 Wesel |

LGC Promochem GmbH

Mercatorstr. 51

D-46485 Wesel

| | Mallinckrodt Baker BV |
| --- | --- |
| Teugseweg 20 |
| 7418 AM Deventer |
| Nederland |

Mallinckrodt Baker BV

Teugseweg 20

7418 AM Deventer

Nederland

| | Mebrom NV |
| --- | --- |
| Assenedestraat 4 |
| B-9940 Rieme Ertvelde |

Mebrom NV

Assenedestraat 4

B-9940 Rieme Ertvelde

| | Merck KgaA |
| --- | --- |
| Frankfurter Straße 250 |
| D-64271 Darmstadt |

Merck KgaA

Frankfurter Straße 250

D-64271 Darmstadt

| | Mikro+Polo d.o.o. |
| --- | --- |
| Zagrebška 22 |
| SI-2000 Maribor |

Mikro+Polo d.o.o.

Zagrebška 22

SI-2000 Maribor

| | Ministry of Defense |
| --- | --- |
| Directorate Material RNL Navy |
| P.O. Box 2070 |
| 2500 ES The Hague |
| Nederland |

Ministry of Defense

Directorate Material RNL Navy

P.O. Box 2070

2500 ES The Hague

Nederland

| | Panreac Química S.A. |
| --- | --- |
| Pol. Ind. Pla de la Bruguera |
| C/ Garraf 2 |
| E-08211 Castellar del Vallès, Barcelona |

Panreac Química S.A.

Pol. Ind. Pla de la Bruguera

C/ Garraf 2

E-08211 Castellar del Vallès, Barcelona

| | Sanolabor d.d. |
| --- | --- |
| Leskoškova 4 |
| SI-1000 Ljubljana |

Sanolabor d.d.

Leskoškova 4

SI-1000 Ljubljana

| | Sigma Aldrich Chimie SARL |
| --- | --- |
| 80, rue de Luzais |
| L’Isle d’Abeau-Chesnes |
| F-38297 Saint-Quentin-Fallavier |

Sigma Aldrich Chimie SARL

80, rue de Luzais

L’Isle d’Abeau-Chesnes

F-38297 Saint-Quentin-Fallavier

| | Sigma Aldrich Laborchemikalien |
| --- | --- |
| Wunstorfer Straße 40 |
| Postfach 10 02 62 |
| D-30918 Seelze |

Sigma Aldrich Laborchemikalien

Wunstorfer Straße 40

Postfach 10 02 62

D-30918 Seelze

| | Sigma Aldrich Logistik GmbH |
| --- | --- |
| Riedstraße 2 |
| D-89555 Steinheim |

Sigma Aldrich Logistik GmbH

Riedstraße 2

D-89555 Steinheim

| | Tazzetti Fluids Srl |
| --- | --- |
| Corso Europa, 600/a |
| I-10088 Volpiano (TO) |

Tazzetti Fluids Srl

Corso Europa, 600/a

I-10088 Volpiano (TO)

| | VWR I.S.A.S. |
| --- | --- |
| 201, rue Carnot |
| F-94126 Fontenay-sous-Bois |

VWR I.S.A.S.

201, rue Carnot

F-94126 Fontenay-sous-Bois

Brüssel, 27. märts 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stavros DIMAS

---

(1)  EÜT L 244, 29.9.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

1

(2)  www.unep.org/ozone/Information_for_the_Parties/3Bi_dec12-2-3.asp

2

(3)  ELT C 171, 22.7.2006, lk 27.

3

(4)  Osoonikahandamispotentsiaal.

4

---

I LISA

Vastavalt Montreali protokolli osaliste kaheteistkümnendal kohtumisel klorofluorosüsivesinikevabadele dosaatorinhalaatoritele ülemineku hõlbustamise meetmete kohta vastu võetud otsuse XII/2 punktile 3 on järgmised riigid otsustanud tänu sobivate klorofluorosüsivesinikevabade dosaatorinhalaatorite olemasolule mitte enam käsitada protokolli kohaselt olulistena klorofluorosüsivesinikke, kui neid kasutatakse koos järgmiste toimeainetega:

Allikas: www.unep.org/ozone/Information_for_the_Parties/3Bi_dec12-2-3.asp

Tabel 1

Lühitoimelised beeta-agonist-bronhilõõgastid

| Riik | salbutamool | terbutaliin | fenoterool | ortsiprenaliin | reproterool | karbuterool | heksoprenaliin | pirbuterool | klenbuterool | bitolterool | prokaterool |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Austria | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Belgia | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Küpros | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Tšehhi Vabariik | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Taani | X | | | | | | | | | | |
| Eesti | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Soome | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Prantsusmaa | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Saksamaa | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Kreeka | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Ungari | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Iirimaa | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Itaalia | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Läti | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Leedu | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Luksemburg | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Malta | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Madalmaad | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Poola | X | | | | | | | | | | |
| Portugal | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Norra | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Slovakkia | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Sloveenia | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Hispaania | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Rootsi | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Ühendkuningriik | X | | | | | | | | | | |

Riik

salbutamool

terbutaliin

fenoterool

ortsiprenaliin

reproterool

karbuterool

heksoprenaliin

pirbuterool

klenbuterool

bitolterool

prokaterool

Austria

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Belgia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Küpros

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Tšehhi Vabariik

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Taani

X

Eesti

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Soome

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Prantsusmaa

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Saksamaa

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Kreeka

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Ungari

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Iirimaa

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Itaalia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Läti

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Leedu

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Luksemburg

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Malta

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Madalmaad

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Poola

X

Portugal

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Norra

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Slovakkia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Sloveenia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Hispaania

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Rootsi

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Ühendkuningriik

X

Tabel 2

Inhaleeritavad steroidid

| Riik | Beklometasoon | Deksametasoon | Flunisoliid | Flutikasoon | Budesoniid | Triamsinoloon |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Austria | X | X | X | X | X | X |
| Belgia | X | X | X | X | X | X |
| Küpros | | | | | | |
| Tšehhi Vabariik | X | X | X | X | X | X |
| Taani | X | | | X | | |
| Eesti | X | X | X | X | X | X |
| Soome | X | | | X | | |
| Prantsusmaa | X | | | X | | |
| Saksamaa | X | X | X | X | X | X |
| Kreeka | | | | | | |
| Ungari | X | X | X | X | X | X |
| Iirimaa | X | | | X | | |
| Itaalia | X | X | X | X | X | X |
| Läti | X | X | X | X | X | X |
| Leedu | X | X | X | X | X | X |
| Luksemburg | X | X | X | X | X | X |
| Malta | | | | X | X | |
| Poola | | | | | | |
| Portugal | X | | | X | X | |
| Madalmaad | X | X | X | X | X | X |
| Norra | | | | | | |
| Slovakkia | X | X | X | X | X | X |
| Sloveenia | X | X | X | X | X | X |
| Hispaania | X | | | X | | |
| Rootsi | X | | | X | | |
| Ühendkuningriik | | | | X | | |

Riik

Beklometasoon

Deksametasoon

Flunisoliid

Flutikasoon

Budesoniid

Triamsinoloon

Austria

X

X

X

X

X

X

Belgia

X

X

X

X

X

X

Küpros

Tšehhi Vabariik

X

X

X

X

X

X

Taani

X

X

Eesti

X

X

X

X

X

X

Soome

X

X

Prantsusmaa

X

X

Saksamaa

X

X

X

X

X

X

Kreeka

Ungari

X

X

X

X

X

X

Iirimaa

X

X

Itaalia

X

X

X

X

X

X

Läti

X

X

X

X

X

X

Leedu

X

X

X

X

X

X

Luksemburg

X

X

X

X

X

X

Malta

X

X

Poola

Portugal

X

X

X

Madalmaad

X

X

X

X

X

X

Norra

Slovakkia

X

X

X

X

X

X

Sloveenia

X

X

X

X

X

X

Hispaania

X

X

Rootsi

X

X

Ühendkuningriik

X

Tabel 3

Mittesteroidsed põletikuvastased ained

| Riik | Kromoglütsiinhape | Nedokromiil | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Austria | X | X | | | | |
| Belgia | X | X | | | | |
| Küpros | X | X | | | | |
| Tšehhi Vabariik | X | X | | | | |
| Taani | X | X | | | | |
| Eesti | X | X | | | | |
| Soome | X | X | | | | |
| Prantsusmaa | X | X | | | | |
| Saksamaa | X | X | | | | |
| Kreeka | X | X | | | | |
| Ungari | X | | | | | |
| Iirimaa | | | | | | |
| Itaalia | X | X | | | | |
| Läti | X | X | | | | |
| Leedu | X | X | | | | |
| Luksemburg | X | | | | | |
| Malta | X | X | | | | |
| Poola | | | | | | |
| Portugal | X | | | | | |
| Madalmaad | X | X | | | | |
| Norra | | | | | | |
| Slovakkia | X | X | | | | |
| Sloveenia | X | X | | | | |
| Hispaania | | X | | | | |
| Rootsi | X | X | | | | |
| Ühendkuningriik | | | | | | |

Riik

Kromoglütsiinhape

Nedokromiil

Austria

X

X

Belgia

X

X

Küpros

X

X

Tšehhi Vabariik

X

X

Taani

X

X

Eesti

X

X

Soome

X

X

Prantsusmaa

X

X

Saksamaa

X

X

Kreeka

X

X

Ungari

X

Iirimaa

Itaalia

X

X

Läti

X

X

Leedu

X

X

Luksemburg

X

Malta

X

X

Poola

Portugal

X

Madalmaad

X

X

Norra

Slovakkia

X

X

Sloveenia

X

X

Hispaania

X

Rootsi

X

X

Ühendkuningriik

Tabel 4

Antikoliinergilised bronhilõõgastid

| Riik | Ipratroopiumbromiid | Oksitroopiumbromiid | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Austria | X | X | | | | |
| Belgia | X | X | | | | |
| Küpros | X | X | | | | |
| Tšehhi Vabariik | X | X | | | | |
| Taani | X | X | | | | |
| Eesti | X | X | | | | |
| Soome | X | X | | | | |
| Prantsusmaa | | | | | | |
| Saksamaa | X | X | | | | |
| Kreeka | X | X | | | | |
| Ungari | X | X | | | | |
| Iirimaa | X | X | | | | |
| Itaalia | | | | | | |
| Läti | X | X | | | | |
| Leedu | X | X | | | | |
| Luksemburg | X | X | | | | |
| Malta | X | X | | | | |
| Madalmaad | X | X | | | | |
| Poola | | | | | | |
| Portugal | X | | | | | |
| Norra | | | | | | |
| Slovakkia | X | X | | | | |
| Sloveenia | X | X | | | | |
| Hispaania | X | X | | | | |
| Rootsi | X | X | | | | |
| Ühendkuningriik | X | X | | | | |

Riik

Ipratroopiumbromiid

Oksitroopiumbromiid

Austria

X

X

Belgia

X

X

Küpros

X

X

Tšehhi Vabariik

X

X

Taani

X

X

Eesti

X

X

Soome

X

X

Prantsusmaa

Saksamaa

X

X

Kreeka

X

X

Ungari

X

X

Iirimaa

X

X

Itaalia

Läti

X

X

Leedu

X

X

Luksemburg

X

X

Malta

X

X

Madalmaad

X

X

Poola

Portugal

X

Norra

Slovakkia

X

X

Sloveenia

X

X

Hispaania

X

X

Rootsi

X

X

Ühendkuningriik

X

X

Tabel 5

Pikatoimelised beeta-agonist-bronhilõõgastid

| Riik | Formoterool | Salmeterool | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Austria | X | X | | | | |
| Belgia | X | X | | | | |
| Küpros | X | | | | | |
| Tšehhi Vabariik | X | X | | | | |
| Taani | | | | | | |
| Eesti | X | X | | | | |
| Soome | X | X | | | | |
| Prantsusmaa | X | X | | | | |
| Saksamaa | X | X | | | | |
| Kreeka | | | | | | |
| Ungari | X | X | | | | |
| Iirimaa | X | X | | | | |
| Itaalia | X | X | | | | |
| Läti | X | X | | | | |
| Leedu | X | X | | | | |
| Luksemburg | X | X | | | | |
| Malta | X | X | | | | |
| Madalmaad | X | | | | | |
| Poola | | | | | | |
| Portugal | | | | | | |
| Norra | | | | | | |
| Slovakkia | X | X | | | | |
| Sloveenia | X | X | | | | |
| Hispaania | | X | | | | |
| Rootsi | X | X | | | | |
| Ühendkuningriik | | | | | | |

Riik

Formoterool

Salmeterool

Austria

X

X

Belgia

X

X

Küpros

X

Tšehhi Vabariik

X

X

Taani

Eesti

X

X

Soome

X

X

Prantsusmaa

X

X

Saksamaa

X

X

Kreeka

Ungari

X

X

Iirimaa

X

X

Itaalia

X

X

Läti

X

X

Leedu

X

X

Luksemburg

X

X

Malta

X

X

Madalmaad

X

Poola

Portugal

Norra

Slovakkia

X

X

Sloveenia

X

X

Hispaania

X

Rootsi

X

X

Ühendkuningriik

Tabel 6

Toimeainete kombinatsioonid ühes dosaatorinhalaatoris

| Riik | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Austria | X Kõik tooted | | | | | |
| Belgia | X Kõik tooted | | | | | |
| Küpros | | | | | | |
| Tšehhi Vabariik | X Kõik tooted | | | | | |
| Taani | | | | | | |
| Eesti | | | | | | |
| Soome | X Kõik tooted | | | | | |
| Prantsusmaa | X Kõik tooted | | | | | |
| Saksamaa | X Kõik tooted | | | | | |
| Kreeka | | | | | | |
| Ungari | X Kõik tooted | | | | | |
| Iirimaa | | | | | | |
| Itaalia | Budenosiid + fenoterool | Flutikasoon + salmeterool | | | | |
| Läti | X Kõik tooted | | | | | |
| Leedu | X Kõik tooted | | | | | |
| Luksemburg | X Kõik tooted | | | | | |
| Malta | X Kõik tooted | | | | | |
| Madalmaad | | | | | | |
| Poola | | | | | | |
| Portugal | | | | | | |
| Norra | | | | | | |
| Slovakkia | X Kõik tooted | | | | | |
| Sloveenia | X Kõik tooted | | | | | |
| Hispaania | | | | | | |
| Rootsi | X Kõik tooted | | | | | |
| Ühendkuningriik | | | | | | |

Riik

Austria

X Kõik tooted

Belgia

X Kõik tooted

Küpros

Tšehhi Vabariik

X Kõik tooted

Taani

Eesti

Soome

X Kõik tooted

Prantsusmaa

X Kõik tooted

Saksamaa

X Kõik tooted

Kreeka

Ungari

X Kõik tooted

Iirimaa

Itaalia

Budenosiid + fenoterool

Flutikasoon + salmeterool

Läti

X Kõik tooted

Leedu

X Kõik tooted

Luksemburg

X Kõik tooted

Malta

X Kõik tooted

Madalmaad

Poola

Portugal

Norra

Slovakkia

X Kõik tooted

Sloveenia

X Kõik tooted

Hispaania

Rootsi

X Kõik tooted

Ühendkuningriik

---

II LISA

Olulised meditsiinilised otstarbed

Astma ja muude krooniliste obstruktiivsete kopsuhaiguste raviks ettenähtud dosaatorinhalaatorite valmistamisel kasutatavate I rühma kontrollitavate ainete kvoodid jaotatakse järgmistele äriühingutele:

| | 3 M Health Care Ltd (UK) |
| --- | --- |

3 M Health Care Ltd (UK)

| | Bespak Europe Ltd (UK) |
| --- | --- |

Bespak Europe Ltd (UK)

| | Boehringer Ingelheim GmbH (DE) |
| --- | --- |

Boehringer Ingelheim GmbH (DE)

| | Chiesi Farmaceutici SpA (IT) |
| --- | --- |

Chiesi Farmaceutici SpA (IT)

| | Inyx Pharmaceuticals Ltd (UK) |
| --- | --- |

Inyx Pharmaceuticals Ltd (UK)

| | Ivax Ltd (IE) |
| --- | --- |

Ivax Ltd (IE)

| | Laboratorio Aldo Union SA (ES) |
| --- | --- |

Laboratorio Aldo Union SA (ES)

| | SICOR SpA (IT) |
| --- | --- |

SICOR SpA (IT)

| | Valeas SpA Pharmaceuticals (IT) |
| --- | --- |

Valeas SpA Pharmaceuticals (IT)

| | Valvole Aerosol Research Italiana (VARI)


  SpA — LINDAL Group Italia (IT) |
| --- | --- |

Valvole Aerosol Research Italiana (VARI)

SpA — LINDAL Group Italia (IT)

---

III LISA

Oluline laboratoorne kasutus

I ja II rühma kontrollitavate ainete puhul, mida on lubatud kasutada laboratoorsel ja analüütilisel otstarbel, jaotatakse kvoodid järgmiselt:

| | Acros Organics bvba (BE) |
| --- | --- |

Acros Organics bvba (BE)

| | Bie & Berntsen A-S (DK) |
| --- | --- |

Bie & Berntsen A-S (DK)

| | Carlo Erba Reactifs-SDS (FR) |
| --- | --- |

Carlo Erba Reactifs-SDS (FR)

| | Harp International (UK) |
| --- | --- |

Harp International (UK)

| | Honeywell Specialty Chemicals (DE) |
| --- | --- |

Honeywell Specialty Chemicals (DE)

| | Ineos Fluor (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor (UK)

| | LGC Promochem (DE) |
| --- | --- |

LGC Promochem (DE)

| | Mallinckrodt Baker (NL) |
| --- | --- |

Mallinckrodt Baker (NL)

| | Merck KGaA (DE) |
| --- | --- |

Merck KGaA (DE)

| | Mikro+Polo d.o.o. (SI) |
| --- | --- |

Mikro+Polo d.o.o. (SI)

| | Panreac Química S.A. (ES) |
| --- | --- |

Panreac Química S.A. (ES)

| | Sanolabor d.d. (SI) |
| --- | --- |

Sanolabor d.d. (SI)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

| | Tazzetti Fluids (IT) |
| --- | --- |

Tazzetti Fluids (IT)

| | VWR I.S.A.S. (FR) |
| --- | --- |

VWR I.S.A.S. (FR)

---

IV LISA

Oluline laboratoorne kasutus

III rühma kontrollitavate ainete puhul, mida on lubatud kasutada laboratoorsel ja analüütilisel otstarbel, jaotatakse kvoodid järgmiselt:

| | Airbus France (FR) |
| --- | --- |

Airbus France (FR)

| | Eras Labo (FR) |
| --- | --- |

Eras Labo (FR)

| | Ineos Fluor (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor (UK)

| | Ministry of Defense (NL) |
| --- | --- |

Ministry of Defense (NL)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

---

V LISA

Oluline laboratoorne kasutus

Laboratoorsel ja analüütilisel otstarbel kasutatavate IV rühma kontrollitavate ainete kvoodid jaotatakse järgmistele äriühingutele:

| | Acros Organics (BE) |
| --- | --- |

Acros Organics (BE)

| | Bie & Berntsen A-S (DK) |
| --- | --- |

Bie & Berntsen A-S (DK)

| | Carlo Erba Reactifs-SDS (FR) |
| --- | --- |

Carlo Erba Reactifs-SDS (FR)

| | Health Protection Inspectorate-Laboratories (EE) |
| --- | --- |

Health Protection Inspectorate-Laboratories (EE)

| | Honeywell Specialty Chemicals (DE) |
| --- | --- |

Honeywell Specialty Chemicals (DE)

| | Institut scientifique de service public (ISSeP) (BE) |
| --- | --- |

Institut scientifique de service public (ISSeP) (BE)

| | Mallinckrodt Baker (NL) |
| --- | --- |

Mallinckrodt Baker (NL)

| | Merck KGaA (DE) |
| --- | --- |

Merck KGaA (DE)

| | Mikro+Polo d.o.o. (SI) |
| --- | --- |

Mikro+Polo d.o.o. (SI)

| | Panreac Química S.A. (ES) |
| --- | --- |

Panreac Química S.A. (ES)

| | Sanolabor d.d. (SI) |
| --- | --- |

Sanolabor d.d. (SI)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Laborchemikalien (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Laborchemikalien (DE)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

---

VI LISA

Oluline laboratoorne kasutus

Laboratoorsel ja analüütilisel otstarbel kasutatavate V rühma kontrollitavate ainete kvoodid jaotatakse järgmistele äriühingutele:

| | Acros Organics (BE) |
| --- | --- |

Acros Organics (BE)

| | Bie & Berntsen A-S (DK) |
| --- | --- |

Bie & Berntsen A-S (DK)

| | Merck KGaA (DE) |
| --- | --- |

Merck KGaA (DE)

| | Mikro+Polo d.o.o. (SI) |
| --- | --- |

Mikro+Polo d.o.o. (SI)

| | Panreac Química S.A. (ES) |
| --- | --- |

Panreac Química S.A. (ES)

| | Sanolabor d.d. (SI) |
| --- | --- |

Sanolabor d.d. (SI)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

---

VII LISA

Kriitiline laboratoorne ja analüütiline kasutus

Kriitilisel laboratoorsel ja analüütilisel otstarbel kasutatavate VI rühma kontrollitavate ainete kvoodid jaotatakse järgmistele äriühingutele:

| | Mebrom NV (BE) |
| --- | --- |

Mebrom NV (BE)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

---

VIII LISA

Oluline laboratoorne kasutus

VII rühma kontrollitavate ainete puhul, mida on lubatud kasutada laboratoorsel ja analüütilisel otstarbel, jaotatakse kvoodid järgmiselt:

| | Ineos Fluor (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor (UK)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

---

IX LISA

Oluline laboratoorne kasutus

IX rühma kontrollitavate ainete puhul, mida on lubatud kasutada laboratoorsel ja analüütilisel otstarbel, jaotatakse kvoodid järgmiselt:

| | Ineos Fluor (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor (UK)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

---

X LISA

Käesolevat lisa ei avaldata, kuna see sisaldab konfidentsiaalset äriteavet.

---

| 4.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 94/52 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 94/52

---

KOMISJONI OTSUS,

2. aprill 2007,

millega muudetakse otsust 2003/248/EÜ seoses teatavate nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ sätete suhtes kehtestatud ajutiste erandite kehtivuse pikendamisega Argentinast pärit ja istutamiseks ettenähtud maasikataimede (Fragaria L.), välja arvatud seemnete puhul

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 1428 all)

(2007/212/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiivi 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2000/29/EÜ alusel ei tohi põhimõtteliselt ühendusse sisse tuua istutamiseks ettenähtud maasikataimi (Fragaria L.), välja arvatud seemneid, mis on pärit mujalt kui Euroopa riikidest, välja arvatud Vahemere riigid, Austraalia, Uus-Meremaa, Kanada ja Ameerika Ühendriikide mandriosas asuvad osariigid. Nimetatud direktiiv lubab siiski erandeid kõnealusest reeglist, kui on kindlaks tehtud, et kahjulike organismide levitamise ohtu ei ole. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2000/29/EÜ alusel ei tohi põhimõtteliselt ühendusse sisse tuua istutamiseks ettenähtud maasikataimi (Fragaria L.), välja arvatud seemneid, mis on pärit mujalt kui Euroopa riikidest, välja arvatud Vahemere riigid, Austraalia, Uus-Meremaa, Kanada ja Ameerika Ühendriikide mandriosas asuvad osariigid. Nimetatud direktiiv lubab siiski erandeid kõnealusest reeglist, kui on kindlaks tehtud, et kahjulike organismide levitamise ohtu ei ole.

| (2) | Komisjoni otsusega 2003/248/EÜ (2) lubatakse liikmesriikidel Argentinast pärit ja istutamiseks ettenähtud maasikataimede (Fragaria L.), välja arvatud seemnete importimiseks kehtestada ajutisi erandeid nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ teatavatest sätetest. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni otsusega 2003/248/EÜ (2) lubatakse liikmesriikidel Argentinast pärit ja istutamiseks ettenähtud maasikataimede (Fragaria L.), välja arvatud seemnete importimiseks kehtestada ajutisi erandeid nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ teatavatest sätetest.

| (3) | Seda erandit õigustavad asjaolud on endiselt kehtivad ja uut teavet, mille alusel oleks põhjust eritingimused uuesti läbi vaadata, ei ole. |
| --- | --- |

(3)

Seda erandit õigustavad asjaolud on endiselt kehtivad ja uut teavet, mille alusel oleks põhjust eritingimused uuesti läbi vaadata, ei ole.

| (4) | Seepärast tuleks liikmesriikidele anda uueks piiratud ajavahemikuks luba tuua eritingimustel kõnealuseid taimi oma territooriumile. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks liikmesriikidele anda uueks piiratud ajavahemikuks luba tuua eritingimustel kõnealuseid taimi oma territooriumile.

| (5) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2003/248/EÜ artikli 1 teise lõikesse lisatakse punktid e–h:

| “e) | 1. juuni 2007–30. september 2007; |
| --- | --- |

“e)

1. juuni 2007–30. september 2007;

| f) | 1. juuni 2008–30. september 2008; |
| --- | --- |

f)

1. juuni 2008–30. september 2008;

| g) | 1. juuni 2009–30. september 2009; |
| --- | --- |

g)

1. juuni 2009–30. september 2009;

| h) | 1. juuni 2010–30. september 2010.” |
| --- | --- |

h)

1. juuni 2010–30. september 2010.”

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 2. aprill 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/35/EÜ (ELT L 88, 25.3.2006, lk 9).

1

(2)  ELT L 93, 10.4.2003, lk 28.

2

---

| 4.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 94/53 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 94/53

---

KOMISJONI OTSUS,

2. aprill 2007,

millega muudetakse otsust 2007/31/EÜ, millega sätestatakse üleminekumeetmed seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 853/2004 hõlmatud teatavate liha- ja piimasektori toodete lähetamisega Bulgaariast teistesse liikmesriikidesse

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 1443 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/213/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti, eriti selle artiklit 42,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni otsuses 2007/31/EÜ (2) on sätestatud üleminekumeetmed seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 853/2004 (millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erireeglid) (3) III lisaga hõlmatud teatavate liha- ja piimasektori toodete lähetamisega Bulgaariast. Kõnealuseid tooteid tuleks Bulgaariast lähetada ainult neile töötlemisettevõtetele, mis on loetletud nimetatud otsuse lisas. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsuses 2007/31/EÜ (2) on sätestatud üleminekumeetmed seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 853/2004 (millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erireeglid) (3) III lisaga hõlmatud teatavate liha- ja piimasektori toodete lähetamisega Bulgaariast. Kõnealuseid tooteid tuleks Bulgaariast lähetada ainult neile töötlemisettevõtetele, mis on loetletud nimetatud otsuse lisas.

| (2) | Bulgaaria hindab praegu kõnealuste sektorite kõiki töötlemisettevõtteid. Sellega seoses on Bulgaaria taotlenud teatavate ettevõtete väljajätmist otsuse 2007/31/EÜ lisas esitatud loetelust. Seega tuleks nimetatud lisa loetelu vastavalt ajakohastada. Selguse huvides on asjakohane asendada see käesoleva otsuse lisaga. |
| --- | --- |

(2)

Bulgaaria hindab praegu kõnealuste sektorite kõiki töötlemisettevõtteid. Sellega seoses on Bulgaaria taotlenud teatavate ettevõtete väljajätmist otsuse 2007/31/EÜ lisas esitatud loetelust. Seega tuleks nimetatud lisa loetelu vastavalt ajakohastada. Selguse huvides on asjakohane asendada see käesoleva otsuse lisaga.

| (3) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2007/31/EÜ lisa asendatakse käesoleva otsuse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 2. aprill 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2004/41/EÜ (ELT L 157, 30.4.2004, lk 33).

1

(2)  ELT L 8, 13.1.2007, lk 61.

2

(3)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 55. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

3

---

LISA

“LISA

Loetelu töötlemisettevõtetest, kellel on luba artiklis 1 osutatud sektorite toodete lähetamiseks Bulgaariast teistesse liikmesriikidesse

LIHATÖÖTLEMISETTEVÕTTED

| Nr | Veterinaarloa nr | Ettevõtte nimi ja aadress | Asjaomaste töötlemisruumide asukoht |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | BG 0401028 | “Mesokombinat-Svishtov” EOOD | gr. Svishtov ul. “33-ti Svishtovski polk” 91 |
| 2 | BG 1201011 | “Mesotsentrala — Montana” OOD | gr. Montana bul. “Treti mart” 216 |
| 3 | BG 1204013 | “Kompas” OOD | s. Komarevo obsht. Berkovitsa |
| 4 | BG 1604039 | “Evropimel” OOD | gr. Plovdiv bul. “V. Aprilov” |
| 5 | BG 1701003 | “Mesokombinat — Razgrad” AD | gr. Razgrad, Industrialen kvartal, ul. “Beli Lom” 1 |
| 6 | ВG 1901021 | “Mekom” AD | gr. Silistra Industrialna zona — Zapad |
| 7 | BG 2204099 | “Tandem-V” OOD | gr. Sofia bul. “Iliantsi” 23 |
| 8 | BG 2501002 | “Tandem — Popovo” OOD | s. Drinovo obsht. Popovo |

Nr

Veterinaarloa nr

Ettevõtte nimi ja aadress

Asjaomaste töötlemisruumide asukoht

1

BG 0401028

“Mesokombinat-Svishtov” EOOD

gr. Svishtov ul. “33-ti Svishtovski polk” 91

2

BG 1201011

“Mesotsentrala — Montana” OOD

gr. Montana bul. “Treti mart” 216

3

BG 1204013

“Kompas” OOD

s. Komarevo obsht. Berkovitsa

4

BG 1604039

“Evropimel” OOD

gr. Plovdiv bul. “V. Aprilov”

5

BG 1701003

“Mesokombinat — Razgrad” AD

gr. Razgrad, Industrialen kvartal, ul. “Beli Lom” 1

6

ВG 1901021

“Mekom” AD

gr. Silistra Industrialna zona — Zapad

7

BG 2204099

“Tandem-V” OOD

gr. Sofia bul. “Iliantsi” 23

8

BG 2501002

“Tandem — Popovo” OOD

s. Drinovo obsht. Popovo

LINNULIHATÖÖTLEMISETTEVÕTTED

| Nr | Veterinaarloa nr | Ettevõtte nimi ja aadress | Asjaomaste töötlemisruumide asukoht |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | BG 1202005 | “Gala M” OOD | gr. Montana |
| 2 | BG 1602001 | “Galus — 2004” EOOD | s. Hr. Milevo obl. Plovdiv |
| 3 | BG 1602045 | “Deniz 2001” EOOD | gr. Parvomay ul. “Al. Stamboliiski” 23 |
| 4 | BG 1602071 | “Brezovo” AD | gr. Brezovo ul. “Marin Domuschiev” 2 |
| 5 | BG 2402001 | “Gradus-1” OOD | gr. Stara Zagora kv. “Industrialen” |
| 6 | BG 2802076 | “Alians Agrikol” OOD | s. Okop obl. Yambolska |

Nr

Veterinaarloa nr

Ettevõtte nimi ja aadress

Asjaomaste töötlemisruumide asukoht

1

BG 1202005

“Gala M” OOD

gr. Montana

2

BG 1602001

“Galus — 2004” EOOD

s. Hr. Milevo obl. Plovdiv

3

BG 1602045

“Deniz 2001” EOOD

gr. Parvomay ul. “Al. Stamboliiski” 23

4

BG 1602071

“Brezovo” AD

gr. Brezovo ul. “Marin Domuschiev” 2

5

BG 2402001

“Gradus-1” OOD

gr. Stara Zagora kv. “Industrialen”

6

BG 2802076

“Alians Agrikol” OOD

s. Okop obl. Yambolska

PIIMATÖÖTLEMISETTEVÕTTED

| Nr | Veterinaarloa nr | Ettevõtte nimi ja aadress | Asjaomaste töötlemisruumide asukoht |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | BG 0412010 | “Bi Si Si Handel” OOD | gr. Elena ul. “Treti Mart” 19 |
| 2 | BG 0512025 | “El Bi Bulgarikum” EAD | “El Bi Bulgarikum” EAD |
| 3 | BG 0612012 | OOD “Zorov — 97” | gr. Vratsa |
| 4 | BG 0612027 | “Mlechen ray — 99” EOOD | gr. Vratsa |
| 5 | BG 0612043 | ET “Zorov-91-Dimitar Zorov” | gr. Vratsa |
| 6 | BG 1112006 | “Kondov Ekoproduktsia” OOD | s. Staro selo |
| 7 | BG 1312001 | “Lakrima” AD | gr. Pazardzhik |
| 8 | BG 1912013 | “ZHOSI” OOD | s. Chernolik |
| 9 | BG 1912024 | “Buldeks” OOD | s. Belitsa |
| 10 | BG 2012020 | “Yotovi” OOD | gr. Sliven kv. “Rechitsa” |
| 11 | BG 2012042 | “Tirbul” EAD | gr. Sliven Industrialna zona |
| 12 | BG 2212001 | “Danon — Serdika” AD | gr. Sofia ul. “Ohridsko ezero” 3 |
| 13 | BG 2212003 | “Darko” AD | gr. Sofia ul. “Ohridsko ezero” 3 |
| 14 | BG 2212022 | “Megle-Em Dzhey” OOD | gr. Sofia ul. “Probuda” 12–14 |
| 15 | BG 2512020 | “Mizia-Milk” OOD | gr. Targovishte Industrialna zona |
| 16 | BG 2612047 | “Balgarsko sirene” OOD | gr. Haskovo bul. “Saedinenie” 94” |

Nr

Veterinaarloa nr

Ettevõtte nimi ja aadress

Asjaomaste töötlemisruumide asukoht

1

BG 0412010

“Bi Si Si Handel” OOD

gr. Elena ul. “Treti Mart” 19

2

BG 0512025

“El Bi Bulgarikum” EAD

“El Bi Bulgarikum” EAD

3

BG 0612012

OOD “Zorov — 97”

gr. Vratsa

4

BG 0612027

“Mlechen ray — 99” EOOD

gr. Vratsa

5

BG 0612043

ET “Zorov-91-Dimitar Zorov”

gr. Vratsa

6

BG 1112006

“Kondov Ekoproduktsia” OOD

s. Staro selo

7

BG 1312001

“Lakrima” AD

gr. Pazardzhik

8

BG 1912013

“ZHOSI” OOD

s. Chernolik

9

BG 1912024

“Buldeks” OOD

s. Belitsa

10

BG 2012020

“Yotovi” OOD

gr. Sliven kv. “Rechitsa”

11

BG 2012042

“Tirbul” EAD

gr. Sliven Industrialna zona

12

BG 2212001

“Danon — Serdika” AD

gr. Sofia ul. “Ohridsko ezero” 3

13

BG 2212003

“Darko” AD

gr. Sofia ul. “Ohridsko ezero” 3

14

BG 2212022

“Megle-Em Dzhey” OOD

gr. Sofia ul. “Probuda” 12–14

15

BG 2512020

“Mizia-Milk” OOD

gr. Targovishte Industrialna zona

16

BG 2612047

“Balgarsko sirene” OOD

gr. Haskovo bul. “Saedinenie” 94”

---

| 4.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 94/55 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 94/55

---

KOMISJONI OTSUS,

3. aprill 2007,

millega lõpetatakse Ameerika Ühendriikidest, Hiina Rahvavabariigist, Türgist, Ukrainast ja Venemaalt pärit pentaerütritooli importi käsitlev dumpinguvastane menetlus

(2007/214/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi “algmäärus”), eriti selle artiklit 9,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Menetluse algatamine

| (1) | 2. detsembril 2005. aastal sai komisjon Euroopa Keemiatööstuse Nõukogult (CEFIC) (edaspidi “kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, kõnealusel juhul enam kui 50 %, ühenduse pentaerütritooli kogutoodangust, algmääruse artikli 5 kohase kaebuse. |
| --- | --- |

(1)

2. detsembril 2005. aastal sai komisjon Euroopa Keemiatööstuse Nõukogult (CEFIC) (edaspidi “kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, kõnealusel juhul enam kui 50 %, ühenduse pentaerütritooli kogutoodangust, algmääruse artikli 5 kohase kaebuse.

| (2) | Kaebus sisaldas tõendeid Ameerika Ühendriikidest, Hiina Rahvavabariigist, Türgist, Ukrainast ja Venemaalt pärit pentaerütritooli dumpinguhinnaga importimise ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks. |
| --- | --- |

(2)

Kaebus sisaldas tõendeid Ameerika Ühendriikidest, Hiina Rahvavabariigist, Türgist, Ukrainast ja Venemaalt pärit pentaerütritooli dumpinguhinnaga importimise ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks.

| (3) | Menetlus algatati 17. jaanuaril 2006. aastal algatamisteate avaldamisega Euroopa Liidu Teatajas. (2) |
| --- | --- |

(3)

Menetlus algatati 17. jaanuaril 2006. aastal algatamisteate avaldamisega Euroopa Liidu Teatajas. (2)

2.   Menetlusega seotud isikud

| (4) | Komisjon andis menetluse algatamisest ametlikult teada kaebuse esitajale, ühenduse tootjatele, eksportivatele tootjatele, importijatele, kasutajatele, tarnijatele ning kõnealuse menetluse algatamisega teadaolevalt seotud ühendustele ja ekspordiriikide esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ning taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon andis menetluse algatamisest ametlikult teada kaebuse esitajale, ühenduse tootjatele, eksportivatele tootjatele, importijatele, kasutajatele, tarnijatele ning kõnealuse menetluse algatamisega teadaolevalt seotud ühendustele ja ekspordiriikide esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ning taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (5) | Kaebuse esitanud tootjad, teised ühenduse tootjad, eksportivad tootjad, importijad, kasutajad ja tarnijad tegid oma seisukohad teatavaks. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selleks võimalus. |
| --- | --- |

(5)

Kaebuse esitanud tootjad, teised ühenduse tootjad, eksportivad tootjad, importijad, kasutajad ja tarnijad tegid oma seisukohad teatavaks. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selleks võimalus.

| (6) | Selleks, et Hiina Rahvavabariigi ja Ukraina eksportivatel tootjatel oleks võimalik soovi korral esitada turumajandusliku või individuaalse kohtlemise taotlus, saatis komisjon teadaolevalt asjaga seotud Hiina Rahvavabariigi ja Ukraina eksportivatele tootjatele ning ametiasutustele taotluse vormid. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 laekusid ühelt Hiina Rahvavabariigi äriühingult turumajandusliku või individuaalse kohtlemise taotlused juhuks, kui uurimise käigus selgub, et nad ei vasta turumajandusliku kohtlemise tingimustele. Ainus Ukraina tootja taotles üksnes individuaalset kohtlemist. |
| --- | --- |

(6)

Selleks, et Hiina Rahvavabariigi ja Ukraina eksportivatel tootjatel oleks võimalik soovi korral esitada turumajandusliku või individuaalse kohtlemise taotlus, saatis komisjon teadaolevalt asjaga seotud Hiina Rahvavabariigi ja Ukraina eksportivatele tootjatele ning ametiasutustele taotluse vormid. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 laekusid ühelt Hiina Rahvavabariigi äriühingult turumajandusliku või individuaalse kohtlemise taotlused juhuks, kui uurimise käigus selgub, et nad ei vasta turumajandusliku kohtlemise tingimustele. Ainus Ukraina tootja taotles üksnes individuaalset kohtlemist.

| (7) | Algatamisteates märkis komisjon, et Hiina Rahvavabariigi eksportijaid/tootjaid käsitleva uurimise käigus võib kohaldada väljavõttelist uuringut. Kuid kuna ainult üks äriühing tegi koostööd ja väljendas valmisolekut enda kaasamiseks valimisse, ei peetud väljavõttelist uuringut vajalikuks. |
| --- | --- |

(7)

Algatamisteates märkis komisjon, et Hiina Rahvavabariigi eksportijaid/tootjaid käsitleva uurimise käigus võib kohaldada väljavõttelist uuringut. Kuid kuna ainult üks äriühing tegi koostööd ja väljendas valmisolekut enda kaasamiseks valimisse, ei peetud väljavõttelist uuringut vajalikuks.

| (8) | Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevalt asjaga seotud isikutele ja muudele äriühingutele, kes seda algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul taotlesid. Vastused saadi kolmelt ühenduse tootjalt, kellest ühel on kaks tehast, kolm sõltumatut importijat, viis kasutajat, üks tarnija, üks eksportiv tootja Hiina Rahvavabariigis, üks eksportiv tootja Türgis, üks eksportiv tootja Ukrainas ja üks tootja, kes nõustus koostööd tegema võimalikus võrdlusriigis Tšiilis. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevalt asjaga seotud isikutele ja muudele äriühingutele, kes seda algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul taotlesid. Vastused saadi kolmelt ühenduse tootjalt, kellest ühel on kaks tehast, kolm sõltumatut importijat, viis kasutajat, üks tarnija, üks eksportiv tootja Hiina Rahvavabariigis, üks eksportiv tootja Türgis, üks eksportiv tootja Ukrainas ja üks tootja, kes nõustus koostööd tegema võimalikus võrdlusriigis Tšiilis.

| (9) | Komisjon püüdis leida kõik andmed, mida ta seoses dumpingust tuleneva kahju ning ühenduse huvide kindlakstegemisega vajalikuks pidas, ning kontrollis neid; kontrollkäigud viidi läbi järgmiselt:






  a) | Ühenduse tootjad







  — | Perstorp Specialty Chemicals AB, Perstorp, Rootsi |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

Komisjon püüdis leida kõik andmed, mida ta seoses dumpingust tuleneva kahju ning ühenduse huvide kindlakstegemisega vajalikuks pidas, ning kontrollis neid; kontrollkäigud viidi läbi järgmiselt:

a)

Ühenduse tootjad

—

Perstorp Specialty Chemicals AB, Perstorp, Rootsi

| — | Perstorp Chemicals GmbH, Arnsberg, Saksamaa |
| --- | --- |

—

Perstorp Chemicals GmbH, Arnsberg, Saksamaa

| — | Chemza AS Strazske, Strazske, Slovakkia |
| --- | --- |

—

Chemza AS Strazske, Strazske, Slovakkia

| — | S.A. Polialco, Barcelona, Hispaania |
| --- | --- |

—

S.A. Polialco, Barcelona, Hispaania

| b) | Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja







  — | Hubei Yihua Chemical Industry Co., Ltd, Yichang |
| --- | --- | --- |

b)

Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja

—

Hubei Yihua Chemical Industry Co., Ltd, Yichang

| c) | Ukraina eksportiv tootja







  — | Rubezhnoye State Chemical Plant (“Zaria”), Rubezhnoye |
| --- | --- | --- |

c)

Ukraina eksportiv tootja

—

Rubezhnoye State Chemical Plant (“Zaria”), Rubezhnoye

| d) | Türgi eksportiv tootja







  — | MKS Marmara Entegre Kimya Sanayi A.Ș., Beșiktaș |
| --- | --- | --- |

d)

Türgi eksportiv tootja

—

MKS Marmara Entegre Kimya Sanayi A.Ș., Beșiktaș

| (10) | Pidades silmas vajadust määrata kindlaks normaalväärtus neile Hiina Rahvavabariigi ja Ukraina eksportivatele tootjatele, kellele suhtes turumajanduslikku kohtlemist võibolla ei kohaldata, kontrolliti normaalväärtuse kindlakstegemiseks võrdlusriigi, käesoleval juhul Tšiili, andmete alusel järgmise äriühingu valdusi:






  — | Oxiquim, Viña del Mar |
| --- | --- | --- |

(10)

Pidades silmas vajadust määrata kindlaks normaalväärtus neile Hiina Rahvavabariigi ja Ukraina eksportivatele tootjatele, kellele suhtes turumajanduslikku kohtlemist võibolla ei kohaldata, kontrolliti normaalväärtuse kindlakstegemiseks võrdlusriigi, käesoleval juhul Tšiili, andmete alusel järgmise äriühingu valdusi:

—

Oxiquim, Viña del Mar

| e) | Ühenduse tööstustarbija







  — | Nuplex Resins BV, Bergen op Zoom, Holland |
| --- | --- | --- |

e)

Ühenduse tööstustarbija

—

Nuplex Resins BV, Bergen op Zoom, Holland

3.   Uurimisperiood

| (11) | Dumpingu ja kahju tekitamise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2005 kuni 31. detsembrini 2005 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju hindamiseks vajalike suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2002 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(11)

Dumpingu ja kahju tekitamise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2005 kuni 31. detsembrini 2005 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju hindamiseks vajalike suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2002 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune periood”).

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Vaatlusalune toode

| (12) | Vaatlusalune toode on pentaerütritool (edaspidi “penta”), mis on klassifitseeritud CN-koodiga 2905 42 00. See on lõhnatu valge kristalne tahke ühend, mida toodetakse formaldehüüdist ja atsetaaldehüüdist, ja mis on kogu maailmas alküüdvaikude toomiseks kõige laiemalt kasutatud polüool. Peamine tooraine on metanool, mida kasutatakse formaldehüüdi, atsetaaldehüüdi ja naatriumhüdroksiidi tootmiseks. |
| --- | --- |

(12)

Vaatlusalune toode on pentaerütritool (edaspidi “penta”), mis on klassifitseeritud CN-koodiga 2905 42 00. See on lõhnatu valge kristalne tahke ühend, mida toodetakse formaldehüüdist ja atsetaaldehüüdist, ja mis on kogu maailmas alküüdvaikude toomiseks kõige laiemalt kasutatud polüool. Peamine tooraine on metanool, mida kasutatakse formaldehüüdi, atsetaaldehüüdi ja naatriumhüdroksiidi tootmiseks.

| (13) | Alküüdvaigud, mida kasutatakse peamiselt pinnakattevahendites, moodustavad umbes 60–70 % kõnealuse toote lõppkasutusest. Muude rakenduste hulka kuuluvad külmiku kompressori sünteetilised määrdeained, liimainetes naket andva ainena kasutatavad vaikestrid ja pentaerütrotritooltetranitraat (PETN). |
| --- | --- |

(13)

Alküüdvaigud, mida kasutatakse peamiselt pinnakattevahendites, moodustavad umbes 60–70 % kõnealuse toote lõppkasutusest. Muude rakenduste hulka kuuluvad külmiku kompressori sünteetilised määrdeained, liimainetes naket andva ainena kasutatavad vaikestrid ja pentaerütrotritooltetranitraat (PETN).

| (14) | Maailmas toodetakse pentat kolmes peamises kvaliteediklassis, millest kõige levinum on penta mono klass. Teised kaks on tehniline klass ja nitreeritud klass. Kvaliteediklass oleneb puhtuseastmest, mis määratakse kindlaks mono- ja dipentaerütritooli sisalduse põhjal. Näiteks penta mono klassi puhul on monopentaerütritooli sisaldus 98 %, tehnilise klassi puhul aga 87 %. Uurimine näitas, et tootmisprotsess on peamiste penta klasside puhul suures osas samasugune, ja seega leiti, et kõigi kolme klassi tootmishind on sama. Lisaks leiti, et kõik klassid on ühesuguste peamiste füüsikaliste ja keemiliste omadustega ja neil on samasugune kasutusotstarve. |
| --- | --- |

(14)

Maailmas toodetakse pentat kolmes peamises kvaliteediklassis, millest kõige levinum on penta mono klass. Teised kaks on tehniline klass ja nitreeritud klass. Kvaliteediklass oleneb puhtuseastmest, mis määratakse kindlaks mono- ja dipentaerütritooli sisalduse põhjal. Näiteks penta mono klassi puhul on monopentaerütritooli sisaldus 98 %, tehnilise klassi puhul aga 87 %. Uurimine näitas, et tootmisprotsess on peamiste penta klasside puhul suures osas samasugune, ja seega leiti, et kõigi kolme klassi tootmishind on sama. Lisaks leiti, et kõik klassid on ühesuguste peamiste füüsikaliste ja keemiliste omadustega ja neil on samasugune kasutusotstarve.

| (15) | Penta mono ja penta tehnilist klassi pakutakse mõnel juhul ka peenestatud kujul, mis tähendab, et toode on pärast tootmisprotsessi jahvatatud. Keemiliselt on peenestatud penta täpselt sama toode, kuid jahvatamise tõttu on tema tootmis- ja müügihind pisut kõrgem. |
| --- | --- |

(15)

Penta mono ja penta tehnilist klassi pakutakse mõnel juhul ka peenestatud kujul, mis tähendab, et toode on pärast tootmisprotsessi jahvatatud. Keemiliselt on peenestatud penta täpselt sama toode, kuid jahvatamise tõttu on tema tootmis- ja müügihind pisut kõrgem.

| (16) | Türgi eksportiv tootja oli vastu kolme erinevat kvaliteediklassi (mono, tehnilist ja nitreeritud) hõlmava ühte tüüpi penta kasutamisele. Ta väitis, et eriti peenestatud pentat tuleks pidada eritüübiks. Sellega võib nõustuda ning seega jäeti peenestatud penta, mis moodustab ühenduse tootmisharu toodangust väga väikese osa ja mille kohta ei leitud, et seda ühestki vaatlusalusest riigist ühendusse eksporditakse, käesoleva uurimisega hõlmatavate toodete hulgast välja. Leiti siiski, et neid kolme eri kvaliteediklassi pole põhjust eri tüüpideks jagada, kuna nende tootmis- ja müügihinna tase on sama. Tuleb ka rõhutada, et penta on suures osas kaup, mida lõpptarbija peab üheks ja samaks tooteks. Seetõttu lükati see taotlus tagasi ja säilitati üks tüüp. |
| --- | --- |

(16)

Türgi eksportiv tootja oli vastu kolme erinevat kvaliteediklassi (mono, tehnilist ja nitreeritud) hõlmava ühte tüüpi penta kasutamisele. Ta väitis, et eriti peenestatud pentat tuleks pidada eritüübiks. Sellega võib nõustuda ning seega jäeti peenestatud penta, mis moodustab ühenduse tootmisharu toodangust väga väikese osa ja mille kohta ei leitud, et seda ühestki vaatlusalusest riigist ühendusse eksporditakse, käesoleva uurimisega hõlmatavate toodete hulgast välja. Leiti siiski, et neid kolme eri kvaliteediklassi pole põhjust eri tüüpideks jagada, kuna nende tootmis- ja müügihinna tase on sama. Tuleb ka rõhutada, et penta on suures osas kaup, mida lõpptarbija peab üheks ja samaks tooteks. Seetõttu lükati see taotlus tagasi ja säilitati üks tüüp.

| (17) | Füüsikaliste, keemiliste ja tehniliste põhiomaduste, tootmisprotsessi ning erinevate tooteliikide asendatavuse põhjal kasutaja seisukohast vaadatuna käsitletakse kõiki penta kvaliteediklasse käesolevas menetluses ühe tootena. |
| --- | --- |

(17)

Füüsikaliste, keemiliste ja tehniliste põhiomaduste, tootmisprotsessi ning erinevate tooteliikide asendatavuse põhjal kasutaja seisukohast vaadatuna käsitletakse kõiki penta kvaliteediklasse käesolevas menetluses ühe tootena.

2.   Samasugune toode

| (18) | Vaatlusalusel tootel ning vaatlusalustes riikides toodetaval ja nende siseturul müüdaval ning algselt võrdlusmaaks olema pidanud Jaapani siseturul müüdaval pental ja ühenduse tootmisharu poolt ühenduses toodetaval ja müüdaval pental leiti olevat samad tehnilised ja keemilised põhiomadused ja samad kasutusvaldkonnad. |
| --- | --- |

(18)

Vaatlusalusel tootel ning vaatlusalustes riikides toodetaval ja nende siseturul müüdaval ning algselt võrdlusmaaks olema pidanud Jaapani siseturul müüdaval pental ja ühenduse tootmisharu poolt ühenduses toodetaval ja müüdaval pental leiti olevat samad tehnilised ja keemilised põhiomadused ja samad kasutusvaldkonnad.

| (19) | Seetõttu jõuti esialgsele järeldusele, et kõnealused tooted on algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasugused. |
| --- | --- |

(19)

Seetõttu jõuti esialgsele järeldusele, et kõnealused tooted on algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasugused.

C.   DUMPING

1.   Üldine metoodika

| (20) | Järgnevalt kirjeldatakse üldist metoodikat. Järgmised järeldused vaatlusaluste riikide dumpingu kohta kirjeldavad seetõttu üksnes iga eksportiva riigi konkreetset olukorda. |
| --- | --- |

(20)

Järgnevalt kirjeldatakse üldist metoodikat. Järgmised järeldused vaatlusaluste riikide dumpingu kohta kirjeldavad seetõttu üksnes iga eksportiva riigi konkreetset olukorda.

2.   Normaalväärtus

| (21) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 uuriti kõigepealt iga koostööd tegeva eksportiva tootja puhul, kas tema kodumaine penta müük on tüüpiline, st kas kõnealuse müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % asjaomase tootja ühendusse eksporditud toote müügi kogumahust. |
| --- | --- |

(21)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 uuriti kõigepealt iga koostööd tegeva eksportiva tootja puhul, kas tema kodumaine penta müük on tüüpiline, st kas kõnealuse müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % asjaomase tootja ühendusse eksporditud toote müügi kogumahust.

| (22) | Komisjon kontrollis seejärel, kas siseturul tüüpilistes kogustes penta müügi puhul saab olla kindel, et müük toimus tavakaubanduse raames algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt, ning määras kindlaks, kui suure osa kõnealuse toote müügist moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele. Kui tootmise arvestusliku maksumusega vähemalt samaväärse netohinnaga müüdud penta müügimaht moodustas vähemalt 80 % müügi kogumahust ning kui kaalutud keskmine hind oli vähemalt samaväärne tootmiskuludega, põhines normaalväärtus tegelikul kodumaisel hinnal, mis võrdus kogu uurimisperioodi jooksul toimunud kodumaise müügi hindade kaalutud keskmisega, olenemata sellest, kas nimetatud müük oli tulutoov või mitte. Kui penta tulutoova müügi maht oli kuni 80 % kõnealuse toote müügi kogumahust või kui kaalutud keskmine hind oli tootmiskuludest madalam, võeti normaalväärtuse aluseks tegelik kodumaine hind, mis võrdub ainult tulutoova müügi kaalutud keskmisega, kui kõnealune müük moodustas vähemalt 10 % penta müügi kogumahust. |
| --- | --- |

(22)

Komisjon kontrollis seejärel, kas siseturul tüüpilistes kogustes penta müügi puhul saab olla kindel, et müük toimus tavakaubanduse raames algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt, ning määras kindlaks, kui suure osa kõnealuse toote müügist moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele. Kui tootmise arvestusliku maksumusega vähemalt samaväärse netohinnaga müüdud penta müügimaht moodustas vähemalt 80 % müügi kogumahust ning kui kaalutud keskmine hind oli vähemalt samaväärne tootmiskuludega, põhines normaalväärtus tegelikul kodumaisel hinnal, mis võrdus kogu uurimisperioodi jooksul toimunud kodumaise müügi hindade kaalutud keskmisega, olenemata sellest, kas nimetatud müük oli tulutoov või mitte. Kui penta tulutoova müügi maht oli kuni 80 % kõnealuse toote müügi kogumahust või kui kaalutud keskmine hind oli tootmiskuludest madalam, võeti normaalväärtuse aluseks tegelik kodumaine hind, mis võrdub ainult tulutoova müügi kaalutud keskmisega, kui kõnealune müük moodustas vähemalt 10 % penta müügi kogumahust.

| (23) | Kui penta tulutoova müügi maht oli väiksem kui 10 % kõnealuse toote müügi kogumahust, loeti selle toote müügikogused ebapiisavaks, et normaalväärtust oleks võimalik kindlaks määrata kodumaise hinna põhjal. Kui tootja müüdud penta kodumaiseid hindu ei olnud võimalik normaalväärtuse määramisel aluseks võtta, tuli kasutada muud määramisviisi. |
| --- | --- |

(23)

Kui penta tulutoova müügi maht oli väiksem kui 10 % kõnealuse toote müügi kogumahust, loeti selle toote müügikogused ebapiisavaks, et normaalväärtust oleks võimalik kindlaks määrata kodumaise hinna põhjal. Kui tootja müüdud penta kodumaiseid hindu ei olnud võimalik normaalväärtuse määramisel aluseks võtta, tuli kasutada muud määramisviisi.

| (24) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 arvutatakse normaalväärtus iga tootja tootmiskulude põhjal, millele lisatakse mõistlik summa müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi tarvis. |
| --- | --- |

(24)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 arvutatakse normaalväärtus iga tootja tootmiskulude põhjal, millele lisatakse mõistlik summa müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi tarvis.

| (25) | Seetõttu uuris komisjon, kas iga asjaomase tootja kodumaisel turul kantud müügi-, üld- ja halduskulusid ning realiseeritud kasumit käsitlevad andmed on usaldusväärsed. |
| --- | --- |

(25)

Seetõttu uuris komisjon, kas iga asjaomase tootja kodumaisel turul kantud müügi-, üld- ja halduskulusid ning realiseeritud kasumit käsitlevad andmed on usaldusväärsed.

| (26) | Tegelikke kodumaiseid müügi-, üld- ja halduskulusid peeti usaldusväärseteks, kui asjaomase äriühingu kodumaise müügi mahtu võis pidada tüüpiliseks, nagu on määratletud algmääruse artikli 2 lõikes 2. Kodumaine kasumimarginaal määrati kindlaks tavakaubanduse raames toimunud kodumaise müügi põhjal. |
| --- | --- |

(26)

Tegelikke kodumaiseid müügi-, üld- ja halduskulusid peeti usaldusväärseteks, kui asjaomase äriühingu kodumaise müügi mahtu võis pidada tüüpiliseks, nagu on määratletud algmääruse artikli 2 lõikes 2. Kodumaine kasumimarginaal määrati kindlaks tavakaubanduse raames toimunud kodumaise müügi põhjal.

| (27) | Kõigil juhtudel, mil kõnealuseid tingimusi ei täidetud, uuris komisjon, kas oleks võimalik algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti a kohaselt kasutada päritoluriigi kodumaisel turul tegutsevate teiste eksportijate või tootjate andmeid. Kui usaldusväärsed andmed olid kättesaadavad ainult ühe eksportiva tootja kohta, ei olnud võimalik kindlaks määrata algmääruse artikli 2 lõike 6 punktis a sätestatud keskmist, ning siis uuriti artikli 2 lõike 6 punktis b esitatud tingimuste täitmist, st võimalust kasutada kõnealuse eksportija või tootja sama üldkategooria toodete tootmise ja müügiga seotud andmeid. Kui need andmed ei olnud kättesaadavad või kui tootja neid ei esitanud, määrati müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti c kohaselt, st muul sobival viisil. |
| --- | --- |

(27)

Kõigil juhtudel, mil kõnealuseid tingimusi ei täidetud, uuris komisjon, kas oleks võimalik algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti a kohaselt kasutada päritoluriigi kodumaisel turul tegutsevate teiste eksportijate või tootjate andmeid. Kui usaldusväärsed andmed olid kättesaadavad ainult ühe eksportiva tootja kohta, ei olnud võimalik kindlaks määrata algmääruse artikli 2 lõike 6 punktis a sätestatud keskmist, ning siis uuriti artikli 2 lõike 6 punktis b esitatud tingimuste täitmist, st võimalust kasutada kõnealuse eksportija või tootja sama üldkategooria toodete tootmise ja müügiga seotud andmeid. Kui need andmed ei olnud kättesaadavad või kui tootja neid ei esitanud, määrati müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti c kohaselt, st muul sobival viisil.

3.   Ekspordihind

| (28) | Kõigil juhtudel, kui vaatlusalust toodet eksporditi ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt, st tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal. |
| --- | --- |

(28)

Kõigil juhtudel, kui vaatlusalust toodet eksporditi ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt, st tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal.

a)   Võrdlus

| (29) | Normaalväärtust võrreldi ekspordihinnaga tehasest tarnimise tasandil. Selleks, et tagada ekspordihinna ja normaalväärtuse õiglane võrdlus, kohandati hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi nõuetekohaselt vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Kohandusi tehti kõigil juhtudel, kui neid peeti põhjendatuks ja täpseks ning kui neid kinnitasid kontrollitud tõendid. |
| --- | --- |

(29)

Normaalväärtust võrreldi ekspordihinnaga tehasest tarnimise tasandil. Selleks, et tagada ekspordihinna ja normaalväärtuse õiglane võrdlus, kohandati hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi nõuetekohaselt vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Kohandusi tehti kõigil juhtudel, kui neid peeti põhjendatuks ja täpseks ning kui neid kinnitasid kontrollitud tõendid.

b)   Dumpingumarginaal

| (30) | Algmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt kehtestati igale eksportivale tootjale dumpingumarginaal kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse alusel. |
| --- | --- |

(30)

Algmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt kehtestati igale eksportivale tootjale dumpingumarginaal kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse alusel.

4.   Türgi

| (31) | Küsimustikule vastas ainus teadaolev eksportiv tootja. |
| --- | --- |

(31)

Küsimustikule vastas ainus teadaolev eksportiv tootja.

a)   Normaalväärtus

| (32) | Tootjal oli tüüpiline samasuguse toote kogumüük kodumaisel turul ja võib olla kindel, et see müük toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus. |
| --- | --- |

(32)

Tootjal oli tüüpiline samasuguse toote kogumüük kodumaisel turul ja võib olla kindel, et see müük toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus.

| (33) | Lisaks leiti, et kodumaised hinnad erinesid müügikuude kaupa oluliselt. |
| --- | --- |

(33)

Lisaks leiti, et kodumaised hinnad erinesid müügikuude kaupa oluliselt.

| (34) | Eespool kirjeldatut arvestades ja selleks, et võtta vaatlusaluse toote normaalväärtust uurimisperioodi jooksul nõuetekohaselt arvesse, peeti kõnealusel juhul kohaseks määrata kindlaks vaatlusaluse toote igakuine normaalväärtus. |
| --- | --- |

(34)

Eespool kirjeldatut arvestades ja selleks, et võtta vaatlusaluse toote normaalväärtust uurimisperioodi jooksul nõuetekohaselt arvesse, peeti kõnealusel juhul kohaseks määrata kindlaks vaatlusaluse toote igakuine normaalväärtus.

| (35) | Leiti, et normaalväärtus on asjakohane kindlaks määrata igal kuul kodumaise hinna põhjal. Seega põhines normaalväärtus Türgi kodumaise turu sõltumatute klientide poolt uurimisperioodi igal kuul tegelikult makstud või makstavatel hindadel. |
| --- | --- |

(35)

Leiti, et normaalväärtus on asjakohane kindlaks määrata igal kuul kodumaise hinna põhjal. Seega põhines normaalväärtus Türgi kodumaise turu sõltumatute klientide poolt uurimisperioodi igal kuul tegelikult makstud või makstavatel hindadel.

b)   Ekspordihind

| (36) | Kõigil juhtudel müüdi vaatlusalune toode ühenduse sõltumatutele klientidele. Sellest tulenevalt määrati ekspordihind kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt ehk tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal. |
| --- | --- |

(36)

Kõigil juhtudel müüdi vaatlusalune toode ühenduse sõltumatutele klientidele. Sellest tulenevalt määrati ekspordihind kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt ehk tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal.

| (37) | Et tagada õige võrdlemine, teades uurimisperioodi jooksul normaalväärtuses esinenud erinevusi, peeti kohaseks määrata kindlaks uurimisperioodi iga kuu kaalutud keskmine ekspordihind. |
| --- | --- |

(37)

Et tagada õige võrdlemine, teades uurimisperioodi jooksul normaalväärtuses esinenud erinevusi, peeti kohaseks määrata kindlaks uurimisperioodi iga kuu kaalutud keskmine ekspordihind.

c)   Võrdlus

| (38) | Tehti kohandused seoses erinevustega transpordi-, kindlustus-, laadimis- ja krediidikuludes ning samuti hinnaalandustes, vahendustasudes ja tagasimaksetes. |
| --- | --- |

(38)

Tehti kohandused seoses erinevustega transpordi-, kindlustus-, laadimis- ja krediidikuludes ning samuti hinnaalandustes, vahendustasudes ja tagasimaksetes.

| (39) | Leiti, et esitatud andmed kindlustuskulude, võimaldatud tagasimaksete ja pakkimistasude kohta kaldusid eksportiva tootja raamatupidamisandmetest pisut kõrvale. Kohandatud summadesse tehti seetõttu vastavad parandused. |
| --- | --- |

(39)

Leiti, et esitatud andmed kindlustuskulude, võimaldatud tagasimaksete ja pakkimistasude kohta kaldusid eksportiva tootja raamatupidamisandmetest pisut kõrvale. Kohandatud summadesse tehti seetõttu vastavad parandused.

| (40) | Uurimise käigus selgus veel, et eksportiv tootja maksis olulise summa nõustamisteenuste eest. Äriühing väitis, et sellised tasud ei anna alust kohanduste tegemiseks ja neid ei tuleks seega maha arvata ei ekspordihinnast ega kodumaise müügi hinnast. Leiti siiski, et see kulutus avaldas mõju vaatlusaluse toote tootmiskulule ja hinnale ning mõjutas seega hinna võrreldavust. Seetõttu eraldati vastav summa kõnealuse müügi (kodumaise, ELi ja kolmandatesse riikidesse suunatud müügi) koguse põhjal ja arvati algmääruse artikli 1 lõike 10 punktis i määratletud tähenduses kohandusena müügihinnast maha. |
| --- | --- |

(40)

Uurimise käigus selgus veel, et eksportiv tootja maksis olulise summa nõustamisteenuste eest. Äriühing väitis, et sellised tasud ei anna alust kohanduste tegemiseks ja neid ei tuleks seega maha arvata ei ekspordihinnast ega kodumaise müügi hinnast. Leiti siiski, et see kulutus avaldas mõju vaatlusaluse toote tootmiskulule ja hinnale ning mõjutas seega hinna võrreldavust. Seetõttu eraldati vastav summa kõnealuse müügi (kodumaise, ELi ja kolmandatesse riikidesse suunatud müügi) koguse põhjal ja arvati algmääruse artikli 1 lõike 10 punktis i määratletud tähenduses kohandusena müügihinnast maha.

| (41) | Krediidikulude osas leiti, et uurimisperioodi intressimäära kohta esitatud andmed ei kajastanud äriühingu tegelikke lühiajalisi finantseerimiskulusid. Seetõttu korrigeeriti krediidikulusid vastavalt. |
| --- | --- |

(41)

Krediidikulude osas leiti, et uurimisperioodi intressimäära kohta esitatud andmed ei kajastanud äriühingu tegelikke lühiajalisi finantseerimiskulusid. Seetõttu korrigeeriti krediidikulusid vastavalt.

d)   Dumpingumarginaal

| (42) | Kuna ekspordihindade erinevus oli ajavahemike kaupa selgelt jälgitav, leiti, et seda tegurit tuleb dumpingumarginaali arvutamisel arvesse võtta. Seetõttu võrreldi kuude kaupa vaatlusaluse toote kaalutud keskmist ekspordihinda ja kaalutud keskmist normaalväärtust. |
| --- | --- |

(42)

Kuna ekspordihindade erinevus oli ajavahemike kaupa selgelt jälgitav, leiti, et seda tegurit tuleb dumpingumarginaali arvutamisel arvesse võtta. Seetõttu võrreldi kuude kaupa vaatlusaluse toote kaalutud keskmist ekspordihinda ja kaalutud keskmist normaalväärtust.

| (43) | Eespoolöeldut silmas pidades oli eksportiva tootja puhul kindlaks tehtud dumpingumarginaal, väljendatuna protsendina CIF-netohinnast ühenduse piiril, algmääruse artikli 9 lõikes 3 sätestatud miinimumlävest madalam. |
| --- | --- |

(43)

Eespoolöeldut silmas pidades oli eksportiva tootja puhul kindlaks tehtud dumpingumarginaal, väljendatuna protsendina CIF-netohinnast ühenduse piiril, algmääruse artikli 9 lõikes 3 sätestatud miinimumlävest madalam.

| (44) | Tuleb märkida, et dumpingumarginaal oleks miinimumlävest madalam ka siis, kui kaalutud keskmist normaalväärtust oleks võrreldud üksikute eksporditehingutega. Sellist võrdlust ei peetud siiski asjakohaseks. Kuigi ekspordihindade struktuur tõepoolest kuude kaupa märkimisväärselt erines (täheldati kuni 20 protsendilist ekspordihinna erinevust uurimisperioodi eri kuudel, kusjuures hinnatase oli oluliselt madalam 2005. aasta maist oktoobrini), oli igakuiste normaalväärtuste puhul suundumus sama. See oli tingitud asjaolust, et peamised toorained, mis moodustasid vaatlusaluse toote tootmiskuludest olulise osa, järgisid sama suunda. Seega kajastab põhjenduses 41 kirjeldatud meetod dumpingu kogusummat. |
| --- | --- |

(44)

Tuleb märkida, et dumpingumarginaal oleks miinimumlävest madalam ka siis, kui kaalutud keskmist normaalväärtust oleks võrreldud üksikute eksporditehingutega. Sellist võrdlust ei peetud siiski asjakohaseks. Kuigi ekspordihindade struktuur tõepoolest kuude kaupa märkimisväärselt erines (täheldati kuni 20 protsendilist ekspordihinna erinevust uurimisperioodi eri kuudel, kusjuures hinnatase oli oluliselt madalam 2005. aasta maist oktoobrini), oli igakuiste normaalväärtuste puhul suundumus sama. See oli tingitud asjaolust, et peamised toorained, mis moodustasid vaatlusaluse toote tootmiskuludest olulise osa, järgisid sama suunda. Seega kajastab põhjenduses 41 kirjeldatud meetod dumpingu kogusummat.

| (45) | Kuna kogu vaatlusaluse toote eksport Türgist ühendusse langes ühe koostööd tegeva eksportiva tootja arvele, polnud põhjust arvata, et mõni eksportiv tootja hoidus koostööst kõrvale. |
| --- | --- |

(45)

Kuna kogu vaatlusaluse toote eksport Türgist ühendusse langes ühe koostööd tegeva eksportiva tootja arvele, polnud põhjust arvata, et mõni eksportiv tootja hoidus koostööst kõrvale.

| (46) | Sellest tulenevalt tuleks menetlus Türgi suhtes algmääruse artikli 9 lõike 3 kohaselt lõpetada. |
| --- | --- |

(46)

Sellest tulenevalt tuleks menetlus Türgi suhtes algmääruse artikli 9 lõike 3 kohaselt lõpetada.

5.   Hiina Rahvavabariik ja Ukraina

a)   Turumajanduslik kohtlemine

| (47) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b kohaselt määratakse Hiina Rahvavabariigist ja Ukrainast pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1–6 nende tootjate puhul, kes vastasid algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(47)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b kohaselt määratakse Hiina Rahvavabariigist ja Ukrainast pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1–6 nende tootjate puhul, kes vastasid algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele.

| (48) | Turumajandusliku kohtlemise kriteeriumid on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:






  i) | majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turusituatsioonist ja ilma märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta; |
| --- | --- | --- |

(48)

Turumajandusliku kohtlemise kriteeriumid on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:

i)

majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turusituatsioonist ja ilma märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta;

| ii) | äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõigil eesmärkidel; |
| --- | --- |

ii)

äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõigil eesmärkidel;

| iii) | varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle võetud märkimisväärseid moonutusi; |
| --- | --- |

iii)

varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle võetud märkimisväärseid moonutusi;

| iv) | pankroti- ja asjaõigusega tagatakse õiguskindlus ja stabiilsus; |
| --- | --- |

iv)

pankroti- ja asjaõigusega tagatakse õiguskindlus ja stabiilsus;

| v) | kursside ümberarvutus toimub turukursside alusel. |
| --- | --- |

v)

kursside ümberarvutus toimub turukursside alusel.

| (49) | Üks Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja taotles turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b ja täitis eksportivate tootjate turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ettenähtud tähtaja jooksul. Komisjon kogus ja kontrollis selle äriühingu valdustes kõiki turumajandusliku kohtlemise taotluses esitatud andmeid, mida ta vajalikuks pidas. |
| --- | --- |

(49)

Üks Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja taotles turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b ja täitis eksportivate tootjate turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ettenähtud tähtaja jooksul. Komisjon kogus ja kontrollis selle äriühingu valdustes kõiki turumajandusliku kohtlemise taotluses esitatud andmeid, mida ta vajalikuks pidas.

| (50) | Uurimine näitas, et turumajandusliku kohtlemise taotlus tuli selle äriühingu puhul tagasi lükata, kuna äriühing ei vastanud ülalnimetatud esimese, teise ja kolmanda kriteeriumi nõuetele. |
| --- | --- |

(50)

Uurimine näitas, et turumajandusliku kohtlemise taotlus tuli selle äriühingu puhul tagasi lükata, kuna äriühing ei vastanud ülalnimetatud esimese, teise ja kolmanda kriteeriumi nõuetele.

| (51) | Kuna peamisteks aktsionärideks on riigi omandis olevad ettevõtted ja kuna nende aktsionäride poolt ametisse määratud direktorite osakaal on direktorite nõukogus ebaproportsionaalselt suur ja kontrolliv, leiti, et riik võib oluliselt mõjutada äriühingu igapäevast juhtimist ja kasumi jaotamist, uute aktsiate väljalaskmist, kapitali suurendamist, põhikirjas muudatuste tegemist ja äriühingu lõpetamist puudutavaid äritegevuslikke otsuseid ning seetõttu ei ole neid otsuseid tehtud turusituatsioonist lähtuvalt. |
| --- | --- |

(51)

Kuna peamisteks aktsionärideks on riigi omandis olevad ettevõtted ja kuna nende aktsionäride poolt ametisse määratud direktorite osakaal on direktorite nõukogus ebaproportsionaalselt suur ja kontrolliv, leiti, et riik võib oluliselt mõjutada äriühingu igapäevast juhtimist ja kasumi jaotamist, uute aktsiate väljalaskmist, kapitali suurendamist, põhikirjas muudatuste tegemist ja äriühingu lõpetamist puudutavaid äritegevuslikke otsuseid ning seetõttu ei ole neid otsuseid tehtud turusituatsioonist lähtuvalt.

| (52) | Lisaks ei kajastanud äriühingu raamatupidamine tegelikku rahalist olukorda, kuna äriühing tegi põhjendamatuid ümberjaotusi põhivara amortisatsiooniks, mis on rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite 1–13 rikkumine. Koos asjaoluga, et äriühingu audiitorid ei väljendanud avastatud tõsiasjade suhtes mingit kahtlust ega andnud selgitusi, kujutas see endast rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite selget rikkumist. |
| --- | --- |

(52)

Lisaks ei kajastanud äriühingu raamatupidamine tegelikku rahalist olukorda, kuna äriühing tegi põhjendamatuid ümberjaotusi põhivara amortisatsiooniks, mis on rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite 1–13 rikkumine. Koos asjaoluga, et äriühingu audiitorid ei väljendanud avastatud tõsiasjade suhtes mingit kahtlust ega andnud selgitusi, kujutas see endast rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite selget rikkumist.

| (53) | Esialgsete varade hindamise osas ei õnnestunud äriühingul esitada seletust selle kohta, millistel alustel see hindamine toimus. Samuti ei õnnestunud äriühingul esitada tõendeid kontorihoone rendimaksete kohta. Mõlemad puudused osutasid, et varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist on üle võetud olulisi moonutusi. |
| --- | --- |

(53)

Esialgsete varade hindamise osas ei õnnestunud äriühingul esitada seletust selle kohta, millistel alustel see hindamine toimus. Samuti ei õnnestunud äriühingul esitada tõendeid kontorihoone rendimaksete kohta. Mõlemad puudused osutasid, et varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist on üle võetud olulisi moonutusi.

| (54) | Konsulteeriti nõuandekomiteega ja asjaga otseselt seotud isikutele anti võimalus esitada ülaltoodud järelduste kohta märkusi. Kuid ühtegi märkust ei esitatud. Kommenteerimise võimalus anti ka ühenduse tootmisharule ning see nõustus komisjoni järeldustega turumajandusliku kohtlemise kohaldamise kohta. |
| --- | --- |

(54)

Konsulteeriti nõuandekomiteega ja asjaga otseselt seotud isikutele anti võimalus esitada ülaltoodud järelduste kohta märkusi. Kuid ühtegi märkust ei esitatud. Kommenteerimise võimalus anti ka ühenduse tootmisharule ning see nõustus komisjoni järeldustega turumajandusliku kohtlemise kohaldamise kohta.

| (55) | Eespool öeldu põhjal jõuti järeldusele, et selle Hiina eksportiva tootja suhtes ei ole turumajanduslikku kohtlemist võimalik kohaldada. |
| --- | --- |

(55)

Eespool öeldu põhjal jõuti järeldusele, et selle Hiina eksportiva tootja suhtes ei ole turumajanduslikku kohtlemist võimalik kohaldada.

b)   Individuaalne kohtlemine

| (56) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt kehtestatakse selle artikli alla kuuluvatele riikidele võimalik üleriigiline tollimaks, välja arvatud juhul, kui äriühingud saavad tõendada, et nad vastavad kõigile algmääruse artikli 9 lõikes 5 kehtestatud kriteeriumidele, mille alusel kohaldatakse individuaalset kohtlemist. |
| --- | --- |

(56)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt kehtestatakse selle artikli alla kuuluvatele riikidele võimalik üleriigiline tollimaks, välja arvatud juhul, kui äriühingud saavad tõendada, et nad vastavad kõigile algmääruse artikli 9 lõikes 5 kehtestatud kriteeriumidele, mille alusel kohaldatakse individuaalset kohtlemist.

| (57) | Hiina eksportiv tootja, kelle suhtes polnud turumajanduslikku kohtlemist võimalik kohaldada, taotles individuaalset kohtlemist juhul, kui talle turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata. Kuid nagu põhjenduses 51 kirjeldatud, leiti, et riik mõjutas äriühingu direktorite nõukogus olevate esindajate kaudu oluliselt ekspordihindu ja -koguseid ja müügitingimusi sellisel moel, et neid ei saanud lugeda vabalt määratuks. Lisaks tähendas selline riigipoolne sekkumine äriühingu igapäevasesse juhtimisse, et kui kõnealusele eksportijale kehtestatakse individuaalne tollimaksumäär, ei ole võimalik välistada meetmetest kõrvalehoidmise ohtu. |
| --- | --- |

(57)

Hiina eksportiv tootja, kelle suhtes polnud turumajanduslikku kohtlemist võimalik kohaldada, taotles individuaalset kohtlemist juhul, kui talle turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata. Kuid nagu põhjenduses 51 kirjeldatud, leiti, et riik mõjutas äriühingu direktorite nõukogus olevate esindajate kaudu oluliselt ekspordihindu ja -koguseid ja müügitingimusi sellisel moel, et neid ei saanud lugeda vabalt määratuks. Lisaks tähendas selline riigipoolne sekkumine äriühingu igapäevasesse juhtimisse, et kui kõnealusele eksportijale kehtestatakse individuaalne tollimaksumäär, ei ole võimalik välistada meetmetest kõrvalehoidmise ohtu.

| (58) | Kuna leiti, et vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 5 ei vasta see Hiina eksportiv tootja kõigile nõudmistele, mis on vajalikud individuaalse kohtlemise kohaldamiseks, tuli sellest tulenevalt individuaalse kohtlemise taotlus tagasi lükata. |
| --- | --- |

(58)

Kuna leiti, et vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 5 ei vasta see Hiina eksportiv tootja kõigile nõudmistele, mis on vajalikud individuaalse kohtlemise kohaldamiseks, tuli sellest tulenevalt individuaalse kohtlemise taotlus tagasi lükata.

| (59) | Ukraina ainuke koostööd tegev eksportiv tootja, kes ei olnud turumajanduslikku kohtlemist taotlenud, taotles ainult individuaalset kohtlemist. Kuid teadaolevalt pole Ukrainas ühtegi teist penta tootjat; seda kinnitab asjaolu, et koostööd tegeva eksportiva tootja esitatud Ukrainast ühendusse eksporditava penta andmed vastasid Eurostati viidatud kogustele. Seetõttu ei peetud vajalikuks otsustada, kas võimaldada sellele eksportivale tootjale individuaalset kohtlemist, kuna igal juhul kehtestatakse üks üleriigiline tollimaks. |
| --- | --- |

(59)

Ukraina ainuke koostööd tegev eksportiv tootja, kes ei olnud turumajanduslikku kohtlemist taotlenud, taotles ainult individuaalset kohtlemist. Kuid teadaolevalt pole Ukrainas ühtegi teist penta tootjat; seda kinnitab asjaolu, et koostööd tegeva eksportiva tootja esitatud Ukrainast ühendusse eksporditava penta andmed vastasid Eurostati viidatud kogustele. Seetõttu ei peetud vajalikuks otsustada, kas võimaldada sellele eksportivale tootjale individuaalset kohtlemist, kuna igal juhul kehtestatakse üks üleriigiline tollimaks.

c)   Normaalväärtus

i)   Võrdlusriik

| (60) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt tuleb võrdlusriigis kehtivate hindade või arvestusliku normaalväärtuse põhjal määrata normaalväärtus kindlaks nende eksportivate tootjate puhul, kellele turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldatud. |
| --- | --- |

(60)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt tuleb võrdlusriigis kehtivate hindade või arvestusliku normaalväärtuse põhjal määrata normaalväärtus kindlaks nende eksportivate tootjate puhul, kellele turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldatud.

| (61) | Algatamisteates viitas komisjon oma kavatsusele kasutada Jaapanit Hiina Rahvavabariigi ja Ukraina normaalväärtuse kehtestamiseks sobiva võrdlusriigina ning palus huvitatud isikutel seda kommenteerida. Ükski huvitatud isik sellele ettepanekule vastuväiteid ei esitanud. |
| --- | --- |

(61)

Algatamisteates viitas komisjon oma kavatsusele kasutada Jaapanit Hiina Rahvavabariigi ja Ukraina normaalväärtuse kehtestamiseks sobiva võrdlusriigina ning palus huvitatud isikutel seda kommenteerida. Ükski huvitatud isik sellele ettepanekule vastuväiteid ei esitanud.

| (62) | Komisjon võttis ühendust teadaoleva penta tootjaga Jaapanis ja palus, et ta teeks käesoleva menetluse ajal koostööd. Kuid koostööst keelduti. |
| --- | --- |

(62)

Komisjon võttis ühendust teadaoleva penta tootjaga Jaapanis ja palus, et ta teeks käesoleva menetluse ajal koostööd. Kuid koostööst keelduti.

| (63) | Alguses ei valitud käesoleva menetlusega hõlmatud riike sellepärast, et nad kas ei teinud koostööd või nende kodumaine turg võis dumpingu kasutamise tõttu moonutatud olla. Seepärast taotles komisjon koostööd kõigi teiste penta tootjatega Tšiilis, Taiwanis, Brasiilias ja Korea Vabariigis. |
| --- | --- |

(63)

Alguses ei valitud käesoleva menetlusega hõlmatud riike sellepärast, et nad kas ei teinud koostööd või nende kodumaine turg võis dumpingu kasutamise tõttu moonutatud olla. Seepärast taotles komisjon koostööd kõigi teiste penta tootjatega Tšiilis, Taiwanis, Brasiilias ja Korea Vabariigis.

| (64) | Koostööd oli nõus tegema ainult üks Tšiili tootja. Kuigi Tšiilis oli ainult üks tootja, oli Tšiilis penta kodumaisel turul uurimisperioodi jooksul märkimisväärne konkurents Hiinast, Korea Vabariigist, Rootsist, Taiwanist ja Ameerika Ühendriikidest pärit impordi tõttu, kuna seal pole kehtestatud ei kvoote ega koguselisi impordipiiranguid. |
| --- | --- |

(64)

Koostööd oli nõus tegema ainult üks Tšiili tootja. Kuigi Tšiilis oli ainult üks tootja, oli Tšiilis penta kodumaisel turul uurimisperioodi jooksul märkimisväärne konkurents Hiinast, Korea Vabariigist, Rootsist, Taiwanist ja Ameerika Ühendriikidest pärit impordi tõttu, kuna seal pole kehtestatud ei kvoote ega koguselisi impordipiiranguid.

| (65) | Eelnimetatut silmas pidades tehti esialgne järeldus, et Tšiili on algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt kõige sobivam ja põhjendatum võrdlusriik. |
| --- | --- |

(65)

Eelnimetatut silmas pidades tehti esialgne järeldus, et Tšiili on algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt kõige sobivam ja põhjendatum võrdlusriik.

| (66) | Seega saadeti sellele tootjale küsimustik, milles sooviti saada teavet samasuguse toote kodumaiste müügihindade ja tootmiskulude kohta, ning vastuses esitatud andmeid kontrolliti kohapeal. |
| --- | --- |

(66)

Seega saadeti sellele tootjale küsimustik, milles sooviti saada teavet samasuguse toote kodumaiste müügihindade ja tootmiskulude kohta, ning vastuses esitatud andmeid kontrolliti kohapeal.

| (67) | Kuid uurimine näitas, et Türgi koostööd tegev eksportiv tootja dumpingut ei kasutanud. Türgi pentaturul polnud märgatavaid moonutusi ning Türgi tootja tootmisprotsess ja kasutatavad toorained on Hiina ja Ukraina eksportivate tootjate omadega sarnasemad. |
| --- | --- |

(67)

Kuid uurimine näitas, et Türgi koostööd tegev eksportiv tootja dumpingut ei kasutanud. Türgi pentaturul polnud märgatavaid moonutusi ning Türgi tootja tootmisprotsess ja kasutatavad toorained on Hiina ja Ukraina eksportivate tootjate omadega sarnasemad.

| (68) | Seetõttu järeldati, et Türgit võib pidada käesoleva menetluse jaoks põhjendatud võrdlusriigiks. |
| --- | --- |

(68)

Seetõttu järeldati, et Türgit võib pidada käesoleva menetluse jaoks põhjendatud võrdlusriigiks.

ii)   Normaalväärtuse kindlaksmääramine võrdlusriigis

| (69) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määrati võrdlusriigi tootjalt saadud kinnitatud andmete põhjal normaalväärtus kindlaks nende eksportivate tootjate puhul, kellele turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldatud. |
| --- | --- |

(69)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määrati võrdlusriigi tootjalt saadud kinnitatud andmete põhjal normaalväärtus kindlaks nende eksportivate tootjate puhul, kellele turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldatud.

| (70) | Normaalväärtus määrati kindlaks põhjendustes 32–35 kirjeldatud viisil. |
| --- | --- |

(70)

Normaalväärtus määrati kindlaks põhjendustes 32–35 kirjeldatud viisil.

d)   Ekspordihinnad

| (71) | Hiina ja Ukraina eksportivate tootjate ühendusse suunatud eksportmüük läks otse ühenduse sõltumatutele klientidele ja seega määrati ekspordihind kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal. |
| --- | --- |

(71)

Hiina ja Ukraina eksportivate tootjate ühendusse suunatud eksportmüük läks otse ühenduse sõltumatutele klientidele ja seega määrati ekspordihind kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal.

| (72) | Kuna kogu uurimisperioodi keskmist normaalväärtust ei peetud põhjendustes 33–37 selgitatud põhjustel tüüpiliseks, määrati kindlaks kuu keskmised ekspordihinnad. |
| --- | --- |

(72)

Kuna kogu uurimisperioodi keskmist normaalväärtust ei peetud põhjendustes 33–37 selgitatud põhjustel tüüpiliseks, määrati kindlaks kuu keskmised ekspordihinnad.

e)   Võrdlus

| (73) | Kui see oli otstarbekas ja põhjendatud, tehti korrigeerimised transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, lisa-, pakkimis-, krediidi- ja pangakulude osas. |
| --- | --- |

(73)

Kui see oli otstarbekas ja põhjendatud, tehti korrigeerimised transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, lisa-, pakkimis-, krediidi- ja pangakulude osas.

f)   Dumpingumarginaalid

| (74) | Iga eksportiva tootja puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, võrreldi võrdlusriigi kohta kindlaks määratud kaalutud keskmist normaalväärtust ühendusse eksportimise kaalutud keskmise ekspordihinnaga, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 2 lõikes 11. |
| --- | --- |

(74)

Iga eksportiva tootja puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, võrreldi võrdlusriigi kohta kindlaks määratud kaalutud keskmist normaalväärtust ühendusse eksportimise kaalutud keskmise ekspordihinnaga, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 2 lõikes 11.

| (75) | Eurostati andmete kohaselt jäi Hiina Rahvavabariigi koostööd tegeva eksportiva tootja eksporditud penta maht tunduvalt alla 70 % Hiina Rahvavabariigist uurimisperioodi jooksul imporditud penta kogumahust. Seega tuli koostööst keeldunud Hiina Rahvavabariigi eksportivate tootjate puhul määrata dumpingumarginaal vastavalt algmääruse artiklile 18 teadaolevate faktide põhjal. Seetõttu peeti vajalikuks määrata dumpingumarginaal koostööd tegeva tootja kõrgeima dumpinguhinnaga tehingute alusel. Sellist lähenemisviisi peeti vajalikuks, et vältida koostööst keeldumise korral soodustuste tegemist ning pidades silmas asjaolu, et puudusid tõendid selle kohta, et koostööd mittetegev pool oleks kasutanud dumpingut väiksemas ulatuses. |
| --- | --- |

(75)

Eurostati andmete kohaselt jäi Hiina Rahvavabariigi koostööd tegeva eksportiva tootja eksporditud penta maht tunduvalt alla 70 % Hiina Rahvavabariigist uurimisperioodi jooksul imporditud penta kogumahust. Seega tuli koostööst keeldunud Hiina Rahvavabariigi eksportivate tootjate puhul määrata dumpingumarginaal vastavalt algmääruse artiklile 18 teadaolevate faktide põhjal. Seetõttu peeti vajalikuks määrata dumpingumarginaal koostööd tegeva tootja kõrgeima dumpinguhinnaga tehingute alusel. Sellist lähenemisviisi peeti vajalikuks, et vältida koostööst keeldumise korral soodustuste tegemist ning pidades silmas asjaolu, et puudusid tõendid selle kohta, et koostööd mittetegev pool oleks kasutanud dumpingut väiksemas ulatuses.

| (76) | Sellepärast arvutati keskmine üleriigiline dumpingumarginaal, kasutades kaalufaktorina mõlema eksportijate rühma (koostööd teinute ja koostööst keeldunute) CIF-hinda. |
| --- | --- |

(76)

Sellepärast arvutati keskmine üleriigiline dumpingumarginaal, kasutades kaalufaktorina mõlema eksportijate rühma (koostööd teinute ja koostööst keeldunute) CIF-hinda.

| (77) | Nagu eelnevalt põhjenduses 59 selgitatud, peeti Ukraina puhul kõrgest koostöötasemest tulenevalt asjakohaseks kehtestada üleriigiline dumpingumarginaal samal tasemel koostööd tegeva eksportiva tootja dumpingumarginaaliga. |
| --- | --- |

(77)

Nagu eelnevalt põhjenduses 59 selgitatud, peeti Ukraina puhul kõrgest koostöötasemest tulenevalt asjakohaseks kehtestada üleriigiline dumpingumarginaal samal tasemel koostööd tegeva eksportiva tootja dumpingumarginaaliga.

| (78) | Dumpingumarginaal, väljendatuna protsendimäärana impordi CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata, on järgmine:






  Riik | Dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Hiina Rahvavabariik | 18,7 % |
| Ukraina | 10,3 % |

(78)

Dumpingumarginaal, väljendatuna protsendimäärana impordi CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata, on järgmine:

Riik

Dumpingumarginaal

Hiina Rahvavabariik

18,7 %

Ukraina

10,3 %

6.   Venemaa ja Ameerika Ühendriigid

| (79) | Ükski Venemaa ega Ameerika Ühendriikide tootja ei teinud käesoleva uurimise raames koostööd. Sellest tulenevalt, ja sobivama aluse puudumisel, määrati üleriigiline dumpingumarginaal ajutiselt teadaolevate faktide, st kaebusest saadud andmete põhjal vastavalt algmääruse artiklile 18. |
| --- | --- |

(79)

Ükski Venemaa ega Ameerika Ühendriikide tootja ei teinud käesoleva uurimise raames koostööd. Sellest tulenevalt, ja sobivama aluse puudumisel, määrati üleriigiline dumpingumarginaal ajutiselt teadaolevate faktide, st kaebusest saadud andmete põhjal vastavalt algmääruse artiklile 18.

| (80) | Dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendimäärana impordi CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata, on järgmised:






  Riik | Dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Venemaa | 25 % |
| Ameerika Ühendriigid | 54 % |

(80)

Dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendimäärana impordi CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata, on järgmised:

Riik

Dumpingumarginaal

Venemaa

25 %

Ameerika Ühendriigid

54 %

D.   KAHJU

1.   Ühenduse toodang

| (81) | Uurimisel tehti kindlaks, et samasugust toodet valmistab ühenduses viis tootjat, kellest ühel on kaks tootmisrajatist. Kaebus esitati nende kahe tootja nimel. Pärast menetluse alustamist otsustas kolmas tootja seda menetlust toetada, tehes uurimisel igakülgset koostööd. Ülejäänud kaks tootmist ja müüki käsitlevaid üldandmeid esitanud tootjat toetasid menetlust. |
| --- | --- |

(81)

Uurimisel tehti kindlaks, et samasugust toodet valmistab ühenduses viis tootjat, kellest ühel on kaks tootmisrajatist. Kaebus esitati nende kahe tootja nimel. Pärast menetluse alustamist otsustas kolmas tootja seda menetlust toetada, tehes uurimisel igakülgset koostööd. Ülejäänud kaks tootmist ja müüki käsitlevaid üldandmeid esitanud tootjat toetasid menetlust.

| (82) | Seega on algmääruse artikli 4 lõike 1 kohaldamisel esialgse ühenduse tootmismahu arvutamiseks liidetud kolme koostööd tegeva ühenduse tootja tootmismaht ja kahe teise tootja tootmismaht nende esitatud andmete põhjal. Selle põhjal oli samasuguse toote kogutoodang ühenduses uurimisperioodil 115 609 tonni. |
| --- | --- |

(82)

Seega on algmääruse artikli 4 lõike 1 kohaldamisel esialgse ühenduse tootmismahu arvutamiseks liidetud kolme koostööd tegeva ühenduse tootja tootmismaht ja kahe teise tootja tootmismaht nende esitatud andmete põhjal. Selle põhjal oli samasuguse toote kogutoodang ühenduses uurimisperioodil 115 609 tonni.

2.   Ühenduse tootmisharu määratlus

| (83) | Uurimisel igakülgset koostööd teinud kolme ühenduse tootja toodang moodustas 94 % ühenduses toodetud samasugusest tootest. Seetõttu käsitletakse neid algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ühenduse tootmisharuna. |
| --- | --- |

(83)

Uurimisel igakülgset koostööd teinud kolme ühenduse tootja toodang moodustas 94 % ühenduses toodetud samasugusest tootest. Seetõttu käsitletakse neid algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ühenduse tootmisharuna.

3.   Tarbimine ühenduses

| (84) | Ühenduse tarbimine määrati kindlaks ühenduse teadaolevate tootjate müügimahu ja kolmandatest riikidest pärit vastavate CN-koodide alla klassifitseeritud toodete impordi põhjal vastavalt Eurostati andmetele. Sellega seoses tuleb märkida, et ainult üks kahest kaebust mitteesitanud ühenduse tootjast esitas müügiandmed kogu vaatlusaluse perioodi kohta. Teise tootja müüki ei arvestatud, sest need esitati ainult uurimisperioodi kohta. Kuna need müügimahud olid madalad, siis nende väljajätmine üldpilti ei mõjuta. Nagu alltoodud tabelis näha, kahanes ühenduse tarbimine vaatlusaluse toote ja samasuguse toote osas vaatlusaluse perioodi jooksul 12 %. Nõudlus püsis aastatel 2003–2004 stabiilsena, kuid kahanes uurimisperioodil eelneva aastaga võrreldes 9 %. | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse tarbimine (tonnides) | 83 195 | 80 697 | 80 403 | 73 025 |
| Indeks | 100 | 97 | 97 | 88 |

(84)

Ühenduse tarbimine määrati kindlaks ühenduse teadaolevate tootjate müügimahu ja kolmandatest riikidest pärit vastavate CN-koodide alla klassifitseeritud toodete impordi põhjal vastavalt Eurostati andmetele. Sellega seoses tuleb märkida, et ainult üks kahest kaebust mitteesitanud ühenduse tootjast esitas müügiandmed kogu vaatlusaluse perioodi kohta. Teise tootja müüki ei arvestatud, sest need esitati ainult uurimisperioodi kohta. Kuna need müügimahud olid madalad, siis nende väljajätmine üldpilti ei mõjuta. Nagu alltoodud tabelis näha, kahanes ühenduse tarbimine vaatlusaluse toote ja samasuguse toote osas vaatlusaluse perioodi jooksul 12 %. Nõudlus püsis aastatel 2003–2004 stabiilsena, kuid kahanes uurimisperioodil eelneva aastaga võrreldes 9 %.

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Ühenduse tarbimine (tonnides)

83 195

80 697

80 403

73 025

Indeks

100

97

97

88

4.   Vaatlusalustest riikidest ühendusse saabuv import

a)   Kumulatsioon

| (85) | Komisjon kaalus, kas Hiina Rahvavabariigist, Türgist, Ukrainast, Ameerika Ühendriikidest ja Venemaalt pärit penta impordi mõjusid tuleks vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 4 hinnata kumulatiivselt. Tuletatakse meelde, et Türgist pärit impordi kohta ei leitud, et see oleks toimunud dumpinguhindadega ja seetõttu tuleks menetlus sellest riigist pärit impordi suhtes lõpetada. |
| --- | --- |

(85)

Komisjon kaalus, kas Hiina Rahvavabariigist, Türgist, Ukrainast, Ameerika Ühendriikidest ja Venemaalt pärit penta impordi mõjusid tuleks vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 4 hinnata kumulatiivselt. Tuletatakse meelde, et Türgist pärit impordi kohta ei leitud, et see oleks toimunud dumpinguhindadega ja seetõttu tuleks menetlus sellest riigist pärit impordi suhtes lõpetada.

b)   Dumpingumarginaal ja impordimaht

| (86) | Kui Türgi välja arvata, siis kõigi ülejäänud nelja riigi keskmised dumpingumarginaalid ületavad algmääruse artikli 9 lõikes 3 määratletud miinimumläve ja nimetatud riikidest pärit impordi maht ei ole algmääruse artikli 5 lõike 7 tähenduses tühine, nende vastavad turuosad ulatusid uurimisperioodil 1,8 %ni Hiina Rahvavabariigi, 1,5 %ni Venemaa, 3,7 %ni Ukraina ja 1,9 %ni Ameerika Ühendriikide puhul. |
| --- | --- |

(86)

Kui Türgi välja arvata, siis kõigi ülejäänud nelja riigi keskmised dumpingumarginaalid ületavad algmääruse artikli 9 lõikes 3 määratletud miinimumläve ja nimetatud riikidest pärit impordi maht ei ole algmääruse artikli 5 lõike 7 tähenduses tühine, nende vastavad turuosad ulatusid uurimisperioodil 1,8 %ni Hiina Rahvavabariigi, 1,5 %ni Venemaa, 3,7 %ni Ukraina ja 1,9 %ni Ameerika Ühendriikide puhul.

c)   Konkurentsitingimused

| (87) | Hiina Rahvavabariigist, Ukrainast ja Venemaalt pärit impordi maht suurenes vaatlusaluse perioodi jooksul oluliselt ning hinnasuundumused on sarnased, viies ühenduse tootmisharu hinnad selgelt alla. |
| --- | --- |

(87)

Hiina Rahvavabariigist, Ukrainast ja Venemaalt pärit impordi maht suurenes vaatlusaluse perioodi jooksul oluliselt ning hinnasuundumused on sarnased, viies ühenduse tootmisharu hinnad selgelt alla.

| (88) | Nagu eespool nimetatud, on tuvastatud, et kõnealustest riikidest imporditud kõnealusel tootel ja ühenduse tootmisharu toodetud ja müüdud samasugusel tootel on samasugused tehnilised, füüsikalised ja keemilised põhiomadused ning kasutusotstarve. Lisaks sellele müüakse kõiki tooteid sarnaste müügikanalite kaudu samadele klientidele ja seega nad konkureerivad üksteisega. |
| --- | --- |

(88)

Nagu eespool nimetatud, on tuvastatud, et kõnealustest riikidest imporditud kõnealusel tootel ja ühenduse tootmisharu toodetud ja müüdud samasugusel tootel on samasugused tehnilised, füüsikalised ja keemilised põhiomadused ning kasutusotstarve. Lisaks sellele müüakse kõiki tooteid sarnaste müügikanalite kaudu samadele klientidele ja seega nad konkureerivad üksteisega.

| (89) | Leiti, et Ameerika Ühendriikidest pärit import ei viinud ühenduse tootmisharu hindu alla (vt põhjendus 141). Ameerika Ühendriikide eksportijate hinnakäitumine oli tegelikult hoopis teistsugune kui teiste kõnealuste riikide eksportijate hinnakäitumine. Ameerika Ühendriikidel õnnestus oma turuosa ühenduse turul suurendada hindadega, mis olid ülejäänud kolme riigi hindadest kõrgemad. Seda saab seletada asjaoluga, et üks Ameerika Ühendriikide eksportiv tootja on olnud väga edukas teisel turulõigul, kus on võimalik kehtestada kõrgem hind. Neil asjaoludel leiti, et Ameerika Ühendriikidest pärit impordi kumulatiivne hindamine Hiina Rahvavabariigist, Ukrainast ja Venemaalt pärit dumpinguhinnaga impordi taustal ei olnud Ameerika Ühendriikidest pärit impordi ning kolmest vaatlusalusest riigist pärineva dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse samasuguse toote vaheliste konkurentsitingimuste valguses kohane. |
| --- | --- |

(89)

Leiti, et Ameerika Ühendriikidest pärit import ei viinud ühenduse tootmisharu hindu alla (vt põhjendus 141). Ameerika Ühendriikide eksportijate hinnakäitumine oli tegelikult hoopis teistsugune kui teiste kõnealuste riikide eksportijate hinnakäitumine. Ameerika Ühendriikidel õnnestus oma turuosa ühenduse turul suurendada hindadega, mis olid ülejäänud kolme riigi hindadest kõrgemad. Seda saab seletada asjaoluga, et üks Ameerika Ühendriikide eksportiv tootja on olnud väga edukas teisel turulõigul, kus on võimalik kehtestada kõrgem hind. Neil asjaoludel leiti, et Ameerika Ühendriikidest pärit impordi kumulatiivne hindamine Hiina Rahvavabariigist, Ukrainast ja Venemaalt pärit dumpinguhinnaga impordi taustal ei olnud Ameerika Ühendriikidest pärit impordi ning kolmest vaatlusalusest riigist pärineva dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse samasuguse toote vaheliste konkurentsitingimuste valguses kohane.

| (90) | Eelnimetatu põhjal järeldati, et olid täidetud kõik uurimisega seotud Hiina Rahvavabariigist, Ukrainast ja Venemaalt pärit penta impordi kumuleerumist põhjendavad tingimused. |
| --- | --- |

(90)

Eelnimetatu põhjal järeldati, et olid täidetud kõik uurimisega seotud Hiina Rahvavabariigist, Ukrainast ja Venemaalt pärit penta impordi kumuleerumist põhjendavad tingimused.

d)   Kumulatiivne maht ja turuosa

| (91) | Hiina Rahvavabariigist, Ukrainast ja Venemaalt pärit impordi maht kasvas Eurostati andmete põhjal märkimisväärselt 1 235 tonnilt 2002. aastal 5 136 tonnini uurimisperioodil. Nende summaarne turuosa kasvas samal perioodil pidevalt, suurenedes 1 %lt 7 %ni. Seda tuleb vaadelda kahaneva tarbimise taustal. | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Impordimaht (tonnides) | 1 235 | 3 397 | 4 752 | 5 136 |
| Indeks | 100 | 275 | 385 | 416 |
| Turuosa | 1 % | 4 % | 6 % | 7 % |

(91)

Hiina Rahvavabariigist, Ukrainast ja Venemaalt pärit impordi maht kasvas Eurostati andmete põhjal märkimisväärselt 1 235 tonnilt 2002. aastal 5 136 tonnini uurimisperioodil. Nende summaarne turuosa kasvas samal perioodil pidevalt, suurenedes 1 %lt 7 %ni. Seda tuleb vaadelda kahaneva tarbimise taustal.

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Impordimaht (tonnides)

1 235

3 397

4 752

5 136

Indeks

100

275

385

416

Turuosa

1 %

4 %

6 %

7 %

e)   Impordihinnad ja hindade allalöömine

| (92) | Hinnainfo kolmest vaatlusalusest riigist pärineva koguimpordi kohta on võetud Eurostatist. Järgnevas tabelis on esitatud Hiina Rahvavabariigist, Ukrainast ja Venemaalt pärit impordi keskmiste hindade areng. Vaatlusaluse perioodi jooksul langesid need hinnad 13 %. | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Impordihinnad (eurot tonni kohta) | 1 131 | 1 032 | 1 030 | 988 |
| Indeks | 100 | 91 | 91 | 87 |

(92)

Hinnainfo kolmest vaatlusalusest riigist pärineva koguimpordi kohta on võetud Eurostatist. Järgnevas tabelis on esitatud Hiina Rahvavabariigist, Ukrainast ja Venemaalt pärit impordi keskmiste hindade areng. Vaatlusaluse perioodi jooksul langesid need hinnad 13 %.

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Impordihinnad (eurot tonni kohta)

1 131

1 032

1 030

988

Indeks

100

91

91

87

| (93) | Hinna allalöömise kindlaksmääramiseks analüüsis komisjon uurimisperioodi käsitlevaid andmeid. Asjakohaste ühenduse tootmisharu müügihindadena käsitleti sõltumatutele klientidele kehtestatud müügihindu, mida vajaduse korral korrigeeriti tehasehinna tasemele, st arvati maha veokulud ühenduses ning alla- ja mahahindlused. Neid hindu võrreldi kolmest vaatlusalusest riigist pärit impordi hindadega. Kuna Venemaa koostööd ei teinud, on Venemaa kaalutud keskmine ekspordihind võetud Eurostatist. Hiina Rahvavabariigi ja Ukraina ekspordihindu võrreldi koostööd tegevate tootjate kehtestatud ekspordihindadega, millest on maha arvatud allahindlused ja soodustused ning mida on vajaduse korral korrigeeritud CIF-hindade tasemeni ühenduse piiril koos nõuetekohase tollivormistuskulude ja impordijärgsete kulude korrigeerimisega. Mõlemal juhul on hinnad tüüpilised, kuna Ukrainas on ainult üks penta tootja ja Hiina Rahvavabariigikoostööd tegeva tootja eksport moodustas umbes poole kogu Hiina Rahvavabariigist ühendusse eksporditavast pentast. |
| --- | --- |

(93)

Hinna allalöömise kindlaksmääramiseks analüüsis komisjon uurimisperioodi käsitlevaid andmeid. Asjakohaste ühenduse tootmisharu müügihindadena käsitleti sõltumatutele klientidele kehtestatud müügihindu, mida vajaduse korral korrigeeriti tehasehinna tasemele, st arvati maha veokulud ühenduses ning alla- ja mahahindlused. Neid hindu võrreldi kolmest vaatlusalusest riigist pärit impordi hindadega. Kuna Venemaa koostööd ei teinud, on Venemaa kaalutud keskmine ekspordihind võetud Eurostatist. Hiina Rahvavabariigi ja Ukraina ekspordihindu võrreldi koostööd tegevate tootjate kehtestatud ekspordihindadega, millest on maha arvatud allahindlused ja soodustused ning mida on vajaduse korral korrigeeritud CIF-hindade tasemeni ühenduse piiril koos nõuetekohase tollivormistuskulude ja impordijärgsete kulude korrigeerimisega. Mõlemal juhul on hinnad tüüpilised, kuna Ukrainas on ainult üks penta tootja ja Hiina Rahvavabariigikoostööd tegeva tootja eksport moodustas umbes poole kogu Hiina Rahvavabariigist ühendusse eksporditavast pentast.

| (94) | Võrdlus näitas, et uurimisperioodi jooksul oli kaalutud keskmine hindade allalöömismarginaal Hiina Rahvavabariigi puhul 11,3 %, Ukraina puhul 6,2 % ja Venemaa puhul 11,9 %. |
| --- | --- |

(94)

Võrdlus näitas, et uurimisperioodi jooksul oli kaalutud keskmine hindade allalöömismarginaal Hiina Rahvavabariigi puhul 11,3 %, Ukraina puhul 6,2 % ja Venemaa puhul 11,9 %.

5.   Ühenduse tootmisharu olukord

| (95) | Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 sisaldas uurimine, mis käsitles dumpinguhinnaga impordi mõju ühenduse tootmisharule, kõigi tootmisharu seisundit mõjutavate majandustegurite ja -näitajate analüüsi vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(95)

Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 sisaldas uurimine, mis käsitles dumpinguhinnaga impordi mõju ühenduse tootmisharule, kõigi tootmisharu seisundit mõjutavate majandustegurite ja -näitajate analüüsi vaatlusalusel perioodil.

a)   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (96) | Toodang vähenes 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajajärgul 3 %. Toodangu kasv 2004. aastal tulenes ühe tootja tootmisvõimsuse suurenemisest. Tootmismahtude areng oli järgmine: | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toodang (tonnides) | 111 665 | 103 913 | 115 204 | 108 309 |
| Indeks | 100 | 93 | 103 | 97 |

(96)

Toodang vähenes 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajajärgul 3 %. Toodangu kasv 2004. aastal tulenes ühe tootja tootmisvõimsuse suurenemisest. Tootmismahtude areng oli järgmine:

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Toodang (tonnides)

111 665

103 913

115 204

108 309

Indeks

100

93

103

97

| (97) | Tootmisvõimsus määrati ühenduse tootmisharu tootmisüksuste nimivõimsuse põhjal, võttes arvesse tootmiskatkestusi. Tootmisvõimusus suurenes vaatlusalusel perioodil 6 %. Suurenemine toimus peamiselt 2004. aastal ja tulenes ühelt poolt ühe tootja edukast kitsaskohtade likvideerimisest ja teiselt poolt sama tootja teise tehase ümberkorraldamisest. |
| --- | --- |

(97)

Tootmisvõimsus määrati ühenduse tootmisharu tootmisüksuste nimivõimsuse põhjal, võttes arvesse tootmiskatkestusi. Tootmisvõimusus suurenes vaatlusalusel perioodil 6 %. Suurenemine toimus peamiselt 2004. aastal ja tulenes ühelt poolt ühe tootja edukast kitsaskohtade likvideerimisest ja teiselt poolt sama tootja teise tehase ümberkorraldamisest.

| (98) | Tootmismahtude vähenemise ja tootmisvõimsuse mõningase suurenemise tulemusena langes tootmisvõimsuse rakendamine 95 %lt 2002. aastal 87 %ni uurimisperioodil. | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 117 020 | 119 020 | 123 987 | 123 987 |
| Indeks | 100 | 102 | 106 | 106 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine | 95 % | 87 % | 93 % | 87 % |

(98)

Tootmismahtude vähenemise ja tootmisvõimsuse mõningase suurenemise tulemusena langes tootmisvõimsuse rakendamine 95 %lt 2002. aastal 87 %ni uurimisperioodil.

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Tootmisvõimsus (tonnides)

117 020

119 020

123 987

123 987

Indeks

100

102

106

106

Tootmisvõimsuse rakendamine

95 %

87 %

93 %

87 %

b)   Varud

| (99) | Varud suurenesid vaatlusalusel perioodil üle kahe korra, mis näitab, et ühenduse tootmisharul on üha raskem oma tooteid ühenduse turul müüa. | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varud (tonnides) | 3 178 | 6 598 | 6 910 | 7 122 |
| Indeks | 100 | 208 | 217 | 224 |

(99)

Varud suurenesid vaatlusalusel perioodil üle kahe korra, mis näitab, et ühenduse tootmisharul on üha raskem oma tooteid ühenduse turul müüa.

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Varud (tonnides)

3 178

6 598

6 910

7 122

Indeks

100

208

217

224

c)   Ühenduse müügimaht, turuosad ja keskmised ühikuhinnad

| (100) | Ühenduse tootmisharu poolt ühenduse turul sõltumatutele klientidele toimunud penta müük kahanes ühtlaselt 64 663 tonnilt 2002. aastal 54 543 tonnini uurimisperioodil, st 16 %. Müügimahtude vähenemine oli seega suurem kui ühenduse tarbimise vähenemine, mis, nagu eespool nimetatud, kahanes sama perioodi jooksul 12 %. Seega küündis tootmisharu turuosakaotus 3 protsendipunktini. Turuosa kahanes 78 %lt 2002. aastal 75 %le uurimisperioodil. | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht ELis (tonnides) | 64 663 | 61 308 | 58 681 | 54 543 |
| Indeks | 100 | 95 | 91 | 84 |
| Turuosa | 78 % | 76 % | 73 % | 75 % |

(100)

Ühenduse tootmisharu poolt ühenduse turul sõltumatutele klientidele toimunud penta müük kahanes ühtlaselt 64 663 tonnilt 2002. aastal 54 543 tonnini uurimisperioodil, st 16 %. Müügimahtude vähenemine oli seega suurem kui ühenduse tarbimise vähenemine, mis, nagu eespool nimetatud, kahanes sama perioodi jooksul 12 %. Seega küündis tootmisharu turuosakaotus 3 protsendipunktini. Turuosa kahanes 78 %lt 2002. aastal 75 %le uurimisperioodil.

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Müügimaht ELis (tonnides)

64 663

61 308

58 681

54 543

Indeks

100

95

91

84

Turuosa

78 %

76 %

73 %

75 %

| (101) | Keskmised müügihinnad sõltumatutele klientidele ühenduse turul kahanesid vaatlusalusel perioodil 11 %. Ajavahemikus 2002–2003 hinnad pisut tõusid, pärast seda langesid hinnad uuesti ja jõudsid rekordiliselt madalale tasemele uurimisperioodil, kui hinnaks oli 1 040 eurot tonni kohta. |
| --- | --- |

(101)

Keskmised müügihinnad sõltumatutele klientidele ühenduse turul kahanesid vaatlusalusel perioodil 11 %. Ajavahemikus 2002–2003 hinnad pisut tõusid, pärast seda langesid hinnad uuesti ja jõudsid rekordiliselt madalale tasemele uurimisperioodil, kui hinnaks oli 1 040 eurot tonni kohta.

| (102) | Vaatlusalusel perioodil toimunud hinnalanguste puhul tuleb arvesse võtta ühenduse tootmisharu püüdlusi konkureerida dumpinguhinnaga impordiga. Praegused hinnatasemed pole siiski jätkusuutlikud, kuna ühenduse tootmisharu on sunnitud müüma turul püsimiseks omahinnast madalama hinnaga. | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kaalutud keskmine hind (eurot tonni kohta) | 1 163 | 1 203 | 1 151 | 1 040 |
| Indeks | 100 | 103 | 99 | 89 |

(102)

Vaatlusalusel perioodil toimunud hinnalanguste puhul tuleb arvesse võtta ühenduse tootmisharu püüdlusi konkureerida dumpinguhinnaga impordiga. Praegused hinnatasemed pole siiski jätkusuutlikud, kuna ühenduse tootmisharu on sunnitud müüma turul püsimiseks omahinnast madalama hinnaga.

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Kaalutud keskmine hind (eurot tonni kohta)

1 163

1 203

1 151

1 040

Indeks

100

103

99

89

d)   Tasuvus ja rahakäive

| (103) | Vaatlusaluse perioodi jooksul kahanes ühenduse tootmisharu tasuvus järsult 12,6 %lt 2002. aastal – 11,5 %ni uurimisperioodil. 2004. aastal teenis ühenduse toomisharu ikka veel väikest kasumit, kuid uurimisperioodil muutus olukord dramaatiliselt, kui tootmisharu läks kahjumisse. Selle arengu peamine põhjus on see, et tooraine, eriti tootmiskuludest umbes 25 % moodustava metanooli hinna tõusu ei olnud võimalik vaatlusalustest riikidest pärit impordi madala hinnataseme tõttu lõpptarbijale edasi kanda. | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maksueelne kasumimarginaal | 12,6 % | 7,5 % | 5,7 % | –11,5 % |

(103)

Vaatlusaluse perioodi jooksul kahanes ühenduse tootmisharu tasuvus järsult 12,6 %lt 2002. aastal – 11,5 %ni uurimisperioodil. 2004. aastal teenis ühenduse toomisharu ikka veel väikest kasumit, kuid uurimisperioodil muutus olukord dramaatiliselt, kui tootmisharu läks kahjumisse. Selle arengu peamine põhjus on see, et tooraine, eriti tootmiskuludest umbes 25 % moodustava metanooli hinna tõusu ei olnud võimalik vaatlusalustest riikidest pärit impordi madala hinnataseme tõttu lõpptarbijale edasi kanda.

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Maksueelne kasumimarginaal

12,6 %

7,5 %

5,7 %

–11,5 %

| (104) | Koos tasuvuse kahanemisega halvenes vaatlusalusel perioodil ka rahakäive ja muutus uurimisperioodil negatiivseks. Negatiivse rahakäibe absoluuttaseme langus perioodi lõpul tulenes tootmis- ja müügimahu vähenemisest. | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rahakäive (eurodes) | 16 189 720 | 9 427 189 | 4 441 120 | –3 012 661 |
| Indeks | 100 | 58 | 27 | –19 |

(104)

Koos tasuvuse kahanemisega halvenes vaatlusalusel perioodil ka rahakäive ja muutus uurimisperioodil negatiivseks. Negatiivse rahakäibe absoluuttaseme langus perioodi lõpul tulenes tootmis- ja müügimahu vähenemisest.

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Rahakäive (eurodes)

16 189 720

9 427 189

4 441 120

–3 012 661

Indeks

100

58

27

–19

e)   Investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (105) | Investeeringute arengusuund oli uurimisperioodil positiivne. Peamised investeeringud tehti siiski 2003. aastal, kui ühenduse tootmisharu oli veel tulutoov. Uurimisperioodil tehtud investeeringud puudutasid ühe tootja kitsaskohtade likvideerimist ja teise tootja tootmisseadmete keskkonnanõuetega vastavusse viimist. | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeeringud (eurodes) | 3 756 302 | 8 483 655 | 2 956 275 | 4 394 137 |
| Indeks | 100 | 226 | 79 | 117 |

(105)

Investeeringute arengusuund oli uurimisperioodil positiivne. Peamised investeeringud tehti siiski 2003. aastal, kui ühenduse tootmisharu oli veel tulutoov. Uurimisperioodil tehtud investeeringud puudutasid ühe tootja kitsaskohtade likvideerimist ja teise tootja tootmisseadmete keskkonnanõuetega vastavusse viimist.

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Investeeringud (eurodes)

3 756 302

8 483 655

2 956 275

4 394 137

Indeks

100

226

79

117

| (106) | Samasuguse toote tootmise ja müügi investeeringutasuvus oli uurimisperioodil negatiivne ning vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul märkimisväärselt, mis kajastab eespool mainitud müügi tasuvuse arengusuunda. | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeeringutasuvus | 18,5 % | 10,5 % | 7,9 % | –13,5 % |
| Indeks | 100 | 57 | 43 | –73 |

(106)

Samasuguse toote tootmise ja müügi investeeringutasuvus oli uurimisperioodil negatiivne ning vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul märkimisväärselt, mis kajastab eespool mainitud müügi tasuvuse arengusuunda.

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Investeeringutasuvus

18,5 %

10,5 %

7,9 %

–13,5 %

Indeks

100

57

43

–73

| (107) | Puudusid viited sellele, et ühenduse tootmisharul, mis koosneb suurtest, ka muude toodete valmistamisega tegelevatest äriühingutest, oleks probleeme oma tegevuseks kapitali kaasamisega ja seega leiti, et ühenduse tootmisharu oli kogu vaatlusaluse perioodi vältel suuteline oma tegevuseks kapitali kaasama. |
| --- | --- |

(107)

Puudusid viited sellele, et ühenduse tootmisharul, mis koosneb suurtest, ka muude toodete valmistamisega tegelevatest äriühingutest, oleks probleeme oma tegevuseks kapitali kaasamisega ja seega leiti, et ühenduse tootmisharu oli kogu vaatlusaluse perioodi vältel suuteline oma tegevuseks kapitali kaasama.

f)   Tööhõive, tootlikkus ja palk

| (108) | Tööhõive, tootlikkuse ja töötasude areng olid järgmised: | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | 290 | 296 | 293 | 299 |
| Indeks | 100 | 102 | 101 | 103 |
| Tootlikkus (tonnides töötaja kohta) | 385 | 351 | 393 | 362 |
| Indeks | 100 | 91 | 102 | 94 |
| Tööjõukulud töötaja kohta (eurodes) | 43 379 | 44 469 | 46 899 | 44 921 |
| Indeks | 100 | 103 | 108 | 104 |

(108)

Tööhõive, tootlikkuse ja töötasude areng olid järgmised:

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Töötajate arv

290

296

293

299

Indeks

100

102

101

103

Tootlikkus (tonnides töötaja kohta)

385

351

393

362

Indeks

100

91

102

94

Tööjõukulud töötaja kohta (eurodes)

43 379

44 469

46 899

44 921

Indeks

100

103

108

104

| (109) | Töötajate arv kasvas vaatlusalusel perioodil 3 %. See tulenes ühe ühenduse tootja juures tehtud ümberkorraldustest, mille tulemusena toimus penta tootmisel osalevate töötajate ettevõttesisene ümberjaotamine, kuigi äriühingu töötajate koguarv jäi samaks. Töötajate arvu mõningase suurenemise ja tootmismahtude vähenemise tulemusena oli tootlikkuse arengusuund vaatlusalusel perioodil negatiivne. |
| --- | --- |

(109)

Töötajate arv kasvas vaatlusalusel perioodil 3 %. See tulenes ühe ühenduse tootja juures tehtud ümberkorraldustest, mille tulemusena toimus penta tootmisel osalevate töötajate ettevõttesisene ümberjaotamine, kuigi äriühingu töötajate koguarv jäi samaks. Töötajate arvu mõningase suurenemise ja tootmismahtude vähenemise tulemusena oli tootlikkuse arengusuund vaatlusalusel perioodil negatiivne.

| (110) | Keskmine palgatase töötaja kohta suurenes vaatlusalusel perioodil 4 %, mis on vähem kui samal perioodil toimunud inflatsiooni kasv. |
| --- | --- |

(110)

Keskmine palgatase töötaja kohta suurenes vaatlusalusel perioodil 4 %, mis on vähem kui samal perioodil toimunud inflatsiooni kasv.

g)   Kasv

| (111) | Ühenduse tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil 12 %, kuid ühenduse tootmisharu müügimaht vähenes 16 % ning Hiina Rahvavabariigist, Ukrainast ja Venemaalt pärit impordi mahud suurenesid samaaegselt enam kui 300 % ja Ameerika Ühendriikidest pärit impordi maht suurenes enam kui 700 %. Sellest tulenevalt kaotas ühenduse tootmisharu turuosa, samas kui kõnealuse impordi turuosad suurenesid. |
| --- | --- |

(111)

Ühenduse tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil 12 %, kuid ühenduse tootmisharu müügimaht vähenes 16 % ning Hiina Rahvavabariigist, Ukrainast ja Venemaalt pärit impordi mahud suurenesid samaaegselt enam kui 300 % ja Ameerika Ühendriikidest pärit impordi maht suurenes enam kui 700 %. Sellest tulenevalt kaotas ühenduse tootmisharu turuosa, samas kui kõnealuse impordi turuosad suurenesid.

h)   Tegeliku dumpingumarginaali suurus ja toibumine varasemast dumpingust

| (112) | Hiina Rahvavabariigi, Ukraina, Ameerika Ühendriikide ja Venemaa dumpingumarginaalid on toodud eespool, dumpingut käsitlevas punktis. Need marginaalid ületavad selgelt miinimumläve. Dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hinda arvestades ei saa tegeliku dumpingumarginaali mõju tähtsusetuks pidada. |
| --- | --- |

(112)

Hiina Rahvavabariigi, Ukraina, Ameerika Ühendriikide ja Venemaa dumpingumarginaalid on toodud eespool, dumpingut käsitlevas punktis. Need marginaalid ületavad selgelt miinimumläve. Dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hinda arvestades ei saa tegeliku dumpingumarginaali mõju tähtsusetuks pidada.

| (113) | Ühendus ei ole toibumas varasema dumpingu või subsideerimise mõjust, kuna selliseid uurimisi ei ole varem läbi viidud. |
| --- | --- |

(113)

Ühendus ei ole toibumas varasema dumpingu või subsideerimise mõjust, kuna selliseid uurimisi ei ole varem läbi viidud.

6.   Järeldus kahju kohta

| (114) | Kahjunäitajate analüüs näitab, et olukord ühenduse tootmisharus halvenes oluliselt pärast 2002. aastat ja jõudis madalpunkti uurimisperioodil, kui ühenduse tootmisharu kahjum oli 11,5 %. |
| --- | --- |

(114)

Kahjunäitajate analüüs näitab, et olukord ühenduse tootmisharus halvenes oluliselt pärast 2002. aastat ja jõudis madalpunkti uurimisperioodil, kui ühenduse tootmisharu kahjum oli 11,5 %.

| (115) | Vaatlusaluse perioodi kahaneva tarbimise taustal vähenes ühenduse tootmine 3 % ja tootmisvõimsuse rakendamine vähenes samal perioodil 8 %. Müügimaht ühenduse turul vähenes 16 % ja müügi väärtus 25 %. See areng kajastub ka suuremates varudes, mis vaatlusalusel perioodil peaaegu kahekordistusid. See viis turuosa vähenemiseni 78 %lt 2002. aastal 75 %ni uurimisperioodil. Keskmised ühikuhinnad vähenesid vaatlusalusel perioodil 11 %, mis ei kajastanud sama perioodi vältel toimunud toormehindade tõusu. Et mitte rohkem turuosa kaotada ja tootmist käigus hoida, polnud ühenduse tootmisharul muud valikut, kui järgida dumpinguhinnaga impordi kehtestatud hinnataset. See tõi kaasa märkimisväärse tasuvuse languse uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(115)

Vaatlusaluse perioodi kahaneva tarbimise taustal vähenes ühenduse tootmine 3 % ja tootmisvõimsuse rakendamine vähenes samal perioodil 8 %. Müügimaht ühenduse turul vähenes 16 % ja müügi väärtus 25 %. See areng kajastub ka suuremates varudes, mis vaatlusalusel perioodil peaaegu kahekordistusid. See viis turuosa vähenemiseni 78 %lt 2002. aastal 75 %ni uurimisperioodil. Keskmised ühikuhinnad vähenesid vaatlusalusel perioodil 11 %, mis ei kajastanud sama perioodi vältel toimunud toormehindade tõusu. Et mitte rohkem turuosa kaotada ja tootmist käigus hoida, polnud ühenduse tootmisharul muud valikut, kui järgida dumpinguhinnaga impordi kehtestatud hinnataset. See tõi kaasa märkimisväärse tasuvuse languse uurimisperioodil.

| (116) | Suurem osa teisi kahjunäitajaid kinnitavad samuti ühenduse tootmisharu rasket olukorda. Investeeringutasuvus ja rahakäive olid negatiivsed ning tootlikkus langes. Investeeringud näitasid siiski positiivset arengusuunda. Uurimisperioodil (aastal, mil ühenduse tootmisharu oli kahjumis) tehtud investeeringud olid suunatud tegelikult pigem kitsaskohtade likvideerimisele ja seadmete keskkonnanõuetega vastavusse viimisele kui uutesse tootmisseadmetesse investeerimisele. Töötajate arvu vähene suurenemine oli tingitud ühest ümberkorraldustest ühe tootja juures ega hõlmanud selle tootja poolt uute töötajate värbamist majandusliku halvenemise olukorras. |
| --- | --- |

(116)

Suurem osa teisi kahjunäitajaid kinnitavad samuti ühenduse tootmisharu rasket olukorda. Investeeringutasuvus ja rahakäive olid negatiivsed ning tootlikkus langes. Investeeringud näitasid siiski positiivset arengusuunda. Uurimisperioodil (aastal, mil ühenduse tootmisharu oli kahjumis) tehtud investeeringud olid suunatud tegelikult pigem kitsaskohtade likvideerimisele ja seadmete keskkonnanõuetega vastavusse viimisele kui uutesse tootmisseadmetesse investeerimisele. Töötajate arvu vähene suurenemine oli tingitud ühest ümberkorraldustest ühe tootja juures ega hõlmanud selle tootja poolt uute töötajate värbamist majandusliku halvenemise olukorras.

| (117) | Eelöeldut arvestades võib järeldada, et ühenduse tootmisharu kandis algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses olulist kahju. |
| --- | --- |

(117)

Eelöeldut arvestades võib järeldada, et ühenduse tootmisharu kandis algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses olulist kahju.

E.   PÕHJUSLIKUD SEOSED

1.   Sissejuhatav märkus

| (118) | Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõigetega 6 ja 7 kontrolliti, kas vaatlusalustest riikidest pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import on tekitanud ühenduse tootmisharule kahju sellisel määral, et seda on võimalik pidada oluliseks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võivad samal ajal kahjustada ühenduse tootmisharu, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile. |
| --- | --- |

(118)

Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõigetega 6 ja 7 kontrolliti, kas vaatlusalustest riikidest pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import on tekitanud ühenduse tootmisharule kahju sellisel määral, et seda on võimalik pidada oluliseks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võivad samal ajal kahjustada ühenduse tootmisharu, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.

2.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (119) | Tuletatakse meelde, et Türgi puhul, kelle turuosa ulatus uurimisperioodil 8,6 %ni, oli kehtestatud dumpingumarginaal alla miinimumläve. Seetõttu ei arvestatud Türgist pärit importi mõju analüüsimisel, mis dumpinguhinnaga impordil on ühenduse tootmisharule tekitatud kahju puhul. Ülejäänud riikide summaarne turuosa küündis uurimisperioodil 9 %ni. |
| --- | --- |

(119)

Tuletatakse meelde, et Türgi puhul, kelle turuosa ulatus uurimisperioodil 8,6 %ni, oli kehtestatud dumpingumarginaal alla miinimumläve. Seetõttu ei arvestatud Türgist pärit importi mõju analüüsimisel, mis dumpinguhinnaga impordil on ühenduse tootmisharule tekitatud kahju puhul. Ülejäänud riikide summaarne turuosa küündis uurimisperioodil 9 %ni.

| (120) | Hiina Rahvavabariigist, Ukrainast ja Venemaalt pärit impordi mahud suurenesid vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt nii absoluutarvudes kui ka turuosa poolest. 2002. aastal olid impordimahud peaaegu ebaolulised, küündides vaid 1 235 tonnini, vaatlusalusel perioodil aga suurenesid need 316 % võrra, ulatudes uurimisperioodil 5 136 tonnini. Nende summaarne turuosa kasvas samal perioodil 1 protsendilt 7 %ni. Kaalutud keskmised impordihinnad langesid 13 %, mis tõi uurimisperioodi jooksul kaasa selge hindade allalöömise. Vaatlusalusel perioodil toimunud kolmest vaatlusalusest riigist pärit impordi mahtude oluline kasv ja nende turuosa suurenemine hindadega, mis jäid tunduvalt all ühenduse tootmisharu hindadest, langes seega ajaliselt kokku ühenduse tootmisharu üldise finantsolukorra märgatava halvenemisega. |
| --- | --- |

(120)

Hiina Rahvavabariigist, Ukrainast ja Venemaalt pärit impordi mahud suurenesid vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt nii absoluutarvudes kui ka turuosa poolest. 2002. aastal olid impordimahud peaaegu ebaolulised, küündides vaid 1 235 tonnini, vaatlusalusel perioodil aga suurenesid need 316 % võrra, ulatudes uurimisperioodil 5 136 tonnini. Nende summaarne turuosa kasvas samal perioodil 1 protsendilt 7 %ni. Kaalutud keskmised impordihinnad langesid 13 %, mis tõi uurimisperioodi jooksul kaasa selge hindade allalöömise. Vaatlusalusel perioodil toimunud kolmest vaatlusalusest riigist pärit impordi mahtude oluline kasv ja nende turuosa suurenemine hindadega, mis jäid tunduvalt all ühenduse tootmisharu hindadest, langes seega ajaliselt kokku ühenduse tootmisharu üldise finantsolukorra märgatava halvenemisega.

| (121) | Ühenduse tootmisharu väitis, et isegi väikese turuosa puhul tekitas dumpinguhinnaga import majandustegevuse eripära tõttu tõsiseid turuhäireid. Penta on kaup, ja turul määratud madalaim hind määrab suures osas ära turuhinna, millest peavad lähtuma teised tootjad, kui nad tahavad tellimusi säilitada. Seda illustreerib ühenduse tootmisharu müügihindade langustrend vaatlusalusel perioodil, samas kui peamise tooraine, metanooli, hinnad tõusid. Ühenduse tootmisharu väidab, et ei kavatsenud tooraine hinnatõusu dumpinguhinnaga impordi tugeva surve tõttu klientidele üle kanda. See põhjustas tasuvuse, investeeringutasuvuse ja rahakäibe järsu vähenemise. |
| --- | --- |

(121)

Ühenduse tootmisharu väitis, et isegi väikese turuosa puhul tekitas dumpinguhinnaga import majandustegevuse eripära tõttu tõsiseid turuhäireid. Penta on kaup, ja turul määratud madalaim hind määrab suures osas ära turuhinna, millest peavad lähtuma teised tootjad, kui nad tahavad tellimusi säilitada. Seda illustreerib ühenduse tootmisharu müügihindade langustrend vaatlusalusel perioodil, samas kui peamise tooraine, metanooli, hinnad tõusid. Ühenduse tootmisharu väidab, et ei kavatsenud tooraine hinnatõusu dumpinguhinnaga impordi tugeva surve tõttu klientidele üle kanda. See põhjustas tasuvuse, investeeringutasuvuse ja rahakäibe järsu vähenemise.

| (122) | Seda arengut lähemalt uurides ilmneb siiski, et ühenduse tootmisharu finantsolukord uurimisperioodi vältel märkimisväärselt halvenes. Uurimisperioodile eelnevatel aastatel kasvas Hiina Rahvavabariigist, Ukrainast ja Venemaalt pärit import oluliselt – 1 235 tonnilt 2002. aastal 4 752 tonnini 2004. aastal ehk 285 %, samas kui neist riikidest pärit impordi hinnad kahanesid samal perioodil 9 %. Impordi seesuguse hüppelise kasvu mõju ühenduse tootmisharu olukorrale polnud siiski dramaatiline, st kuigi müügimaht vähenes 9 % ja hinnad langesid 1 %, püsis saavutatud tasuvus 2004. aastal mõistlikul tasemel (5,7 %). Ühenduse tootmisharu müügi 7 % vähenemine langes uurimisperioodil kokku vaatlusalustest riikidest pärit impordi 8 protsendilise kasvuga, mis oli kahe eelneva aastaga võrreldes suhteliselt väike kasv. Kuid ühenduse tootmisharu tasuvuse suur vähenemine – 11,5 %ni ja finantsolukorra järsk halvenemine toimus üksnes uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(122)

Seda arengut lähemalt uurides ilmneb siiski, et ühenduse tootmisharu finantsolukord uurimisperioodi vältel märkimisväärselt halvenes. Uurimisperioodile eelnevatel aastatel kasvas Hiina Rahvavabariigist, Ukrainast ja Venemaalt pärit import oluliselt – 1 235 tonnilt 2002. aastal 4 752 tonnini 2004. aastal ehk 285 %, samas kui neist riikidest pärit impordi hinnad kahanesid samal perioodil 9 %. Impordi seesuguse hüppelise kasvu mõju ühenduse tootmisharu olukorrale polnud siiski dramaatiline, st kuigi müügimaht vähenes 9 % ja hinnad langesid 1 %, püsis saavutatud tasuvus 2004. aastal mõistlikul tasemel (5,7 %). Ühenduse tootmisharu müügi 7 % vähenemine langes uurimisperioodil kokku vaatlusalustest riikidest pärit impordi 8 protsendilise kasvuga, mis oli kahe eelneva aastaga võrreldes suhteliselt väike kasv. Kuid ühenduse tootmisharu tasuvuse suur vähenemine – 11,5 %ni ja finantsolukorra järsk halvenemine toimus üksnes uurimisperioodil.

| (123) | Ülaltoodut silmas pidades tuleb välja, et kui vaadelda tervet vaatlusalust perioodi, siis on dumpinguhinnaga impordi arengu ja ühenduse tootmisharu kannatatud kahju vahel mõningane vastavus. Ent näib, et dumpinguhinnaga import üksi ei seleta ühenduse tootmisharu tasuvuse järsku langust uurimisperioodil. Seetõttu ei saa järeldada, et dumpinguhinnaga impordil oleks olnud uurimisperioodil haripunkti jõudnud ühenduse tootmisharu kahjustavas olukorras määrav osa. |
| --- | --- |

(123)

Ülaltoodut silmas pidades tuleb välja, et kui vaadelda tervet vaatlusalust perioodi, siis on dumpinguhinnaga impordi arengu ja ühenduse tootmisharu kannatatud kahju vahel mõningane vastavus. Ent näib, et dumpinguhinnaga import üksi ei seleta ühenduse tootmisharu tasuvuse järsku langust uurimisperioodil. Seetõttu ei saa järeldada, et dumpinguhinnaga impordil oleks olnud uurimisperioodil haripunkti jõudnud ühenduse tootmisharu kahjustavas olukorras määrav osa.

3.   Muude tegurite mõju

a)   EÜ tarbimise vähenemine

| (124) | Penta tarbimine ühenduses vähenes vaatlusalusel perioodil 12 %. See vähenemistrend tundub olevat seotud alküüdvaikude nõudluse kahanemisega värvitööstuses, mis moodustab ühenduse turul penta lõppkasutusest umbes 70 %. Käik värvitööstuse jaoks alküüdvaikusid tootva penta tööstustarbija juurde näitas, et alküüdvaikude nõudlus peaks tulevikus veelgi kahanema muudatuste tõttu keskkonnaseadustes, millega kehtestatakse piirangud nii arhitektuurilistes kui ka tööstuslikes rakendustes kasutatavast värvist lenduvate orgaaniliste ühendite heitkogustele. Kuna alküüdvaigud ei ole lenduvate orgaaniliste ühendite poolest nii keskkonnasõbralikud kui teised tehnoloogiad, peaks nende kasutus värvides vähenema. |
| --- | --- |

(124)

Penta tarbimine ühenduses vähenes vaatlusalusel perioodil 12 %. See vähenemistrend tundub olevat seotud alküüdvaikude nõudluse kahanemisega värvitööstuses, mis moodustab ühenduse turul penta lõppkasutusest umbes 70 %. Käik värvitööstuse jaoks alküüdvaikusid tootva penta tööstustarbija juurde näitas, et alküüdvaikude nõudlus peaks tulevikus veelgi kahanema muudatuste tõttu keskkonnaseadustes, millega kehtestatakse piirangud nii arhitektuurilistes kui ka tööstuslikes rakendustes kasutatavast värvist lenduvate orgaaniliste ühendite heitkogustele. Kuna alküüdvaigud ei ole lenduvate orgaaniliste ühendite poolest nii keskkonnasõbralikud kui teised tehnoloogiad, peaks nende kasutus värvides vähenema.

| (125) | Ühenduse tootmisharu müügi maht vähenes 16 % ja turuosa kolm protsendipunkti, langedes 78 %lt 2002. aastal 75 %ni uurimisperioodil. Hiina Rahvavabariigist, Ukrainast ja Venemaalt pärit impordi maht suurenes vaatlusalusel perioodil 316 %, millest tulenevalt kasvas nende turuosa 1 %lt 7 %ni ja võttis seega üle ühenduse tootmisharu kaotatud turuosa. Seega ei seleta penta nõudluse vähenemine ühenduses ühenduse tootmisharu olukorra halvenemist vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(125)

Ühenduse tootmisharu müügi maht vähenes 16 % ja turuosa kolm protsendipunkti, langedes 78 %lt 2002. aastal 75 %ni uurimisperioodil. Hiina Rahvavabariigist, Ukrainast ja Venemaalt pärit impordi maht suurenes vaatlusalusel perioodil 316 %, millest tulenevalt kasvas nende turuosa 1 %lt 7 %ni ja võttis seega üle ühenduse tootmisharu kaotatud turuosa. Seega ei seleta penta nõudluse vähenemine ühenduses ühenduse tootmisharu olukorra halvenemist vaatlusalusel perioodil.

| (126) | Kuid tarbimise areng aasta jooksul näitab, et 2004. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal kahanes tarbimine palju rohkem, langedes eelmiste aastatega võrreldes 9 % võrra. Aastatel 2003–2004 püsis tarbimine stabiilne, samas kui aastatel 2002–2003 kasvas see 3 %. Kuna tarbimise kasv langes kokku perioodiga, mil ühenduse tootmisharu hakkas kahjumit kandma, ei saa seega välistada, et penta nõudluse vähenemine ühenduse turul on ühenduse tootmisharu olukorrale kahjustavalt mõjunud. |
| --- | --- |

(126)

Kuid tarbimise areng aasta jooksul näitab, et 2004. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal kahanes tarbimine palju rohkem, langedes eelmiste aastatega võrreldes 9 % võrra. Aastatel 2003–2004 püsis tarbimine stabiilne, samas kui aastatel 2002–2003 kasvas see 3 %. Kuna tarbimise kasv langes kokku perioodiga, mil ühenduse tootmisharu hakkas kahjumit kandma, ei saa seega välistada, et penta nõudluse vähenemine ühenduse turul on ühenduse tootmisharu olukorrale kahjustavalt mõjunud.

b)   Import muudest kolmandatest riikidest

| (127) | Import muudest kolmandatest riikidest (viiest kõige suuremast) oli järgmine: | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tšiili |
| Maht (tonnides) | 1 600 | 536 | 1 032 | 1 384 |
| Indeks | 100 | 34 | 65 | 87 |
| Hinnad (eurot tonni kohta) | 1 141 | 1 245 | 1 128 | 981 |
| Indeks | 100 | 109 | 99 | 86 |
| India |
| Maht (tonnides) | 0 | 119 | 390 | 551 |
| Indeks | 0 | 100 | 328 | 141 |
| Hinnad (eurot tonni kohta) | 0 | 1 167 | 1 085 | 1 253 |
| Indeks | 0 | 100 | 87 | 84 |
| Taiwan |
| Maht (tonnides) | 343 | 657 | 1 840 | 863 |
| Indeks | 100 | 192 | 536 | 252 |
| Hinnad (eurot tonni kohta) | 1 071 | 1 060 | 1 003 | 1 004 |
| Indeks | 100 | 99 | 94 | 94 |
| Türgi |
| Maht (tonnides) | 6 300 | 7 065 | 8 957 | 6 730 |
| Indeks | 100 | 112 | 142 | 107 |
| Hinnad (eurot tonni kohta) | 1 292 | 1 339 | 1 277 | 1 097 |
| Indeks | 100 | 104 | 99 | 85 |
| Jaapan |
| Maht (tonnides) | 0 | 20 | 58 | 65 |
| Indeks | 0 | 100 | 290 | 112 |
| Hinnad (eurot tonni kohta) | 0 | 3 905 | 3 334 | 2 731 |
| Indeks | 0 | 100 | 85 | 82 |

(127)

Import muudest kolmandatest riikidest (viiest kõige suuremast) oli järgmine:

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Tšiili

Maht (tonnides)

1 600

536

1 032

1 384

Indeks

100

34

65

87

Hinnad (eurot tonni kohta)

1 141

1 245

1 128

981

Indeks

100

109

99

86

India

Maht (tonnides)

0

119

390

551

Indeks

0

100

328

141

Hinnad (eurot tonni kohta)

0

1 167

1 085

1 253

Indeks

0

100

87

84

Taiwan

Maht (tonnides)

343

657

1 840

863

Indeks

100

192

536

252

Hinnad (eurot tonni kohta)

1 071

1 060

1 003

1 004

Indeks

100

99

94

94

Türgi

Maht (tonnides)

6 300

7 065

8 957

6 730

Indeks

100

112

142

107

Hinnad (eurot tonni kohta)

1 292

1 339

1 277

1 097

Indeks

100

104

99

85

Jaapan

Maht (tonnides)

0

20

58

65

Indeks

0

100

290

112

Hinnad (eurot tonni kohta)

0

3 905

3 334

2 731

Indeks

0

100

85

82

| (128) | Vastavalt Eurostati ja uurimise ajal kogutud andmetele on peamised kolmandad pentat importivad riigid Tšiili, India ja Taiwan. Kui lisame muudest kolmandatest riikidest pärit impordile Türgist pärineva impordi, suurenes muudest kolmandatest riikidest pärit impordi kogumaht 12 %, kasvades 8 586 tonnilt 2002. aastal 9 636 tonnini uurimisperioodil. See vastab nende summaarse turuosa kasvule 10 %lt 13 %ni. Kolmandate riikide impordi hinnatase oli kogu vaatlusaluse perioodi jooksul ühenduse tootmisharu hinnatasemest tunduvalt kõrgem. Seega suutis dumpinguhinnaga impordiga konkureeriv muudest kolmandatest riikidest pärit import oma turuosa ühenduse tootmisharu hindadest kõrgemate hindadega kolme protsendipunkti võrra suurendada. |
| --- | --- |

(128)

Vastavalt Eurostati ja uurimise ajal kogutud andmetele on peamised kolmandad pentat importivad riigid Tšiili, India ja Taiwan. Kui lisame muudest kolmandatest riikidest pärit impordile Türgist pärineva impordi, suurenes muudest kolmandatest riikidest pärit impordi kogumaht 12 %, kasvades 8 586 tonnilt 2002. aastal 9 636 tonnini uurimisperioodil. See vastab nende summaarse turuosa kasvule 10 %lt 13 %ni. Kolmandate riikide impordi hinnatase oli kogu vaatlusaluse perioodi jooksul ühenduse tootmisharu hinnatasemest tunduvalt kõrgem. Seega suutis dumpinguhinnaga impordiga konkureeriv muudest kolmandatest riikidest pärit import oma turuosa ühenduse tootmisharu hindadest kõrgemate hindadega kolme protsendipunkti võrra suurendada.

| (129) | Tuleb siiski märkida, et muudest kolmandatest riikidest pärit impordi arengusuund erines dumpinguhinnaga impordi omast selles mõttes, et muudest kolmandatest riikidest pärit import saavutas haripunkti 2004. aastal, kuna uurimisperioodil, mis oli ühenduse tootmisharu jaoks kahjumi aasta, langes kolmandatest riikidest pärit import eelmise aastaga võrreldes jälle 22 %. Samal perioodil kahanesid ka nende keskmised hinnad 11 % ja nende turuosa langes kahe protsendipunkti võrra. Selle põhjal võib oletada, et 2004. aastal mõjutasid madalad turuhinnad ka muude kolmandate riikide tootjaid. Siiski olid nende hinnad uurimisperioodil ühenduse tootmisharu hindadest kõrgemad. |
| --- | --- |

(129)

Tuleb siiski märkida, et muudest kolmandatest riikidest pärit impordi arengusuund erines dumpinguhinnaga impordi omast selles mõttes, et muudest kolmandatest riikidest pärit import saavutas haripunkti 2004. aastal, kuna uurimisperioodil, mis oli ühenduse tootmisharu jaoks kahjumi aasta, langes kolmandatest riikidest pärit import eelmise aastaga võrreldes jälle 22 %. Samal perioodil kahanesid ka nende keskmised hinnad 11 % ja nende turuosa langes kahe protsendipunkti võrra. Selle põhjal võib oletada, et 2004. aastal mõjutasid madalad turuhinnad ka muude kolmandate riikide tootjaid. Siiski olid nende hinnad uurimisperioodil ühenduse tootmisharu hindadest kõrgemad.

c)   Ühenduse tootmisharu ekspordijõudlus

| (130) | Lisaks uuriti, kas ühenduse tootmisharu eksport ühendusevälistesse riikidesse võis vaatlusalusel perioodil tekitatud kahjule kaasa aidata. Eksport ühenduseväliste riikide sõltumatutele klientidele moodustas vaatlusalusel perioodil ligikaudu poole ühenduse tootmisharu samasuguse toote müügist. Ekspordi maht suurenes 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 3 %, keskmine ekspordihind aga langes 7 %. | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht ühendusevälistel turgudel (tonnides) | 44 333 | 35 376 | 46 460 | 45 587 |
| Indeks | 100 | 80 | 105 | 103 |
| Keskmised müügihinnad ühendusevälistel turgudel (eurot tonni kohta) | 1 034 | 1 090 | 1 001 | 958 |
| Indeks | 100 | 105 | 97 | 93 |

(130)

Lisaks uuriti, kas ühenduse tootmisharu eksport ühendusevälistesse riikidesse võis vaatlusalusel perioodil tekitatud kahjule kaasa aidata. Eksport ühenduseväliste riikide sõltumatutele klientidele moodustas vaatlusalusel perioodil ligikaudu poole ühenduse tootmisharu samasuguse toote müügist. Ekspordi maht suurenes 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 3 %, keskmine ekspordihind aga langes 7 %.

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Müügimaht ühendusevälistel turgudel (tonnides)

44 333

35 376

46 460

45 587

Indeks

100

80

105

103

Keskmised müügihinnad ühendusevälistel turgudel (eurot tonni kohta)

1 034

1 090

1 001

958

Indeks

100

105

97

93

| (131) | Kuigi ekspordimaht pisut suurenes, siis asjaolu, et keskmised ekspordihinnad olid kogu vaatlusaluse perioodi jooksul ühenduse turu keskmistest müügihindadest ja isegi ühiku omahinnast madalamad, avaldab ühenduse tootmisharu üldisele finantsolukorrale kindlasti negatiivset mõju, isegi kui see ühenduse turu tasuvust otseselt ei mõjuta. Seetõttu ei saa välistada, et ühenduse tootmisharule tekitatud kahju oli kaudselt põhjustatud ka tasuvuse negatiivsest arengust eksporditurgudel, kuna see avaldaks mõju näiteks ühenduse tootmisharu suutlikkusele teha uusi investeeringuid või palgata uusi töötajaid. |
| --- | --- |

(131)

Kuigi ekspordimaht pisut suurenes, siis asjaolu, et keskmised ekspordihinnad olid kogu vaatlusaluse perioodi jooksul ühenduse turu keskmistest müügihindadest ja isegi ühiku omahinnast madalamad, avaldab ühenduse tootmisharu üldisele finantsolukorrale kindlasti negatiivset mõju, isegi kui see ühenduse turu tasuvust otseselt ei mõjuta. Seetõttu ei saa välistada, et ühenduse tootmisharule tekitatud kahju oli kaudselt põhjustatud ka tasuvuse negatiivsest arengust eksporditurgudel, kuna see avaldaks mõju näiteks ühenduse tootmisharu suutlikkusele teha uusi investeeringuid või palgata uusi töötajaid.

d)   Muud ühenduse tootjad

| (132) | Kogu vaatlusaluse perioodi kohta andmed esitanud, kuid kaebust mitteesitanud ühenduse tootja müügimahud kahanesid isegi rohkem kui ühenduse tootmisharu müügimahud. Seetõttu näib, et see tootja on kaebuse esitanud ühenduse tootjatega samasuguses olukorras. Seega on selge, et see tootja ei ole ühenduse tootmisharule tekitatud kahjule mõju avaldanud. |
| --- | --- |

(132)

Kogu vaatlusaluse perioodi kohta andmed esitanud, kuid kaebust mitteesitanud ühenduse tootja müügimahud kahanesid isegi rohkem kui ühenduse tootmisharu müügimahud. Seetõttu näib, et see tootja on kaebuse esitanud ühenduse tootjatega samasuguses olukorras. Seega on selge, et see tootja ei ole ühenduse tootmisharule tekitatud kahjule mõju avaldanud.

e)   Toorainehindade tõus

| (133) | Peamise tooraine metanooli hinnad on vaatlusalusel perioodil oluliselt tõusnud. Maailma suurima metanooli tooja ja turustaja, Methanexi kodulehel avaldatud statistikaandmete kohaselt tõusis lepingujärgne hind Euroopas 125 eurolt tonni kohta 2002. aasta jaanuaris 235 euroni tonni kohta 2005. aasta detsembris. See aitas kaasa toote ühikuhinna 10 % tõusule vaatlusalusel perioodil ja sellest tulenevalt tasuvuse langusele, kuna ühiku müügihinnad langesid samal perioodil 13 %. |
| --- | --- |

(133)

Peamise tooraine metanooli hinnad on vaatlusalusel perioodil oluliselt tõusnud. Maailma suurima metanooli tooja ja turustaja, Methanexi kodulehel avaldatud statistikaandmete kohaselt tõusis lepingujärgne hind Euroopas 125 eurolt tonni kohta 2002. aasta jaanuaris 235 euroni tonni kohta 2005. aasta detsembris. See aitas kaasa toote ühikuhinna 10 % tõusule vaatlusalusel perioodil ja sellest tulenevalt tasuvuse langusele, kuna ühiku müügihinnad langesid samal perioodil 13 %.

| (134) | Kõrged toorainehinnad ise ei saanud ühenduse tootmisharule kahjulikku mõju avaldada. Tasuvuse negatiivse arengu tingis pigem asjaolu, et ühenduse tootjad ei saanud neid kõrgemaid toorainehindu ühenduse turul valitseva madala hinnataseme tõttu müügihindu tõstes oma klientidele üle kanda. Kuid kui metanooli hinnad tõusid vaatlusaluse perioodi jooksul 88 %, siis uurimisperioodil tõusid need vaid 2 %. Seega, isegi kui penta turuhind oli uurimisperioodil madal, ei selgita peamise tooraine, metanooli samaaegne hinnamuutus seda, miks ühenduse tootmisharu uurimisperioodil nii suurt kahjumit kandis. |
| --- | --- |

(134)

Kõrged toorainehinnad ise ei saanud ühenduse tootmisharule kahjulikku mõju avaldada. Tasuvuse negatiivse arengu tingis pigem asjaolu, et ühenduse tootjad ei saanud neid kõrgemaid toorainehindu ühenduse turul valitseva madala hinnataseme tõttu müügihindu tõstes oma klientidele üle kanda. Kuid kui metanooli hinnad tõusid vaatlusaluse perioodi jooksul 88 %, siis uurimisperioodil tõusid need vaid 2 %. Seega, isegi kui penta turuhind oli uurimisperioodil madal, ei selgita peamise tooraine, metanooli samaaegne hinnamuutus seda, miks ühenduse tootmisharu uurimisperioodil nii suurt kahjumit kandis.

4.   Järeldus põhjuslike seoste kohta

| (135) | Kättesaadavad andmed viitavad sellele, et isegi madala turuosa puhul on Hiina Rahvavabariigist, Ukrainast ja Venemaalt pärit dumpinguhinnaga import ühenduse tootmisharu hindadele survet avaldanud. Põhjalikum analüüs ei võimalda siiski näha põhjuslikku seost ühenduse tootmisharu finantsolukorra halvenemise ja dumpinguhindadega impordi arengu vahel. |
| --- | --- |

(135)

Kättesaadavad andmed viitavad sellele, et isegi madala turuosa puhul on Hiina Rahvavabariigist, Ukrainast ja Venemaalt pärit dumpinguhinnaga import ühenduse tootmisharu hindadele survet avaldanud. Põhjalikum analüüs ei võimalda siiski näha põhjuslikku seost ühenduse tootmisharu finantsolukorra halvenemise ja dumpinguhindadega impordi arengu vahel.

| (136) | Ühenduse tootmisharu tasuvuse oluline vähenemine ja üldise finantsolukorra halvenemine toimus 2004. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, kui dumpinguhindadega impordi maht suurenes vaid 8 %, võrreldes 285 % impordimahtude suurenemisega eelneva kolme aasta jooksul, kui ühenduse tootmisharu veel kasumit teenis. Lisaks langes penta nõudluse kahanemine ühenduse turul kokku ühenduse tootmisharu finantsolukorra halvenemisega. Samuti tundub, et peamise tooraine, metanooli hinnatõus uurimisperioodil oli tunduvalt vähemmärgatavam kui eelnevatel aastatel ja seega ei saa uurimisperioodil toimunud ootamatut ja suurt tasuvuse vähenemist sellega seletada. |
| --- | --- |

(136)

Ühenduse tootmisharu tasuvuse oluline vähenemine ja üldise finantsolukorra halvenemine toimus 2004. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, kui dumpinguhindadega impordi maht suurenes vaid 8 %, võrreldes 285 % impordimahtude suurenemisega eelneva kolme aasta jooksul, kui ühenduse tootmisharu veel kasumit teenis. Lisaks langes penta nõudluse kahanemine ühenduse turul kokku ühenduse tootmisharu finantsolukorra halvenemisega. Samuti tundub, et peamise tooraine, metanooli hinnatõus uurimisperioodil oli tunduvalt vähemmärgatavam kui eelnevatel aastatel ja seega ei saa uurimisperioodil toimunud ootamatut ja suurt tasuvuse vähenemist sellega seletada.

| (137) | Asjaolu, et ühenduse tootmisharu ekspordib peaaegu poole oma toodangust omahinnast madalama hinnaga, tuleb vaadelda kui tegurit, mis on samuti avaldanud mõju ühenduse tootmisharu üldisele raskele olukorrale, isegi kui see ühenduse turu tasuvust otseselt ei mõjuta. |
| --- | --- |

(137)

Asjaolu, et ühenduse tootmisharu ekspordib peaaegu poole oma toodangust omahinnast madalama hinnaga, tuleb vaadelda kui tegurit, mis on samuti avaldanud mõju ühenduse tootmisharu üldisele raskele olukorrale, isegi kui see ühenduse turu tasuvust otseselt ei mõjuta.

| (138) | Seetõttu ei ole võimalik järeldada, et dumpinguhinnaga import eraldi võetuna oleks põhjustanud olulist kahju. Teiste tegurite uurimisel kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 7 selgus, et kahju tekitajaks võib lugeda ka tarbimise vähenemist, ühenduse tootmisharu ekspordijõudlust ja muudest kolmandatest riikidest pärit importi. |
| --- | --- |

(138)

Seetõttu ei ole võimalik järeldada, et dumpinguhinnaga import eraldi võetuna oleks põhjustanud olulist kahju. Teiste tegurite uurimisel kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 7 selgus, et kahju tekitajaks võib lugeda ka tarbimise vähenemist, ühenduse tootmisharu ekspordijõudlust ja muudest kolmandatest riikidest pärit importi.

5.   Ameerika Ühendriikidest pärit import

| (139) | Ameerika Ühendriikidest pärit impordimaht kasvas 169 tonnilt 2002. aastal 1 355 tonnini uurimisperioodil. See põhjustas samal perioodil turuosa suurenemise 0,2 %lt 1,9 %ni. |
| --- | --- |

(139)

Ameerika Ühendriikidest pärit impordimaht kasvas 169 tonnilt 2002. aastal 1 355 tonnini uurimisperioodil. See põhjustas samal perioodil turuosa suurenemise 0,2 %lt 1,9 %ni.

| (140) | Ameerika Ühendriikidest pärit impordi keskmised hinnad langesid vaatlusalusel perioodil, kuid olid Hiina Rahvavabariigi, Ukraina ja Venemaa tootjate kehtestatud hindadest kõrgemad. | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Impordihinnad (eurot tonni kohta) | 1 935 | 2 212 | 1 251 | 1 244 |
| Indeks | 100 | 114 | 65 | 64 |

(140)

Ameerika Ühendriikidest pärit impordi keskmised hinnad langesid vaatlusalusel perioodil, kuid olid Hiina Rahvavabariigi, Ukraina ja Venemaa tootjate kehtestatud hindadest kõrgemad.

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Impordihinnad (eurot tonni kohta)

1 935

2 212

1 251

1 244

Indeks

100

114

65

64

| (141) | Hindade allalöömine avastati eespool põhjenduses 93 kirjeldatud viisil. Ameerika Ühendriikide kaalutud keskmine hindade allalöömismarginaal oli uurimisperioodil – 19,5 %, st keskmine impordihind oli ühenduse turul ühenduse tootmisharu kehtestatud hinnast oluliselt kõrgem. Nagu allpool selgitatud, ei olnud hinnalangust Ameerika Ühendriikidest pärit impordi puhul. |
| --- | --- |

(141)

Hindade allalöömine avastati eespool põhjenduses 93 kirjeldatud viisil. Ameerika Ühendriikide kaalutud keskmine hindade allalöömismarginaal oli uurimisperioodil – 19,5 %, st keskmine impordihind oli ühenduse turul ühenduse tootmisharu kehtestatud hinnast oluliselt kõrgem. Nagu allpool selgitatud, ei olnud hinnalangust Ameerika Ühendriikidest pärit impordi puhul.

| (142) | Samaaegselt Ameerika Ühendriikidest pärit impordi kasvuga vähenesid vaatlusalusel perioodil muu hulgas ühenduse tootmisharu müük, turuosa ja hinnad, mis annab alust arvata, et (nagu on märgitud põhjenduses 117) ühenduse tootmisharu kandis olulist kahju. Märgitakse siiski, et Ameerika Ühendriikidest pärit impordi hinnad ei löönud ühenduse tootmisharu hindu alla, vaid kõnealune import müüdi ühenduse tootmisharu hindadest oluliselt kallimalt. Lisaks võrreldi täiendavalt Ameerika Ühendriikidest pärit impordi hindu ühenduse turul ühenduse tootmisharu müüdud samasuguse toote mittekahjustava hinnaga. Mittekahjustav hind saadi ühenduse tootmisharu müügihinda kohandades, et kajastada kasumimarginaali, mille ühenduse tootmisharu oleks võinud kahjustava dumpingu puudumisel saavutada. See võrdlus näitas, et turuhinnast madalama hinnaga müügi tase oli minimaalne. Eelöeldu põhjal järeldatakse, et kõnealune import ei aidanud kaasa ühenduse tootmisharule tekitatud kahjule. |
| --- | --- |

(142)

Samaaegselt Ameerika Ühendriikidest pärit impordi kasvuga vähenesid vaatlusalusel perioodil muu hulgas ühenduse tootmisharu müük, turuosa ja hinnad, mis annab alust arvata, et (nagu on märgitud põhjenduses 117) ühenduse tootmisharu kandis olulist kahju. Märgitakse siiski, et Ameerika Ühendriikidest pärit impordi hinnad ei löönud ühenduse tootmisharu hindu alla, vaid kõnealune import müüdi ühenduse tootmisharu hindadest oluliselt kallimalt. Lisaks võrreldi täiendavalt Ameerika Ühendriikidest pärit impordi hindu ühenduse turul ühenduse tootmisharu müüdud samasuguse toote mittekahjustava hinnaga. Mittekahjustav hind saadi ühenduse tootmisharu müügihinda kohandades, et kajastada kasumimarginaali, mille ühenduse tootmisharu oleks võinud kahjustava dumpingu puudumisel saavutada. See võrdlus näitas, et turuhinnast madalama hinnaga müügi tase oli minimaalne. Eelöeldu põhjal järeldatakse, et kõnealune import ei aidanud kaasa ühenduse tootmisharule tekitatud kahjule.

F.   MENETLUSE LÕPETAMINE

| (143) | Arvestatava põhjusliku seose puudumisel dumpinguhindadega impordi ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju vahel tuleb käesolev dumpinguvastane menetlus algmääruse artikli 9 lõigete 2 ja 3 alusel lõpetada. |
| --- | --- |

(143)

Arvestatava põhjusliku seose puudumisel dumpinguhindadega impordi ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju vahel tuleb käesolev dumpinguvastane menetlus algmääruse artikli 9 lõigete 2 ja 3 alusel lõpetada.

| (144) | Kaebuse esitajale ja kõigile teistele huvitatud isikutele tehti teatavaks põhilised faktid ja kaalutlused, millel põhineb komisjoni kavatsus menetlus lõpetada. Seejärel tegid kaebuse esitajad teatavaks oma arvamuse, kuid see ei muutnud komisjoni tehtud järeldusi, |
| --- | --- |

(144)

Kaebuse esitajale ja kõigile teistele huvitatud isikutele tehti teatavaks põhilised faktid ja kaalutlused, millel põhineb komisjoni kavatsus menetlus lõpetada. Seejärel tegid kaebuse esitajad teatavaks oma arvamuse, kuid see ei muutnud komisjoni tehtud järeldusi,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist, Türgist, Ukrainast, Ameerika Ühendriikidest ja Venemaalt pärit CN-koodi 2905 42 00 all deklareeritud pentaerütritooli importi käsitlev dumpinguvastane menetlus.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 3. aprill 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Peter MANDELSON

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

1

(2)  ELT C 11, 17.1.2006, lk 4.

2

---

LEPINGUD

Nõukogu

| 4.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 94/70 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 94/70

---

Teave jõustumise kuupäeva kohta: tsiviil- ja kaubandusasjade kohtu- ja kohtuväliste dokumentide kätteandmise leping Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vahel

Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vaheline leping (tsiviil- ja kaubandusasjade kohtu- ja kohtuväliste dokumentide kätteandmise kohta), (1) mis allkirjastati Brüsselis 19. oktoobril 2005, jõustub 1. juulil 2007 kooskõlas lepingu artikli 10 lõikega 2.

---

(1)  ELT L 300, 17.11.2005, lk 55.

---

| 4.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 94/70 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 94/70

---

Teave jõustumise kuupäeva kohta: Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vaheline leping, mis käsitleb kohtualluvust ja kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist tsiviil- ja kaubandusasjades

Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vaheline leping (kohtualluvuse ja kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades), (1) mis allkirjastati Brüsselis 19. oktoobril 2005, jõustub 1. juulil 2007 kooskõlas lepingu artikli 12 lõikega 2.

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2005, lk 62.

---

Parandused

| 4.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 94/71 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 94/71

---

Komisjoni 30. märtsi 2007. aasta direktiivi 2007/19/EÜ (millega muudetakse direktiivi 2002/72/EÜ toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud plastmaterjalide ja -esemete kohta ja nõukogu direktiivi 85/572/EMÜ, millega sätestatakse toiduga kokkupuutumiseks mõeldud plastmaterjalide ja -esemete koostisainete migratsiooni testimiseks kasutatavate mudelainete nimekiri) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 91, 31. märts 2007
  )

Pealkirjas leheküljel 17 ja sisukorras

asendatakse

“30. märts 2007”

järgmisega:

“2. aprill 2007”.

Leheküljel 22 artikli 3 lõike 1

| | esimeses alalõigus






  asendatakse | “1. aprilliks 2008” |
| --- | --- | --- |
| järgmisega: | “4. aprilliks 2008”, |

esimeses alalõigus

asendatakse

“1. aprilliks 2008”

järgmisega:

“4. aprilliks 2008”,

| | kolmanda alalõigu | punktis a






  asendatakse | “1. aprillist 2008” |
| --- | --- | --- | --- |
| järgmisega: | “4. aprillist 2008”, |

kolmanda alalõigu

punktis a

asendatakse

“1. aprillist 2008”

järgmisega:

“4. aprillist 2008”,

| | punktis b






  asendatakse | “1. juunist 2008” |
| --- | --- | --- |
| järgmisega: | “4. juunist 2008”, |

punktis b

asendatakse

“1. juunist 2008”

järgmisega:

“4. juunist 2008”,

| | punktis c






  asendatakse | “1. juunist 2008” |
| --- | --- | --- |
| järgmisega: | “4. juunist 2008”, |

punktis c

asendatakse

“1. juunist 2008”

järgmisega:

“4. juunist 2008”,

| | punktis d






  asendatakse | “1. aprillist 2009” |
| --- | --- | --- |
| järgmisega: | “4. aprillist 2009”. |

punktis d

asendatakse

“1. aprillist 2009”

järgmisega:

“4. aprillist 2009”.

Artiklit 4 leheküljel 22 tuleb lugeda järgmiselt:

“Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval alates 3. aprillist 2007.”

---