# Eiropas Savienības L 121/2007

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 121 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 50. sējums2007. gada 11. maijs |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 121

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

50. sējums2007. gada 11. maijs

---

| Saturs | | | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Paziņojums lasītājiem | 1 |

Saturs

Lappuse

*

Paziņojums lasītājiem

1

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumos Nr. 17 – Vienotajos noteikumos par transportlīdzekļu apstiprināšanu saistībā ar sēdekļiem, to stiprinājumiem un pagalvjiem (OV L 373, 27.12.2006.) | 3 |
| | * | Labojums Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komitejas (ANO/EEK) Noteikumos Nr. 55 – Vienotajos noteikumos par sakabinātu transporta līdzekļu mehāniskās sakabes daļu apstiprināšanu (OV L 373, 27.12.2006.) | 42 |
| | * | Labojums Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumos Nr. 107 – Vienotajos noteikumos par prasībām attiecībā uz M2 vai M3 kategorijas transportlīdzekļu vispārīgās konstrukcijas apstiprināšanu (OV L 373, 27.12.2006.) | 100 |
| | * | Labojums Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumos Nr. 114 – Vienotajos noteikumos šādu detaļu apstiprināšanai: I. gaisa spilvenu rezerves sistēmas gaisa spilvena modulis; II. ar apstiprināta tipa gaisa spilvena moduli aprīkots rezerves stūres rats; III. cita tipa gaisa spilvenu rezerves sistēma nekā uzstādīta stūres ratam (OV L 373, 27.12.2006.) | 203 |

Labojumi

*

Labojums Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumos Nr. 17 – Vienotajos noteikumos par transportlīdzekļu apstiprināšanu saistībā ar sēdekļiem, to stiprinājumiem un pagalvjiem (OV L 373, 27.12.2006.)

(OV L 373, 27.12.2006.)

3

*

Labojums Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komitejas (ANO/EEK) Noteikumos Nr. 55 – Vienotajos noteikumos par sakabinātu transporta līdzekļu mehāniskās sakabes daļu apstiprināšanu (OV L 373, 27.12.2006.)

(OV L 373, 27.12.2006.)

42

*

Labojums Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumos Nr. 107 – Vienotajos noteikumos par prasībām attiecībā uz M2 vai M3 kategorijas transportlīdzekļu vispārīgās konstrukcijas apstiprināšanu (OV L 373, 27.12.2006.)

2

3

(OV L 373, 27.12.2006.)

100

*

Labojums Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumos Nr. 114 – Vienotajos noteikumos šādu detaļu apstiprināšanai: I. gaisa spilvenu rezerves sistēmas gaisa spilvena modulis; II. ar apstiprināta tipa gaisa spilvena moduli aprīkots rezerves stūres rats; III. cita tipa gaisa spilvenu rezerves sistēma nekā uzstādīta stūres ratam (OV L 373, 27.12.2006.)

(OV L 373, 27.12.2006.)

203

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

11.5.2007

| 11.5.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 121/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 121/1

---

PAZIŅOJUMS LASĪTĀJIEM

BG:

| BG: | Настоящият брой на Официален вестник е публикуван на испански, чешки, датски, немски, естонски, гръцки, английски, френски, италиански, латвийски, литовски, унгарски, малтийски, нидерландски, полски, португалски, словашки, словенски, фински и шведски език.
  Поправката, включена в него, се отнася до актове, публикувани преди разширяването на Европейския съюз от 1 януари 2007 г. |
| --- | --- |

Настоящият брой на Официален вестник е публикуван на испански, чешки, датски, немски, естонски, гръцки, английски, френски, италиански, латвийски, литовски, унгарски, малтийски, нидерландски, полски, португалски, словашки, словенски, фински и шведски език.

Поправката, включена в него, се отнася до актове, публикувани преди разширяването на Европейския съюз от 1 януари 2007 г.

| CS: | Tento Úřední věstník se vydává ve španělštině, češtině, dánštině, němčině, estonštině, řečtině, angličtině, francouzštině, italštině, lotyštině, litevštině, maďarštině, maltštině, nizozemštině, polštině, portugalštině, slovenštině, slovinštině, finštině a švédštině.
  Oprava zde uvedená se vztahuje na akty uveřejněné před rozšířením Evropské unie dne 1. ledna 2007. |
| --- | --- |

CS:

Tento Úřední věstník se vydává ve španělštině, češtině, dánštině, němčině, estonštině, řečtině, angličtině, francouzštině, italštině, lotyštině, litevštině, maďarštině, maltštině, nizozemštině, polštině, portugalštině, slovenštině, slovinštině, finštině a švédštině.

Oprava zde uvedená se vztahuje na akty uveřejněné před rozšířením Evropské unie dne 1. ledna 2007.

| DA: | Denne EU-Tidende offentliggøres på dansk, engelsk, estisk, finsk, fransk, græsk, italiensk, lettisk, litauisk, maltesisk, nederlandsk, polsk, portugisisk, slovakisk, slovensk, spansk, svensk, tjekkisk, tysk og ungarsk.
  Berigtigelserne heri henviser til retsakter, som blev offentliggjort før udvidelsen af Den Europæiske Union den 1. januar 2007. |
| --- | --- |

DA:

Denne EU-Tidende offentliggøres på dansk, engelsk, estisk, finsk, fransk, græsk, italiensk, lettisk, litauisk, maltesisk, nederlandsk, polsk, portugisisk, slovakisk, slovensk, spansk, svensk, tjekkisk, tysk og ungarsk.

Berigtigelserne heri henviser til retsakter, som blev offentliggjort før udvidelsen af Den Europæiske Union den 1. januar 2007.

| DE: | Dieses Amtsblatt wird in Spanisch, Tschechisch, Dänisch, Deutsch, Estnisch, Griechisch, Englisch, Französisch, Italienisch, Lettisch, Litauisch, Ungarisch, Maltesisch, Niederländisch, Polnisch, Portugiesisch, Slowakisch, Slowenisch, Finnisch und Schwedisch veröffentlicht.
  Die darin enthaltenen Berichtigungen beziehen sich auf Rechtsakte, die vor der Erweiterung der Europäischen Union am 1. Januar 2007 veröffentlicht wurden. |
| --- | --- |

DE:

Dieses Amtsblatt wird in Spanisch, Tschechisch, Dänisch, Deutsch, Estnisch, Griechisch, Englisch, Französisch, Italienisch, Lettisch, Litauisch, Ungarisch, Maltesisch, Niederländisch, Polnisch, Portugiesisch, Slowakisch, Slowenisch, Finnisch und Schwedisch veröffentlicht.

Die darin enthaltenen Berichtigungen beziehen sich auf Rechtsakte, die vor der Erweiterung der Europäischen Union am 1. Januar 2007 veröffentlicht wurden.

| EL: | Η παρούσα Επίσημη Εφημερίδα δημοσιεύεται στην ισπανική, τσεχική, δανική, γερμανική, εσθονική, ελληνική, αγγλική, γαλλική, ιταλική, λεττονική, λιθουανική, ουγγρική, μαλτέζικη, ολλανδική, πολωνική, πορτογαλική, σλοβακική, σλοβενική, φινλανδική και σουηδική γλώσσα.
  Τα διορθωτικά που περιλαμβάνει αναφέρονται σε πράξεις που δημοσιεύθηκαν πριν από τη διεύρυνση της Ευρωπαϊκής Ένωσης την 1η Ιανουαρίου 2007. |
| --- | --- |

EL:

Η παρούσα Επίσημη Εφημερίδα δημοσιεύεται στην ισπανική, τσεχική, δανική, γερμανική, εσθονική, ελληνική, αγγλική, γαλλική, ιταλική, λεττονική, λιθουανική, ουγγρική, μαλτέζικη, ολλανδική, πολωνική, πορτογαλική, σλοβακική, σλοβενική, φινλανδική και σουηδική γλώσσα.

Τα διορθωτικά που περιλαμβάνει αναφέρονται σε πράξεις που δημοσιεύθηκαν πριν από τη διεύρυνση της Ευρωπαϊκής Ένωσης την 1η Ιανουαρίου 2007.

| EN: | This Official Journal is published in Spanish, Czech, Danish, German, Estonian, Greek, English, French, Italian, Latvian, Lithuanian, Hungarian, Maltese, Dutch, Polish, Portuguese, Slovak, Slovenian, Finnish and Swedish.
  The corrigenda contained herein refer to acts published prior to enlargement of the European Union on 1 January 2007. |
| --- | --- |

EN:

This Official Journal is published in Spanish, Czech, Danish, German, Estonian, Greek, English, French, Italian, Latvian, Lithuanian, Hungarian, Maltese, Dutch, Polish, Portuguese, Slovak, Slovenian, Finnish and Swedish.

The corrigenda contained herein refer to acts published prior to enlargement of the European Union on 1 January 2007.

| ES: | El presente Diario Oficial se publica en español, checo, danés, alemán, estonio, griego, inglés, francés, italiano, letón, lituano, húngaro, maltés, neerlandés, polaco, portugués, eslovaco, esloveno, finés y sueco.
  Las correcciones de errores que contiene se refieren a los actos publicados con anterioridad a la ampliación de la Unión Europea del 1 de enero de 2007. |
| --- | --- |

ES:

El presente Diario Oficial se publica en español, checo, danés, alemán, estonio, griego, inglés, francés, italiano, letón, lituano, húngaro, maltés, neerlandés, polaco, portugués, eslovaco, esloveno, finés y sueco.

Las correcciones de errores que contiene se refieren a los actos publicados con anterioridad a la ampliación de la Unión Europea del 1 de enero de 2007.

| ET: | Käesolev Euroopa Liidu Teataja ilmub hispaania, tšehhi, taani, saksa, eesti, kreeka, inglise, prantsuse, itaalia, läti, leedu, ungari, malta, hollandi, poola, portugali, slovaki, sloveeni, soome ja rootsi keeles.
  Selle parandustega viidatakse aktidele, mis on avaldatud enne Euroopa Liidu laienemist 1. jaanuaril 2007. |
| --- | --- |

ET:

Käesolev Euroopa Liidu Teataja ilmub hispaania, tšehhi, taani, saksa, eesti, kreeka, inglise, prantsuse, itaalia, läti, leedu, ungari, malta, hollandi, poola, portugali, slovaki, sloveeni, soome ja rootsi keeles.

Selle parandustega viidatakse aktidele, mis on avaldatud enne Euroopa Liidu laienemist 1. jaanuaril 2007.

| FI: | Tämä virallinen lehti on julkaistu espanjan, tšekin, tanskan, saksan, viron, kreikan, englannin, ranskan, italian, latvian, liettuan, unkarin, maltan, hollannin, puolan, portugalin, slovakin, sloveenin, suomen ja ruotsin kielellä.
  Lehden sisältämät oikaisut liittyvät ennen Euroopan unionin laajentumista 1. tammikuuta 2007 julkaistuihin säädöksiin. |
| --- | --- |

FI:

Tämä virallinen lehti on julkaistu espanjan, tšekin, tanskan, saksan, viron, kreikan, englannin, ranskan, italian, latvian, liettuan, unkarin, maltan, hollannin, puolan, portugalin, slovakin, sloveenin, suomen ja ruotsin kielellä.

Lehden sisältämät oikaisut liittyvät ennen Euroopan unionin laajentumista 1. tammikuuta 2007 julkaistuihin säädöksiin.

| FR: | Le présent Journal officiel est publié dans les langues espagnole, tchèque, danoise, allemande, estonienne, grecque, anglaise, française, italienne, lettone, lituanienne, hongroise, maltaise, néerlandaise, polonaise, portugaise, slovaque, slovène, finnoise et suédoise.
  Les rectificatifs qu'il contient se rapportent à des actes publiés antérieurement à l'élargissement de l'Union européenne du 1er janvier 2007. |
| --- | --- |

FR:

Le présent Journal officiel est publié dans les langues espagnole, tchèque, danoise, allemande, estonienne, grecque, anglaise, française, italienne, lettone, lituanienne, hongroise, maltaise, néerlandaise, polonaise, portugaise, slovaque, slovène, finnoise et suédoise.

Les rectificatifs qu'il contient se rapportent à des actes publiés antérieurement à l'élargissement de l'Union européenne du 1er janvier 2007.

| HU: | Ez a Hivatalos Lap spanyol, cseh, dán, német, észt, görög, angol, francia, olasz, lett, litván, magyar, máltai, holland, lengyel, portugál, szlovák, szlovén, finn és svéd nyelven jelenik meg.
  Az itt megjelent helyesbítések elsősorban a 2007. január 1-jei európai uniós bővítéssel kapcsolatos jogszabályokra vonatkoznak. |
| --- | --- |

HU:

Ez a Hivatalos Lap spanyol, cseh, dán, német, észt, görög, angol, francia, olasz, lett, litván, magyar, máltai, holland, lengyel, portugál, szlovák, szlovén, finn és svéd nyelven jelenik meg.

Az itt megjelent helyesbítések elsősorban a 2007. január 1-jei európai uniós bővítéssel kapcsolatos jogszabályokra vonatkoznak.

| IT: | La presente Gazzetta ufficiale è pubblicata nelle lingue spagnola, ceca, danese, tedesca, estone, greca, inglese, francese, italiana, lettone, lituana, ungherese, maltese, olandese, polacca, portoghese, slovacca, slovena, finlandese e svedese.
  Le rettifiche che essa contiene si riferiscono ad atti pubblicati anteriormente all'allargamento dell'Unione europea del 1o gennaio 2007. |
| --- | --- |

IT:

La presente Gazzetta ufficiale è pubblicata nelle lingue spagnola, ceca, danese, tedesca, estone, greca, inglese, francese, italiana, lettone, lituana, ungherese, maltese, olandese, polacca, portoghese, slovacca, slovena, finlandese e svedese.

Le rettifiche che essa contiene si riferiscono ad atti pubblicati anteriormente all'allargamento dell'Unione europea del 1o gennaio 2007.

| LT: | Šis Oficialusis leidinys išleistas ispanų, čekų, danų, vokiečių, estų, graikų, anglų, prancūzų, italų, latvių, lietuvių, vengrų, maltiečių, olandų, lenkų, portugalų, slovakų, slovėnų, suomių ir švedų kalbomis.
  Čia išspausdintas teisės aktų, paskelbtų iki Europos Sąjungos plėtros 2007 m. sausio 1 d., klaidų ištaisymas. |
| --- | --- |

LT:

Šis Oficialusis leidinys išleistas ispanų, čekų, danų, vokiečių, estų, graikų, anglų, prancūzų, italų, latvių, lietuvių, vengrų, maltiečių, olandų, lenkų, portugalų, slovakų, slovėnų, suomių ir švedų kalbomis.

Čia išspausdintas teisės aktų, paskelbtų iki Europos Sąjungos plėtros 2007 m. sausio 1 d., klaidų ištaisymas.

| LV: | Šis Oficiālais Vēstnesis publicēts spāņu, čehu, dāņu, vācu, igauņu, grieķu, angļu, franču, itāļu, latviešu, lietuviešu, ungāru, maltiešu, holandiešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, somu un zviedru valodā.
  Šeit minētie labojumi attiecas uz tiesību aktiem, kas publicēti pirms Eiropas Savienības paplašināšanās 2007. gada 1. janvārī. |
| --- | --- |

LV:

Šis Oficiālais Vēstnesis publicēts spāņu, čehu, dāņu, vācu, igauņu, grieķu, angļu, franču, itāļu, latviešu, lietuviešu, ungāru, maltiešu, holandiešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, somu un zviedru valodā.

Šeit minētie labojumi attiecas uz tiesību aktiem, kas publicēti pirms Eiropas Savienības paplašināšanās 2007. gada 1. janvārī.

| MT: | Dan il-Ġurnal Uffiċjali hu ppubblikat fil-ligwa Spanjola, Ċeka, Daniża, Ġermaniża, Estonjana, Griega, Ingliża, Franċiża, Taljana, Latvjana, Litwana, Ungeriża, Maltija, Olandiża, Pollakka, Portugiża, Slovakka, Slovena, Finlandiża u Żvediża.
  Il-corrigenda li tinstab hawnhekk tirreferi għal atti ppubblikati qabel it-tkabbir ta' l-Unjoni Ewropea fl-1 ta' Jannar 2007. |
| --- | --- |

MT:

Dan il-Ġurnal Uffiċjali hu ppubblikat fil-ligwa Spanjola, Ċeka, Daniża, Ġermaniża, Estonjana, Griega, Ingliża, Franċiża, Taljana, Latvjana, Litwana, Ungeriża, Maltija, Olandiża, Pollakka, Portugiża, Slovakka, Slovena, Finlandiża u Żvediża.

Il-corrigenda li tinstab hawnhekk tirreferi għal atti ppubblikati qabel it-tkabbir ta' l-Unjoni Ewropea fl-1 ta' Jannar 2007.

| NL: | Dit Publicatieblad wordt uitgegeven in de Spaanse, de Tsjechische, de Deense, de Duitse, de Estse, de Griekse, de Engelse, de Franse, de Italiaanse, de Letse, de Litouwse, de Hongaarse, de Maltese, de Nederlandse, de Poolse, de Portugese, de Slowaakse, de Sloveense, de Finse en de Zweedse taal.
  De rectificaties in dit Publicatieblad hebben betrekking op besluiten die vóór de uitbreiding van de Europese Unie op 1 januari 2007 zijn gepubliceerd. |
| --- | --- |

NL:

Dit Publicatieblad wordt uitgegeven in de Spaanse, de Tsjechische, de Deense, de Duitse, de Estse, de Griekse, de Engelse, de Franse, de Italiaanse, de Letse, de Litouwse, de Hongaarse, de Maltese, de Nederlandse, de Poolse, de Portugese, de Slowaakse, de Sloveense, de Finse en de Zweedse taal.

De rectificaties in dit Publicatieblad hebben betrekking op besluiten die vóór de uitbreiding van de Europese Unie op 1 januari 2007 zijn gepubliceerd.

| PL: | Niniejszy Dziennik Urzędowy jest wydawany w językach: hiszpańskim, czeskim, duńskim, niemieckim, estońskim, greckim, angielskim, francuskim, włoskim, łotewskim, litewskim, węgierskim, maltańskim, niderlandzkim, polskim, portugalskim, słowackim, słoweńskim, fińskim i szwedzkim.
  Sprostowania zawierają odniesienia do aktów opublikowanych przed rozszerzeniem Unii Europejskiej dnia 1 stycznia 2007 r. |
| --- | --- |

PL:

Niniejszy Dziennik Urzędowy jest wydawany w językach: hiszpańskim, czeskim, duńskim, niemieckim, estońskim, greckim, angielskim, francuskim, włoskim, łotewskim, litewskim, węgierskim, maltańskim, niderlandzkim, polskim, portugalskim, słowackim, słoweńskim, fińskim i szwedzkim.

Sprostowania zawierają odniesienia do aktów opublikowanych przed rozszerzeniem Unii Europejskiej dnia 1 stycznia 2007 r.

| PT: | O presente Jornal Oficial é publicado nas línguas espanhola, checa, dinamarquesa, alemã, estónia, grega, inglesa, francesa, italiana, letã, lituana, húngara, maltesa, neerlandesa, polaca, portuguesa, eslovaca, eslovena, finlandesa e sueca.
  As rectificações publicadas neste Jornal Oficial referem-se a actos publicados antes do alargamento da União Europeia de 1 de Janeiro de 2007. |
| --- | --- |

PT:

O presente Jornal Oficial é publicado nas línguas espanhola, checa, dinamarquesa, alemã, estónia, grega, inglesa, francesa, italiana, letã, lituana, húngara, maltesa, neerlandesa, polaca, portuguesa, eslovaca, eslovena, finlandesa e sueca.

As rectificações publicadas neste Jornal Oficial referem-se a actos publicados antes do alargamento da União Europeia de 1 de Janeiro de 2007.

| RO: | Prezentul Jurnal Oficial este publicat în limbile spaniolă, cehă, daneză, germană, estonă, greacă, engleză, franceză, italiană, letonă, lituaniană, maghiară, malteză, olandeză, polonă, portugheză, slovacă, slovenă, finlandeză şi suedeză.
  Rectificările conţinute în acest Jurnal Oficial se referă la acte publicate anterior extinderii Uniunii Europene din 1 ianuarie 2007. |
| --- | --- |

RO:

Prezentul Jurnal Oficial este publicat în limbile spaniolă, cehă, daneză, germană, estonă, greacă, engleză, franceză, italiană, letonă, lituaniană, maghiară, malteză, olandeză, polonă, portugheză, slovacă, slovenă, finlandeză şi suedeză.

Rectificările conţinute în acest Jurnal Oficial se referă la acte publicate anterior extinderii Uniunii Europene din 1 ianuarie 2007.

| SK: | Tento úradný vestník vychádza v španielskom, českom, dánskom, nemeckom, estónskom, gréckom, anglickom, francúzskom, talianskom, lotyšskom, litovskom, maďarskom, maltskom, holandskom, poľskom, portugalskom, slovenskom, slovinskom, fínskom a švédskom jazyku.
  Korigendá, ktoré obsahuje, odkazujú na akty uverejnené pred rozšírením Európskej únie 1. januára 2007. |
| --- | --- |

SK:

Tento úradný vestník vychádza v španielskom, českom, dánskom, nemeckom, estónskom, gréckom, anglickom, francúzskom, talianskom, lotyšskom, litovskom, maďarskom, maltskom, holandskom, poľskom, portugalskom, slovenskom, slovinskom, fínskom a švédskom jazyku.

Korigendá, ktoré obsahuje, odkazujú na akty uverejnené pred rozšírením Európskej únie 1. januára 2007.

| SL: | Ta Uradni list je objavljen v španskem, češkem, danskem, nemškem, estonskem, grškem, angleškem, francoskem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, slovaškem, slovenskem, finskem in švedskem jeziku.
  Vsebovani popravki se nanašajo na akte, objavljene pred širitvijo Evropske unije 1. januarja 2007. |
| --- | --- |

SL:

Ta Uradni list je objavljen v španskem, češkem, danskem, nemškem, estonskem, grškem, angleškem, francoskem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, slovaškem, slovenskem, finskem in švedskem jeziku.

Vsebovani popravki se nanašajo na akte, objavljene pred širitvijo Evropske unije 1. januarja 2007.

| SV: | Denna utgåva av Europeiska unionens officiella tidning publiceras på spanska, tjeckiska, danska, tyska, estniska, grekiska, engelska, franska, italienska, lettiska, litauiska, ungerska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, slovakiska, slovenska, finska och svenska.
  Rättelserna som den innehåller avser rättsakter som publicerades före utvidgningen av Europeiska unionen den 1 januari 2007. |
| --- | --- |

SV:

Denna utgåva av Europeiska unionens officiella tidning publiceras på spanska, tjeckiska, danska, tyska, estniska, grekiska, engelska, franska, italienska, lettiska, litauiska, ungerska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, slovakiska, slovenska, finska och svenska.

Rättelserna som den innehåller avser rättsakter som publicerades före utvidgningen av Europeiska unionen den 1 januari 2007.

---

Labojumi

| 11.5.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 121/3 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 121/3

---

Labojums Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumos Nr. 17 – Vienotajos noteikumos par transportlīdzekļu apstiprināšanu saistībā ar sēdekļiem, to stiprinājumiem un pagalvjiem

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 373, 2006. gada 27. decembris
  )

Noteikumus Nr. 17 lasīt šādi:

Noteikumi Nr. 17 Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) – Vienotie noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu saistībā ar sēdekļiem, to stiprinājumiem un pagalvjiem

4. redakcija

Iekļauts viss spēkā esošais teksts līdz:

Sērijas 07 grozījumi – spēkā stāšanās datums: 1998. gada 6. augusts

1. papildinājums grozījumu sērijai 07 – spēkā stāšanas datums: 1999. gada 17. novembris

2. papildinājums grozījumu sērijai 07 – spēkā stāšanās datums: 2000. gada 13. janvāris

Sērijas 06 grozījumu 1. labojums saskaņā ar depozitāra paziņojumu C.N.655.1999.TREATIES-1, kas datēts ar 1999. gada 19. jūliju

Sērijas 07 grozījumu 1. labojums saskaņā ar depozitāra paziņojumu C.N.425.2000.TREATIES-1, kas datēts ar 2000. gada 27. jūniju

Sērijas 07 grozījumu 1. labojums saskaņā ar depozitāra paziņojumu C.N.814.2001.TREATIES-1, kas datēts ar 2001. gada 23. augustu

Noteikumu 4. redakcijas 1. labojums saskaņā ar depozitāra paziņojumu C.N.165.2004. TREATIES-1, kas datēts ar 2004. gada 4. martu

Noteikumu 4. redakcijas 2. labojums saskaņā ar depozitāra paziņojumu C.N.1035.2004. TREATIES-1, kas datēts ar 2004. gada 4. oktobri

1.   DARBĪBAS JOMA

Šie noteikumi attiecas uz M1 un N kategorijas transportlīdzekļu sēdekļu, to stiprinājumu un pagalvju stiprību, kā arī uz M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļu sēdekļu, to stiprinājumu un pagalvju stiprību, kas nav minēta Noteikumu Nr. 80 sērijas 01 grozījumos. (1)
   (2)

Noteikumi attiecas arī uz sēdekļu atzveltnes pakaļējās daļas konstrukciju (2) un ierīcēm, kas paredzētas braucēju aizsardzībai pret apdraudējumu, ko M1 kategorijas transportlīdzekļos rada bagāžas pārvietošanās frontāla trieciena rezultātā.

Noteikumi neattiecas uz salokāmiem, uz sāniem vai atpakaļ vērstiem sēdekļiem un uz pagalvjiem, kas pierīkoti šādiem sēdekļiem.

2.   DEFINĪCIJAS

Šajos noteikumos:

| 2.1. | “transportlīdzekļa apstiprināšana” nozīmē transportlīdzekļa tipa apstiprināšanu attiecībā uz sēdekļu un to stiprinājumu stiprību, sēdekļu atzveltnes pakaļējās daļas konstrukciju un pagalvju raksturojumu; |
| --- | --- |

2.1.

“transportlīdzekļa apstiprināšana” nozīmē transportlīdzekļa tipa apstiprināšanu attiecībā uz sēdekļu un to stiprinājumu stiprību, sēdekļu atzveltnes pakaļējās daļas konstrukciju un pagalvju raksturojumu;

| 2.2. | “transportlīdzekļa tips” nozīmē mehānisko transportlīdzekļu kategoriju, kam ir kopējas šādas būtiskas pazīmes: |
| --- | --- |

2.2.

“transportlīdzekļa tips” nozīmē mehānisko transportlīdzekļu kategoriju, kam ir kopējas šādas būtiskas pazīmes:

| 2.2.1. | sēdekļu uzbūve, apveids, izmēri, materiāli un masa, kaut arī sēdekļiem var būt atšķirīgs pārvalks vai krāsa; apstiprinātā tipa sēdekļa masas atšķirības, kas nav lielākas par 5 procentiem, netiek uzskatītas par nozīmīgām; |
| --- | --- |

2.2.1.

sēdekļu uzbūve, apveids, izmēri, materiāli un masa, kaut arī sēdekļiem var būt atšķirīgs pārvalks vai krāsa; apstiprinātā tipa sēdekļa masas atšķirības, kas nav lielākas par 5 procentiem, netiek uzskatītas par nozīmīgām;

| 2.2.2. | sēdekļu atzveltņu, sēdekļu un to daļu regulēšanas, pārvietošanas un fiksēšanas sistēmu veids un izmēri; |
| --- | --- |

2.2.2.

sēdekļu atzveltņu, sēdekļu un to daļu regulēšanas, pārvietošanas un fiksēšanas sistēmu veids un izmēri;

| 2.2.3. | sēdekļu stiprinājumu veids un izmēri; |
| --- | --- |

2.2.3.

sēdekļu stiprinājumu veids un izmēri;

| 2.2.4. | pagalvju izmēri, to karkass, materiāli un polsterējums, kaut arī tiem var būt atšķirīga krāsa un virsmas materiāls; |
| --- | --- |

2.2.4.

pagalvju izmēri, to karkass, materiāli un polsterējums, kaut arī tiem var būt atšķirīga krāsa un virsmas materiāls;

| 2.2.5. | pagalvja piestiprināšanas pierīču veids un izmēri, transportlīdzekļa daļas raksturojums, pie kura tiek piestiprināts pagalvis, ja tas ir atsevišķi piestiprināms; |
| --- | --- |

2.2.5.

pagalvja piestiprināšanas pierīču veids un izmēri, transportlīdzekļa daļas raksturojums, pie kura tiek piestiprināts pagalvis, ja tas ir atsevišķi piestiprināms;

| 2.3. | “sēdeklis” nozīmē konstrukciju, kura var arī būt iestrādāta transportlīdzekļa konstrukcijā un ir apdarināta un kurā var iesēsties viens pieaudzis cilvēks. Šis termins attiecas uz atsevišķu sēdekli vai vienai personai paredzētu daļu no sola; |
| --- | --- |

2.3.

“sēdeklis” nozīmē konstrukciju, kura var arī būt iestrādāta transportlīdzekļa konstrukcijā un ir apdarināta un kurā var iesēsties viens pieaudzis cilvēks. Šis termins attiecas uz atsevišķu sēdekli vai vienai personai paredzētu daļu no sola;

| 2.4. | “sols” nozīmē apdarinātu konstrukciju, kas domāta sēdēšanai vairāk nekā vienam pieaugušam cilvēkam; |
| --- | --- |

2.4.

“sols” nozīmē apdarinātu konstrukciju, kas domāta sēdēšanai vairāk nekā vienam pieaugušam cilvēkam;

| 2.5. | “stiprinājums” ir sistēma, ar ko samontēto sēdekļa mezglu piestiprina transportlīdzekļa konstrukcijai, ar to saprotot arī stiprinājumā ietvertās transportlīdzekļa daļas; |
| --- | --- |

2.5.

“stiprinājums” ir sistēma, ar ko samontēto sēdekļa mezglu piestiprina transportlīdzekļa konstrukcijai, ar to saprotot arī stiprinājumā ietvertās transportlīdzekļa daļas;

| 2.6. | “regulēšanas sistēma” ir ierīce, ar ko sēdekli vai tā daļas var noregulēt tādā stāvoklī, kas ir piemērots sēdētāja ķermeņa uzbūvei. Šāda ierīce īpaši var nodrošināt: |
| --- | --- |

2.6.

“regulēšanas sistēma” ir ierīce, ar ko sēdekli vai tā daļas var noregulēt tādā stāvoklī, kas ir piemērots sēdētāja ķermeņa uzbūvei. Šāda ierīce īpaši var nodrošināt:

| 2.6.1. | pārvietošanu garenvirzienā; |
| --- | --- |

2.6.1.

pārvietošanu garenvirzienā;

| 2.6.2. | pārvietošanu vertikāli; |
| --- | --- |

2.6.2.

pārvietošanu vertikāli;

| 2.6.3. | leņķisku pārvietošanu; |
| --- | --- |

2.6.3.

leņķisku pārvietošanu;

| 2.7. | “pārvietošanas sistēma” ir ierīce, ar kuru sēdekli vai vienu no tā daļām var pārvietot un/vai pagriezt, nenostādot to kādā fiksētā vidējā stāvoklī, lai transportlīdzekļa izmantotāji ērti varētu piekļūt telpai aiz attiecīgā sēdekļa; |
| --- | --- |

2.7.

“pārvietošanas sistēma” ir ierīce, ar kuru sēdekli vai vienu no tā daļām var pārvietot un/vai pagriezt, nenostādot to kādā fiksētā vidējā stāvoklī, lai transportlīdzekļa izmantotāji ērti varētu piekļūt telpai aiz attiecīgā sēdekļa;

| 2.8. | “fiksēšanas sistēma” ir ierīce, kas nodrošina sēdekļa un tā daļu noturēšanu lietošanas stāvoklī; |
| --- | --- |

2.8.

“fiksēšanas sistēma” ir ierīce, kas nodrošina sēdekļa un tā daļu noturēšanu lietošanas stāvoklī;

| 2.9. | “salokāms sēdeklis” ir papildu sēdeklis, ko paredzēts izmantot dažreiz un kas parasti atrodas salocītā stāvoklī; |
| --- | --- |

2.9.

“salokāms sēdeklis” ir papildu sēdeklis, ko paredzēts izmantot dažreiz un kas parasti atrodas salocītā stāvoklī;

| 2.10. | “šķērsplakne” ir vertikāla plakne, kas ir perpendikulāra transportlīdzekļa vidējai garenvirziena plaknei; |
| --- | --- |

2.10.

“šķērsplakne” ir vertikāla plakne, kas ir perpendikulāra transportlīdzekļa vidējai garenvirziena plaknei;

| 2.11. | “garenvirziena plakne” ir plakne, kas ir paralēla transportlīdzekļa vidējai garenvirziena plaknei; |
| --- | --- |

2.11.

“garenvirziena plakne” ir plakne, kas ir paralēla transportlīdzekļa vidējai garenvirziena plaknei;

| 2.12. | “pagalvis” ir ierīce, kuras mērķis ir ierobežot pieauguša braucēja galvas atpakaļvirziena kustību attiecībā pret rumpi, lai samazinātu kakla skriemeļu traumēšanas iespēju satiksmes negadījumā; |
| --- | --- |

2.12.

“pagalvis” ir ierīce, kuras mērķis ir ierobežot pieauguša braucēja galvas atpakaļvirziena kustību attiecībā pret rumpi, lai samazinātu kakla skriemeļu traumēšanas iespēju satiksmes negadījumā;

| 2.12.1. | “integrēts pagalvis” ir pagalvis, ko veido sēdekļa atzveltnes augšējā daļa. Šī definīcija ietver arī pagalvjus, kas atbilst tālāk 2.12.2. vai 2.12.3. apakšpunktā minētajai definīcijai, ja tos var noņemt no sēdekļa vai transportlīdzekļa, izmantojot instrumentus vai daļēji vai pilnīgi noņemot sēdekļa pārvalku; |
| --- | --- |

2.12.1.

“integrēts pagalvis” ir pagalvis, ko veido sēdekļa atzveltnes augšējā daļa. Šī definīcija ietver arī pagalvjus, kas atbilst tālāk 2.12.2. vai 2.12.3. apakšpunktā minētajai definīcijai, ja tos var noņemt no sēdekļa vai transportlīdzekļa, izmantojot instrumentus vai daļēji vai pilnīgi noņemot sēdekļa pārvalku;

| 2.12.2. | “noņemams pagalvis” ir pagalvis, kas sastāv no komponenta, kas ir atdalāms no sēdekļa un ko ir paredzēts sēdeklim pievienot, lai tas droši turētos pie sēdekļa atzveltnes konstrukcijas; |
| --- | --- |

2.12.2.

“noņemams pagalvis” ir pagalvis, kas sastāv no komponenta, kas ir atdalāms no sēdekļa un ko ir paredzēts sēdeklim pievienot, lai tas droši turētos pie sēdekļa atzveltnes konstrukcijas;

| 2.12.3. | “atsevišķs pagalvis” ir pagalvis, kas sastāv no komponenta, kas ir atsevišķs no sēdekļa un kas ir paredzēts uzlikšanai un/vai tā drošai noturēšanai pie transportlīdzekļa konstrukcijas; |
| --- | --- |

2.12.3.

“atsevišķs pagalvis” ir pagalvis, kas sastāv no komponenta, kas ir atsevišķs no sēdekļa un kas ir paredzēts uzlikšanai un/vai tā drošai noturēšanai pie transportlīdzekļa konstrukcijas;

| 2.13. | “R punkts” ir sēdvietas atskaites punkts, kā norādīts šo noteikumu 3. pielikumā; |
| --- | --- |

2.13.

“R punkts” ir sēdvietas atskaites punkts, kā norādīts šo noteikumu 3. pielikumā;

| 2.14. | “atskaites līnija” ir līnija uz manekena, kas parādīta šo noteikumu 3. pielikuma 1. papildinājuma 1. attēlā; |
| --- | --- |

2.14.

“atskaites līnija” ir līnija uz manekena, kas parādīta šo noteikumu 3. pielikuma 1. papildinājuma 1. attēlā;

| 2.15. | “nodalīšanas sistēma” nozīmē detaļas vai ierīces, kas papildus sēdekļu atzveltnēm ir paredzētas braucēju aizsardzībai pret bagāžas pārvietošanos; to it īpaši var nodrošināt tīkls vai stiepļu siets, kas atrodas virs sēdekļu atzveltņu augstuma, kad tie ir vertikālā vai salocītā stāvoklī. Pagalvji, kas ierīkoti kā transportlīdzekļa standarta aprīkojums un kam pievienotas šādas detaļas vai ierīces, ir uzskatāmi par piederīgiem pie nodalīšanas sistēmas. Tomēr ar pagalvi aprīkots sēdeklis pats par sevi nav uzskatāms par nodalīšanas sistēmu. |
| --- | --- |

2.15.

“nodalīšanas sistēma” nozīmē detaļas vai ierīces, kas papildus sēdekļu atzveltnēm ir paredzētas braucēju aizsardzībai pret bagāžas pārvietošanos; to it īpaši var nodrošināt tīkls vai stiepļu siets, kas atrodas virs sēdekļu atzveltņu augstuma, kad tie ir vertikālā vai salocītā stāvoklī. Pagalvji, kas ierīkoti kā transportlīdzekļa standarta aprīkojums un kam pievienotas šādas detaļas vai ierīces, ir uzskatāmi par piederīgiem pie nodalīšanas sistēmas. Tomēr ar pagalvi aprīkots sēdeklis pats par sevi nav uzskatāms par nodalīšanas sistēmu.

3.   APSTIPRINĀŠANAS PIETEIKUMS

| 3.1. | Pieteikumu transportlīdzekļa tipa apstiprināšanai iesniedz transportlīdzekļa ražotājs vai tā attiecīgi pilnvarots pārstāvis. |
| --- | --- |

3.1.

Pieteikumu transportlīdzekļa tipa apstiprināšanai iesniedz transportlīdzekļa ražotājs vai tā attiecīgi pilnvarots pārstāvis.

| 3.2. | Pieteikumam ir jāpievieno tālāk minētie dokumenti trīs eksemplāros un tālāk minētās ziņas: |
| --- | --- |

3.2.

Pieteikumam ir jāpievieno tālāk minētie dokumenti trīs eksemplāros un tālāk minētās ziņas:

| 3.2.1. | transportlīdzekļa tipa sīks apraksts attiecībā uz sēdekļu konstrukciju, to stiprinājumu, kā arī regulēšanas, pārvietošanas un fiksēšanas sistēmām; |
| --- | --- |

3.2.1.

transportlīdzekļa tipa sīks apraksts attiecībā uz sēdekļu konstrukciju, to stiprinājumu, kā arī regulēšanas, pārvietošanas un fiksēšanas sistēmām;

| 3.2.1.1. | nodalīšanas sistēmas sīks apraksts un/vai rasējumi, ja tāda sistēma ir; |
| --- | --- |

3.2.1.1.

nodalīšanas sistēmas sīks apraksts un/vai rasējumi, ja tāda sistēma ir;

| 3.2.2. | piemērota mēroga un pietiekami detalizēti rasējumi, kuros ir parādīti sēdekļi, sēdekļu stiprinājums pie transportlīdzekļa un sēdekļu regulēšanas, pārvietošanas un fiksēšanas sistēmas. |
| --- | --- |

3.2.2.

piemērota mēroga un pietiekami detalizēti rasējumi, kuros ir parādīti sēdekļi, sēdekļu stiprinājums pie transportlīdzekļa un sēdekļu regulēšanas, pārvietošanas un fiksēšanas sistēmas.

| 3.2.3. | Ja sēdeklis ir aprīkots ar noņemamu pagalvi: |
| --- | --- |

3.2.3.

Ja sēdeklis ir aprīkots ar noņemamu pagalvi:

| 3.2.3.1. | pagalvja sīks apraksts, īpaši raksturojot polsterējuma materiāla vai materiālu īpašības; |
| --- | --- |

3.2.3.1.

pagalvja sīks apraksts, īpaši raksturojot polsterējuma materiāla vai materiālu īpašības;

| 3.2.3.2. | sīks apraksts, kas parāda pagalvja atrašanās vietu, atbalsta veidu un pierīces pagalvja piemontēšanai pie sēdekļa. |
| --- | --- |

3.2.3.2.

sīks apraksts, kas parāda pagalvja atrašanās vietu, atbalsta veidu un pierīces pagalvja piemontēšanai pie sēdekļa.

| 3.2.4. | Ja pagalvis ir atsevišķs: |
| --- | --- |

3.2.4.

Ja pagalvis ir atsevišķs:

| 3.2.4.1. | pagalvja sīks apraksts, īpaši raksturojot polsterējuma materiāla vai materiālu īpašības; |
| --- | --- |

3.2.4.1.

pagalvja sīks apraksts, īpaši raksturojot polsterējuma materiāla vai materiālu īpašības;

| 3.2.4.2. | sīks apraksts, kas parāda pagalvja atrašanās vietu un pierīces pagalvja pierīkošanai pie transportlīdzekļa konstrukcijas. |
| --- | --- |

3.2.4.2.

sīks apraksts, kas parāda pagalvja atrašanās vietu un pierīces pagalvja pierīkošanai pie transportlīdzekļa konstrukcijas.

| 3.3. | Tehniskajam dienestam, kas atbild par apstiprināšanas pārbaudēm, ir jāsaņem: |
| --- | --- |

3.3.

Tehniskajam dienestam, kas atbild par apstiprināšanas pārbaudēm, ir jāsaņem:

| 3.3.1. | transportlīdzeklis, kas pārstāv apstiprināmo transportlīdzekļa tipu, vai transportlīdzekļa detaļas, ko tehniskais dienests uzskata par vajadzīgām apstiprināšanas pārbaužu veikšanai; |
| --- | --- |

3.3.1.

transportlīdzeklis, kas pārstāv apstiprināmo transportlīdzekļa tipu, vai transportlīdzekļa detaļas, ko tehniskais dienests uzskata par vajadzīgām apstiprināšanas pārbaužu veikšanai;

| 3.3.2. | sēdekļu papildu komplekts, kas atbilst transportlīdzeklī ievietotajiem, kopā ar to stiprinājumiem; |
| --- | --- |

3.3.2.

sēdekļu papildu komplekts, kas atbilst transportlīdzeklī ievietotajiem, kopā ar to stiprinājumiem;

| 3.3.3. | ja transportlīdzekļa sēdeklis ir aprīkots vai aprīkojams ar pagalvjiem, tad papildus 3.3.1. un 3.3.2. apakšpunktā minētajām prasībām ir jāiesniedz: |
| --- | --- |

3.3.3.

ja transportlīdzekļa sēdeklis ir aprīkots vai aprīkojams ar pagalvjiem, tad papildus 3.3.1. un 3.3.2. apakšpunktā minētajām prasībām ir jāiesniedz:

| 3.3.3.1. | ja pagalvji ir noņemami: sēdekļu papildu komplekts, kur sēdekļi aprīkoti ar tādiem pagalvjiem, kas atbilst transportlīdzeklī ievietotajiem, kopā ar to stiprinājumiem; |
| --- | --- |

3.3.3.1.

ja pagalvji ir noņemami: sēdekļu papildu komplekts, kur sēdekļi aprīkoti ar tādiem pagalvjiem, kas atbilst transportlīdzeklī ievietotajiem, kopā ar to stiprinājumiem;

| 3.3.3.2. | ja pagalvji ir atsevišķi: sēdekļu papildu komplekts, kas atbilst transportlīdzeklī ievietotajiem, kopā ar to stiprinājumiem, atbilstošo pagalvju papildu komplekts un transportlīdzekļa konstrukcijas daļa, pie kuras ir pierīkots pagalvis, vai visa konstrukcija. |
| --- | --- |

3.3.3.2.

ja pagalvji ir atsevišķi: sēdekļu papildu komplekts, kas atbilst transportlīdzeklī ievietotajiem, kopā ar to stiprinājumiem, atbilstošo pagalvju papildu komplekts un transportlīdzekļa konstrukcijas daļa, pie kuras ir pierīkots pagalvis, vai visa konstrukcija.

4.   APSTIPRINĀŠANA

| 4.1. | Ja transportlīdzeklis, kas nodots apstiprināšanai, kā nosaka šie noteikumi, atbilst attiecīgajām prasībām (sēdekļi ir aprīkoti vai aprīkojami ar pagalvjiem), tiek izsniegts transportlīdzekļa apstiprinājums. |
| --- | --- |

4.1.

Ja transportlīdzeklis, kas nodots apstiprināšanai, kā nosaka šie noteikumi, atbilst attiecīgajām prasībām (sēdekļi ir aprīkoti vai aprīkojami ar pagalvjiem), tiek izsniegts transportlīdzekļa apstiprinājums.

| 4.2. | Katram apstiprinātajam transportlīdzekļa tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Numura pirmie divi cipari (kas patlaban ir 07 un atbilst grozījumu sērijas numuram) norāda grozījumu sēriju, kas ietver visjaunākos svarīgos tehniskos grozījumus šajos noteikumos, kas ir spēkā apstiprinājuma izsniegšanas laikā. Viena un tā pati Līgumslēdzēja puse nevar izsniegt to pašu numuru vai nu tam pašam transportlīdzekļa tipam, kas aprīkots ar cita veida sēdekļiem vai pagalvjiem, kas transportlīdzeklī ir citādi nostiprināti (tas attiecas uz sēdekļiem gan ar pagalvjiem, gan bez tiem), vai citam transportlīdzekļa tipam. |
| --- | --- |

4.2.

Katram apstiprinātajam transportlīdzekļa tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Numura pirmie divi cipari (kas patlaban ir 07 un atbilst grozījumu sērijas numuram) norāda grozījumu sēriju, kas ietver visjaunākos svarīgos tehniskos grozījumus šajos noteikumos, kas ir spēkā apstiprinājuma izsniegšanas laikā. Viena un tā pati Līgumslēdzēja puse nevar izsniegt to pašu numuru vai nu tam pašam transportlīdzekļa tipam, kas aprīkots ar cita veida sēdekļiem vai pagalvjiem, kas transportlīdzeklī ir citādi nostiprināti (tas attiecas uz sēdekļiem gan ar pagalvjiem, gan bez tiem), vai citam transportlīdzekļa tipam.

| 4.3. | Paziņojums par transportlīdzekļa tipa apstiprināšanu, apstiprinājuma pagarināšanu vai atteikumu atbilstoši šiem noteikumiem tiek nosūtīts Nolīguma Pusēm, kuras piemēro šos noteikumus, ar veidlapu, kuras paraugs ir parādīts šo noteikumu 1. pielikumā. |
| --- | --- |

4.3.

Paziņojums par transportlīdzekļa tipa apstiprināšanu, apstiprinājuma pagarināšanu vai atteikumu atbilstoši šiem noteikumiem tiek nosūtīts Nolīguma Pusēm, kuras piemēro šos noteikumus, ar veidlapu, kuras paraugs ir parādīts šo noteikumu 1. pielikumā.

| 4.4. | Uz katra transportlīdzekļa, kā norādīts apstiprināšanas paraugā, labi redzamā un viegli pieejamā vietā jābūt piestiprinātai, kā parādīts apstiprināšanas paraugā, sakarā ar šiem noteikumiem apstiprinātam transportlīdzekļa tipam atbilstošai starptautiskai zīmei, kas sastāv no: |
| --- | --- |

4.4.

Uz katra transportlīdzekļa, kā norādīts apstiprināšanas paraugā, labi redzamā un viegli pieejamā vietā jābūt piestiprinātai, kā parādīts apstiprināšanas paraugā, sakarā ar šiem noteikumiem apstiprinātam transportlīdzekļa tipam atbilstošai starptautiskai zīmei, kas sastāv no:

| 4.4.1. | burta “E”, kas apvilkts ar apli, un tās valsts pazīšanas numura, kas izdevusi apstiprinājumu; (3) |
| --- | --- |

4.4.1.

burta “E”, kas apvilkts ar apli, un tās valsts pazīšanas numura, kas izdevusi apstiprinājumu; (3)

| 4.4.2. | šo noteikumu numura, kam seko burts “R”, svītra un apstiprinājuma numurs, kas novietots pa labi no iepriekš 4.4.1. apakšpunktā minētā apļa; |
| --- | --- |

4.4.2.

šo noteikumu numura, kam seko burts “R”, svītra un apstiprinājuma numurs, kas novietots pa labi no iepriekš 4.4.1. apakšpunktā minētā apļa;

| 4.4.3. | tomēr, ja transportlīdzeklī ir ierīkoti vairāki ar pagalvjiem aprīkoti vai aprīkojami sēdekļi, kas ir apstiprināti kā atbilstoši tālāk 5.1. un 5.2. punktā minētajām prasībām, aiz šo noteikumu numura ir jābūt burtiem “RA”. Veidlapā, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam, norāda, kurš sēdeklis (sēdekļi) transportlīdzeklī ir aprīkots(-i) vai kuru(-us) ir iespējams aprīkot ar pagalvi. Marķējumā arī jānorāda, ka citi transportlīdzeklī esošie sēdekļi, kas nav aprīkoti vai aprīkojami ar pagalvjiem, ir apstiprināti un atbilst šo noteikumu tālāk 5.1. punktā minētajām prasībām. |
| --- | --- |

4.4.3.

tomēr, ja transportlīdzeklī ir ierīkoti vairāki ar pagalvjiem aprīkoti vai aprīkojami sēdekļi, kas ir apstiprināti kā atbilstoši tālāk 5.1. un 5.2. punktā minētajām prasībām, aiz šo noteikumu numura ir jābūt burtiem “RA”. Veidlapā, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam, norāda, kurš sēdeklis (sēdekļi) transportlīdzeklī ir aprīkots(-i) vai kuru(-us) ir iespējams aprīkot ar pagalvi. Marķējumā arī jānorāda, ka citi transportlīdzeklī esošie sēdekļi, kas nav aprīkoti vai aprīkojami ar pagalvjiem, ir apstiprināti un atbilst šo noteikumu tālāk 5.1. punktā minētajām prasībām.

| 4.5. | Ja transportlīdzeklis atbilst tipam, kas apstiprināts sakarā ar vieniem vai vairākiem citiem noteikumiem, kas pievienoti šim nolīgumam, valstī, kura ir izsniegusi apstiprinājumu sakarā ar šiem noteikumiem, 4.4.1. apakšpunktā norādītais simbols nav jāatkārto; tādā gadījumā šo noteikumu numurs un apstiprinājuma numurs, kā arī visu noteikumu papildu simboli, kuru sakarā apstiprinājums ir izsniegts tajā valstī, kura to ir izsniegusi uz šo noteikumu pamata, ir jānovieto vertikālos stabiņos pa labi no simbola, kas norādīts 4.4.1. apakšpunktā. |
| --- | --- |

4.5.

Ja transportlīdzeklis atbilst tipam, kas apstiprināts sakarā ar vieniem vai vairākiem citiem noteikumiem, kas pievienoti šim nolīgumam, valstī, kura ir izsniegusi apstiprinājumu sakarā ar šiem noteikumiem, 4.4.1. apakšpunktā norādītais simbols nav jāatkārto; tādā gadījumā šo noteikumu numurs un apstiprinājuma numurs, kā arī visu noteikumu papildu simboli, kuru sakarā apstiprinājums ir izsniegts tajā valstī, kura to ir izsniegusi uz šo noteikumu pamata, ir jānovieto vertikālos stabiņos pa labi no simbola, kas norādīts 4.4.1. apakšpunktā.

| 4.6. | Apstiprinājuma zīmei jābūt skaidri salasāmai un nenodzēšamai. |
| --- | --- |

4.6.

Apstiprinājuma zīmei jābūt skaidri salasāmai un nenodzēšamai.

| 4.7. | Apstiprinājuma zīmei jāatrodas tuvu pie ražotāja uzliktās agregāta datu plāksnes vai uz tās. |
| --- | --- |

4.7.

Apstiprinājuma zīmei jāatrodas tuvu pie ražotāja uzliktās agregāta datu plāksnes vai uz tās.

| 4.8. | Apstiprinājuma zīmju izkārtojuma paraugi ir doti šo noteikumu 2. pielikumā. |
| --- | --- |

4.8.

Apstiprinājuma zīmju izkārtojuma paraugi ir doti šo noteikumu 2. pielikumā.

5.   PRASĪBAS

5.1.   Vispārējās prasības attiecībā uz M1 kategorijas transportlīdzekļu sēdekļiem (4)

| 5.1.1. | Ikvienā ierīkotā regulēšanas vai pārvietošanas sistēmā ir jāietver fiksēšanas sistēma, kurai jādarbojas automātiski. Roku balstiem vai citām ērtībām radītu ierīču fiksēšanas sistēmas nav vajadzīgas, ja vien šo ierīču klātbūtne nerada papildu risku braucējiem transportlīdzeklī iegūt traumu sadursmes gadījumā. |
| --- | --- |

5.1.1.

Ikvienā ierīkotā regulēšanas vai pārvietošanas sistēmā ir jāietver fiksēšanas sistēma, kurai jādarbojas automātiski. Roku balstiem vai citām ērtībām radītu ierīču fiksēšanas sistēmas nav vajadzīgas, ja vien šo ierīču klātbūtne nerada papildu risku braucējiem transportlīdzeklī iegūt traumu sadursmes gadījumā.

| 5.1.2. | Atbrīvošanas ierīces, kas minēta 2.7. punktā, svirai jāatrodas sēdekļa ārējā malā tuvu pie durvīm. Tai jābūt viegli pieejamai arī tam braucējam, kas sēž tieši aiz minētā sēdekļa. |
| --- | --- |

5.1.2.

Atbrīvošanas ierīces, kas minēta 2.7. punktā, svirai jāatrodas sēdekļa ārējā malā tuvu pie durvīm. Tai jābūt viegli pieejamai arī tam braucējam, kas sēž tieši aiz minētā sēdekļa.

| 5.1.3. | Sēdekļu pakaļējām daļām, kas atrodas 1. zonā, kā norādīts 6.8.1.1. apakšpunktā, jāiztur enerģijas izkliedes pārbaude atbilstoši šo noteikumu 6. pielikumā norādītajām prasībām. |
| --- | --- |

5.1.3.

Sēdekļu pakaļējām daļām, kas atrodas 1. zonā, kā norādīts 6.8.1.1. apakšpunktā, jāiztur enerģijas izkliedes pārbaude atbilstoši šo noteikumu 6. pielikumā norādītajām prasībām.

| 5.1.3.1. | Šī prasība ir uzskatāma par izpildītu, ja saskaņā ar 6. pielikumā noteiktajām procedūrām veiktajās pārbaudēs izmantotais galvas veidola palēninājums nepārtraukti nepārsniedz 80 g vairāk nekā 3 milisekundes. Turklāt pārbaudes laikā nedrīkst rasties vai pēc tam palikt bīstama asa mala. |
| --- | --- |

5.1.3.1.

Šī prasība ir uzskatāma par izpildītu, ja saskaņā ar 6. pielikumā noteiktajām procedūrām veiktajās pārbaudēs izmantotais galvas veidola palēninājums nepārtraukti nepārsniedz 80 g vairāk nekā 3 milisekundes. Turklāt pārbaudes laikā nedrīkst rasties vai pēc tam palikt bīstama asa mala.

| 5.1.3.2. | Prasības, kas ietvertas 5.1.3. apakšpunktā, neattiecas uz sēdekļiem pašā pakaļgalā un sēdekļiem, kuru atzveltnes ir ar mugurām kopā. |
| --- | --- |

5.1.3.2.

Prasības, kas ietvertas 5.1.3. apakšpunktā, neattiecas uz sēdekļiem pašā pakaļgalā un sēdekļiem, kuru atzveltnes ir ar mugurām kopā.

| 5.1.4. | Uz sēdekļu pakaļējās daļas virsmas nedrīkst būt bīstami negludumi vai asas malas, kas varētu palielināt iespējamību, ka braucēji var gūt smagas traumas. Šī prasība ir uzskatāma par izpildītu, ja sēdekļu pakaļējās daļas virsma, to pārbaudot 6.1. punktā aprakstītajos apstākļos, izliecas rādiusā, kas nav mazāks par: | 2,5 mm 1. zonā, |
| --- | --- | --- |

5.1.4.

Uz sēdekļu pakaļējās daļas virsmas nedrīkst būt bīstami negludumi vai asas malas, kas varētu palielināt iespējamību, ka braucēji var gūt smagas traumas. Šī prasība ir uzskatāma par izpildītu, ja sēdekļu pakaļējās daļas virsma, to pārbaudot 6.1. punktā aprakstītajos apstākļos, izliecas rādiusā, kas nav mazāks par:

2,5 mm 1. zonā,

| | 5,0 mm 2. zonā, |
| --- | --- |

5,0 mm 2. zonā,

| | 3,2 mm 3. zonā. |
| --- | --- |

3,2 mm 3. zonā.

Zonas ir definētas 6.8.1. apakšpunktā.

| 5.1.4.1. | Šī prasība neattiecas uz: |
| --- | --- |

5.1.4.1.

Šī prasība neattiecas uz:

| 5.1.4.1.1. | sēdekļu pakaļējām daļām dažādās zonās, ja izvirzījumi nepārsniedz 3,2 mm augstumu virs apkārtējās virsmas, turklāt malām jābūt neasām, ja vien izvirzījuma augstums nepārsniedz pusi no tā platuma; |
| --- | --- |

5.1.4.1.1.

sēdekļu pakaļējām daļām dažādās zonās, ja izvirzījumi nepārsniedz 3,2 mm augstumu virs apkārtējās virsmas, turklāt malām jābūt neasām, ja vien izvirzījuma augstums nepārsniedz pusi no tā platuma;

| 5.1.4.1.2. | sēdekļiem pašā pakaļgalā un sēdekļiem, kuru atzveltnes ir ar mugurām kopā; |
| --- | --- |

5.1.4.1.2.

sēdekļiem pašā pakaļgalā un sēdekļiem, kuru atzveltnes ir ar mugurām kopā;

| 5.1.4.1.3. | sēdekļu pakaļējām daļām, kas atrodas zemāk par horizontālo plakni, kura šķērso zemāko R punktu katrā sēdekļu rindā. (Ja sēdekļu rindas ir dažādā augstumā, sākot no pakaļgala, plakne ir jāpagriež uz augšu vai uz leju, lai tā, ejot caur R punktu, veidotu vertikālu pakāpienu attiecībā uz tuvāko priekšējo sēdekļu rindu); |
| --- | --- |

5.1.4.1.3.

sēdekļu pakaļējām daļām, kas atrodas zemāk par horizontālo plakni, kura šķērso zemāko R punktu katrā sēdekļu rindā. (Ja sēdekļu rindas ir dažādā augstumā, sākot no pakaļgala, plakne ir jāpagriež uz augšu vai uz leju, lai tā, ejot caur R punktu, veidotu vertikālu pakāpienu attiecībā uz tuvāko priekšējo sēdekļu rindu);

| 5.1.4.1.4. | tādām daļām kā “elastīgs stiepļu siets”. |
| --- | --- |

5.1.4.1.4.

tādām daļām kā “elastīgs stiepļu siets”.

| 5.1.4.2. | 2. zonā, kas aprakstīta 6.8.1.2. apakšpunktā, virsmu izliekuma rādiusi var būt mazāki par 5 mm, taču ne mazāki par 2,5 mm, ja virsmas ir izturējušas enerģijas izkliedes pārbaudi, kas aprakstīta šo noteikumu 6. pielikumā. Turklāt šīm virsmām jābūt polsterētām, lai novērstu galvas tiešu kontaktu ar sēdekļa karkasa konstrukciju. |
| --- | --- |

5.1.4.2.

2. zonā, kas aprakstīta 6.8.1.2. apakšpunktā, virsmu izliekuma rādiusi var būt mazāki par 5 mm, taču ne mazāki par 2,5 mm, ja virsmas ir izturējušas enerģijas izkliedes pārbaudi, kas aprakstīta šo noteikumu 6. pielikumā. Turklāt šīm virsmām jābūt polsterētām, lai novērstu galvas tiešu kontaktu ar sēdekļa karkasa konstrukciju.

| 5.1.4.3. | Ja iepriekš aprakstītajās zonās atrodas kādas daļas, kas ir pārklātas ar mīkstāku materiālu nekā materiāls ar cietību 50 pēc Šora A (skleroskopijas) cietības skalas, iepriekš minētās prasības, izņemot tās, kas saistītas ar enerģijas izkliedes pārbaudi saskaņā ar 6. pielikumā ietvertajām prasībām, attiecas tikai uz neelastīgajām daļām. |
| --- | --- |

5.1.4.3.

Ja iepriekš aprakstītajās zonās atrodas kādas daļas, kas ir pārklātas ar mīkstāku materiālu nekā materiāls ar cietību 50 pēc Šora A (skleroskopijas) cietības skalas, iepriekš minētās prasības, izņemot tās, kas saistītas ar enerģijas izkliedes pārbaudi saskaņā ar 6. pielikumā ietvertajām prasībām, attiecas tikai uz neelastīgajām daļām.

| 5.1.5. | Pēc 6.2. un 6.3. punktā aprakstītajām pārbaudēm nedrīkst parādīties bojājums sēdekļa karkasā vai sēdekļa stiprinājumā, regulēšanas un pārvietošanas sistēmās vai to fiksēšanas ierīcēs. Paliekošās deformācijas, tostarp pārrāvumus, var pieļaut, ja tie nepalielina risku iegūt traumas sadursmes gadījumā un ja noteiktās slodzes ir izturētas. |
| --- | --- |

5.1.5.

Pēc 6.2. un 6.3. punktā aprakstītajām pārbaudēm nedrīkst parādīties bojājums sēdekļa karkasā vai sēdekļa stiprinājumā, regulēšanas un pārvietošanas sistēmās vai to fiksēšanas ierīcēs. Paliekošās deformācijas, tostarp pārrāvumus, var pieļaut, ja tie nepalielina risku iegūt traumas sadursmes gadījumā un ja noteiktās slodzes ir izturētas.

| 5.1.6. | Veicot 6.3. punktā un 9. pielikuma 2.1. punktā aprakstītās pārbaudes, nedrīkst notikt fiksēšanas sistēmu atbrīvošanās. |
| --- | --- |

5.1.6.

Veicot 6.3. punktā un 9. pielikuma 2.1. punktā aprakstītās pārbaudes, nedrīkst notikt fiksēšanas sistēmu atbrīvošanās.

| 5.1.7. | Pārvietošanas sistēmām, kas paredzētas tam, lai atļautu vai atvieglotu braucēju uzņemšanu, pēc pārbaudēm ir jābūt darba kārtībā; tām jābūt vismaz vienu reizi atslēdzamām un jānodrošina sēdekļa vai sēdekļa daļu pārvietošana, kam šīs sistēmas ir paredzētas.
  Jebkurām citām pārvietošanas sistēmām, kā arī regulēšanas sistēmām un to fiksēšanas sistēmām pēc pārbaudes nav obligāti jābūt darba kārtībā.
  Ja sēdekļi ir aprīkoti ar pagalvjiem, sēdekļa atzveltnes stiprība un tā fiksēšanas ierīču stiprība tiek uzskatīta par atbilstošu 6.2. punkta prasībām, ja pēc pārbaudēm, kas aprakstītas 6.4.3.6. apakšpunktā, nav salūzis sēdeklis vai tā atzveltne; pretējā gadījumā ir jāpierāda, ka sēdeklis spēj izturēt 6.2. punktā izklāstītās pārbaudes.
  Ja sēdeklī (solā) ne visām sēdvietām ir paredzēti pagalvji, ir jāveic 6.2. punktā aprakstītā pārbaude. |
| --- | --- |

5.1.7.

Pārvietošanas sistēmām, kas paredzētas tam, lai atļautu vai atvieglotu braucēju uzņemšanu, pēc pārbaudēm ir jābūt darba kārtībā; tām jābūt vismaz vienu reizi atslēdzamām un jānodrošina sēdekļa vai sēdekļa daļu pārvietošana, kam šīs sistēmas ir paredzētas.

Jebkurām citām pārvietošanas sistēmām, kā arī regulēšanas sistēmām un to fiksēšanas sistēmām pēc pārbaudes nav obligāti jābūt darba kārtībā.

Ja sēdekļi ir aprīkoti ar pagalvjiem, sēdekļa atzveltnes stiprība un tā fiksēšanas ierīču stiprība tiek uzskatīta par atbilstošu 6.2. punkta prasībām, ja pēc pārbaudēm, kas aprakstītas 6.4.3.6. apakšpunktā, nav salūzis sēdeklis vai tā atzveltne; pretējā gadījumā ir jāpierāda, ka sēdeklis spēj izturēt 6.2. punktā izklāstītās pārbaudes.

Ja sēdeklī (solā) ne visām sēdvietām ir paredzēti pagalvji, ir jāveic 6.2. punktā aprakstītā pārbaude.

5.2.   Vispārīgi norādījumi par N1, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļu sēdekļiem un M2 un M3 transportlīdzekļu sēdekļiem, kas nav ietverti Noteikumos Nr. 80

| 5.2.1. | Sēdekļiem un soliem ir jābūt stingri pierīkotiem pie transportlīdzekļa. |
| --- | --- |

5.2.1.

Sēdekļiem un soliem ir jābūt stingri pierīkotiem pie transportlīdzekļa.

| 5.2.2. | Pārbīdāmiem sēdekļiem un soliem ir jābūt automātiski fiksējamiem visos paredzētajos stāvokļos. |
| --- | --- |

5.2.2.

Pārbīdāmiem sēdekļiem un soliem ir jābūt automātiski fiksējamiem visos paredzētajos stāvokļos.

| 5.2.3. | Regulējamām sēdekļu atzveltnēm jābūt fiksējamām visos paredzētajos stāvokļos. |
| --- | --- |

5.2.3.

Regulējamām sēdekļu atzveltnēm jābūt fiksējamām visos paredzētajos stāvokļos.

| 5.2.4. | Visiem sēdekļiem, ko var sagāzt uz priekšu vai kam var nolocīt lejā atzveltni, normālā stāvoklī automātiski jāfiksējas. |
| --- | --- |

5.2.4.

Visiem sēdekļiem, ko var sagāzt uz priekšu vai kam var nolocīt lejā atzveltni, normālā stāvoklī automātiski jāfiksējas.

5.3.   Pagalvju uzlikšana

| 5.3.1. | Visos M1 kategorijas transportlīdzekļos pagalvim jābūt uzliktam uz katra izņemama priekšējā sēdekļa. Šo noteikumu ietvaros var apstiprināt arī sēdekļus, kas aprīkoti ar pagalvjiem, kuri paredzēti citu sēdvietu aprīkošanai un citām transportlīdzekļu kategorijām. |
| --- | --- |

5.3.1.

Visos M1 kategorijas transportlīdzekļos pagalvim jābūt uzliktam uz katra izņemama priekšējā sēdekļa. Šo noteikumu ietvaros var apstiprināt arī sēdekļus, kas aprīkoti ar pagalvjiem, kuri paredzēti citu sēdvietu aprīkošanai un citām transportlīdzekļu kategorijām.

| 5.3.2. | Visos M2 kategorijas transportlīdzekļos pagalvim jābūt uzliktam uz katra izņemama priekšējā sēdekļa, ja transportlīdzekļa masa nepārsniedz 3 500 kg, kā arī N1 kategorijas transportlīdzekļos; pagalvjiem šādos transportlīdzekļos jāatbilst prasībām, kas ietvertas Noteikumos Nr. 25, kuros ieviesti 03 sērijas grozījumi. |
| --- | --- |

5.3.2.

Visos M2 kategorijas transportlīdzekļos pagalvim jābūt uzliktam uz katra izņemama priekšējā sēdekļa, ja transportlīdzekļa masa nepārsniedz 3 500 kg, kā arī N1 kategorijas transportlīdzekļos; pagalvjiem šādos transportlīdzekļos jāatbilst prasībām, kas ietvertas Noteikumos Nr. 25, kuros ieviesti 03 sērijas grozījumi.

5.4.   Īpašas prasības attiecībā uz sēdekļiem, kas aprīkoti vai ir aprīkojami ar pagalvjiem

| 5.4.1. | Pagalvja atrašanās transportlīdzeklī nedrīkst radīt papildu briesmas transportlīdzeklī braucošajiem. It īpaši tie nedrīkst nevienā lietošanas stāvoklī radīt bīstamu negludumu vai asu malu, kas braucējiem var palielināt nopietnas traumas risku. |
| --- | --- |

5.4.1.

Pagalvja atrašanās transportlīdzeklī nedrīkst radīt papildu briesmas transportlīdzeklī braucošajiem. It īpaši tie nedrīkst nevienā lietošanas stāvoklī radīt bīstamu negludumu vai asu malu, kas braucējiem var palielināt nopietnas traumas risku.

| 5.4.2. | Pagalvju priekšējās un pakaļējās virsmas daļām, kas atrodas 1. zonā, ir jāiztur enerģijas absorbcijas pārbaude, kas aprakstīta tālāk 6.8.1.1.3. apakšpunktā. |
| --- | --- |

5.4.2.

Pagalvju priekšējās un pakaļējās virsmas daļām, kas atrodas 1. zonā, ir jāiztur enerģijas absorbcijas pārbaude, kas aprakstīta tālāk 6.8.1.1.3. apakšpunktā.

| 5.4.2.1. | Šī prasība ir uzskatāma par izpildītu, ja pārbaudēs, kas veiktas, ievērojot 6. pielikumā aprakstīto procedūru, galvas veidola palēninājums nepārtraukti nepārsniedz 80 g vairāk nekā 3 milisekundes. Turklāt pārbaudes laikā nedrīkst rasties vai pēc tam palikt bīstami asa mala. |
| --- | --- |

5.4.2.1.

Šī prasība ir uzskatāma par izpildītu, ja pārbaudēs, kas veiktas, ievērojot 6. pielikumā aprakstīto procedūru, galvas veidola palēninājums nepārtraukti nepārsniedz 80 g vairāk nekā 3 milisekundes. Turklāt pārbaudes laikā nedrīkst rasties vai pēc tam palikt bīstami asa mala.

| 5.4.3. | Pagalvju priekšējām un pakaļējās virsmas daļām, kas atrodas 2. zonā, kas definēta tālāk 6.8.1.2.2. apakšpunktā, ir jābūt tā polsterētām, lai novērstu jebkādu tiešu galvas kontaktu ar konstrukcijas komponentiem, un tām jāatbilst iepriekš 5.1.4. apakšpunktā minētajām prasībām, kuras attiecas uz sēdekļu pakaļējām daļām 2. zonā. |
| --- | --- |

5.4.3.

Pagalvju priekšējām un pakaļējās virsmas daļām, kas atrodas 2. zonā, kas definēta tālāk 6.8.1.2.2. apakšpunktā, ir jābūt tā polsterētām, lai novērstu jebkādu tiešu galvas kontaktu ar konstrukcijas komponentiem, un tām jāatbilst iepriekš 5.1.4. apakšpunktā minētajām prasībām, kuras attiecas uz sēdekļu pakaļējām daļām 2. zonā.

| 5.4.4. | Iepriekš 5.4.2. un 5.4.3. apakšpunktā minētās prasības neattiecas uz pagalvju pakaļējās virsmas daļām, ja pagalvjus ir paredzēts pierīkot sēdekļiem, aiz kuriem nav ierīkots sēdeklis. |
| --- | --- |

5.4.4.

Iepriekš 5.4.2. un 5.4.3. apakšpunktā minētās prasības neattiecas uz pagalvju pakaļējās virsmas daļām, ja pagalvjus ir paredzēts pierīkot sēdekļiem, aiz kuriem nav ierīkots sēdeklis.

| 5.4.5. | Pagalvis ir jānostiprina pie sēdekļa vai pie transportlīdzekļa konstrukcijas tādā veidā, lai nekādas neelastīgas vai bīstamas daļas neizvirzītos no pagalvja polsterējuma vai no pierīces, kas to savieno ar sēdekļa atzveltni, kad pārbaudes laikā galvas veidols rada spiedienu. |
| --- | --- |

5.4.5.

Pagalvis ir jānostiprina pie sēdekļa vai pie transportlīdzekļa konstrukcijas tādā veidā, lai nekādas neelastīgas vai bīstamas daļas neizvirzītos no pagalvja polsterējuma vai no pierīces, kas to savieno ar sēdekļa atzveltni, kad pārbaudes laikā galvas veidols rada spiedienu.

| 5.4.6. | Ja sēdeklis ir aprīkots ar pagalvi, pēc vienošanās ar tehnisko dienestu 5.1.3. apakšpunkta prasības var uzskatīt par izpildītām, ja ar pagalvi aprīkotais sēdeklis atbilst iepriekš 5.4.2. apakšpunktā minētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

5.4.6.

Ja sēdeklis ir aprīkots ar pagalvi, pēc vienošanās ar tehnisko dienestu 5.1.3. apakšpunkta prasības var uzskatīt par izpildītām, ja ar pagalvi aprīkotais sēdeklis atbilst iepriekš 5.4.2. apakšpunktā minētajiem nosacījumiem.

5.5.   Pagalvju augstums

| 5.5.1. | Pagalvju augstumu mēra tā, kā aprakstīts tālāk 6.5. punktā. |
| --- | --- |

5.5.1.

Pagalvju augstumu mēra tā, kā aprakstīts tālāk 6.5. punktā.

| 5.5.2. | Ja pagalvja augstums nav regulējams, tā augstumam jābūt ne mazāk kā 800 mm uz priekšējiem sēdekļiem un 750 mm uz citiem sēdekļiem. |
| --- | --- |

5.5.2.

Ja pagalvja augstums nav regulējams, tā augstumam jābūt ne mazāk kā 800 mm uz priekšējiem sēdekļiem un 750 mm uz citiem sēdekļiem.

| 5.5.3. | Ja pagalvja augstums ir regulējams: |
| --- | --- |

5.5.3.

Ja pagalvja augstums ir regulējams:

| 5.5.3.1. | augstumam jābūt vismaz 800 mm uz priekšējiem sēdekļiem un 750 mm uz citiem sēdekļiem; šis mērījums jāizdara stāvoklī starp augstāko un zemāko noregulējumu, ko vien regulēšana pieļauj; |
| --- | --- |

5.5.3.1.

augstumam jābūt vismaz 800 mm uz priekšējiem sēdekļiem un 750 mm uz citiem sēdekļiem; šis mērījums jāizdara stāvoklī starp augstāko un zemāko noregulējumu, ko vien regulēšana pieļauj;

| 5.5.3.2. | nav pieļaujams tāds “lietošanas stāvoklis”, kad pagalvja augstums ir mazāks par 750 mm; |
| --- | --- |

5.5.3.2.

nav pieļaujams tāds “lietošanas stāvoklis”, kad pagalvja augstums ir mazāks par 750 mm;

| 5.5.3.3. | ja sēdeklis nav priekšējais, sēdekļa pagalvis var būt tāds, ka to var pārvietot tādā stāvoklī, lai balsta augstums būtu mazāks par 750 mm, ja vien braucējs šādu stāvokli nepārprotami atzīst par pagalvim neizmantojamu; |
| --- | --- |

5.5.3.3.

ja sēdeklis nav priekšējais, sēdekļa pagalvis var būt tāds, ka to var pārvietot tādā stāvoklī, lai balsta augstums būtu mazāks par 750 mm, ja vien braucējs šādu stāvokli nepārprotami atzīst par pagalvim neizmantojamu;

| 5.5.3.4. | priekšējo sēdekļu pagalvji var būt tādi, ka tos automātiski var pārvietot, kad sēdeklis nav aizņemts, stāvoklī, kad balsta augstums ir mazāks par 750 mm, ja vien tie automātiski atgriežas lietošanas stāvoklī, kad sēdeklis ir aizņemts. |
| --- | --- |

5.5.3.4.

priekšējo sēdekļu pagalvji var būt tādi, ka tos automātiski var pārvietot, kad sēdeklis nav aizņemts, stāvoklī, kad balsta augstums ir mazāks par 750 mm, ja vien tie automātiski atgriežas lietošanas stāvoklī, kad sēdeklis ir aizņemts.

| 5.5.4. | Iepriekš 5.5.2. un 5.5.3.1. apakšpunktā minētie izmēri var būt mazāki par 800 mm priekšējiem sēdekļiem un 750 mm citiem sēdekļiem, lai paliktu pietiekami liela atstarpe starp pagalvi un transportlīdzekļa jumta iekšējo virsmu, logiem vai citu transportlīdzekļa konstrukcijas daļu; tomēr šī atstarpe nedrīkst pārsniegt 25 mm. Ja sēdeklis ir aprīkots ar pārvietošanas un/vai regulēšanas sistēmu, šis noteikums attiecas uz visiem sēdekļa stāvokļiem. Turklāt, ievērojot iepriekš minēto 5.5.3.2. apakšpunktu, nav pieļaujams tāds “lietošanas stāvoklis”, kad pagalvju augstums ir mazāks par 700 mm. |
| --- | --- |

5.5.4.

Iepriekš 5.5.2. un 5.5.3.1. apakšpunktā minētie izmēri var būt mazāki par 800 mm priekšējiem sēdekļiem un 750 mm citiem sēdekļiem, lai paliktu pietiekami liela atstarpe starp pagalvi un transportlīdzekļa jumta iekšējo virsmu, logiem vai citu transportlīdzekļa konstrukcijas daļu; tomēr šī atstarpe nedrīkst pārsniegt 25 mm. Ja sēdeklis ir aprīkots ar pārvietošanas un/vai regulēšanas sistēmu, šis noteikums attiecas uz visiem sēdekļa stāvokļiem. Turklāt, ievērojot iepriekš minēto 5.5.3.2. apakšpunktu, nav pieļaujams tāds “lietošanas stāvoklis”, kad pagalvju augstums ir mazāks par 700 mm.

| 5.5.5. | Atsaucoties uz prasībām par pagalvju augstumu, kas minētas iepriekš 5.5.2. un 5.5.3.1. apakšpunktā, jebkuram sēdeklim vai sēdvietai, kam paredzēts atrasties aizmugures vidū, pagalvja augstumam jābūt ne mazākam par 700 mm. |
| --- | --- |

5.5.5.

Atsaucoties uz prasībām par pagalvju augstumu, kas minētas iepriekš 5.5.2. un 5.5.3.1. apakšpunktā, jebkuram sēdeklim vai sēdvietai, kam paredzēts atrasties aizmugures vidū, pagalvja augstumam jābūt ne mazākam par 700 mm.

| 5.6. | Ja sēdekli var aprīkot ar pagalvi, ir jāpārbauda atbilstība 5.1.3. un 5.4.2. apakšpunktā minētajām prasībām. |
| --- | --- |

5.6.

Ja sēdekli var aprīkot ar pagalvi, ir jāpārbauda atbilstība 5.1.3. un 5.4.2. apakšpunktā minētajām prasībām.

| 5.6.1. | Ja pagalvja augstums ir regulējams, ierīces tās daļas augstumam, pret kuru atbalstās galva, mērot, kā aprakstīts tālāk 6.5. punktā, ir jābūt vismaz 100 mm. |
| --- | --- |

5.6.1.

Ja pagalvja augstums ir regulējams, ierīces tās daļas augstumam, pret kuru atbalstās galva, mērot, kā aprakstīts tālāk 6.5. punktā, ir jābūt vismaz 100 mm.

| 5.7. | Atstarpe starp sēdekļa atzveltni un pagalvi nedrīkst būt lielāka par 60 mm, ja ierīces augstums nav regulējams. Ja pagalvja augstums ir regulējams, viszemākajā stāvoklī tam ir jāatrodas ne vairāk kā 25 mm attālumā no atzveltnes augšējās malas. Ja sēdekļiem vai soliem ir regulējams augstums un atsevišķi pagalvji, šīs prasības izpilde ir jāpārbauda visos sēdekļa vai sola stāvokļos. |
| --- | --- |

5.7.

Atstarpe starp sēdekļa atzveltni un pagalvi nedrīkst būt lielāka par 60 mm, ja ierīces augstums nav regulējams. Ja pagalvja augstums ir regulējams, viszemākajā stāvoklī tam ir jāatrodas ne vairāk kā 25 mm attālumā no atzveltnes augšējās malas. Ja sēdekļiem vai soliem ir regulējams augstums un atsevišķi pagalvji, šīs prasības izpilde ir jāpārbauda visos sēdekļa vai sola stāvokļos.

| 5.8. | Ja pagalvji ir integrēti ar sēdekļa atzveltni, ir jāņem vērā konkrēta zona:
  virs plaknes, kas perpendikulāra atskaites līnijai, 540 mm attālumā no R punkta;
  starp divām vertikāli novietotām garenvirziena plaknēm, kuras atrodas 85 mm attālumā no atskaites līnijas abām pusēm. Šajā zonā viena vai vairākas atstarpes, kurām neatkarīgi no to konfigurācijas attālums “a” ir lielāks par 60 mm, mērot, kā aprakstīts tālāk 6.7. punktā, ir pieļaujamas, ja pēc papildu pārbaudes, kas veikta atbilstoši tālāk minētajam 6.4.3.3.2. apakšpunktam, joprojām ir ievērota atbilstība tālāk minētā 5.11. punkta prasībām. |
| --- | --- |

5.8.

Ja pagalvji ir integrēti ar sēdekļa atzveltni, ir jāņem vērā konkrēta zona:

virs plaknes, kas perpendikulāra atskaites līnijai, 540 mm attālumā no R punkta;

starp divām vertikāli novietotām garenvirziena plaknēm, kuras atrodas 85 mm attālumā no atskaites līnijas abām pusēm. Šajā zonā viena vai vairākas atstarpes, kurām neatkarīgi no to konfigurācijas attālums “a” ir lielāks par 60 mm, mērot, kā aprakstīts tālāk 6.7. punktā, ir pieļaujamas, ja pēc papildu pārbaudes, kas veikta atbilstoši tālāk minētajam 6.4.3.3.2. apakšpunktam, joprojām ir ievērota atbilstība tālāk minētā 5.11. punkta prasībām.

| 5.9. | Ja pagalvju augstums ir regulējams, viena vai vairākas atstarpes, kurām neatkarīgi no to konfigurācijas attālums “a” ir lielāks par 60 mm, mērot, kā aprakstīts tālāk 6.7. punktā, ir pieļaujamas attiecībā uz ierīci, kas kalpo par pagalvi, ja pēc papildu pārbaudes, kas veikta atbilstoši tālāk minētajam 6.4.3.3.2. apakšpunktam, joprojām ir ievērota atbilstība tālāk minētā 5.11. punkta prasībām. |
| --- | --- |

5.9.

Ja pagalvju augstums ir regulējams, viena vai vairākas atstarpes, kurām neatkarīgi no to konfigurācijas attālums “a” ir lielāks par 60 mm, mērot, kā aprakstīts tālāk 6.7. punktā, ir pieļaujamas attiecībā uz ierīci, kas kalpo par pagalvi, ja pēc papildu pārbaudes, kas veikta atbilstoši tālāk minētajam 6.4.3.3.2. apakšpunktam, joprojām ir ievērota atbilstība tālāk minētā 5.11. punkta prasībām.

| 5.10. | Pagalvja platumam jābūt tādam, lai nodrošinātu pietiekamu atbalstu sēdeklī normāli sēdoša cilvēka galvai. Saskaņā ar tālāk 6.6. punktā aprakstīto procedūru pagalvim jāaizņem platība, kas nav mazāka par 85 mm, mērot uz katru pusi no pagalvim paredzētā sēdekļa vertikālās vidusplaknes. |
| --- | --- |

5.10.

Pagalvja platumam jābūt tādam, lai nodrošinātu pietiekamu atbalstu sēdeklī normāli sēdoša cilvēka galvai. Saskaņā ar tālāk 6.6. punktā aprakstīto procedūru pagalvim jāaizņem platība, kas nav mazāka par 85 mm, mērot uz katru pusi no pagalvim paredzētā sēdekļa vertikālās vidusplaknes.

| 5.11. | Pagalvim un tā stiprinājumam jābūt tādam, lai galvas maksimālā atpakaļ vērstā pārvietošanās X, ko pieļauj pagalvis, mērot atbilstoši tālāk 6.4.3. apakšpunktā aprakstītajai statistiskajai procedūrai, būtu mazāka par 102 mm. |
| --- | --- |

5.11.

Pagalvim un tā stiprinājumam jābūt tādam, lai galvas maksimālā atpakaļ vērstā pārvietošanās X, ko pieļauj pagalvis, mērot atbilstoši tālāk 6.4.3. apakšpunktā aprakstītajai statistiskajai procedūrai, būtu mazāka par 102 mm.

| 5.12. | Pagalvim un tā stiprinājumam jābūt pietiekami stipram, lai bez salūšanas izturētu slodzi, kas raksturota tālāk 6.4.3.6. apakšpunktā. Ja pagalvis ir integrēts ar sēdekļa atzveltni, šā apakšpunkta normas attiecas uz sēdekļa atzveltnes konstrukcijas daļu virs plaknes, kas perpendikulāra atskaites līnijai un atrodas 540 mm attālumā no R punkta. |
| --- | --- |

5.12.

Pagalvim un tā stiprinājumam jābūt pietiekami stipram, lai bez salūšanas izturētu slodzi, kas raksturota tālāk 6.4.3.6. apakšpunktā. Ja pagalvis ir integrēts ar sēdekļa atzveltni, šā apakšpunkta normas attiecas uz sēdekļa atzveltnes konstrukcijas daļu virs plaknes, kas perpendikulāra atskaites līnijai un atrodas 540 mm attālumā no R punkta.

| 5.13. | Ja pagalvis ir regulējams, nedrīkst pieļaut iespēju to pacelt virs maksimālā ekspluatācijas augstuma, izņemot gadījumu, kad to tīši dara lietotājs un šī darbība nav nepieciešama pagalvja regulēšanai. |
| --- | --- |

5.13.

Ja pagalvis ir regulējams, nedrīkst pieļaut iespēju to pacelt virs maksimālā ekspluatācijas augstuma, izņemot gadījumu, kad to tīši dara lietotājs un šī darbība nav nepieciešama pagalvja regulēšanai.

| 5.14. | Sēdekļa atzveltnes un tā fiksēšanas ierīču stiprība ir uzskatāma par atbilstošu tālāk minētā 6.2. punkta prasībām, ja pēc pārbaudes saskaņā 6.4.3.6. apakšpunktā aprakstīto sēdeklī vai tā atzveltnē nav radušies lūzumi; pretējā gadījumā ir jāpierāda, ka sēdeklis var izturēt tālāk 6.2. punktā izklāstītās pārbaudes prasības. |
| --- | --- |

5.14.

Sēdekļa atzveltnes un tā fiksēšanas ierīču stiprība ir uzskatāma par atbilstošu tālāk minētā 6.2. punkta prasībām, ja pēc pārbaudes saskaņā 6.4.3.6. apakšpunktā aprakstīto sēdeklī vai tā atzveltnē nav radušies lūzumi; pretējā gadījumā ir jāpierāda, ka sēdeklis var izturēt tālāk 6.2. punktā izklāstītās pārbaudes prasības.

5.15.   Īpašās prasības attiecībā uz braucēju aizsardzību pret bagāžas pārvietošanos

| 5.15.1. | Sēdekļu atzveltnes
  Sēdekļu atzveltnēm un/vai pagalvjiem, kas novietoti tā, ka tie veido priekšēju barjeru bagāžas nodalījumam, kad visi sēdekļi ir vietā un normālā lietošanas stāvoklī, kā norādīts ražotāja instrukcijā, ir jābūt pietiekami izturīgiem, lai frontāla trieciena gadījumā pasargātu braucējus no pārvietojušās bagāžas. Šī prasība tiek uzskatīta par izpildītu, ja pārbaudes laikā vai pēc pārbaudes, kas aprakstīta 9. pielikumā, sēdekļu atzveltnes paliek iepriekšējā stāvoklī un fiksēšanas mehānismi paliek savā vietā. Tomēr sēdekļu atzveltņu un to stiprinājumu deformēšanās pārbaudes laikā ir pieļaujama, ja priekšējā kontūra, ko veido pārbaudīto atzveltņu un/vai pagalvju daļas, kuru materiāla cietība pārsniedz 50 pēc Šora A cietības skalas, neizvirzās uz priekšu attiecībā uz šķērsvirziena vertikālo plakni, kas iet caur:






  a) | punktu 150 mm attālumā uz priekšu aiz R punkta uz konkrētā sēdekļa attiecībā uz pagalvja daļām; |
| --- | --- | --- |

5.15.1.

Sēdekļu atzveltnes

Sēdekļu atzveltnēm un/vai pagalvjiem, kas novietoti tā, ka tie veido priekšēju barjeru bagāžas nodalījumam, kad visi sēdekļi ir vietā un normālā lietošanas stāvoklī, kā norādīts ražotāja instrukcijā, ir jābūt pietiekami izturīgiem, lai frontāla trieciena gadījumā pasargātu braucējus no pārvietojušās bagāžas. Šī prasība tiek uzskatīta par izpildītu, ja pārbaudes laikā vai pēc pārbaudes, kas aprakstīta 9. pielikumā, sēdekļu atzveltnes paliek iepriekšējā stāvoklī un fiksēšanas mehānismi paliek savā vietā. Tomēr sēdekļu atzveltņu un to stiprinājumu deformēšanās pārbaudes laikā ir pieļaujama, ja priekšējā kontūra, ko veido pārbaudīto atzveltņu un/vai pagalvju daļas, kuru materiāla cietība pārsniedz 50 pēc Šora A cietības skalas, neizvirzās uz priekšu attiecībā uz šķērsvirziena vertikālo plakni, kas iet caur:

a)

punktu 150 mm attālumā uz priekšu aiz R punkta uz konkrētā sēdekļa attiecībā uz pagalvja daļām;

| b) | punktu 100 mm attālumā uz priekšu aiz R punkta uz konkrētā sēdekļa attiecībā uz sēdekļa atzveltnes daļām; |
| --- | --- |

b)

punktu 100 mm attālumā uz priekšu aiz R punkta uz konkrētā sēdekļa attiecībā uz sēdekļa atzveltnes daļām;

pārbaudes bloku atsitiena fāzes tiek izslēgtas.

Ja pagalvji ir integrēti ar sēdekli, robežu starp pagalvi un sēdekļa atzveltni nosaka plakne, kas perpendikulāra atskaites līnijai 540 mm attālumā no R punkta.

Visi mērījumi jāizdara attiecīgā sēdekļa vai sēdvietas garenvirziena vidusplaknē, ja sēdvieta veido bagāžas nodalījuma priekšējo robežu.

9. pielikumā aprakstītās pārbaudes laikā pārbaudes blokiem jāpaliek aiz konkrētā sēdekļa atzveltnes (atzveltnēm).

| 5.15.2. | Nodalīšanas sistēmas
  Ievērojot transportlīdzekļa ražotāja lūgumu, 9. pielikumā aprakstīto pārbaudi var izdarīt, neizņemot nodalīšanas sistēmas no transportlīdzekļa, ja šīs sistēmas ir ierīkotas kā konkrētā tipa transportlīdzekļa standarta aprīkojums.
  Nodalīšanas sistēmas, ko veido stiepļu tīkls virs sēdekļu atzveltnēm normālā lietošanas stāvoklī, ir jāpārbauda tā, kā aprakstīts 9. pielikuma 2.2. punktā.
  Šī prasība ir uzskatāma par izpildītu, ja pārbaudes laikā nodalīšanas sistēmas paliek iepriekšējā stāvoklī. Tomēr nodalīšanas sistēmu deformēšanās ir pieļaujama, ja nodalījuma priekšējā kontūra (nodalījumā ietverot pārbaudītā sēdekļa (sēdekļu) atzveltnes (atzveltņu) un/vai pagalvja (balstu) daļas, kuru cietība ir lielāka par 50 pēc Šora A cietības skalas), nepārvietojas uz priekšu no šķērsvirziena vertikālās plaknes, kas iet caur:






  a) | punktu 150 mm attālumā uz priekšu aiz R punkta uz konkrētā sēdekļa attiecībā uz pagalvja daļām; |
| --- | --- | --- |

5.15.2.

Nodalīšanas sistēmas

Ievērojot transportlīdzekļa ražotāja lūgumu, 9. pielikumā aprakstīto pārbaudi var izdarīt, neizņemot nodalīšanas sistēmas no transportlīdzekļa, ja šīs sistēmas ir ierīkotas kā konkrētā tipa transportlīdzekļa standarta aprīkojums.

Nodalīšanas sistēmas, ko veido stiepļu tīkls virs sēdekļu atzveltnēm normālā lietošanas stāvoklī, ir jāpārbauda tā, kā aprakstīts 9. pielikuma 2.2. punktā.

Šī prasība ir uzskatāma par izpildītu, ja pārbaudes laikā nodalīšanas sistēmas paliek iepriekšējā stāvoklī. Tomēr nodalīšanas sistēmu deformēšanās ir pieļaujama, ja nodalījuma priekšējā kontūra (nodalījumā ietverot pārbaudītā sēdekļa (sēdekļu) atzveltnes (atzveltņu) un/vai pagalvja (balstu) daļas, kuru cietība ir lielāka par 50 pēc Šora A cietības skalas), nepārvietojas uz priekšu no šķērsvirziena vertikālās plaknes, kas iet caur:

a)

punktu 150 mm attālumā uz priekšu aiz R punkta uz konkrētā sēdekļa attiecībā uz pagalvja daļām;

| b) | punktu 100 mm attālumā uz priekšu aiz R punkta uz konkrētā sēdekļa attiecībā uz sēdekļa atzveltnes daļām un nodalīšanas sistēmas daļu, kas nav pagalvis. |
| --- | --- |

b)

punktu 100 mm attālumā uz priekšu aiz R punkta uz konkrētā sēdekļa attiecībā uz sēdekļa atzveltnes daļām un nodalīšanas sistēmas daļu, kas nav pagalvis.

Ja pagalvis ir integrēts ar sēdekli, pagalvja un sēdekļa pakaļējā robeža ir tā, kas aprakstīta 5.15.1. apakšpunktā.

Visi mērījumi jāizdara attiecīgā sēdekļa vai sēdvietas garenvirziena vidusplaknē attiecībā uz katru sēdvietu, ja sēdvieta veido bagāžas nodalījuma priekšējo robežu.

Pēc pārbaudes nedrīkst parādīties asas vai negludas malas, kas var palielināt risku braucējiem iegūt traumu vai var palielināt iespējamās traumas smagumu.

| 5.15.3. | Iepriekš 5.13.1. un 5.13.2 . apakšpunktā minētās prasības neattiecas uz bagāžas atbalsta sistēmām, kas trieciena gadījumā ieslēdzas automātiski. Ražotājam ir jādemonstrē un tehniskajam dienestam jāredz, ka šādu sistēmu radītā aizsardzība ir līdzvērtīga aizsardzības sistēmai, kas aprakstīta 5.15.1. un 5.15.2. apakšpunktā. |
| --- | --- |

5.15.3.

Iepriekš 5.13.1. un 5.13.2 . apakšpunktā minētās prasības neattiecas uz bagāžas atbalsta sistēmām, kas trieciena gadījumā ieslēdzas automātiski. Ražotājam ir jādemonstrē un tehniskajam dienestam jāredz, ka šādu sistēmu radītā aizsardzība ir līdzvērtīga aizsardzības sistēmai, kas aprakstīta 5.15.1. un 5.15.2. apakšpunktā.

6.   TESTI

6.1.   Vispārējie norādījumi, kas attiecas uz visiem testiem

| 6.1.1. | Sēdekļa atzveltnei, ja tā ir regulējama, jābūt fiksētai tādā stāvoklī, ka atzveltne ir sasvērta atpakaļ pēc iespējas tuvāk 25o leņķim attiecībā pret manekena rumpja vertikālo atskaites līniju, kā aprakstīts 3. pielikumā, ja vien ražotājs nav devis citādus norādījumus. |
| --- | --- |

6.1.1.

Sēdekļa atzveltnei, ja tā ir regulējama, jābūt fiksētai tādā stāvoklī, ka atzveltne ir sasvērta atpakaļ pēc iespējas tuvāk 25o leņķim attiecībā pret manekena rumpja vertikālo atskaites līniju, kā aprakstīts 3. pielikumā, ja vien ražotājs nav devis citādus norādījumus.

| 6.1.2. | Ja sēdeklis, tā fiksēšanas mehānisms un uzstādījums ir identisks vai simetrisks citam sēdeklim šajā transportlīdzeklī, tehniskais dienests var pārbaudīt tikai vienu no šādiem sēdekļiem. |
| --- | --- |

6.1.2.

Ja sēdeklis, tā fiksēšanas mehānisms un uzstādījums ir identisks vai simetrisks citam sēdeklim šajā transportlīdzeklī, tehniskais dienests var pārbaudīt tikai vienu no šādiem sēdekļiem.

| 6.1.3. | Ja sēdekļiem ir regulējami pagalvji, pārbaudes laikā pagalvjiem jāatrodas visnelabvēlīgākajā (parasti visaugstākajā) stāvoklī, kādu var iestatīt ar regulēšanas sistēmu. |
| --- | --- |

6.1.3.

Ja sēdekļiem ir regulējami pagalvji, pārbaudes laikā pagalvjiem jāatrodas visnelabvēlīgākajā (parasti visaugstākajā) stāvoklī, kādu var iestatīt ar regulēšanas sistēmu.

6.2.   Sēdekļa atzveltnes un to regulēšanas sistēmu stiprības pārbaude

| 6.2.1. | Spēks, kas rada 53 dekaņūtonmetru (daNm) lielu impulsu attiecībā pret R punktu, tiek pielikts gareniski un atpakaļvirzienā attiecībā pret sēdekļa atzveltnes konstrukcijas augšējo daļu, izmantojot komponentu, kas simulē manekena muguru, kā parādīts šo noteikumu 3. pielikumā. Ja ir jāpārbauda sols, kur daļa no atbalsta karkasa vai viss karkass (arī pagalvju karkass) vairākām sēdvietām ir kopējs, visas šīs sēdvietas pārbauda vienlaikus. |
| --- | --- |

6.2.1.

Spēks, kas rada 53 dekaņūtonmetru (daNm) lielu impulsu attiecībā pret R punktu, tiek pielikts gareniski un atpakaļvirzienā attiecībā pret sēdekļa atzveltnes konstrukcijas augšējo daļu, izmantojot komponentu, kas simulē manekena muguru, kā parādīts šo noteikumu 3. pielikumā. Ja ir jāpārbauda sols, kur daļa no atbalsta karkasa vai viss karkass (arī pagalvju karkass) vairākām sēdvietām ir kopējs, visas šīs sēdvietas pārbauda vienlaikus.

6.3.   Sēdekļa stiprinājuma stiprības un regulēšanas, fiksēšanas un pārvietošanas sistēmu pārbaude

| 6.3.1. | Ne mazāks kā 20 g garenvirziena horizontāls palēninājums tiek pielikts 30 milisekundes visam transportlīdzekļa korpusam virzienā uz priekšu, ievērojot 7. pielikuma 1. punktā aprakstītās prasības. Ievērojot ražotāja lūgumu, alternatīvi var pielikt pārbaudes impulsu, kas aprakstīts 9. pielikuma papildinājumā. |
| --- | --- |

6.3.1.

Ne mazāks kā 20 g garenvirziena horizontāls palēninājums tiek pielikts 30 milisekundes visam transportlīdzekļa korpusam virzienā uz priekšu, ievērojot 7. pielikuma 1. punktā aprakstītās prasības. Ievērojot ražotāja lūgumu, alternatīvi var pielikt pārbaudes impulsu, kas aprakstīts 9. pielikuma papildinājumā.

| 6.3.2. | Atpakaļvirzienā tiek pielikts garenvirziena palēninājums, ievērojot 6.3.1. apakšpunktā minētās prasības. |
| --- | --- |

6.3.2.

Atpakaļvirzienā tiek pielikts garenvirziena palēninājums, ievērojot 6.3.1. apakšpunktā minētās prasības.

| 6.3.3. | Iepriekš 6.3.1. un 6.3.2. apakšpunktā minēto prasību izpilde ir jāpārbauda visos sēdekļa stāvokļos. Ja sēdekļi ir aprīkoti ar regulējamiem pagalvjiem, pārbaude jāaizdara tad, kad pagalvji atrodas visnelabvēlīgākajā (parasti visaugstākajā) stāvoklī, kādu var iestatīt ar regulēšanas sistēmu. Pārbaudes laikā sēdekļi jānovieto tā, lai nekādi ārēji faktori netraucētu fiksēšanas sistēmu atslēgšanos.
  Šie nosacījumi ir jāuzskata par izpildītiem, ja sēdekli pārbauda pēc noregulēšanas kādā no tālāk minētajiem stāvokļiem: | garenvirziena noregulējums ir fiksēts par vienu ierobu vai 10 mm atpakaļ no maksimāli uz priekšpusi noregulēta normāla braukšanas stāvokļa vai ražotāja norādīta lietošanas stāvokļa (sēdekļiem ar atsevišķu vertikālu regulēšanu spilvens ir jānovieto visaugstākajā stāvoklī); |
| --- | --- | --- |

6.3.3.

Iepriekš 6.3.1. un 6.3.2. apakšpunktā minēto prasību izpilde ir jāpārbauda visos sēdekļa stāvokļos. Ja sēdekļi ir aprīkoti ar regulējamiem pagalvjiem, pārbaude jāaizdara tad, kad pagalvji atrodas visnelabvēlīgākajā (parasti visaugstākajā) stāvoklī, kādu var iestatīt ar regulēšanas sistēmu. Pārbaudes laikā sēdekļi jānovieto tā, lai nekādi ārēji faktori netraucētu fiksēšanas sistēmu atslēgšanos.

Šie nosacījumi ir jāuzskata par izpildītiem, ja sēdekli pārbauda pēc noregulēšanas kādā no tālāk minētajiem stāvokļiem:

garenvirziena noregulējums ir fiksēts par vienu ierobu vai 10 mm atpakaļ no maksimāli uz priekšpusi noregulēta normāla braukšanas stāvokļa vai ražotāja norādīta lietošanas stāvokļa (sēdekļiem ar atsevišķu vertikālu regulēšanu spilvens ir jānovieto visaugstākajā stāvoklī);

| | garenvirziena noregulējums ir fiksēts par vienu ierobu vai 10 mm uz priekšu no maksimāli uz pakaļpusi noregulēta normāla braukšanas stāvokļa vai ražotāja norādīta lietošanas stāvokļa (sēdekļiem ar atsevišķu vertikālu regulēšanu spilvens ir jānovieto viszemākajā stāvoklī) un, ja nepieciešams, ievērojot tālāk 6.3.4. apakšpunktā minētās prasības. |
| --- | --- |

garenvirziena noregulējums ir fiksēts par vienu ierobu vai 10 mm uz priekšu no maksimāli uz pakaļpusi noregulēta normāla braukšanas stāvokļa vai ražotāja norādīta lietošanas stāvokļa (sēdekļiem ar atsevišķu vertikālu regulēšanu spilvens ir jānovieto viszemākajā stāvoklī) un, ja nepieciešams, ievērojot tālāk 6.3.4. apakšpunktā minētās prasības.

| 6.3.4. | Ja fiksēšanas sistēmas ir iekārtotas tā, ka sēdekļa stāvoklī, kas atšķiras no iepriekš 6.3.3. apakšpunktā aprakstītajiem stāvokļiem, spēku sadalījums uz fiksēšanas ierīcēm un sēdekļa stiprinājumiem būtu mazāk labvēlīgs nekā jebkurā 6.3.3. apakšpunktā aprakstītajā konfigurācijā, pārbaudes ir jāizdara šajā visnelabvēlīgākajā sēdvietas stāvoklī. |
| --- | --- |

6.3.4.

Ja fiksēšanas sistēmas ir iekārtotas tā, ka sēdekļa stāvoklī, kas atšķiras no iepriekš 6.3.3. apakšpunktā aprakstītajiem stāvokļiem, spēku sadalījums uz fiksēšanas ierīcēm un sēdekļa stiprinājumiem būtu mazāk labvēlīgs nekā jebkurā 6.3.3. apakšpunktā aprakstītajā konfigurācijā, pārbaudes ir jāizdara šajā visnelabvēlīgākajā sēdvietas stāvoklī.

| 6.3.5. | Iepriekš 6.3.1. apakšpunktā minētie pārbaudes nosacījumi ir jāuzskata par izpildītiem, ja, ievērojot ražotāja lūgumu, šīs pārbaudes aizstāj ar visa braukšanas kārtībā esoša transportlīdzekļa sadursmes pārbaudi, kad sadursme notiek ar neelastīgu barjeru, kā aprakstīts šo noteikumu 7. pielikuma 2. punktā. Tādā gadījumā sēdeklis ir jānoregulē stiprinājuma sistēmā radušos spriegumu sadales visnelabvēlīgākajā stāvoklī, kā noteikts iepriekš 6.1.1., 6.3.3. un 6.3.4. apakšpunktā. |
| --- | --- |

6.3.5.

Iepriekš 6.3.1. apakšpunktā minētie pārbaudes nosacījumi ir jāuzskata par izpildītiem, ja, ievērojot ražotāja lūgumu, šīs pārbaudes aizstāj ar visa braukšanas kārtībā esoša transportlīdzekļa sadursmes pārbaudi, kad sadursme notiek ar neelastīgu barjeru, kā aprakstīts šo noteikumu 7. pielikuma 2. punktā. Tādā gadījumā sēdeklis ir jānoregulē stiprinājuma sistēmā radušos spriegumu sadales visnelabvēlīgākajā stāvoklī, kā noteikts iepriekš 6.1.1., 6.3.3. un 6.3.4. apakšpunktā.

6.4.   Pagalvja darbības pārbaude

| 6.4.1. | Ja pagalvis ir regulējams, to novieto visnelabvēlīgākajā (parasti visaugstākajā) stāvoklī, kādu var iestatīt ar regulēšanas sistēmu. |
| --- | --- |

6.4.1.

Ja pagalvis ir regulējams, to novieto visnelabvēlīgākajā (parasti visaugstākajā) stāvoklī, kādu var iestatīt ar regulēšanas sistēmu.

| 6.4.2. | Ja ir jāpārbauda sols, kura atbalsta karkasa daļa vai viss karkass (arī pagalvju karkass) vairākām sēdvietām ir kopējs, visas šīs sēdvietas pārbauda vienlaikus. |
| --- | --- |

6.4.2.

Ja ir jāpārbauda sols, kura atbalsta karkasa daļa vai viss karkass (arī pagalvju karkass) vairākām sēdvietām ir kopējs, visas šīs sēdvietas pārbauda vienlaikus.

6.4.3.   Pārbaude

| 6.4.3.1. | Visas līnijas, arī atskaites līnijas projekcijas, ir jāvelk attiecīgo sēdekļu vai sēdvietu vertikālajā vidusplaknē (sk. šo noteikumu 5. pielikumu). |
| --- | --- |

6.4.3.1.

Visas līnijas, arī atskaites līnijas projekcijas, ir jāvelk attiecīgo sēdekļu vai sēdvietu vertikālajā vidusplaknē (sk. šo noteikumu 5. pielikumu).

| 6.4.3.2. | Nobīdīto atskaites līniju nosaka, pieliekot manekena muguru simulējošai daļai, kā minēts šo noteikumu 3. pielikumā, sākotnējo spēku, kas rada 37,3 daNm atpakaļvirziena spēka momentu ap R punktu. |
| --- | --- |

6.4.3.2.

Nobīdīto atskaites līniju nosaka, pieliekot manekena muguru simulējošai daļai, kā minēts šo noteikumu 3. pielikumā, sākotnējo spēku, kas rada 37,3 daNm atpakaļvirziena spēka momentu ap R punktu.

| 6.4.3.3. | Izmantojot sfērisku galvas veidolu 165 mm diametrā, sākotnējo spēku, kas rada 37,3 daNm spēka momentu ap R punktu, pieliek taisnā leņķī attiecībā pret pārvietoto atskaites līniju 65 mm attālumā zem pagalvja augšmalas, turklāt atskaites līnijai ir jāpaliek nobīdītā stāvoklī, kā noteikts 6.4.3.2. apakšpunktā. |
| --- | --- |

6.4.3.3.

Izmantojot sfērisku galvas veidolu 165 mm diametrā, sākotnējo spēku, kas rada 37,3 daNm spēka momentu ap R punktu, pieliek taisnā leņķī attiecībā pret pārvietoto atskaites līniju 65 mm attālumā zem pagalvja augšmalas, turklāt atskaites līnijai ir jāpaliek nobīdītā stāvoklī, kā noteikts 6.4.3.2. apakšpunktā.

| 6.4.3.3.1. | Ja spraugas traucē spēka pielikšanu, kā aprakstīts 6.4.3.3. apakšpunktā, 65 mm attālumā no pagalvja augšmalas, šo attālumu var samazināt, lai spēka ass ietu caur tā karkasa elementa centrālo līniju, kas atrodas vistuvāk spraugai. |
| --- | --- |

6.4.3.3.1.

Ja spraugas traucē spēka pielikšanu, kā aprakstīts 6.4.3.3. apakšpunktā, 65 mm attālumā no pagalvja augšmalas, šo attālumu var samazināt, lai spēka ass ietu caur tā karkasa elementa centrālo līniju, kas atrodas vistuvāk spraugai.

| 6.4.3.3.2. | Gadījumos, kas aprakstīti iepriekš 5.8. un 5.9. punktā, pārbaudi atkārto, ar 165 mm diametra lodi pieliekot katrai spraugai spēku: | kas iet caur spraugas vismazākā šķēluma smaguma centru un līdztekus šķērsvirziena plaknēm paralēli atskaites līnijai, kā arī |
| --- | --- | --- |

6.4.3.3.2.

Gadījumos, kas aprakstīti iepriekš 5.8. un 5.9. punktā, pārbaudi atkārto, ar 165 mm diametra lodi pieliekot katrai spraugai spēku:

kas iet caur spraugas vismazākā šķēluma smaguma centru un līdztekus šķērsvirziena plaknēm paralēli atskaites līnijai, kā arī

| | atkārtoti pieliekot 37,3 daNm spēka momentu ap R punktu. |
| --- | --- |

atkārtoti pieliekot 37,3 daNm spēka momentu ap R punktu.

| 6.4.3.4. | Nosaka tangenti Y attiecībā uz lodveida galvas veidolu, kas paralēla nobīdītajai atskaites līnijai. |
| --- | --- |

6.4.3.4.

Nosaka tangenti Y attiecībā uz lodveida galvas veidolu, kas paralēla nobīdītajai atskaites līnijai.

| 6.4.3.5. | Izmēra attālumu X, kas minēts iepriekš 5.11. apakšpunktā, starp tangenti Y un nobīdīto atskaites līniju. |
| --- | --- |

6.4.3.5.

Izmēra attālumu X, kas minēts iepriekš 5.11. apakšpunktā, starp tangenti Y un nobīdīto atskaites līniju.

| 6.4.3.6. | Lai pārbaudītu pagalvja darbības efektivitāti, 6.4.3.3. un 6.4.3.3.2 apakšpunktā norādīto sākotnējo slodzi palielina līdz 89 daN, ja vien jau agrāk nav radies sēdekļa vai tā atzveltnes lūzums. |
| --- | --- |

6.4.3.6.

Lai pārbaudītu pagalvja darbības efektivitāti, 6.4.3.3. un 6.4.3.3.2 apakšpunktā norādīto sākotnējo slodzi palielina līdz 89 daN, ja vien jau agrāk nav radies sēdekļa vai tā atzveltnes lūzums.

6.5.   Pagalvja augstuma noteikšana

| 6.5.1. | Visas līnijas, arī atskaites līnijas projekcija, ir jāvelk attiecīgā sēdekļa vai sēdvietas vertikālajā vidusplaknē, un šīs plaknes un sēdekļa krustošanās līnija nosaka pagalvja un sēdekļa atzveltnes kontūru (sk. 1. attēlu šo noteikumu 4. pielikumā). |
| --- | --- |

6.5.1.

Visas līnijas, arī atskaites līnijas projekcija, ir jāvelk attiecīgā sēdekļa vai sēdvietas vertikālajā vidusplaknē, un šīs plaknes un sēdekļa krustošanās līnija nosaka pagalvja un sēdekļa atzveltnes kontūru (sk. 1. attēlu šo noteikumu 4. pielikumā).

| 6.5.2. | Manekenu, kas aprakstīts šo noteikumu 3. pielikumā, novieto normālā stāvoklī uz sēdekļa. |
| --- | --- |

6.5.2.

Manekenu, kas aprakstīts šo noteikumu 3. pielikumā, novieto normālā stāvoklī uz sēdekļa.

| 6.5.3. | Manekena atskaites līnijas projekciju, kā parādīts šo noteikumu 3. pielikumā, uzzīmē uz attiecīgā sēdekļa plaknē, kas aprakstīta iepriekš 4.3.1. apakšpunktā.
  Novelk pagalvja augšmalas tangenti S perpendikulāri atskaites līnijai. |
| --- | --- |

6.5.3.

Manekena atskaites līnijas projekciju, kā parādīts šo noteikumu 3. pielikumā, uzzīmē uz attiecīgā sēdekļa plaknē, kas aprakstīta iepriekš 4.3.1. apakšpunktā.

Novelk pagalvja augšmalas tangenti S perpendikulāri atskaites līnijai.

| 6.5.4. | Attālums “h” no R punkta līdz tangentei S ir augstums, kas jāņem vērā, lai izpildītu iepriekš 5.5. punktā aprakstītās prasības. |
| --- | --- |

6.5.4.

Attālums “h” no R punkta līdz tangentei S ir augstums, kas jāņem vērā, lai izpildītu iepriekš 5.5. punktā aprakstītās prasības.

6.6.   Pagalvja platuma noteikšana (sk. 2. attēlu šo noteikumu 4. pielikumā)

| 6.6.1. | Plakne S1, kas perpendikulāra atskaites līnijai un atrodas 65 mm zem tangentes S, kas definēta iepriekš 6.5.3. apakšpunktā, nosaka pagalvja daļu, ko ierobežo ārējā kontūra C. |
| --- | --- |

6.6.1.

Plakne S1, kas perpendikulāra atskaites līnijai un atrodas 65 mm zem tangentes S, kas definēta iepriekš 6.5.3. apakšpunktā, nosaka pagalvja daļu, ko ierobežo ārējā kontūra C.

| 6.6.2. | Pagalvja platums, kas jāņem vērā, lai izpildītu iepriekš 5.10. apakšpunktā aprakstītās prasības, ir attālums “L”, ko mēra plaknē S1 starp vertikālajām garenvirziena plaknēm P un P'. |
| --- | --- |

6.6.2.

Pagalvja platums, kas jāņem vērā, lai izpildītu iepriekš 5.10. apakšpunktā aprakstītās prasības, ir attālums “L”, ko mēra plaknē S1 starp vertikālajām garenvirziena plaknēm P un P'.

| 6.6.3. | Ja nepieciešams, pagalvja platumu var noteikt arī plaknē, kas perpendikulāra atskaites līnijai, 635 mm virs sēdekļa R punkta, un šo attālumu mēra pa atskaites līniju. |
| --- | --- |

6.6.3.

Ja nepieciešams, pagalvja platumu var noteikt arī plaknē, kas perpendikulāra atskaites līnijai, 635 mm virs sēdekļa R punkta, un šo attālumu mēra pa atskaites līniju.

6.7.   Pagalvja spraugu attāluma “a” noteikšana (sk. šo noteikumu 8. pielikumu)

| 6.7.1. | Attālumu “a” nosaka katrai spraugai un arī attiecībā pret pagalvja frontālo daļu, izmantojot 165 mm diametra lodi. |
| --- | --- |

6.7.1.

Attālumu “a” nosaka katrai spraugai un arī attiecībā pret pagalvja frontālo daļu, izmantojot 165 mm diametra lodi.

| 6.7.2. | Lodi novieto tā, lai tā saskartos ar spraugu tajā spraugas zonas punktā, kas ļauj lodi maksimāli iebīdīt spraugā, nepieliekot lodei slodzi. |
| --- | --- |

6.7.2.

Lodi novieto tā, lai tā saskartos ar spraugu tajā spraugas zonas punktā, kas ļauj lodi maksimāli iebīdīt spraugā, nepieliekot lodei slodzi.

| 6.7.3. | Attālums starp diviem punktiem, kuros lode saskaras ar spraugas malām, ir attālums “a”, kas jāņem vērā, novērtējot iepriekš 5.8. un 5.9. punktā minēto nosacījumu izpildi. |
| --- | --- |

6.7.3.

Attālums starp diviem punktiem, kuros lode saskaras ar spraugas malām, ir attālums “a”, kas jāņem vērā, novērtējot iepriekš 5.8. un 5.9. punktā minēto nosacījumu izpildi.

6.8.   Enerģijas izkliedes pārbaude uz sēdekļa atzveltnes un pagalvja

| 6.8.1. | Ir jāpārbauda sēdekļu pakaļējās daļas virsmas, kas atrodas tālāk definētajās zonās, kas var saskarties ar 165 mm diametra lodi, kad sēdeklis ir uzstādīts transportlīdzeklī. |
| --- | --- |

6.8.1.

Ir jāpārbauda sēdekļu pakaļējās daļas virsmas, kas atrodas tālāk definētajās zonās, kas var saskarties ar 165 mm diametra lodi, kad sēdeklis ir uzstādīts transportlīdzeklī.

| 6.8.1.1. | 1. zona |
| --- | --- |

6.8.1.1.

1. zona

| 6.8.1.1.1. | Ja sēdekļi ir atsevišķi un bez pagalvjiem, šī zona ietver sēdekļa atzveltnes pakaļējo daļu starp garenvirziena vertikālajām plaknēm 100 mm uz abām pusēm no sēdekļa centrālās līnijas garenvirziena vidusplaknes un virs plaknes, kas perpendikulāra atskaites līnijai, 100 mm zem sēdekļa atzveltnes augšmalas. |
| --- | --- |

6.8.1.1.1.

Ja sēdekļi ir atsevišķi un bez pagalvjiem, šī zona ietver sēdekļa atzveltnes pakaļējo daļu starp garenvirziena vertikālajām plaknēm 100 mm uz abām pusēm no sēdekļa centrālās līnijas garenvirziena vidusplaknes un virs plaknes, kas perpendikulāra atskaites līnijai, 100 mm zem sēdekļa atzveltnes augšmalas.

| 6.8.1.1.2. | Ja ir jāpārbauda sols bez pagalvjiem, šī zona atrodas starp garenvirziena vertikālajām plaknēm, 100 mm attālumā uz abām pusēm no katras izņemamas sēdvietas garenvirziena vidusplaknes, kā to noteicis ražotājs, un virs plaknes, kas perpendikulāra atskaites līnijai, 100 mm zem sēdekļa atzveltnes augšmalas. |
| --- | --- |

6.8.1.1.2.

Ja ir jāpārbauda sols bez pagalvjiem, šī zona atrodas starp garenvirziena vertikālajām plaknēm, 100 mm attālumā uz abām pusēm no katras izņemamas sēdvietas garenvirziena vidusplaknes, kā to noteicis ražotājs, un virs plaknes, kas perpendikulāra atskaites līnijai, 100 mm zem sēdekļa atzveltnes augšmalas.

| 6.8.1.1.3. | Ja ir jāpārbauda sēdekļi vai sols ar pagalvjiem, šī zona atrodas starp garenvirziena vertikālajām plaknēm, abās pusēs un 70 mm no attiecīgā sēdekļa vai sēdvietas garenvirziena vidusplaknes, un atrodas virs plaknes, kas perpendikulāra atskaites līnijai, 635 mm attālumā no R punkta. Pārbaudes nolūkā pagalvis, ja tas ir regulējams, ir jānovieto visnelabvēlīgākajā (parasti visaugstākajā) stāvoklī, kādu var iestatīt ar regulēšanas sistēmu. |
| --- | --- |

6.8.1.1.3.

Ja ir jāpārbauda sēdekļi vai sols ar pagalvjiem, šī zona atrodas starp garenvirziena vertikālajām plaknēm, abās pusēs un 70 mm no attiecīgā sēdekļa vai sēdvietas garenvirziena vidusplaknes, un atrodas virs plaknes, kas perpendikulāra atskaites līnijai, 635 mm attālumā no R punkta. Pārbaudes nolūkā pagalvis, ja tas ir regulējams, ir jānovieto visnelabvēlīgākajā (parasti visaugstākajā) stāvoklī, kādu var iestatīt ar regulēšanas sistēmu.

| 6.8.1.2. | 2. zona |
| --- | --- |

6.8.1.2.

2. zona

| 6.8.1.2.1. | Ja sēdekļiem vai soliem nav pagalvju vai to pagalvji ir noņemami vai atsevišķi pieliekami, 2. zona atrodas virs plaknes, kas perpendikulāra atskaites līnijai, ir 100 mm attālumā no sēdekļa vai sola atzveltnes augšmalas un nepieder pie 1. zonas daļām. |
| --- | --- |

6.8.1.2.1.

Ja sēdekļiem vai soliem nav pagalvju vai to pagalvji ir noņemami vai atsevišķi pieliekami, 2. zona atrodas virs plaknes, kas perpendikulāra atskaites līnijai, ir 100 mm attālumā no sēdekļa vai sola atzveltnes augšmalas un nepieder pie 1. zonas daļām.

| 6.8.1.2.2. | Ja sēdekļi vai soli ir integrēti ar pagalvjiem, 2. zona atrodas virs plaknes, kas perpendikulāra atskaites līnijai, ir 440 mm attālumā no attiecīgā sēdekļa vai sēdvietas R punkta, un nepieder pie 1. zonas daļām. |
| --- | --- |

6.8.1.2.2.

Ja sēdekļi vai soli ir integrēti ar pagalvjiem, 2. zona atrodas virs plaknes, kas perpendikulāra atskaites līnijai, ir 440 mm attālumā no attiecīgā sēdekļa vai sēdvietas R punkta, un nepieder pie 1. zonas daļām.

| 6.8.1.3. | 3. zona |
| --- | --- |

6.8.1.3.

3. zona

| 6.8.1.3.1. | 3. zona ir definējama kā sēdekļa vai sola atzveltnes daļa, kas atrodas virs iepriekš 5.1.4.1.3. apakšpunktā aprakstītajām horizontālajām plaknēm, izņemot tās daļas, kas atrodas 1. vai 2. zonā. |
| --- | --- |

6.8.1.3.1.

3. zona ir definējama kā sēdekļa vai sola atzveltnes daļa, kas atrodas virs iepriekš 5.1.4.1.3. apakšpunktā aprakstītajām horizontālajām plaknēm, izņemot tās daļas, kas atrodas 1. vai 2. zonā.

6.9.   Līdzvērtīgas pārbaudes metodes

Ja tiek izmantota pārbaudes metode, kas atšķiras no iepriekš 6.2., 6.3., 6.4. apakšpunktā un 6. pielikumā aprakstītajām, šīs metodes līdzvērtīgums ir jāpierāda.

7.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

Ražošanas procedūrām ir jāatbilst tām, kas izklāstītas šā nolīguma 2. papildinājumā (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) un ietver tālāk minētās prasības:

| 7.1. | Katram transportlīdzeklim, kas apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem, ir jābūt ražotam atbilstoši tā apstiprinātajam tipam un jāatbilst iepriekš 5. punktā izklāstītajām prasībām. Tomēr, ja pagalvji atbilst iepriekš 2.12.2. un 2.12.3. apakšpunktā definētajiem, nekas nevar kavēt transportlīdzekļa tipa atbilstību apstiprinātajam tipam, pat ja to laiž tirgū ar sēdekļiem, kas nav aprīkoti ar pagalvjiem. |
| --- | --- |

7.1.

Katram transportlīdzeklim, kas apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem, ir jābūt ražotam atbilstoši tā apstiprinātajam tipam un jāatbilst iepriekš 5. punktā izklāstītajām prasībām. Tomēr, ja pagalvji atbilst iepriekš 2.12.2. un 2.12.3. apakšpunktā definētajiem, nekas nevar kavēt transportlīdzekļa tipa atbilstību apstiprinātajam tipam, pat ja to laiž tirgū ar sēdekļiem, kas nav aprīkoti ar pagalvjiem.

| 7.2. | Kompetentā iestāde, kas ir izsniegusi tipa apstiprinājumu, var jebkurā brīdī pārbaudīt katra saražotā agregāta atbilstības kontroles metodes. Šī iestāde arī var uz nejaušas izvēles pamata veikt sērijveidā ražotu transportlīdzekļu pārbaudes attiecībā uz prasībām, kas izklāstītas iepriekš 5. punktā. |
| --- | --- |

7.2.

Kompetentā iestāde, kas ir izsniegusi tipa apstiprinājumu, var jebkurā brīdī pārbaudīt katra saražotā agregāta atbilstības kontroles metodes. Šī iestāde arī var uz nejaušas izvēles pamata veikt sērijveidā ražotu transportlīdzekļu pārbaudes attiecībā uz prasībām, kas izklāstītas iepriekš 5. punktā.

8.   SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

| 8.1. | Apstiprinājumu, kas izsniegts attiecībā uz transportlīdzekļa tipu atbilstoši šiem noteikumiem, var atsaukt, ja iepriekš 7.1. apakšpunktā minētās prasības netiek ievērotas vai ja transportlīdzekļi neiztur 7. punktā paredzētās pārbaudes. |
| --- | --- |

8.1.

Apstiprinājumu, kas izsniegts attiecībā uz transportlīdzekļa tipu atbilstoši šiem noteikumiem, var atsaukt, ja iepriekš 7.1. apakšpunktā minētās prasības netiek ievērotas vai ja transportlīdzekļi neiztur 7. punktā paredzētās pārbaudes.

| 8.2. | Ja kāda Nolīguma Puse, kas piemēro šos noteikumus, atsauc tās agrāk izsniegto apstiprinājumu, tai ir bez kavēšanās jāinformē pārējās Puses, kas piemēro šos noteikumus, sniedzot paziņojumu ar veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam. |
| --- | --- |

8.2.

Ja kāda Nolīguma Puse, kas piemēro šos noteikumus, atsauc tās agrāk izsniegto apstiprinājumu, tai ir bez kavēšanās jāinformē pārējās Puses, kas piemēro šos noteikumus, sniedzot paziņojumu ar veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam.

9.   TRANSPORTLĪDZEKĻA TIPA PĀRVEIDOJUMI UN APSTIPRINĀJUMA PAGARINĀŠANA ATTIECĪBĀ UZ SĒDEKĻIEM, TO STIPRINĀJUMIEM UN/VAI PAGALVJIEM

| 9.1. | Par katru transportlīdzekļa tipa pārveidojumu attiecībā uz sēdekļiem, to stiprinājumiem un/vai pagalvjiem ir jāziņo pārvaldei, kas ir apstiprinājusi transporta līdzekļa tipu. Pēc tam šī pārvalde var: |
| --- | --- |

9.1.

Par katru transportlīdzekļa tipa pārveidojumu attiecībā uz sēdekļiem, to stiprinājumiem un/vai pagalvjiem ir jāziņo pārvaldei, kas ir apstiprinājusi transporta līdzekļa tipu. Pēc tam šī pārvalde var:

| 9.1.1. | uzskatīt, ka ieviestie pārveidojumi, domājams, neradīs manāmi sliktu ietekmi un ka katrā gadījumā transportlīdzeklis joprojām atbilst prasībām, vai |
| --- | --- |

9.1.1.

uzskatīt, ka ieviestie pārveidojumi, domājams, neradīs manāmi sliktu ietekmi un ka katrā gadījumā transportlīdzeklis joprojām atbilst prasībām, vai

| 9.1.2. | uzskatīt, ka pārveidojumi ir pietiekami nesvarīgi, lai ar aprēķiniem pārbaudītu iepriekš 6.2., 6.3. un 6.4. punktā norādītos rezultātus, pamatojoties uz apstiprināšanas pārbaudēm, vai |
| --- | --- |

9.1.2.

uzskatīt, ka pārveidojumi ir pietiekami nesvarīgi, lai ar aprēķiniem pārbaudītu iepriekš 6.2., 6.3. un 6.4. punktā norādītos rezultātus, pamatojoties uz apstiprināšanas pārbaudēm, vai

| 9.1.3. | par pārbaužu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam pieprasīt vēl vienu atskaiti. |
| --- | --- |

9.1.3.

par pārbaužu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam pieprasīt vēl vienu atskaiti.

| 9.2. | Apstiprinājuma apliecinājums vai atteikums, kurā ir norādīti ieviestie pārveidojumi, ir jānosūta Pusēm, kuras piemēro šos noteikumus, ievērojot iepriekš 4.3. punktā noteikto procedūru. |
| --- | --- |

9.2.

Apstiprinājuma apliecinājums vai atteikums, kurā ir norādīti ieviestie pārveidojumi, ir jānosūta Pusēm, kuras piemēro šos noteikumus, ievērojot iepriekš 4.3. punktā noteikto procedūru.

| 9.3. | Kompetentā iestāde, kas izsniedz apstiprinājuma pagarinājumu, piešķir pagarinājuma sērijas numuru un par to informē 1958. gada nolīguma pārējās Puses, kuras piemēro šos noteikumus, nosūtot paziņojumu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikumā dotajam veidlapas paraugam. |
| --- | --- |

9.3.

Kompetentā iestāde, kas izsniedz apstiprinājuma pagarinājumu, piešķir pagarinājuma sērijas numuru un par to informē 1958. gada nolīguma pārējās Puses, kuras piemēro šos noteikumus, nosūtot paziņojumu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikumā dotajam veidlapas paraugam.

10.   GALĪGA RAŽOŠANAS IZBEIGŠANA

| 10.1. | Ja apstiprinājuma ieguvējs galīgi izbeidz ražot ierīci, kas apstiprināta atbilstoši šiem noteikumiem, tam par to jāinformē iestāde, kura izsniegusi apstiprinājumu. Pēc attiecīgā paziņojuma saņemšanas šī iestāde par to informē 1958. gada nolīguma pārējās Puses, kuras piemēro šos noteikumus, nosūtot paziņojumu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikumā dotajam veidlapas paraugam. |
| --- | --- |

10.1.

Ja apstiprinājuma ieguvējs galīgi izbeidz ražot ierīci, kas apstiprināta atbilstoši šiem noteikumiem, tam par to jāinformē iestāde, kura izsniegusi apstiprinājumu. Pēc attiecīgā paziņojuma saņemšanas šī iestāde par to informē 1958. gada nolīguma pārējās Puses, kuras piemēro šos noteikumus, nosūtot paziņojumu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikumā dotajam veidlapas paraugam.

11.   LIETOŠANAS INSTRUKCIJA

| 11.1. | Ja sēdekļi ir aprīkoti ar regulējamiem pagalvjiem, ražotājam ir jānodrošina instrukcija par pagalvju izmantošanu, regulēšanu, fiksēšanu un, ja vajadzīgs, noņemšanu. |
| --- | --- |

11.1.

Ja sēdekļi ir aprīkoti ar regulējamiem pagalvjiem, ražotājam ir jānodrošina instrukcija par pagalvju izmantošanu, regulēšanu, fiksēšanu un, ja vajadzīgs, noņemšanu.

12.   PAR APSTIPRINĀŠANAS PĀRBAUDĒM ATBILDĪGO TEHNISKO DIENESTU UN PĀRVALŽU NOSAUKUMI UN ADRESES

Puses, kas piemēro šos noteikumus, paziņo ANO Sekretariātam par pārbaudēm atbildīgo tehnisko dienestu un apstiprinājumu izsniedzējas pārvaldes nosaukumus un adreses, kam jānosūta veidlapas ar apstiprinājuma apliecinājumu, pagarinājumu vai noraidījumu, ja tas ir izsniegts citā valstī.

13.   PĀREJAS NOTEIKUMI

| 13.1. | Pēc sērijas 06 grozījumu oficiālās spēkā stāšanās dienas neviena no Pusēm, kas piemēro šos noteikumus, nedrīkst atteikties izsniegt Eiropas Ekonomikas komisijas (ECE) apstiprinājumu, kā nosaka šie noteikumi, kas ietver sērijas 06 grozījumus. |
| --- | --- |

13.1.

Pēc sērijas 06 grozījumu oficiālās spēkā stāšanās dienas neviena no Pusēm, kas piemēro šos noteikumus, nedrīkst atteikties izsniegt Eiropas Ekonomikas komisijas (ECE) apstiprinājumu, kā nosaka šie noteikumi, kas ietver sērijas 06 grozījumus.

| 13.2. | No 1999. gada 1. oktobra Puses, kas piemēro šos noteikumus, izsniedz Eiropas Ekonomikas komisijas apstiprinājumu tikai tad, ja tiek izpildītas šo noteikumu prasības atbilstoši 06 sērijas grozījumiem. |
| --- | --- |

13.2.

No 1999. gada 1. oktobra Puses, kas piemēro šos noteikumus, izsniedz Eiropas Ekonomikas komisijas apstiprinājumu tikai tad, ja tiek izpildītas šo noteikumu prasības atbilstoši 06 sērijas grozījumiem.

| 13.3. | No 2001. gada 1. oktobra Puses, kas piemēro šos noteikumus, var atteikties atzīt apstiprinājumu, kas nav izsniegts atbilstoši šo noteikumu sērijas 06 grozījumiem. |
| --- | --- |

13.3.

No 2001. gada 1. oktobra Puses, kas piemēro šos noteikumus, var atteikties atzīt apstiprinājumu, kas nav izsniegts atbilstoši šo noteikumu sērijas 06 grozījumiem.

| 13.4. | No sērijas 07 grozījumu oficiālās spēkā stāšanās dienas neviena Puse, kas piemēro šos noteikumus, nedrīkst atteikties izsniegt Eiropas Ekonomikas komisijas apstiprinājumu atbilstoši šiem noteikumiem, kuros ieviesti sērijas 07 grozījumi. |
| --- | --- |

13.4.

No sērijas 07 grozījumu oficiālās spēkā stāšanās dienas neviena Puse, kas piemēro šos noteikumus, nedrīkst atteikties izsniegt Eiropas Ekonomikas komisijas apstiprinājumu atbilstoši šiem noteikumiem, kuros ieviesti sērijas 07 grozījumi.

| 13.5. | Kad ir pagājuši 24 mēneši pēc sērijas 07 grozījumu oficiālās spēkā stāšanās dienas, Puses, kas piemēro šos noteikumus, izsniedz Eiropas Ekonomikas komisijas apstiprinājumu tikai tad, ja apstiprināmā transportlīdzekļa tips atbilst Noteikumu prasībām, ievērojot sērijas 07 grozījumus. |
| --- | --- |

13.5.

Kad ir pagājuši 24 mēneši pēc sērijas 07 grozījumu oficiālās spēkā stāšanās dienas, Puses, kas piemēro šos noteikumus, izsniedz Eiropas Ekonomikas komisijas apstiprinājumu tikai tad, ja apstiprināmā transportlīdzekļa tips atbilst Noteikumu prasībām, ievērojot sērijas 07 grozījumus.

| 13.6. | Kad ir pagājuši 48 mēneši pēc sērijas 07 grozījumu oficiālās spēkā stāšanās dienas, saskaņā ar šiem noteikumiem patlaban spēkā esošie apstiprinājumi vairs nav spēkā, izņemot transportlīdzekļu tipu apstiprinājumus, kas atbilst šo noteikumu prasībām, ievērojot sērijas 07 grozījumus. |
| --- | --- |

13.6.

Kad ir pagājuši 48 mēneši pēc sērijas 07 grozījumu oficiālās spēkā stāšanās dienas, saskaņā ar šiem noteikumiem patlaban spēkā esošie apstiprinājumi vairs nav spēkā, izņemot transportlīdzekļu tipu apstiprinājumus, kas atbilst šo noteikumu prasībām, ievērojot sērijas 07 grozījumus.

1. PIELIKUMS

PAZIŅOJUMS

(maksimālais formāts: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

2. PIELIKUMS

APSTIPRINĀJUMA ZĪMJU IZKĀRTOJUMS

A paraugs

(sk. šo noteikumu 4.4., 4.4.1., 4.4.2. un 4.4.3. apakšpunktu)

Transportlīdzeklis, kurā vismaz viens sēdeklis ir aprīkots vai aprīkojams ar pagalvi

Image

Šeit parādītā apstiprinājuma zīme uz transportlīdzekļa rāda, ka attiecīgais transportlīdzekļa tips attiecībā uz sēdekļu stiprību, ja sēdekļi ir aprīkoti vai aprīkojami ar pagalvjiem, un attiecībā uz pagalvju raksturojumu ir apstiprināts Nīderlandē (E4) atbilstoši Noteikumiem Nr. 17 ar apstiprinājuma numuru 072439. Apstiprinājuma numura pirmie divi cipari norāda, ka apstiprināšanas brīdī Noteikumos jau ir bijuši iestrādāti sērijas 07 grozījumi. Minētā apstiprinājuma zīme arī parāda, ka transportlīdzekļa tips ir apstiprināts atbilstoši Noteikumiem Nr. 17 attiecībā uz transportlīdzekļa sēdekļu stiprību, ja tie nav aprīkoti vai aprīkojami ar pagalvjiem.

B paraugs

(sk. šo noteikumu 4.4., 4.4.1. un 4.4.2. apakšpunktu)

Transportlīdzeklis ar sēdekļiem, kas nav aprīkoti vai aprīkojami ar pagalvjiem

Image

Šeit parādītā apstiprinājuma zīme uz transportlīdzekļa rāda, ka attiecīgā transportlīdzekļa tipa sēdekļi nav aprīkoti vai aprīkojami ar pagalvjiem un attiecībā uz sēdekļu un to stiprinājumu stiprību transportlīdzeklis ir apstiprināts Nīderlandē (E4) atbilstoši Noteikumiem Nr. 17 ar apstiprinājuma numuru 072439. Apstiprinājuma numura pirmie divi cipari norāda, ka apstiprināšanas brīdī Noteikumos jau ir bijuši iestrādāti 07 sērijas grozījumi.

C paraugs

(sk. šo noteikumu 4.5. punktu)

Transportlīdzeklis, kurā vismaz viens sēdeklis ir aprīkots vai aprīkojams ar pagalvi

Image

Šeit parādītā apstiprinājuma zīme uz transportlīdzekļa rāda, ka attiecīgajam transportlīdzekļa tipam ir vismaz viens sēdeklis, kas aprīkots vai aprīkojams ar pagalvi, un ka transportlīdzeklis ir apstiprināts Nīderlandē (E4) atbilstoši Noteikumiem Nr. 17 un 33 (5) .

Apstiprinājuma zīmes cipari norāda, ka apstiprinājuma izsniegšanas dienā Noteikumos Nr. 17 ir bijuši iestrādāti sērijas 07 grozījumi, bet Noteikumi Nr. 33 ir joprojām bijuši sākotnējā redakcijā. Minētā apstiprinājuma zīme arī parāda, ka transportlīdzekļa tips ir apstiprināts atbilstoši Noteikumiem Nr. 17 attiecībā uz transportlīdzekļa sēdekļu stiprību, ja tie nav aprīkoti vai aprīkojami ar pagalvjiem.

D paraugs

(sk. šo noteikumu 4.5. punktu)

Transportlīdzeklis, kura sēdekļi nav aprīkoti vai aprīkojami ar pagalvjiem

Image

Minētā apstiprinājuma zīme uz transportlīdzekļa rāda, ka transportlīdzekļa tipam ir sēdekļi, kas nav aprīkoti vai aprīkojami ar pagalvjiem, un ka tips ir apstiprināts Nīderlandē (E4) atbilstoši Noteikumiem Nr. 17 un 33 (5). Apstiprinājuma zīmes cipari norāda, ka apstiprinājuma izsniegšanas dienā Noteikumos Nr. 17 ir bijuši iestrādāti sērijas 07 grozījumi, bet Noteikumi Nr. 33 joprojām ir bijuši sākotnējā redakcijā.

3. PIELIKUMS

PROCEDŪRA SĒDVIETU STĀVOKĻA “H” PUNKTA UN RUMPJA STĀVOKĻA FAKTISKĀ LEŅĶA NOTEIKŠANAI MEHĀNISKAJOS TRANSPORTLĪDZEKĻOS

1.   MĒRĶIS

Šajā pielikumā aprakstītā procedūra tiek izmantota, lai noteiktu “H” punkta atrašanās vietu un rumpja stāvokļa faktisko leņķi vienā vai vairākās mehāniskā transportlīdzekļa sēdvietās un lai pārbaudītu iegūto datu atbilstību ražotāja nodrošinātajām konstrukcijas specifikācijām (6).

2.   DEFINĪCIJAS

Šajā pielikumā:

| 2.1. | “atskaites dati” ir viens vai vairāki no tālāk minētajiem sēdvietas raksturdatiem: |
| --- | --- |

2.1.

“atskaites dati” ir viens vai vairāki no tālāk minētajiem sēdvietas raksturdatiem:

| 2.1.1. | “H” punkts un “R” punkts, kā arī to savstarpējā attiecība; |
| --- | --- |

2.1.1.

“H” punkts un “R” punkts, kā arī to savstarpējā attiecība;

| 2.1.2. | rumpja stāvokļa faktiskais un projektētais leņķis, kā arī abu leņķu attiecība; |
| --- | --- |

2.1.2.

rumpja stāvokļa faktiskais un projektētais leņķis, kā arī abu leņķu attiecība;

| 2.2. | “trīsdimensiju “H” punkta mehānisms” (3-D H mehānisms) ir ierīce, ko izmanto “H” punkta un rumpja stāvokļa faktisko leņķu noteikšanai. Šī ierīce ir aprakstīta šā pielikuma 1. papildinājumā; |
| --- | --- |

2.2.

“trīsdimensiju “H” punkta mehānisms” (3-D H mehānisms) ir ierīce, ko izmanto “H” punkta un rumpja stāvokļa faktisko leņķu noteikšanai. Šī ierīce ir aprakstīta šā pielikuma 1. papildinājumā;

| 2.3. | “H” punkts” ir rumpja un kājas augšstilba centrālā ass uz 3-D H mehānisma, kas ierīkots uz transportlīdzekļa sēdekļa atbilstoši tālāk minētajam 4. punktam. “H” punkts atrodas mehānisma centra līnijas vidū starp “H” punkta skata pogām 3-D H mehānisma abās pusēs. “H” punkts teorētiski atbilst “R” punktam (sk. pielaides tālāk 3.2.2. apakšpunktā). Pēc tam, kad “H” punkts ir noteikts, ievērojot 4. punktā aprakstīto procedūru, tiek uzskatīts, ka tas ir nemainīgs attiecībā pret sēdekļa spilvenu konstrukciju un ka sēdekļa regulēšanas laikā tas pārvietojas kopā ar sēdekli; |
| --- | --- |

2.3.

“H” punkts” ir rumpja un kājas augšstilba centrālā ass uz 3-D H mehānisma, kas ierīkots uz transportlīdzekļa sēdekļa atbilstoši tālāk minētajam 4. punktam. “H” punkts atrodas mehānisma centra līnijas vidū starp “H” punkta skata pogām 3-D H mehānisma abās pusēs. “H” punkts teorētiski atbilst “R” punktam (sk. pielaides tālāk 3.2.2. apakšpunktā). Pēc tam, kad “H” punkts ir noteikts, ievērojot 4. punktā aprakstīto procedūru, tiek uzskatīts, ka tas ir nemainīgs attiecībā pret sēdekļa spilvenu konstrukciju un ka sēdekļa regulēšanas laikā tas pārvietojas kopā ar sēdekli;

| 2.4. | “R” punkts” jeb “sēdvietas atskaites punkts” ir ražotāja norādīts konstrukcijas punkts katrai sēdvietai, kas tiek noteikts attiecībā uz trīsdimensiju atskaites sistēmu; |
| --- | --- |

2.4.

“R” punkts” jeb “sēdvietas atskaites punkts” ir ražotāja norādīts konstrukcijas punkts katrai sēdvietai, kas tiek noteikts attiecībā uz trīsdimensiju atskaites sistēmu;

| 2.5. | “rumpja līnija” ir 3-D H mehānisma zondes centrālā līnija, kad zonde atrodas galējā pakaļējā stāvoklī; |
| --- | --- |

2.5.

“rumpja līnija” ir 3-D H mehānisma zondes centrālā līnija, kad zonde atrodas galējā pakaļējā stāvoklī;

| 2.6. | “rumpja stāvokļa faktiskais leņķis” ir leņķis, ko mēra caur “H” punktu starp vertikālo līniju un rumpja līniju, izmantojot 3-D H mehānisma muguras leņķa kvadrantu. Rumpja stāvokļa faktiskais leņķis teorētiski atbilst rumpja stāvokļa projektētajam leņķim (sk. pielaides tālāk 3.2.2. apakšpunktā); |
| --- | --- |

2.6.

“rumpja stāvokļa faktiskais leņķis” ir leņķis, ko mēra caur “H” punktu starp vertikālo līniju un rumpja līniju, izmantojot 3-D H mehānisma muguras leņķa kvadrantu. Rumpja stāvokļa faktiskais leņķis teorētiski atbilst rumpja stāvokļa projektētajam leņķim (sk. pielaides tālāk 3.2.2. apakšpunktā);

| 2.7. | “rumpja stāvokļa projektētais leņķis” ir leņķis, ko mēra caur “R” punktu starp vertikālo līniju un rumpja līniju stāvoklī, kas atbilst projektētajam sēdekļa atzveltnes stāvoklim, kā to ir noteicis transportlīdzekļa ražotājs; |
| --- | --- |

2.7.

“rumpja stāvokļa projektētais leņķis” ir leņķis, ko mēra caur “R” punktu starp vertikālo līniju un rumpja līniju stāvoklī, kas atbilst projektētajam sēdekļa atzveltnes stāvoklim, kā to ir noteicis transportlīdzekļa ražotājs;

| 2.8. | “braucēja centrālā plakne” (C/LO) ir vidusplakne 3-D H mehānismam, kad tas ir uzstādīts katrā paredzētajā sēdvietā; to parāda “H” punkta “Y” ass koordināta. Atsevišķu sēdekļu centrālā plakne sakrīt ar braucēja centrālo plakni. Attiecībā uz citiem sēdekļiem braucēja centrālo plakni norāda ražotājs; |
| --- | --- |

2.8.

“braucēja centrālā plakne” (C/LO) ir vidusplakne 3-D H mehānismam, kad tas ir uzstādīts katrā paredzētajā sēdvietā; to parāda “H” punkta “Y” ass koordināta. Atsevišķu sēdekļu centrālā plakne sakrīt ar braucēja centrālo plakni. Attiecībā uz citiem sēdekļiem braucēja centrālo plakni norāda ražotājs;

| 2.9. | “trīsdimensiju atskaites sistēma” ir šā pielikuma 2. papildinājumā aprakstītā sistēma; |
| --- | --- |

2.9.

“trīsdimensiju atskaites sistēma” ir šā pielikuma 2. papildinājumā aprakstītā sistēma;

| 2.10. | “norādes zīmes” ir ražotāja norādīti transportlīdzekļa fiziski punkti (caurumi, virsmas, atzīmes vai robi); |
| --- | --- |

2.10.

“norādes zīmes” ir ražotāja norādīti transportlīdzekļa fiziski punkti (caurumi, virsmas, atzīmes vai robi);

| 2.11. | “transportlīdzekļa mērīšanas stāvoklis” ir transportlīdzekļa stāvoklis, ko nosaka norādes zīmju koordinātas trīsdimensiju atskaites sistēmā. |
| --- | --- |

2.11.

“transportlīdzekļa mērīšanas stāvoklis” ir transportlīdzekļa stāvoklis, ko nosaka norādes zīmju koordinātas trīsdimensiju atskaites sistēmā.

3.   PRASĪBAS

3.1.   Datu sniegšana

Attiecībā uz katru sēdvietu, par kuru ir jāsniedz atskaites dati, lai pierādītu atbilstību šo noteikumu prasībām, ir jāsniedz visi šeit minētie dati vai to attiecīga izlase tādā formā, kā norādītas šā pielikuma 3. papildinājumā:

| 3.1.1. | “R” punkta koordinātas attiecībā pret trīsdimensiju atskaites sistēmu; |
| --- | --- |

3.1.1.

“R” punkta koordinātas attiecībā pret trīsdimensiju atskaites sistēmu;

| 3.1.2. | rumpja stāvokļa projektētais leņķis; |
| --- | --- |

3.1.2.

rumpja stāvokļa projektētais leņķis;

| 3.1.3. | visi norādījumi par sēdekļa noregulēšanu (ja tas ir regulējams) mērīšanas stāvoklī, kā paskaidrots tālāk 4.3. punktā. |
| --- | --- |

3.1.3.

visi norādījumi par sēdekļa noregulēšanu (ja tas ir regulējams) mērīšanas stāvoklī, kā paskaidrots tālāk 4.3. punktā.

3.2.   Iegūto datu un projekta specifikāciju sakarība

| 3.2.1. | “H” punkta koordinātas un rumpja stāvokļa faktiskā leņķa lielums, kas iegūts atbilstoši tālāk 4. punktā izklāstītajai procedūrai, ir attiecīgi jāsalīdzina ar “R” punkta koordinātām un rumpja stāvokļa projektētā leņķa lielumu, ko norādījis transportlīdzekļa ražotājs. |
| --- | --- |

3.2.1.

“H” punkta koordinātas un rumpja stāvokļa faktiskā leņķa lielums, kas iegūts atbilstoši tālāk 4. punktā izklāstītajai procedūrai, ir attiecīgi jāsalīdzina ar “R” punkta koordinātām un rumpja stāvokļa projektētā leņķa lielumu, ko norādījis transportlīdzekļa ražotājs.

| 3.2.2. | “R” punkta un “H” punkta relatīvais stāvoklis un rumpja stāvokļa projektētā leņķa attiecība pret faktiskā leņķa lielumu ir uzskatāma konkrētai sēdvietai par apmierinošu, ja “H” punkts, kā nosaka tā koordinātas, atrodas kvadrātā, kura mala ir 50 mm un kura horizontālo un vertikālo malu diagonāles krustojas “R” punktā, un ja rumpja stāvokļa faktiskais leņķis ir 5 grādu robežās no projektētā leņķa lieluma. |
| --- | --- |

3.2.2.

“R” punkta un “H” punkta relatīvais stāvoklis un rumpja stāvokļa projektētā leņķa attiecība pret faktiskā leņķa lielumu ir uzskatāma konkrētai sēdvietai par apmierinošu, ja “H” punkts, kā nosaka tā koordinātas, atrodas kvadrātā, kura mala ir 50 mm un kura horizontālo un vertikālo malu diagonāles krustojas “R” punktā, un ja rumpja stāvokļa faktiskais leņķis ir 5 grādu robežās no projektētā leņķa lieluma.

| 3.2.3. | Ja šie nosacījumi ir izpildīti, “R” punkts un rumpja stāvokļa projektētais leņķis tiek izmantots, lai pierādītu atbilstību šo noteikumu prasībām. |
| --- | --- |

3.2.3.

Ja šie nosacījumi ir izpildīti, “R” punkts un rumpja stāvokļa projektētais leņķis tiek izmantots, lai pierādītu atbilstību šo noteikumu prasībām.

| 3.2.4. | Ja “H” punkts vai rumpja stāvokļa faktiskais leņķis neatbilst iepriekš 3.2.2. apakšpunktā minētajām prasībām, “H” punkts un rumpja stāvokļa faktiskais leņķis ir jānosaka vēl divas reizes (pavisam trīs reizes). Ja divos gadījumos no trim rezultāti atbilst prasībām, iepriekš 3.2.3. apakšpunktā minētie nosacījumi ir ievēroti. |
| --- | --- |

3.2.4.

Ja “H” punkts vai rumpja stāvokļa faktiskais leņķis neatbilst iepriekš 3.2.2. apakšpunktā minētajām prasībām, “H” punkts un rumpja stāvokļa faktiskais leņķis ir jānosaka vēl divas reizes (pavisam trīs reizes). Ja divos gadījumos no trim rezultāti atbilst prasībām, iepriekš 3.2.3. apakšpunktā minētie nosacījumi ir ievēroti.

| 3.2.5. | Ja vismaz divos gadījumos no trim, kas aprakstīti iepriekš 3.2.4. apakšpunktā, rezultāti neatbilst iepriekš 3.2.2. apakšpunktā minētajām prasībām vai ja rezultātus nav iespējams pārbaudīt tāpēc, ka transportlīdzekļa ražotājs nav sniedzis informāciju par “R” punkta novietojumu vai par rumpja stāvokļa projektēto leņķi, tiek izmantots triju mērīto punktu centrālais punkts vai triju mērīto leņķu vidējais lielums, kas ir uzskatāms par piemērojamu visos gadījumos, kad šajos noteikumos tiek minēts “R” punkts vai rumpja stāvokļa projektētais leņķis. |
| --- | --- |

3.2.5.

Ja vismaz divos gadījumos no trim, kas aprakstīti iepriekš 3.2.4. apakšpunktā, rezultāti neatbilst iepriekš 3.2.2. apakšpunktā minētajām prasībām vai ja rezultātus nav iespējams pārbaudīt tāpēc, ka transportlīdzekļa ražotājs nav sniedzis informāciju par “R” punkta novietojumu vai par rumpja stāvokļa projektēto leņķi, tiek izmantots triju mērīto punktu centrālais punkts vai triju mērīto leņķu vidējais lielums, kas ir uzskatāms par piemērojamu visos gadījumos, kad šajos noteikumos tiek minēts “R” punkts vai rumpja stāvokļa projektētais leņķis.

4.   PROCEDŪRA “H” PUNKTA UN RUMPJA STĀVOKĻA FAKTISKĀ LEŅĶA NOTEIKŠANAI

| 4.1. | Transportlīdzeklis ir jākondicionē pēc ražotāja ieskata 20 ± 10 oC temperatūrā, nodrošinot, ka sēdekļa materiāls sasniedz istabas temperatūru. Ja pārbaudāmais sēdeklis nekad nav izmantots sēdēšanai, uz tā divas reizes uz vienu minūti uzliek 70 līdz 80 kg smagu cilvēku vai ierīci, lai ielocītu sēdekļa spilvenu un atzveltni. Ja ražotājs pieprasa, visiem sēdekļu mezgliem jāpaliek nenoslogotiem vismaz 30 minūtes pirms 3-D H mehānisma uzstādīšanas. |
| --- | --- |

4.1.

Transportlīdzeklis ir jākondicionē pēc ražotāja ieskata 20 ± 10 oC temperatūrā, nodrošinot, ka sēdekļa materiāls sasniedz istabas temperatūru. Ja pārbaudāmais sēdeklis nekad nav izmantots sēdēšanai, uz tā divas reizes uz vienu minūti uzliek 70 līdz 80 kg smagu cilvēku vai ierīci, lai ielocītu sēdekļa spilvenu un atzveltni. Ja ražotājs pieprasa, visiem sēdekļu mezgliem jāpaliek nenoslogotiem vismaz 30 minūtes pirms 3-D H mehānisma uzstādīšanas.

| 4.2. | Transportlīdzeklim jābūt mērīšanas stāvoklī, kā noteikts iepriekš 2.11. apakšpunktā. |
| --- | --- |

4.2.

Transportlīdzeklim jābūt mērīšanas stāvoklī, kā noteikts iepriekš 2.11. apakšpunktā.

| 4.3. | Ja sēdeklis ir regulējams, tas jānoregulē vispirms galēji pakaļējā vadītājam vai braucējam normālā stāvoklī, kā norādījis transportlīdzekļa izgatavotājs, ņemot vērā tikai sēdekļa garenvirziena regulējumu, bet izņemot sēdekļa pārvietošanu, ko neizmanto normālas vadīšanas vai braukšanas stāvoklim, bet citam nolūkam. Ja ir vēl citi sēdekļa regulēšanas režīmi (vertikāls, leņķisks, atzveltnes u. c.), tie jāiestata transportlīdzekļa ražotāja norādītā stāvoklī. Ja sēdekļi ir iekārti, vertikālajam stāvoklim jābūt stingri fiksētam atbilstoši normālam vadīšanas stāvoklim, kā norādījis ražotājs. |
| --- | --- |

4.3.

Ja sēdeklis ir regulējams, tas jānoregulē vispirms galēji pakaļējā vadītājam vai braucējam normālā stāvoklī, kā norādījis transportlīdzekļa izgatavotājs, ņemot vērā tikai sēdekļa garenvirziena regulējumu, bet izņemot sēdekļa pārvietošanu, ko neizmanto normālas vadīšanas vai braukšanas stāvoklim, bet citam nolūkam. Ja ir vēl citi sēdekļa regulēšanas režīmi (vertikāls, leņķisks, atzveltnes u. c.), tie jāiestata transportlīdzekļa ražotāja norādītā stāvoklī. Ja sēdekļi ir iekārti, vertikālajam stāvoklim jābūt stingri fiksētam atbilstoši normālam vadīšanas stāvoklim, kā norādījis ražotājs.

| 4.4. | Sēdvietas laukumu, kas ir saskarē ar 3-D H mehānismu, pārsedz ar kokvilnas muslīna gabalu, kas ir pietiekami liels, ar atbilstošu faktūru un raksturojams kā vienkāršs kokvilnas audums, kura vienā kvadrātcentimetrā ir 18,9 diedziņi un kura svars ir 0,228 kg/m2, vai ar tekstilizstrādājuma vai neausta auduma gabalu ar līdzīgām īpašībām. Ja pārbaude notiek uz sēdekļa, kas atrodas ārpus transportlīdzekļa, grīdai, uz kura novieto sēdekli, jābūt ar tādu pašu pamata raksturojumu (7) kā grīdai transportlīdzeklī, kurā sēdekli paredzēts izmantot. |
| --- | --- |

4.4.

Sēdvietas laukumu, kas ir saskarē ar 3-D H mehānismu, pārsedz ar kokvilnas muslīna gabalu, kas ir pietiekami liels, ar atbilstošu faktūru un raksturojams kā vienkāršs kokvilnas audums, kura vienā kvadrātcentimetrā ir 18,9 diedziņi un kura svars ir 0,228 kg/m2, vai ar tekstilizstrādājuma vai neausta auduma gabalu ar līdzīgām īpašībām. Ja pārbaude notiek uz sēdekļa, kas atrodas ārpus transportlīdzekļa, grīdai, uz kura novieto sēdekli, jābūt ar tādu pašu pamata raksturojumu (7) kā grīdai transportlīdzeklī, kurā sēdekli paredzēts izmantot.

| 4.5. | 3-D H mehānisma sēdekļa un atzveltnes mezglu novieto tā, lai braucēja centrālā plakne (C/LO) sakristu ar 3-D H mehānisma centrālo plakni. Ja ražotājs pieprasa, 3-D H mehānismu var pārvietot transportlīdzekļa iekšpusē attiecībā uz C/LO, ja 3-D H mehānisms atrodas tik tālu ārpusē, ka sēdekļa mala neļauj mainīt 3-D H mehānisma līmeni. |
| --- | --- |

4.5.

3-D H mehānisma sēdekļa un atzveltnes mezglu novieto tā, lai braucēja centrālā plakne (C/LO) sakristu ar 3-D H mehānisma centrālo plakni. Ja ražotājs pieprasa, 3-D H mehānismu var pārvietot transportlīdzekļa iekšpusē attiecībā uz C/LO, ja 3-D H mehānisms atrodas tik tālu ārpusē, ka sēdekļa mala neļauj mainīt 3-D H mehānisma līmeni.

| 4.6. | Piestiprina pēdas un apakšstilba mezglus pie pamatnes mezgla, ko var darīt atsevišķi vai izmantojot T-veida stieņa un apakšstilba mezglu. Līnijai, kas iet caur “H” punkta skata pogām, jāiet paralēli zemei un perpendikulāri sēdekļa garenvirziena centrālajai plaknei. |
| --- | --- |

4.6.

Piestiprina pēdas un apakšstilba mezglus pie pamatnes mezgla, ko var darīt atsevišķi vai izmantojot T-veida stieņa un apakšstilba mezglu. Līnijai, kas iet caur “H” punkta skata pogām, jāiet paralēli zemei un perpendikulāri sēdekļa garenvirziena centrālajai plaknei.

| 4.7. | Noregulē 3-D H mehānisma pēdu un kāju stāvokli, kā noteikts tālāk: |
| --- | --- |

4.7.

Noregulē 3-D H mehānisma pēdu un kāju stāvokli, kā noteikts tālāk:

| 4.7.1. | Paredzētais sēdvietas stāvoklis: vadītājam un priekšā sēdošam malējam pasažierim. |
| --- | --- |

4.7.1.

Paredzētais sēdvietas stāvoklis: vadītājam un priekšā sēdošam malējam pasažierim.

| 4.7.1.1. | Abi pēdu un kāju mezgli ir jāvirza uz priekšu tā, lai pēdas dabiskā stāvoklī novietotos uz grīdas, ja nepieciešams – starp darba pedāļiem. Ja iespējams, kreisā pēda jānovieto pa kreisi un labā pēda pa labi aptuveni vienādā attālumā no 3-D H mehānisma centrālās plaknes. Spirta līmeņrādis, ar ko pārbauda 3-D H mehānisma šķērsvirziena orientāciju, atgriežas horizontālā stāvoklī, kad pēc vajadzības pārregulē sēdekļa pamatni vai noregulē kājas un pēdas mezglus muguras virzienā. Līnijai, kas iet caur “H” punkta skata pogām, jāpaliek perpendikulārai pret sēdekļa garenvirziena centrālo plakni. |
| --- | --- |

4.7.1.1.

Abi pēdu un kāju mezgli ir jāvirza uz priekšu tā, lai pēdas dabiskā stāvoklī novietotos uz grīdas, ja nepieciešams – starp darba pedāļiem. Ja iespējams, kreisā pēda jānovieto pa kreisi un labā pēda pa labi aptuveni vienādā attālumā no 3-D H mehānisma centrālās plaknes. Spirta līmeņrādis, ar ko pārbauda 3-D H mehānisma šķērsvirziena orientāciju, atgriežas horizontālā stāvoklī, kad pēc vajadzības pārregulē sēdekļa pamatni vai noregulē kājas un pēdas mezglus muguras virzienā. Līnijai, kas iet caur “H” punkta skata pogām, jāpaliek perpendikulārai pret sēdekļa garenvirziena centrālo plakni.

| 4.7.1.2. | Ja kreiso kāju nav iespējams novietot paralēli labajai un kreisā pēda neatbalstās uz konstrukciju, kreiso pēdu pārvieto vajadzīgā virzienā līdz atbalstam. Skata pogu izkārtojumam ir jāsaglabājas. |
| --- | --- |

4.7.1.2.

Ja kreiso kāju nav iespējams novietot paralēli labajai un kreisā pēda neatbalstās uz konstrukciju, kreiso pēdu pārvieto vajadzīgā virzienā līdz atbalstam. Skata pogu izkārtojumam ir jāsaglabājas.

| 4.7.2. | Paredzētais sēdvietas stāvoklis: pakaļpusē ārmalā
  Attiecībā uz pakaļējiem vai papildu sēdekļiem kājas novieto tā, kā norādījis ražotājs. Ja tādā gadījumā kājas balstās uz dažādu augstumu grīdas, tā pēda, kas pirmā skar priekšējo sēdekli, ir atskaites punkts, bet otra pēda jāiekārto tā, lai spirta līmeņrādis, kas rāda sēdekļa ierīces šķērsvirziena orientāciju, rādītu horizontālu stāvokli. |
| --- | --- |

4.7.2.

Paredzētais sēdvietas stāvoklis: pakaļpusē ārmalā

Attiecībā uz pakaļējiem vai papildu sēdekļiem kājas novieto tā, kā norādījis ražotājs. Ja tādā gadījumā kājas balstās uz dažādu augstumu grīdas, tā pēda, kas pirmā skar priekšējo sēdekli, ir atskaites punkts, bet otra pēda jāiekārto tā, lai spirta līmeņrādis, kas rāda sēdekļa ierīces šķērsvirziena orientāciju, rādītu horizontālu stāvokli.

| 4.7.3. | Citi paredzētie sēdvietas stāvokļi:
  Ir jāizpilda vispārējā procedūra, kā norādīts iepriekš 4.7.1. apakšpunktā, izņemot to, ka pēdas jānovieto, kā norādījis transportlīdzekļa ražotājs. |
| --- | --- |

4.7.3.

Citi paredzētie sēdvietas stāvokļi:

Ir jāizpilda vispārējā procedūra, kā norādīts iepriekš 4.7.1. apakšpunktā, izņemot to, ka pēdas jānovieto, kā norādījis transportlīdzekļa ražotājs.

| 4.8. | Pieliek kājas apakšstilba un augšstilba atsvarus un nolīmeņo 3-D H mehānismu. |
| --- | --- |

4.8.

Pieliek kājas apakšstilba un augšstilba atsvarus un nolīmeņo 3-D H mehānismu.

| 4.9. | Sagāž muguras plāksni uz priekšu līdz priekšējai atdurai un atvelk 3-D H mehānismu no sēdekļa atzveltnes, izmantojot T veida stieni. Uzliek 3-D H mehānismu atpakaļ uz sēdekļa, izmantojot kādu no šeit aprakstītajām metodēm: |
| --- | --- |

4.9.

Sagāž muguras plāksni uz priekšu līdz priekšējai atdurai un atvelk 3-D H mehānismu no sēdekļa atzveltnes, izmantojot T veida stieni. Uzliek 3-D H mehānismu atpakaļ uz sēdekļa, izmantojot kādu no šeit aprakstītajām metodēm:

| 4.9.1. | Ja 3-D H mehānisms tiecas slīdēt atpakaļvirzienā, rīkojas tā, kā paskaidrots tālāk. Ļauj 3-D H mehānismam slīdēt atpakaļ, kamēr vairs nav vajadzīga T veida stieņa horizontāla ierobežojošā slodze virzienā uz priekšu, t. i., kamēr sēdekļa pamatne saskaras ar sēdekļa atzveltni. Ja nepieciešams, maina apakšstilba stāvokli. |
| --- | --- |

4.9.1.

Ja 3-D H mehānisms tiecas slīdēt atpakaļvirzienā, rīkojas tā, kā paskaidrots tālāk. Ļauj 3-D H mehānismam slīdēt atpakaļ, kamēr vairs nav vajadzīga T veida stieņa horizontāla ierobežojošā slodze virzienā uz priekšu, t. i., kamēr sēdekļa pamatne saskaras ar sēdekļa atzveltni. Ja nepieciešams, maina apakšstilba stāvokli.

| 4.9.2. | Ja 3-D H mehānismam nav tendences slīdēt atpakaļvirzienā, izmanto citu procedūru. Bīda 3-D H mehānismu atpakaļvirzienā, pieliekot horizontālu atpakaļvirziena slodzi T veida stienim, kamēr sēdekļa pamatne saskaras ar sēdekļa atzveltni (sk. 2. attēlu šā pielikuma 1. papildinājumā). |
| --- | --- |

4.9.2.

Ja 3-D H mehānismam nav tendences slīdēt atpakaļvirzienā, izmanto citu procedūru. Bīda 3-D H mehānismu atpakaļvirzienā, pieliekot horizontālu atpakaļvirziena slodzi T veida stienim, kamēr sēdekļa pamatne saskaras ar sēdekļa atzveltni (sk. 2. attēlu šā pielikuma 1. papildinājumā).

| 4.10. | Uzliek 100 ± 10 N slodzi 3-D H mehānisma atzveltnes un pamatnes mezglam tajā punktā, kur krustojas gurna leņķa kvadrants un T veida stieņa čaula. Slodzes pielikšanas virzienu saglabā līnijas virzienā, kas iet gar iepriekš minēto krustpunktu uz punktu tieši virs augšstilba stieņa čaulas (sk. 2. attēlu šā pielikuma 1. papildinājumā). Pēc tam uzmanīgi atliek muguras plāksni atpakaļ pie atzveltnes. Procedūras pārējā daļa jāizpilda uzmanīgi, lai novērstu 3-D H mehānisma slīdēšanu uz priekšu. |
| --- | --- |

4.10.

Uzliek 100 ± 10 N slodzi 3-D H mehānisma atzveltnes un pamatnes mezglam tajā punktā, kur krustojas gurna leņķa kvadrants un T veida stieņa čaula. Slodzes pielikšanas virzienu saglabā līnijas virzienā, kas iet gar iepriekš minēto krustpunktu uz punktu tieši virs augšstilba stieņa čaulas (sk. 2. attēlu šā pielikuma 1. papildinājumā). Pēc tam uzmanīgi atliek muguras plāksni atpakaļ pie atzveltnes. Procedūras pārējā daļa jāizpilda uzmanīgi, lai novērstu 3-D H mehānisma slīdēšanu uz priekšu.

| 4.11. | Uzliek labās un kreisās puses sēžamvietas atsvarus un pēc tam pārmaiņus astoņus rumpja atsvarus. Nemaina 3-D H mehānisma līmeni. |
| --- | --- |

4.11.

Uzliek labās un kreisās puses sēžamvietas atsvarus un pēc tam pārmaiņus astoņus rumpja atsvarus. Nemaina 3-D H mehānisma līmeni.

| 4.12. | Pagāž muguras plāksni uz priekšu, lai atbrīvotu spriegumu uz atzveltnes. Pašūpo 3-D H mehānismu no viena sāna uz otru 10 grādu lokā (par 5 grādiem uz katru pusi no vertikālās centrālās plaknes) trīs pilnas reizes, lai atbrīvotos no berzes, kas radusies starp 3-D H mehānismu un sēdekli.
  Šūpošanas laikā 3-D H mehānisma T veida stienim var būt tendence novirzīties no noteiktā horizontālā un vertikālā līmeņa. Tādēļ T veida stienis ir jāierobežo, šūpošanas kustību laikā uzliekot attiecīgu sānisku slodzi. Turot T veida stieni un šūpojot 3-D H mehānismu, jāpievērš uzmanība tam, lai vertikālā vai uz priekšu un atpakaļ virzienā nejauši netiktu uzliktas ārējas slodzes.
  Izpildot šo posmu, 3-D H mehānisma pēdas nevajag ierobežot vai turēt. Ja pēdas maina virzienu, šajā brīdī tām jāļauj palikt tādā stāvoklī.
  Pamatni uzmanīgi atvirza atpakaļ pie atzveltnes un pārbauda, vai abi spirta līmeņrāži rāda nulli. Ja 3-D H mehānisma šūpošanas laikā ir notikusi pēdu pārvietošanās, tad pēdu stāvoklis ir jānoregulē tā, kā norādīts tālāk:
  Pēdas pa vienai paceļ no grīdas minimāli nepieciešamā augstumā, līdz tās tālāk nevar pacelt. Pacelšanas laikā pēdām brīvi jārotē un nav jāuzliek nekādas uz priekšu vērstas vai sānvirziena slodzes. Kad abas pēdas ir noliktas atpakaļ uz grīdas, papēdim jāsaskaras ar tam paredzēto konstrukciju.
  Pārbauda, vai sānvirzienā spirta līmeņrādis rāda nulli; ja vajadzīgs, pieliek tik lielu sānvirziena slodzi muguras plāksnes augšpusē, lai nolīmeņotu 3-D H mehānisma pamatni uz sēdekļa. |
| --- | --- |

4.12.

Pagāž muguras plāksni uz priekšu, lai atbrīvotu spriegumu uz atzveltnes. Pašūpo 3-D H mehānismu no viena sāna uz otru 10 grādu lokā (par 5 grādiem uz katru pusi no vertikālās centrālās plaknes) trīs pilnas reizes, lai atbrīvotos no berzes, kas radusies starp 3-D H mehānismu un sēdekli.

Šūpošanas laikā 3-D H mehānisma T veida stienim var būt tendence novirzīties no noteiktā horizontālā un vertikālā līmeņa. Tādēļ T veida stienis ir jāierobežo, šūpošanas kustību laikā uzliekot attiecīgu sānisku slodzi. Turot T veida stieni un šūpojot 3-D H mehānismu, jāpievērš uzmanība tam, lai vertikālā vai uz priekšu un atpakaļ virzienā nejauši netiktu uzliktas ārējas slodzes.

Izpildot šo posmu, 3-D H mehānisma pēdas nevajag ierobežot vai turēt. Ja pēdas maina virzienu, šajā brīdī tām jāļauj palikt tādā stāvoklī.

Pamatni uzmanīgi atvirza atpakaļ pie atzveltnes un pārbauda, vai abi spirta līmeņrāži rāda nulli. Ja 3-D H mehānisma šūpošanas laikā ir notikusi pēdu pārvietošanās, tad pēdu stāvoklis ir jānoregulē tā, kā norādīts tālāk:

Pēdas pa vienai paceļ no grīdas minimāli nepieciešamā augstumā, līdz tās tālāk nevar pacelt. Pacelšanas laikā pēdām brīvi jārotē un nav jāuzliek nekādas uz priekšu vērstas vai sānvirziena slodzes. Kad abas pēdas ir noliktas atpakaļ uz grīdas, papēdim jāsaskaras ar tam paredzēto konstrukciju.

Pārbauda, vai sānvirzienā spirta līmeņrādis rāda nulli; ja vajadzīgs, pieliek tik lielu sānvirziena slodzi muguras plāksnes augšpusē, lai nolīmeņotu 3-D H mehānisma pamatni uz sēdekļa.

| 4.13. | Turot T veida stieni, lai neļautu 3-D H mehānismam slīdēt uz priekšu pa sēdekļa spilvenu, rīkojas tā, kā norādīts tālāk:






  a) | muguras plāksni pārvieto atpakaļ pie sēdekļa atzveltnes; |
| --- | --- | --- |

4.13.

Turot T veida stieni, lai neļautu 3-D H mehānismam slīdēt uz priekšu pa sēdekļa spilvenu, rīkojas tā, kā norādīts tālāk:

a)

muguras plāksni pārvieto atpakaļ pie sēdekļa atzveltnes;

| b) | pārmaiņus uzliek un noņem horizontālu pakaļgala virzienā vērstu slodzi, kas nepārsniedz 25 N, muguras leņķa stienim aptuveni tādā augstumā, kas sakrīt ar rumpja atsvaru viduspunktu, līdz brīdim, kad gurna leņķa kvadrants rāda, ka pēc slodzes noņemšanas ir sasniegts stabils stāvoklis. Ir jāuzmanās, lai uz 3-D H mehānismu neiedarbotos ārējas lejupvērstas vai sānvirziena slodzes. Ja ir vajadzīgs citāds 3-D H mehānisma līmeņa noregulējums, muguras plāksni griež virzienā uz priekšu, vēlreiz līmeņo, un tad atkārto 4.12. apakšpunktā aprakstīto procedūru. |
| --- | --- |

b)

pārmaiņus uzliek un noņem horizontālu pakaļgala virzienā vērstu slodzi, kas nepārsniedz 25 N, muguras leņķa stienim aptuveni tādā augstumā, kas sakrīt ar rumpja atsvaru viduspunktu, līdz brīdim, kad gurna leņķa kvadrants rāda, ka pēc slodzes noņemšanas ir sasniegts stabils stāvoklis. Ir jāuzmanās, lai uz 3-D H mehānismu neiedarbotos ārējas lejupvērstas vai sānvirziena slodzes. Ja ir vajadzīgs citāds 3-D H mehānisma līmeņa noregulējums, muguras plāksni griež virzienā uz priekšu, vēlreiz līmeņo, un tad atkārto 4.12. apakšpunktā aprakstīto procedūru.

| 4.14. | Visi vajadzīgie mērījumu dati: |
| --- | --- |

4.14.

Visi vajadzīgie mērījumu dati:

| 4.14.1. | “H” punkta koordinātas nosaka attiecībā uz trīsdimensiju atskaites sistēmu. |
| --- | --- |

4.14.1.

“H” punkta koordinātas nosaka attiecībā uz trīsdimensiju atskaites sistēmu.

| 4.14.2. | Rumpja stāvokļa faktisko leņķi nolasa pie 3-D H mehānisma muguras leņķa kvadranta, kad zonde ir galējā pakaļējā stāvoklī. |
| --- | --- |

4.14.2.

Rumpja stāvokļa faktisko leņķi nolasa pie 3-D H mehānisma muguras leņķa kvadranta, kad zonde ir galējā pakaļējā stāvoklī.

| 4.15. | Ja vēlas veikt atkārtotas darbības ar 3-D H mehānismu, sēdekļa mezglam ir jāpaliek nenoslogotam vismaz 30 minūtes pirms darbības atkārtošanas. Noslogotu 3-D H mehānismu nedrīkst atstāt uz sēdekļa mezgla ilgāk nekā nepieciešams pārbaudes veikšanai. |
| --- | --- |

4.15.

Ja vēlas veikt atkārtotas darbības ar 3-D H mehānismu, sēdekļa mezglam ir jāpaliek nenoslogotam vismaz 30 minūtes pirms darbības atkārtošanas. Noslogotu 3-D H mehānismu nedrīkst atstāt uz sēdekļa mezgla ilgāk nekā nepieciešams pārbaudes veikšanai.

| 4.16. | Ja vienā rindā izvietotus sēdekļus var uzskatīt par līdzīgiem (sols, identiski sēdekļi utt.), katrā sēdekļu rindā nosaka tikai vienu “H” punktu un vienu “rumpja stāvokļa faktisko leņķi”, un šā pielikuma 1. papildinājumā aprakstīto 3-D H mehānismu novieto uz sēdvietas, kas tiek uzskatīta par rindu raksturojošu. Šāda raksturojoša sēdvieta ir: |
| --- | --- |

4.16.

Ja vienā rindā izvietotus sēdekļus var uzskatīt par līdzīgiem (sols, identiski sēdekļi utt.), katrā sēdekļu rindā nosaka tikai vienu “H” punktu un vienu “rumpja stāvokļa faktisko leņķi”, un šā pielikuma 1. papildinājumā aprakstīto 3-D H mehānismu novieto uz sēdvietas, kas tiek uzskatīta par rindu raksturojošu. Šāda raksturojoša sēdvieta ir:

| 4.16.1. | priekšējā rindā – vadītāja sēdeklis; |
| --- | --- |

4.16.1.

priekšējā rindā – vadītāja sēdeklis;

| 4.16.2. | pakaļējā rindā vai rindās – malējais sēdeklis. |
| --- | --- |

4.16.2.

pakaļējā rindā vai rindās – malējais sēdeklis.

3. PIELIKUMS

1. papildinājums

TRĪSDIMENSIJU “H” PUNKTA MEHĀNISMA APRAKSTS (8)

(3-D H mehānisms)

1.   Muguras un pamatnes plāksnes

Muguras un pamatnes plāksnes ir izgatavotas no armētas plastmasas un metāla; plāksnes stimulējoši iedarbojas uz cilvēka rumpi un augšstilbiem un ir mehāniski ar locīklu savienotas “H” punktā. Pie zondes ir piestiprināts kvadrants locīklas punktā “H”, kas dod iespēju noteikt rumpja stāvokļa faktisko leņķi. Pie pamatnes piestiprinātais regulējamais augšstilba stienis nosaka augšstilba centrālo līniju un ir atskaites līnija attiecībā uz gurna leņķa kvadrantu.

2.   Ķermeņa un kāju elementi

Apakšstilba segmenti ir savienoti ar pamatnes mezglu pie T veida stieņa, kas savieno ceļgalus, un ir regulējamā augšstilba stieņa sānvirziena pagarinājums. Apakšstilba segmentos ir iestiprināti kvadranti ceļgala leņķu noteikšanai. Apava un pēdas mezgli ir kalibrēti tā, lai varētu noteikt pēdas leņķi. Ierīces telpiskai orientācijai izmanto divus spirta līmeņrāžus. Ķermeņa daļu atsvarus novieto attiecīgajos smaguma centros, lai radītu iegrimumu sēdeklī, kas atbilst 76 kg smaga vīrieša ķermeņa iegrimei. Ir jāpārbauda, vai visi 3-D H mehānisma savienojumi kustas brīvi bez manāmas berzes.

Image

Image

3. PIELIKUMS

2. papildinājums

TRĪSDIMENSIJU ATSKAITES SISTĒMA

| 1. | Trīsdimensiju atskaites sistēmu nosaka trīs ortogonālas plaknes, ko norādījis transportlīdzekļa ražotājs (sk. attēlu) (9). |
| --- | --- |

1.

Trīsdimensiju atskaites sistēmu nosaka trīs ortogonālas plaknes, ko norādījis transportlīdzekļa ražotājs (sk. attēlu) (9).

| 2. | Transportlīdzekli nostāda mērīšanas stāvoklī, novietojot to uz atbalsta virsmas, lai norādes zīmju koordinātas atbilstu ražotāja noteiktajām vērtībām. |
| --- | --- |

2.

Transportlīdzekli nostāda mērīšanas stāvoklī, novietojot to uz atbalsta virsmas, lai norādes zīmju koordinātas atbilstu ražotāja noteiktajām vērtībām.

| 3. | “R” punkta koordinātas un “H” punktu nosaka attiecībā pret norādes zīmēm, ko noteicis transportlīdzekļa ražotājs. |
| --- | --- |

3.

“R” punkta koordinātas un “H” punktu nosaka attiecībā pret norādes zīmēm, ko noteicis transportlīdzekļa ražotājs.

Image

3. PIELIKUMS

3. papildinājums

SĒDVIETU NOVIETOJUMA ATSKAITES DATI

1.   Atskaites datu kodēšana

Atskaites dati tiek pierakstīti sēdvietu secībā. Katras sēdvietas stāvokli apzīmē ar divciparu kodu. Koda pirmais simbols ir arābu cipars, kas norāda sēdekļu rindu, skaitot no transportlīdzekļa priekšgala uz pakaļgalu. Otrs simbols ir lielais burts, kas apzīmē sēdvietas novietojumu rindā, skatoties transportlīdzekļa kustības virzienā; burtu apzīmējumi ir:

| | L (left) = kreisais |
| --- | --- |

L (left) = kreisais

| | C (centre) = vidējais |
| --- | --- |

C (centre) = vidējais

| | R (right) = labais |
| --- | --- |

R (right) = labais

2.   Transportlīdzekļa mērīšanas stāvokļa apraksts

| 2.1. | Norādes zīmju koordinātas
  X ..............................
  Y ..............................
  Z .............................. |
| --- | --- |

2.1.

Norādes zīmju koordinātas

X ..............................

Y ..............................

Z ..............................

3.   Atskaites datu saraksts

| 3.1. | Sēdvieta: .............................. |
| --- | --- |

3.1.

Sēdvieta: ..............................

| 3.1.1. | “R” punkta koordinātas
  X ..............................
  Y ..............................
  Z .............................. |
| --- | --- |

3.1.1.

“R” punkta koordinātas

X ..............................

Y ..............................

Z ..............................

| 3.1.2. | Projektētais rumpja leņķis .............................. |
| --- | --- |

3.1.2.

Projektētais rumpja leņķis ..............................

| 3.1.3. | Norādījumi par sēdekļa regulēšanu (10)

  horizontāli: ..............................
  vertikāli: ..............................
  leņķiski: ..............................
  rumpja leņķis: .............................. |
| --- | --- |

3.1.3.

Norādījumi par sēdekļa regulēšanu (10)

horizontāli: ..............................

vertikāli: ..............................

leņķiski: ..............................

rumpja leņķis: ..............................

Piezīme: pārējām sēdvietām atskaites datus pieraksta apakšpunktos 3.2., 3.3. utt.

4. PIELIKUMS

PAGALVJU AUGSTUMA UN PLATUMA NOTEIKŠANA

Image

Image

5. PIELIKUMS

PĀRBAUDĒS IEGŪTO LĪNIJU UN MĒRĪJUMU DATI

Image

| 1. | Sākotnējais stāvoklis bez slodzes. |
| --- | --- |

1.

Sākotnējais stāvoklis bez slodzes.

| 2.a. | Nobīdītais stāvoklis, pieliekot mehānisma mugurai spēka momentu 373 Nm punktā R, kas nosaka nobīdīto atskaites līniju r1. |
| --- | --- |

2.a.

Nobīdītais stāvoklis, pieliekot mehānisma mugurai spēka momentu 373 Nm punktā R, kas nosaka nobīdīto atskaites līniju r1.

| 2.b. | Nobīdītais stāvoklis, pieliekot 165 mm sfērai spēku F, kas rada momentu 373 Nm punktā R, saglabājot nobīdīto atskaites līniju r1 uz vietas. |
| --- | --- |

2.b.

Nobīdītais stāvoklis, pieliekot 165 mm sfērai spēku F, kas rada momentu 373 Nm punktā R, saglabājot nobīdīto atskaites līniju r1 uz vietas.

| 3. | Stāvoklis pēc spēka F palielināšanas līdz 890 N. |
| --- | --- |

3.

Stāvoklis pēc spēka F palielināšanas līdz 890 N.

Image

6. PIELIKUMS

PĀRBAUDES PROCEDŪRA ENERĢIJAS IZKLIEDES NOTEIKŠANAI

1.   Uzstādīšana, pārbaudes ierīce, reģistrēšanas instrumenti un procedūra

1.1.   Uzstādīšana

Sēdeklis stingri jānostiprina uz pārbaudes sola tāpat kā transportlīdzeklī ar ražotāja piegādātām pierīču detaļām, lai sēdeklis paliktu vietā pēc trieciena.

Sēdekļa atzveltne, ja tā ir regulējama, jāfiksē stāvoklī, kas aprakstīts šo noteikumu 6.1.1. apakšpunktā.

Ja sēdeklis ir aprīkots ar pagalvi, pagalvis ir jāuzliek uz sēdekļa atzveltnes tāpat kā transportlīdzeklī. Ja pagalvis ir atsevišķs, tas jāpiestiprina pie tās transportlīdzekļa konstrukcijas daļas, kur to parasti piestiprina.

Ja pagalvis ir regulējams, tas jānovieto visnelabvēlīgākajā stāvoklī, kādu pieļauj tā regulēšanas sistēmas.

1.2.   Pārbaudes ierīce

| 1.2.1. | Pārbaudes ierīce sastāv no svārsta, kura rotācijas ass balstās uz lodīšu gultņiem un kura sitiena centrā reducētā masa (11) /ir 6,8 kg. Svārsta apakšējā daļa sastāv no neelastīga galvas veidola 165 mm diametrā, kura centrs sakrīt ar svārsta sitiena centru. |
| --- | --- |

1.2.1.

Pārbaudes ierīce sastāv no svārsta, kura rotācijas ass balstās uz lodīšu gultņiem un kura sitiena centrā reducētā masa (11) /ir 6,8 kg. Svārsta apakšējā daļa sastāv no neelastīga galvas veidola 165 mm diametrā, kura centrs sakrīt ar svārsta sitiena centru.

| 1.2.2. | Galvas veidolam pierīko divus paātrinājuma mērinstrumentus (akcelerometrus) un ātruma mērinstrumentu, ar kuriem var noteikt lielumus trieciena virzienā. |
| --- | --- |

1.2.2.

Galvas veidolam pierīko divus paātrinājuma mērinstrumentus (akcelerometrus) un ātruma mērinstrumentu, ar kuriem var noteikt lielumus trieciena virzienā.

1.3.   Reģistrēšanas instrumenti

Izmanto tādus reģistrēšanas instrumentus, kas nodrošina tālāk norādīto mērījumu precizitāti.

| 1.3.1. | Paātrinājumam:
  precizitāti = ± 5 % no faktiskā lieluma;
  datu kanāla frekvenču klasi: 600. klasi, kas atbilst ISO standartam 6487 (1980);
  šķērsass jutīgumu = < 5 % no skalas zemākā punkta. |
| --- | --- |

1.3.1.

Paātrinājumam:

precizitāti = ± 5 % no faktiskā lieluma;

datu kanāla frekvenču klasi: 600. klasi, kas atbilst ISO standartam 6487 (1980);

šķērsass jutīgumu = < 5 % no skalas zemākā punkta.

| 1.3.2. | Ātrumam:
  precizitāti = ±2,5 % no faktiskā lieluma;
  jutīgumu = 0,5 km/h. |
| --- | --- |

1.3.2.

Ātrumam:

precizitāti = ±2,5 % no faktiskā lieluma;

jutīgumu = 0,5 km/h.

| 1.3.3. | Laika reģistrēšanai:
  mērinstrumentiem jābūt tādiem, kas spēj reģistrēt darbību visā tās garumā un nodrošina iespēju fiksēt nolasījumus vienā sekundes tūkstošdaļā;
  trieciena sākumam galvas veidola un pārbaudāmā priekšmeta pirmajā saskares brīdī ir jāparādās ierakstos, ko izmanto pārbaudes analīzē. |
| --- | --- |

1.3.3.

Laika reģistrēšanai:

mērinstrumentiem jābūt tādiem, kas spēj reģistrēt darbību visā tās garumā un nodrošina iespēju fiksēt nolasījumus vienā sekundes tūkstošdaļā;

trieciena sākumam galvas veidola un pārbaudāmā priekšmeta pirmajā saskares brīdī ir jāparādās ierakstos, ko izmanto pārbaudes analīzē.

1.4.   Pārbaudes procedūra

| 1.4.1. | Sēdekļa atzveltnes pārbaudes
  Kad sēdeklis ir uzstādīts tā, kā norādīts šā pielikuma 1.1. punktā, trieciena virzienam no pakaļpuses uz priekšu jābūt garenvirziena plaknē 45o leņķī pret vertikāli.
  Pārbaudes laboratorija izvēlas trieciena punktus 1. zonā, kas definēta šo noteikumu 6.8.1.1. apakšpunktā, vai, ja vajadzīgs, 2. zonā, kas definēta šo noteikumu 6.8.1.2. apakšpunktā, uz virsmām, kuru izliekuma rādiuss ir mazāks par 5 mm. |
| --- | --- |

1.4.1.

Sēdekļa atzveltnes pārbaudes

Kad sēdeklis ir uzstādīts tā, kā norādīts šā pielikuma 1.1. punktā, trieciena virzienam no pakaļpuses uz priekšu jābūt garenvirziena plaknē 45o leņķī pret vertikāli.

Pārbaudes laboratorija izvēlas trieciena punktus 1. zonā, kas definēta šo noteikumu 6.8.1.1. apakšpunktā, vai, ja vajadzīgs, 2. zonā, kas definēta šo noteikumu 6.8.1.2. apakšpunktā, uz virsmām, kuru izliekuma rādiuss ir mazāks par 5 mm.

| 1.4.2. | Pagalvja pārbaudes
  Pagalvi pierīko un noregulē tā, kā norādīts šā pielikuma 1.1. punktā. Triecienus vērš pret pārbaudes laboratorijas izvēlētiem punktiem 1. zonā, kas definēta šo noteikumu 6.8.1.1. apakšpunktā, un, iespējams, 2. zonā, kas definēta šo noteikumu 6.8.1.2. apakšpunktā, uz virsmām, kuru izliekuma rādiuss ir mazāks par 5 mm. |
| --- | --- |

1.4.2.

Pagalvja pārbaudes

Pagalvi pierīko un noregulē tā, kā norādīts šā pielikuma 1.1. punktā. Triecienus vērš pret pārbaudes laboratorijas izvēlētiem punktiem 1. zonā, kas definēta šo noteikumu 6.8.1.1. apakšpunktā, un, iespējams, 2. zonā, kas definēta šo noteikumu 6.8.1.2. apakšpunktā, uz virsmām, kuru izliekuma rādiuss ir mazāks par 5 mm.

| 1.4.2.1. | Attiecībā uz pakaļējo virsmu trieciena virzienam no aizmugures uz priekšu jābūt garenvirziena plaknē 45o leņķī pret vertikāli. |
| --- | --- |

1.4.2.1.

Attiecībā uz pakaļējo virsmu trieciena virzienam no aizmugures uz priekšu jābūt garenvirziena plaknē 45o leņķī pret vertikāli.

| 1.4.2.2. | Attiecībā uz priekšējo virsmu trieciena virzienam no priekšas uz aizmuguri jābūt horizontālā garenvirziena plaknē. |
| --- | --- |

1.4.2.2.

Attiecībā uz priekšējo virsmu trieciena virzienam no priekšas uz aizmuguri jābūt horizontālā garenvirziena plaknē.

| 1.4.2.3. | Priekšējo un pakaļējo zonu attiecīgi ierobežo horizontālā plakne, kas ir tangenciāla pret pagalvja augšdaļu, kā noteikts šo noteikumu 6.5. punktā. |
| --- | --- |

1.4.2.3.

Priekšējo un pakaļējo zonu attiecīgi ierobežo horizontālā plakne, kas ir tangenciāla pret pagalvja augšdaļu, kā noteikts šo noteikumu 6.5. punktā.

| 1.4.3. | Galvas veidolam jāatsitas pret pārbaudāmo priekšmetu ar ātrumu 24,1 km/h; šo ātrumu sasniedz tikai ar enerģijas dzinējspēku vai papildus ar trieciena ierīci. |
| --- | --- |

1.4.3.

Galvas veidolam jāatsitas pret pārbaudāmo priekšmetu ar ātrumu 24,1 km/h; šo ātrumu sasniedz tikai ar enerģijas dzinējspēku vai papildus ar trieciena ierīci.

2.   Rezultāti

Palēninājumu aprēķina kā abu palēninājuma mērinstrumentu nolasījumu vidējo vērtību.

| 3. | Līdzvērtīgas procedūras (sk. šo noteikumu 6.9. punktu). |
| --- | --- |

3.

Līdzvērtīgas procedūras (sk. šo noteikumu 6.9. punktu).

7. PIELIKUMS

SĒDEKĻU STIPRINĀJUMU STIPRĪBAS UN TO REGULĒŠANAS, FIKSĒŠANAS UN PĀRVIETOŠANAS SISTĒMU PĀRBAUDES METODE

1.   Inerces pretestības pārbaude

| 1.1. | Pārbaudāmos sēdekļus uzstāda uz tiem paredzētās transportlīdzekļa virsbūves. Šī transportlīdzekļa virsbūve ir stingri jānostiprina uz pārbaudes ratiņiem tā, kā aprakstīts nākamajos punktos. |
| --- | --- |

1.1.

Pārbaudāmos sēdekļus uzstāda uz tiem paredzētās transportlīdzekļa virsbūves. Šī transportlīdzekļa virsbūve ir stingri jānostiprina uz pārbaudes ratiņiem tā, kā aprakstīts nākamajos punktos.

| 1.2. | Ar metodi, ko izmanto transportlīdzekļa virsbūves nostiprināšanai uz pārbaudes ratiņiem, nedrīkst panākt sēdekļa stiprinājumu pastiprināšanu. |
| --- | --- |

1.2.

Ar metodi, ko izmanto transportlīdzekļa virsbūves nostiprināšanai uz pārbaudes ratiņiem, nedrīkst panākt sēdekļa stiprinājumu pastiprināšanu.

| 1.3. | Sēdekļus un to daļas noregulē un fiksē, kā aprakstīts 6.1.1. apakšpunktā, un vienā no stāvokļiem, kas aprakstīts šo noteikumu 6.3.3. vai 6.3.4. apakšpunktā. |
| --- | --- |

1.3.

Sēdekļus un to daļas noregulē un fiksē, kā aprakstīts 6.1.1. apakšpunktā, un vienā no stāvokļiem, kas aprakstīts šo noteikumu 6.3.3. vai 6.3.4. apakšpunktā.

| 1.4. | Ja vienas grupas sēdekļi nav būtiski atšķirīgi tādā izpratnē, kā norādīts šo noteikumu 2.2. punktā, šo noteikumu 6.3.1. un 6.3.2. apakšpunktā aprakstītās pārbaudes var veikt tad, kad viens sēdeklis ir noregulēts galēji priekšējā stāvoklī, bet otrs ir noregulēts galēji pakaļējā stāvoklī. |
| --- | --- |

1.4.

Ja vienas grupas sēdekļi nav būtiski atšķirīgi tādā izpratnē, kā norādīts šo noteikumu 2.2. punktā, šo noteikumu 6.3.1. un 6.3.2. apakšpunktā aprakstītās pārbaudes var veikt tad, kad viens sēdeklis ir noregulēts galēji priekšējā stāvoklī, bet otrs ir noregulēts galēji pakaļējā stāvoklī.

| 1.5. | Ratiņu palēninājumu nosaka ar datu kanāliem, kuru frekvenču klase (CFC) ir 60 atbilstoši Starptautiskā standarta ISO 6487 (1980) raksturojumam. |
| --- | --- |

1.5.

Ratiņu palēninājumu nosaka ar datu kanāliem, kuru frekvenču klase (CFC) ir 60 atbilstoši Starptautiskā standarta ISO 6487 (1980) raksturojumam.

2.   Visa transportlīdzekļa pārbaude sadursmē ar neelastīgu barjeru

| 2.1. | Barjera sastāv no armēta betona bloka, kurš ir vismaz 3 m plats, ne mazāk kā 1,5 m augsts un ne mazāk kā 0,6 m biezs. Bloka priekšējai virsmai jābūt perpendikulārai pret ieskriešanās treka pēdējo daļu un pārklātai ar 19 ± 1 mm biezām saplākšņa loksnēm. Aiz armētā betona bloka jābūt sablīvētām vismaz 90 tonnām grunts. Armētā betona un grunts barjeras vietā var izmantot citus šķēršļus, kam ir tāda pati priekšējā virsma, ja vien tie var dot līdzvērtīgus rezultātus. |
| --- | --- |

2.1.

Barjera sastāv no armēta betona bloka, kurš ir vismaz 3 m plats, ne mazāk kā 1,5 m augsts un ne mazāk kā 0,6 m biezs. Bloka priekšējai virsmai jābūt perpendikulārai pret ieskriešanās treka pēdējo daļu un pārklātai ar 19 ± 1 mm biezām saplākšņa loksnēm. Aiz armētā betona bloka jābūt sablīvētām vismaz 90 tonnām grunts. Armētā betona un grunts barjeras vietā var izmantot citus šķēršļus, kam ir tāda pati priekšējā virsma, ja vien tie var dot līdzvērtīgus rezultātus.

| 2.2. | Trieciena brīdī transportlīdzeklim jāatrodas brīvā skrējienā. Tam jāsasniedz šķērslis, virzoties pa trajektoriju, kas perpendikulāra sienai, ar ko notiek sadursme; maksimāli pieļaujamā sāniskā nesakritība starp transportlīdzekļa frontālās daļas vertikālo viduslīniju un sadursmei paredzētās sienas vertikālo viduslīniju ir ± 30 cm; trieciena brīdī uz transportlīdzekli nedrīkst iedarboties nekādas papildu stūrēšanas vai dzinējspēka ierīces. Ātrumam trieciena brīdī ir jābūt no 48,3 km/h līdz 53,1 km/h. |
| --- | --- |

2.2.

Trieciena brīdī transportlīdzeklim jāatrodas brīvā skrējienā. Tam jāsasniedz šķērslis, virzoties pa trajektoriju, kas perpendikulāra sienai, ar ko notiek sadursme; maksimāli pieļaujamā sāniskā nesakritība starp transportlīdzekļa frontālās daļas vertikālo viduslīniju un sadursmei paredzētās sienas vertikālo viduslīniju ir ± 30 cm; trieciena brīdī uz transportlīdzekli nedrīkst iedarboties nekādas papildu stūrēšanas vai dzinējspēka ierīces. Ātrumam trieciena brīdī ir jābūt no 48,3 km/h līdz 53,1 km/h.

| 2.3. | Degvielas padeves sistēmai jābūt uzpildītai ar degvielu vai līdzvērtīgu šķidrumu vismaz par 90 procentiem no sistēmas tilpības. |
| --- | --- |

2.3.

Degvielas padeves sistēmai jābūt uzpildītai ar degvielu vai līdzvērtīgu šķidrumu vismaz par 90 procentiem no sistēmas tilpības.

8. PIELIKUMS

PAGALVJU SPRAUGU IZMĒRA “a” NOTEIKŠANA

Image

Piezīme: šķēlumam A-A ir jāveidojas spraugas zonā, kurā bez slodzes pielikšanas ir iespējams maksimāli iespiest lodi.

Image

Piezīme: šķēlumam A-A ir jāveidojas spraugas zonā, kurā bez slodzes pielikšanas ir iespējams maksimāli iespiest lodi.

9. PIELIKUMS

PĀRBAUDES PROCEDŪRAS ATTIECĪBĀ UZ IERĪCĒM, KAS PAREDZĒTAS BRAUCĒJU AIZSARDZĪBAI PRET BAGĀŽAS PĀRVIETOŠANOS

1.   Pārbaudes bloki

Neelastīgi bloki, kuru inerces centrs sakrīt ar ģeometrisko centru.

1. veids

| Izmēri: | 300 mm × 300 mm × 300 mm
  visas malas un stūri noapaļoti līdz 20 mm |
| --- | --- |
| Masa: | 18 kg |

Izmēri:

300 mm × 300 mm × 300 mm

visas malas un stūri noapaļoti līdz 20 mm

Masa:

18 kg

2. veids

| Izmēri: | 500 mm × 350 mm × 125 mm
  visas malas un stūri noapaļoti līdz 20 mm |
| --- | --- |
| Masa: | 10 kg |

Izmēri:

500 mm × 350 mm × 125 mm

visas malas un stūri noapaļoti līdz 20 mm

Masa:

10 kg

2.   Pārbaudes sagatavošana

2.1.   Sēdekļu atzveltņu pārbaude (sk. 1. attēlu)

2.1.1.   Vispārējās prasības

| 2.1.1.1. | Ja ražotājs vēlas, transportlīdzekļa daļas, kuru cietība ir mazāka par 50 pēc Šora A cietības skalas, var uz pārbaudes laiku noņemt no pārbaudīta sēdekļa un pagalvjiem. |
| --- | --- |

2.1.1.1.

Ja ražotājs vēlas, transportlīdzekļa daļas, kuru cietība ir mazāka par 50 pēc Šora A cietības skalas, var uz pārbaudes laiku noņemt no pārbaudīta sēdekļa un pagalvjiem.

| 2.1.1.2. | Divus 1. veida pārbaudes blokus noliek uz bagāžas nodalījuma grīdas. Lai noteiktu pārbaudes bloku novietojumu garenvirzienā, blokus vispirms novieto tā, lai to priekšējā virsma saskartos ar to transportlīdzekļa daļu, kas veido bagāžas nodalījuma priekšējo robežu, un lai to apakšpuse balstītos uz bagāžas nodalījuma grīdas. Pēc tam blokus pārvieto atpakaļvirzienā paralēli transportlīdzekļa garenvirziena vidusplaknei, kamēr to ģeometriskais centrs ir pārvietots horizontāli par 200 mm. Ja bagāžas nodalījuma izmēru dēļ nav iespējams blokus pārvietot par 200 mm un pakaļējie sēdekļi ir horizontāli regulējami, šos sēdekļus pabīda uz priekšu tik tālu, cik atļauj regulēšanas diapazons un kas atbilst braucēju parastām vajadzībām, vai arī pārbīda tādā stāvoklī, lai attālums būtu 200 mm, izmantojot mazāko no abiem attālumiem. Citos gadījumos pārbaudes bloki tiek nolikti pēc iespējas tālāk aiz pakaļējiem sēdekļiem. Attālumam no transportlīdzekļa garenvirziena vidusplaknes līdz katra pārbaudes bloka iekšēji vērstajam sānam jābūt 25 mm, lai attālums no viena bloka līdz otram būtu 50 mm. |
| --- | --- |

2.1.1.2.

Divus 1. veida pārbaudes blokus noliek uz bagāžas nodalījuma grīdas. Lai noteiktu pārbaudes bloku novietojumu garenvirzienā, blokus vispirms novieto tā, lai to priekšējā virsma saskartos ar to transportlīdzekļa daļu, kas veido bagāžas nodalījuma priekšējo robežu, un lai to apakšpuse balstītos uz bagāžas nodalījuma grīdas. Pēc tam blokus pārvieto atpakaļvirzienā paralēli transportlīdzekļa garenvirziena vidusplaknei, kamēr to ģeometriskais centrs ir pārvietots horizontāli par 200 mm. Ja bagāžas nodalījuma izmēru dēļ nav iespējams blokus pārvietot par 200 mm un pakaļējie sēdekļi ir horizontāli regulējami, šos sēdekļus pabīda uz priekšu tik tālu, cik atļauj regulēšanas diapazons un kas atbilst braucēju parastām vajadzībām, vai arī pārbīda tādā stāvoklī, lai attālums būtu 200 mm, izmantojot mazāko no abiem attālumiem. Citos gadījumos pārbaudes bloki tiek nolikti pēc iespējas tālāk aiz pakaļējiem sēdekļiem. Attālumam no transportlīdzekļa garenvirziena vidusplaknes līdz katra pārbaudes bloka iekšēji vērstajam sānam jābūt 25 mm, lai attālums no viena bloka līdz otram būtu 50 mm.

| 2.1.1.3. | Pārbaudes laikā sēdekļi jānoregulē tā, lai fiksēšanas sistēmu nevarētu atbrīvot ārējas iedarbības faktori. Ja iespējams, sēdekļus noregulē saskaņā ar tālāk minētajiem norādījumiem:
  Garenvirzienā sēdeklis jāfiksē vienu ierobu jeb 10 mm priekšā galēji pakaļējam lietošanas stāvoklim, ko norādījis ražotājs (sēdekļiem ar atsevišķu vertikālo regulēšanu spilvens jānovieto iespējami viszemākajā stāvoklī). Pārbaudi veic, sēdekļu atzveltnēm atrodoties parastā lietošanas stāvoklī. |
| --- | --- |

2.1.1.3.

Pārbaudes laikā sēdekļi jānoregulē tā, lai fiksēšanas sistēmu nevarētu atbrīvot ārējas iedarbības faktori. Ja iespējams, sēdekļus noregulē saskaņā ar tālāk minētajiem norādījumiem:

Garenvirzienā sēdeklis jāfiksē vienu ierobu jeb 10 mm priekšā galēji pakaļējam lietošanas stāvoklim, ko norādījis ražotājs (sēdekļiem ar atsevišķu vertikālo regulēšanu spilvens jānovieto iespējami viszemākajā stāvoklī). Pārbaudi veic, sēdekļu atzveltnēm atrodoties parastā lietošanas stāvoklī.

| 2.1.1.4. | Ja sēdekļa atzveltnei ir pierīkots pagalvis un ja tas ir regulējams, pārbaudi veic tad, kad pagalvis ir novietots visaugstāk. |
| --- | --- |

2.1.1.4.

Ja sēdekļa atzveltnei ir pierīkots pagalvis un ja tas ir regulējams, pārbaudi veic tad, kad pagalvis ir novietots visaugstāk.

| 2.1.1.5. | Ja pakaļējā(-o) sēdekļa(-u) atzveltni(-es) var nolocīt uz leju, tā(-ās) jānostiprina normālā vertikālā stāvoklī ar standarta fiksēšanas mehānismu. |
| --- | --- |

2.1.1.5.

Ja pakaļējā(-o) sēdekļa(-u) atzveltni(-es) var nolocīt uz leju, tā(-ās) jānostiprina normālā vertikālā stāvoklī ar standarta fiksēšanas mehānismu.

| 2.1.1.6. | Sēdekļiem, aiz kuriem nevar ievietot 1. veida blokus, šī pārbaude nav jāveic. |
| --- | --- |

2.1.1.6.

Sēdekļiem, aiz kuriem nevar ievietot 1. veida blokus, šī pārbaude nav jāveic.

Image

2.1.2.   Transportlīdzekļi ar vairāk nekā divām sēdekļu rindām

| 2.1.2.1. | Ja lietotājs pašas tālākās pakaļējās rindas sēdekļus var izņemt un/vai var nolocīt lejā, kā norādījis ražotājs, lai palielinātu bagāžas nodalījuma telpu, tad ir jāpārbauda arī sēdekļu rinda, kas atrodas tieši priekšā šai galējai pakaļējai sēdekļu rindai. |
| --- | --- |

2.1.2.1.

Ja lietotājs pašas tālākās pakaļējās rindas sēdekļus var izņemt un/vai var nolocīt lejā, kā norādījis ražotājs, lai palielinātu bagāžas nodalījuma telpu, tad ir jāpārbauda arī sēdekļu rinda, kas atrodas tieši priekšā šai galējai pakaļējai sēdekļu rindai.

| 2.1.2.2. | Tomēr šajā gadījumā tehniskais dienests pēc konsultēšanās ar ražotāju var pieņemt lēmumu nepārbaudīt vienu no divām pakaļējām sēdekļu rindām, ja sēdekļiem un to pierīcēm ir līdzīga konstrukcija un ja ir izpildīts pārbaudes noteikums par 200 mm attāluma ievērošanu. |
| --- | --- |

2.1.2.2.

Tomēr šajā gadījumā tehniskais dienests pēc konsultēšanās ar ražotāju var pieņemt lēmumu nepārbaudīt vienu no divām pakaļējām sēdekļu rindām, ja sēdekļiem un to pierīcēm ir līdzīga konstrukcija un ja ir izpildīts pārbaudes noteikums par 200 mm attāluma ievērošanu.

| 2.1.3. | Ja ir sprauga, kas ļauj vienam 1. veida blokam slīdēt garām sēdekļiem, tad saskaņā ar tehniskā dienesta un ražotāja vienošanos aiz sēdekļiem uzliek pārbaudes slodzes (divus 1. veida blokus). |
| --- | --- |

2.1.3.

Ja ir sprauga, kas ļauj vienam 1. veida blokam slīdēt garām sēdekļiem, tad saskaņā ar tehniskā dienesta un ražotāja vienošanos aiz sēdekļiem uzliek pārbaudes slodzes (divus 1. veida blokus).

| 2.1.4. | Pārbaudes ziņojumā ir jāatzīmē precīza pārbaudes konfigurācija. |
| --- | --- |

2.1.4.

Pārbaudes ziņojumā ir jāatzīmē precīza pārbaudes konfigurācija.

| 2.2. | Nodalīšanas sistēmu pārbaude
  Lai pārbaudītu nodalīšanas sistēmas virs sēdekļu atzveltnēm, transportlīdzeklī ierīko fiksētu paceltu pārbaudes grīdu, kuras slodzes virsma nosaka pārbaudes bloka smaguma centra atrašanos vidū starp norobežojošās sēdekļa atzveltnes augšējo malu (neievērojot pagalvjus) un griestu apšuvuma apakšējo daļu. 2. veida pārbaudes bloku noliek uz paceltās pārbaudes grīdas uz lielākās, 500 × 350 mm virsmas, vidū attiecībā pret transportlīdzekļa garenvirziena asi, un ar 500 × 125 mm virsmu pret priekšpusi. Nodalīšanas sistēmām, aiz kurām nevar ievietot 2. veida pārbaudes bloku, šī pārbaude nav jāveic. Pārbaudes bloku novieto tiešā saskarē ar nodalīšanas sistēmu. Bez tam divus 1. veida pārbaudes blokus novieto tā, kā norādīts 2.1. punktā, lai vienlaikus veiktu sēdekļu atzveltņu pārbaudi (sk. 2. attēlu). |
| --- | --- |

2.2.

Nodalīšanas sistēmu pārbaude

Lai pārbaudītu nodalīšanas sistēmas virs sēdekļu atzveltnēm, transportlīdzeklī ierīko fiksētu paceltu pārbaudes grīdu, kuras slodzes virsma nosaka pārbaudes bloka smaguma centra atrašanos vidū starp norobežojošās sēdekļa atzveltnes augšējo malu (neievērojot pagalvjus) un griestu apšuvuma apakšējo daļu. 2. veida pārbaudes bloku noliek uz paceltās pārbaudes grīdas uz lielākās, 500 × 350 mm virsmas, vidū attiecībā pret transportlīdzekļa garenvirziena asi, un ar 500 × 125 mm virsmu pret priekšpusi. Nodalīšanas sistēmām, aiz kurām nevar ievietot 2. veida pārbaudes bloku, šī pārbaude nav jāveic. Pārbaudes bloku novieto tiešā saskarē ar nodalīšanas sistēmu. Bez tam divus 1. veida pārbaudes blokus novieto tā, kā norādīts 2.1. punktā, lai vienlaikus veiktu sēdekļu atzveltņu pārbaudi (sk. 2. attēlu).

Image

| 2.2.1. | Ja sēdekļa atzveltne ir aprīkota ar pagalvi, pārbaudes laikā pagalvim, ja tas ir regulējams, jāatrodas visaugstākajā stāvoklī. |
| --- | --- |

2.2.1.

Ja sēdekļa atzveltne ir aprīkota ar pagalvi, pārbaudes laikā pagalvim, ja tas ir regulējams, jāatrodas visaugstākajā stāvoklī.

3.   Bagāžu ierobežojošu sēdekļu atzveltņu un nodalīšanas sistēmu dinamiskā pārbaude

| 3.1. | Vieglā automobiļa virsbūvi droši piestiprina pie pārbaudes suporta, bet šis stiprinājums nedrīkst darboties kā sēdekļu atzveltņu un nodalīšanas sistēmas pastiprinājums. Pēc pārbaudes bloku uzstādīšanas, kā aprakstīts 2.1. vai 2.2. punktā, uz vieglā automobiļa virsbūvi iedarbojas ar paātrinājumu, kā parādīts 9. pielikumā, tā, lai trieciena brīdī tā brīvās pārvietošanās ātrums būtu 50 +0/-2 km/h. Vienojoties ar ražotāju, alternatīvi var izmantot iepriekš aprakstīto pārbaudes impulsa koridoru, izpildot sēdekļa stiprības pārbaudi saskaņā ar 6.3.1. apakšpunktu. |
| --- | --- |

3.1.

Vieglā automobiļa virsbūvi droši piestiprina pie pārbaudes suporta, bet šis stiprinājums nedrīkst darboties kā sēdekļu atzveltņu un nodalīšanas sistēmas pastiprinājums. Pēc pārbaudes bloku uzstādīšanas, kā aprakstīts 2.1. vai 2.2. punktā, uz vieglā automobiļa virsbūvi iedarbojas ar paātrinājumu, kā parādīts 9. pielikumā, tā, lai trieciena brīdī tā brīvās pārvietošanās ātrums būtu 50 +0/-2 km/h. Vienojoties ar ražotāju, alternatīvi var izmantot iepriekš aprakstīto pārbaudes impulsa koridoru, izpildot sēdekļa stiprības pārbaudi saskaņā ar 6.3.1. apakšpunktu.

9. PIELIKUMS

Papildinājums

SUPORTA ĀTRUMA SAMAZINĀJUMA KORIDORS ATKARĪBĀ NO LAIKA

(Frontālā triecienā)

Image

---

(1)  Kā noteikts Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3.), 7. pielikumā (dokumentā TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2).

1

R.E.3

TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2

(2)  Tiek uzskatīts, ka M1 kategorijas transportlīdzekļu sēdekļu atzveltnes pakaļējā daļa atbilst šo noteikumu 5.1.3. un 5.1.4. apakšpunkta nosacījumiem, ja tā atbilst nosacījumiem, kas ietverti Noteikumos Nr. 21 “Vienotie noteikumi attiecībā uz transportlīdzekļu iekšējā aprīkojuma apstiprināšanu”(E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.1/Add.20/Rev.2).

2

(E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.1/Add.20/Rev.2)

(3)  1 Vācija, 2 Francija, 3 Itālija, 4 Nīderlande, 5 Zviedrija, 6 Beļģija, 7 Ungārija, 8 Čehija, 9 Spānija, 10. Dienvidslāvija, 11 Lielbritānija, 12 Austrija, 13 Luksemburga, 14 Šveice, 15 (brīvs numurs), 16 Norvēģija, 17 Somija, 18 Dānija, 19 Rumānija, 20 Polija, 21 Portugāle, 22 Krievijas Federācija, 23 Grieķija, 24 Īrija, 25 Horvātija, 26 Slovēnija, 27 Slovākija, 28 Baltkrievija, 29 Igaunija, 30 (brīvs numurs), 31 Bosnija un Hercegovina, 32 Latvija, 33 (brīvs numurs), 34 Bulgārija, 35 (brīvs numurs), 36 Lietuva, 37 Turcija, 38 (brīvs numurs), 39 Azerbaidžāna, 40 Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, 41 (brīvs numurs), 42 Eiropas Kopiena (Apstiprinājumus izsniedz ES dalībvalstis, izmantojot attiecīgo Eiropas Ekonomikas komisijai piederīgās valsts simbolu), 43 Japāna, 44 (brīvs numurs), 45 Austrālija, 46 Ukraina, 47 Dienvidāfrika un 48 Jaunzēlande. Tālākie numuri tiks piešķirti hronoloģiskā secībā pārējām valstīm atkarībā no tā, kad tās ratificējušas Nolīgumu par vienotu tehnisko prasību pieņemšanu attiecībā uz riteņtransportlīdzekļiem, to aprīkojumu un detaļām, ko var ierīkot un/vai izmantot riteņtransportlīdzekļos, un nosacījumi par apstiprinājumu savstarpēju atzīšanu, ja apstiprinājumi ir izsniegti, ievērojot šīs prasības, un vai tās ir šim nolīgumam pievienojušās, un šādi piešķirtos numurus ANO ģenerālsekretārs paziņo šā nolīguma Pusēm.

3

(4)  M2 kategorijas transportlīdzekļiem, kas apstiprināti sakarā ar šiem noteikumiem alternatīvi Noteikumiem Nr. 80 (kā noteikts to 1.2. punktā), arī jāatbilst šā punkta prasībām.

4

(5)  Otrs numurs ir dots tikai kā piemērs.

5

(6)  Jebkurā sēdvietā, izņemot priekšējos sēdekļus, kur “H” punktu nevar noteikt, izmantojot “trīsdimensiju “H” punkta mehānismu” vai procedūras, ražotāja norādīto “R” punktu kompetentā iestāde pēc sava ieskata var pieņemt par atskaites punktu.

6

(7)  Sasvēruma leņķis, augstuma starpība atkarībā no sēdekļa novietojuma, virsmas faktūra utt.

7

(8)  3-D H mehānisma konstrukcijas sīkāks apraksts ir atrodams ASV Autoinženieru biedrības izdevumā Society of Automotive Engineers (SAE), 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, United States of America.

8

SAE

400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania

United States of America

Mehānisms atbilst tam, kas aprakstīts ISO standartā 6549:1980.

(9)  Atskaites sistēma atbilst ISO standartam 4130:1978.

9

(10)  Lieko nosvītrot.

10

(11)  Svārsta reducētās masas “mr” un kopējās masas “m” attiecību attālumā “a” starp sitiena centru un rotācijas asi un attālumā “l” starp smaguma centru un rotācijas asi izsaka ar formulu:

11

r

Formula

---

| 11.5.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 121/42 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 121/42

---

Labojums Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komitejas (ANO/EEK) Noteikumos Nr. 55 – Vienotajos noteikumos par sakabinātu transporta līdzekļu mehāniskās sakabes daļu apstiprināšanu

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 373, 2006. gada 27. decembris
  )

Noteikumus Nr. 55 lasīt šādi:

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 55 – Vienotie noteikumi par sakabinātu transporta līdzekļu mehāniskās sakabes daļu apstiprināšanu

1. redakcija

Kurā ietverti visi spēkā esošie teksti, ieskaitot:

Grozījumu 01 sēriju – spēkā stāšanās diena: 2001. gada 16. septembris

Grozījumu 01 sērijas 1. kļūdu labojumu, uz ko attiecas depozitārija paziņojums

C.N.602.2002.TREATIES-1, kas datēts ar 2002. gada 13. jūniju

1.   DARBĪBAS JOMA

| 1.1. | Šajos noteikumos ir noteiktas prasības, kas jāievēro, lai nodrošinātu mehānisko sakabju un to daļu atbilstību un savienojamību ar citām starptautiski atzītām ierīcēm. |
| --- | --- |

1.1.

Šajos noteikumos ir noteiktas prasības, kas jāievēro, lai nodrošinātu mehānisko sakabju un to daļu atbilstību un savienojamību ar citām starptautiski atzītām ierīcēm.

| 1.2. | Šie noteikumi attiecas uz ierīcēm un to daļām, kas paredzētas: |
| --- | --- |

1.2.

Šie noteikumi attiecas uz ierīcēm un to daļām, kas paredzētas:

| 1.2.1. | motorizētajiem transporta līdzekļiem un piekabēm, kas paredzēti savienošanai ar transporta līdzekļiem (1); |
| --- | --- |

1.2.1.

motorizētajiem transporta līdzekļiem un piekabēm, kas paredzēti savienošanai ar transporta līdzekļiem (1);

| 1.2.2. | motorizētajiem transporta līdzekļiem un piekabēm, kas paredzēti autovilcienu (1) izveidošanai, kuru sastāva piekabes vertikālās kravas svars uz motorizēto transporta līdzekli nepārsniedz 200 kN. |
| --- | --- |

1.2.2.

motorizētajiem transporta līdzekļiem un piekabēm, kas paredzēti autovilcienu (1) izveidošanai, kuru sastāva piekabes vertikālās kravas svars uz motorizēto transporta līdzekli nepārsniedz 200 kN.

| 1.3. | Šie noteikumi attiecas uz: |
| --- | --- |

1.3.

Šie noteikumi attiecas uz:

| 1.3.1. | 2.3. punktā aprakstītajām standarta ierīcēm un to daļām; |
| --- | --- |

1.3.1.

2.3. punktā aprakstītajām standarta ierīcēm un to daļām;

| 1.3.2. | 2.4. punktā aprakstītajām nestandarta ierīcēm un to daļām; |
| --- | --- |

1.3.2.

2.4. punktā aprakstītajām nestandarta ierīcēm un to daļām;

| 1.3.3. | 2.5. punktā aprakstītajām dažādajām nestandarta ierīcēm un to daļām. |
| --- | --- |

1.3.3.

2.5. punktā aprakstītajām dažādajām nestandarta ierīcēm un to daļām.

2.   DEFINĪCIJAS

Šo noteikumu ietvaros:

| 2.1. | Ar terminu “mehāniskās sakabes un to daļas” tiek apzīmētas motorizēto transporta līdzekļu un piekabju visas karkasa daļas, korpusa kravu nesošās daļas un šasijas, kas tos savieno, veidojot transporta līdzekļu savienojumus vai autovilcienus. Tās ietver arī fiksētās vai atkabināmās daļas mehānisko sakabju vai to daļu savienošanai vai izmantošanai. |
| --- | --- |

2.1.

Ar terminu “mehāniskās sakabes un to daļas” tiek apzīmētas motorizēto transporta līdzekļu un piekabju visas karkasa daļas, korpusa kravu nesošās daļas un šasijas, kas tos savieno, veidojot transporta līdzekļu savienojumus vai autovilcienus. Tās ietver arī fiksētās vai atkabināmās daļas mehānisko sakabju vai to daļu savienošanai vai izmantošanai.

| 2.2. | Prasības par automātiskajām sakabēm tiek ievērotas, ja transporta līdzekļa buksēšana pret piekabi nodrošina pilnīgu sakabi, automātisku saslēgšanos un atbilstošu saslēgšanās daļu darbību bez ārējas iejaukšanās.
  Ierīce atbilst āķveida automātiskās sakabes prasībām gadījumā, ja savienojuma iekārtas saslēgšana un atslēgšana var notikt bez jebkādas ārējas iejaukšanās pie āķī uzvērta jūgstieņa cauruma. |
| --- | --- |

2.2.

Prasības par automātiskajām sakabēm tiek ievērotas, ja transporta līdzekļa buksēšana pret piekabi nodrošina pilnīgu sakabi, automātisku saslēgšanos un atbilstošu saslēgšanās daļu darbību bez ārējas iejaukšanās.

Ierīce atbilst āķveida automātiskās sakabes prasībām gadījumā, ja savienojuma iekārtas saslēgšana un atslēgšana var notikt bez jebkādas ārējas iejaukšanās pie āķī uzvērta jūgstieņa cauruma.

| 2.3. | Standarta mehāniskās sakabes ierīcēm un to daļām jāatbilst standarta izmēriem un tipa rādītājiem, kas norādīti šajos noteikumos. Tās var tikt aizvietotas ar cita ražotāja tās pašas klases daļām. |
| --- | --- |

2.3.

Standarta mehāniskās sakabes ierīcēm un to daļām jāatbilst standarta izmēriem un tipa rādītājiem, kas norādīti šajos noteikumos. Tās var tikt aizvietotas ar cita ražotāja tās pašas klases daļām.

| 2.4. | Nestandarta mehāniskās sakabes ierīces un to daļas neatbilst visiem šajos noteikumos norādītajiem attiecīgās klases standarta izmēriem un tipa rādītājiem. |
| --- | --- |

2.4.

Nestandarta mehāniskās sakabes ierīces un to daļas neatbilst visiem šajos noteikumos norādītajiem attiecīgās klases standarta izmēriem un tipa rādītājiem.

| 2.5. | Dažādās nestandarta mehāniskās sakabes ierīces un to daļas neatbilst šo noteikumu ietvaros norādītajiem standarta izmēriem un tipa rādītājiem un nevar tikt savienotas ar standarta sakabes ierīcēm un to daļām. Tostarp, piemēram, ierīces, kas neatbilst nevienai klasei no A līdz L un T, kas norādītas 2.6. punktā, un ir paredzētas speciālam, smagu kravu transportam un pastāvošo nacionālo standartu dažādajām ierīcēm. |
| --- | --- |

2.5.

Dažādās nestandarta mehāniskās sakabes ierīces un to daļas neatbilst šo noteikumu ietvaros norādītajiem standarta izmēriem un tipa rādītājiem un nevar tikt savienotas ar standarta sakabes ierīcēm un to daļām. Tostarp, piemēram, ierīces, kas neatbilst nevienai klasei no A līdz L un T, kas norādītas 2.6. punktā, un ir paredzētas speciālam, smagu kravu transportam un pastāvošo nacionālo standartu dažādajām ierīcēm.

| 2.6. | Mehāniskās sakabes ierīces un to daļas tiek klasificētas pēc to tipiem sekojošajā veidā: |
| --- | --- |

2.6.

Mehāniskās sakabes ierīces un to daļas tiek klasificētas pēc to tipiem sekojošajā veidā:

| 2.6.1. | A klases sakabes lodes un kronšteini ar velkošā transporta līdzekļa 50 mm diametra sfēriskajām ierīcēm un kronšteina savienošanai ar piekabi ar savienotājgalviņas palīdzību – sk. 5. pielikuma 1. punktu. |
| --- | --- |

2.6.1.

A klases sakabes lodes un kronšteini ar velkošā transporta līdzekļa 50 mm diametra sfēriskajām ierīcēm un kronšteina savienošanai ar piekabi ar savienotājgalviņas palīdzību – sk. 5. pielikuma 1. punktu.

| 2.6.1.1. | A50-1 līdz 50-5 klases standarta 50 mm diametra sakabes lodes ar atloka tipa aizbīdņa savienojumu. |
| --- | --- |

2.6.1.1.

A50-1 līdz 50-5 klases standarta 50 mm diametra sakabes lodes ar atloka tipa aizbīdņa savienojumu.

| 2.6.1.2. | A50-X klases nestandarta 50 mm diametra sakabes lodes un kronšteini. |
| --- | --- |

2.6.1.2.

A50-X klases nestandarta 50 mm diametra sakabes lodes un kronšteini.

| 2.6.2. | B klases savienotājgalviņas savienojumā ar piekabju jūgstieni saslēgšanai ar 50 mm diametra velkošā transporta līdzekļa sakabes lodi – sk. 5. pielikuma 2. punktu. |
| --- | --- |

2.6.2.

B klases savienotājgalviņas savienojumā ar piekabju jūgstieni saslēgšanai ar 50 mm diametra velkošā transporta līdzekļa sakabes lodi – sk. 5. pielikuma 2. punktu.

| 2.6.2.1. | B klases 50-X nestandarta 50 mm diametra savienotājgalviņa. |
| --- | --- |

2.6.2.1.

B klases 50-X nestandarta 50 mm diametra savienotājgalviņa.

| 2.6.3. | C klases stieņa sakabes ar 50 mm diametra tapām un spīlēm, un velkošā transporta līdzekļa automātiski aizverošu un saslēdzošu tapu savienošanai ar piekabi ar jūgstieņa acs palīdzību – sk. 5. pielikuma 3. punktu. |
| --- | --- |

2.6.3.

C klases stieņa sakabes ar 50 mm diametra tapām un spīlēm, un velkošā transporta līdzekļa automātiski aizverošu un saslēdzošu tapu savienošanai ar piekabi ar jūgstieņa acs palīdzību – sk. 5. pielikuma 3. punktu.

| 2.6.3.1. | C50-1 līdz 50-7 klases standarta 50 mm tapu diametra stieņa sakabes. |
| --- | --- |

2.6.3.1.

C50-1 līdz 50-7 klases standarta 50 mm tapu diametra stieņa sakabes.

| 2.6.3.2. | C50-X klases nestandarta 50 mm tapu diametra stieņa sakabes. |
| --- | --- |

2.6.3.2.

C50-X klases nestandarta 50 mm tapu diametra stieņa sakabes.

| 2.6.4. | D klases jūgstieņa acis ar paralēlo atveri, kas piemērota 50 mm diametra tapai, kuras fiksētas uz piekabju jūgstieņa automātiskai saslēgšanai ar stieņa sakabēm – sk. 5. pielikuma 4. punktu. |
| --- | --- |

2.6.4.

D klases jūgstieņa acis ar paralēlo atveri, kas piemērota 50 mm diametra tapai, kuras fiksētas uz piekabju jūgstieņa automātiskai saslēgšanai ar stieņa sakabēm – sk. 5. pielikuma 4. punktu.

| 2.6.4.1. | D50-A klases standarta 50 mm tapas diametra jūgstieņa acs metinātajam savienojumam. |
| --- | --- |

2.6.4.1.

D50-A klases standarta 50 mm tapas diametra jūgstieņa acs metinātajam savienojumam.

| 2.6.4.2. | D50-B klases standarta 50 mm tapas diametra jūgstieņa acs vītņotajam savienojumam. |
| --- | --- |

2.6.4.2.

D50-B klases standarta 50 mm tapas diametra jūgstieņa acs vītņotajam savienojumam.

| 2.6.4.3. | D50-C un 50-D klases standarta 50 mm tapas diametra jūgstieņa acs slēdzenes bultas savienojumam. |
| --- | --- |

2.6.4.3.

D50-C un 50-D klases standarta 50 mm tapas diametra jūgstieņa acs slēdzenes bultas savienojumam.

| 2.6.4.4. | D50-X klases nestandarta 50 mm tapas diametra jūgstieņa acis. |
| --- | --- |

2.6.4.4.

D50-X klases nestandarta 50 mm tapas diametra jūgstieņa acis.

| 2.6.5. | E klases nestandarta jūgstieņi, ieskaitot pārlikas ierīces un līdzīgas iekārtas, montētas uz velkamā transporta līdzekļa priekšdaļas vai šasijas, kas ir piemērotas savienošanai ar velkošo transporta līdzekli ar jūgstieņa acīm, savienotājgalviņām vai līdzīgu sakabes ierīču palīdzību – sk. 5. pielikuma 5. punktu.
  Jūgstieņi var tikt iestiprināti virās, lai nodrošinātu to brīvas vertikālas kustības, un var nenest nekādu vertikālu kravu, kā arī var nebūt fiksētas vertikāli šādas kravas balstīšanai (stingā savienojuma jūgstieņi). Stingā savienojuma jūgstieņi var būt pilnībā stingi vai arī ar lokanu montējamo daļu.
  Jūgstieņi var sastāvēt no vairāk nekā vienas daļas un var būt regulējami vai līkumaini.
  Šie noteikumi attiecas uz jūgstieņiem kā atsevišķām vienībām, nevis velkamo transporta līdzekļu šasiju daļām. |
| --- | --- |

2.6.5.

E klases nestandarta jūgstieņi, ieskaitot pārlikas ierīces un līdzīgas iekārtas, montētas uz velkamā transporta līdzekļa priekšdaļas vai šasijas, kas ir piemērotas savienošanai ar velkošo transporta līdzekli ar jūgstieņa acīm, savienotājgalviņām vai līdzīgu sakabes ierīču palīdzību – sk. 5. pielikuma 5. punktu.

Jūgstieņi var tikt iestiprināti virās, lai nodrošinātu to brīvas vertikālas kustības, un var nenest nekādu vertikālu kravu, kā arī var nebūt fiksētas vertikāli šādas kravas balstīšanai (stingā savienojuma jūgstieņi). Stingā savienojuma jūgstieņi var būt pilnībā stingi vai arī ar lokanu montējamo daļu.

Jūgstieņi var sastāvēt no vairāk nekā vienas daļas un var būt regulējami vai līkumaini.

Šie noteikumi attiecas uz jūgstieņiem kā atsevišķām vienībām, nevis velkamo transporta līdzekļu šasiju daļām.

| 2.6.6. | F klases nestandarta jūgstieņi, ieskaitot visas daļas un ierīces starp sakabes ierīcēm, kā, piemēram, sakabes lodes un stieņa sakabes, kā arī karkasu (piemēram, aizmugures šķērselementu), korpusa kravu nesošās daļas vai velkošā transporta līdzekļa šasiju – sk. 5. pielikuma 6. punktu. |
| --- | --- |

2.6.6.

F klases nestandarta jūgstieņi, ieskaitot visas daļas un ierīces starp sakabes ierīcēm, kā, piemēram, sakabes lodes un stieņa sakabes, kā arī karkasu (piemēram, aizmugures šķērselementu), korpusa kravu nesošās daļas vai velkošā transporta līdzekļa šasiju – sk. 5. pielikuma 6. punktu.

| 2.6.7. | G klases seglu iekārta ir plāksnes tipa sakabe ar automātisko sakabes slēdzeni un ir montēta uz velkošā transporta līdzekļa un savienota ar 50 mm diametra seglu iekārtas jūgtapu, kas atrodas uz puspiekabes – sk. 5. pielikuma 7. punktu. |
| --- | --- |

2.6.7.

G klases seglu iekārta ir plāksnes tipa sakabe ar automātisko sakabes slēdzeni un ir montēta uz velkošā transporta līdzekļa un savienota ar 50 mm diametra seglu iekārtas jūgtapu, kas atrodas uz puspiekabes – sk. 5. pielikuma 7. punktu.

| 2.6.7.1. | G50 klases standarta seglu iekārta ar 50 mm tapu diametru. |
| --- | --- |

2.6.7.1.

G50 klases standarta seglu iekārta ar 50 mm tapu diametru.

| 2.6.7.2. | G50-X klases nestandarta seglu iekārta ar 50 mm tapu diametru. |
| --- | --- |

2.6.7.2.

G50-X klases nestandarta seglu iekārta ar 50 mm tapu diametru.

| 2.6.8. | H klases seglu iekārtas jūgtapas ar 50 mm diametru ir uz puspiekabes montētas ierīces, kas to savieno ar velkošā transporta līdzekļa seglu iekārtu – sk. 5. pielikuma 8. punktu. |
| --- | --- |

2.6.8.

H klases seglu iekārtas jūgtapas ar 50 mm diametru ir uz puspiekabes montētas ierīces, kas to savieno ar velkošā transporta līdzekļa seglu iekārtu – sk. 5. pielikuma 8. punktu.

| 2.6.8.1. | H50-X klases nestandarta seglu iekārtas jūgtapas ar 50 mm tapu diametru. |
| --- | --- |

2.6.8.1.

H50-X klases nestandarta seglu iekārtas jūgtapas ar 50 mm tapu diametru.

| 2.6.9. | J klases nestandarta montāžas plāksnes, ieskaitot visas daļas un ierīces, kas savieno seglu iekārtu ar velkošā transporta līdzekļa karkasu vai šasiju. Montāžas plāksne var būt paredzēta arī horizontālām kustībām, veidojot slīdošo seglu iekārtu, – sk. 5. pielikuma 9. punktu. |
| --- | --- |

2.6.9.

J klases nestandarta montāžas plāksnes, ieskaitot visas daļas un ierīces, kas savieno seglu iekārtu ar velkošā transporta līdzekļa karkasu vai šasiju. Montāžas plāksne var būt paredzēta arī horizontālām kustībām, veidojot slīdošo seglu iekārtu, – sk. 5. pielikuma 9. punktu.

| 2.6.10. | K klases standarta āķveida sakabes, paredzētas lietošanai ar attiecīgām L klases toroidālām jūgstieņa acīm – sk. 5. pielikuma 10. punktu. |
| --- | --- |

2.6.10.

K klases standarta āķveida sakabes, paredzētas lietošanai ar attiecīgām L klases toroidālām jūgstieņa acīm – sk. 5. pielikuma 10. punktu.

| 2.6.11. | L klases standarta toroidālās jūgstieņa acis lietošanai ar attiecīgu K klases āķveida sakabi – sk. 5. pielikuma 4. punktu. |
| --- | --- |

2.6.11.

L klases standarta toroidālās jūgstieņa acis lietošanai ar attiecīgu K klases āķveida sakabi – sk. 5. pielikuma 4. punktu.

| 2.6.12. | S klases ierīces un daļas, kas neatbilst nevienai no augstākminētajām A līdz L vai T klasēm un kas tiek lietota, piemēram, uz īpaši smagiem transporta līdzekļiem, vai arī ierīces, kas atbilst kādas valsts iekšējam standartam. |
| --- | --- |

2.6.12.

S klases ierīces un daļas, kas neatbilst nevienai no augstākminētajām A līdz L vai T klasēm un kas tiek lietota, piemēram, uz īpaši smagiem transporta līdzekļiem, vai arī ierīces, kas atbilst kādas valsts iekšējam standartam.

| 2.6.13. | T klases nestandarta neautomātiskās jūgstieņa tipa sakabes, kuras var demontēt tikai ar īpašu darbarīku palīdzību un kuras parasti tiek lietotas uz piekabes automobiļu transportēšanai. Tām jābūt apstiprinātām attiecīgos pāros. |
| --- | --- |

2.6.13.

T klases nestandarta neautomātiskās jūgstieņa tipa sakabes, kuras var demontēt tikai ar īpašu darbarīku palīdzību un kuras parasti tiek lietotas uz piekabes automobiļu transportēšanai. Tām jābūt apstiprinātām attiecīgos pāros.

| 2.7. | Stūres ķīļi ir ierīces vai daļas, montētas uz puspiekabēm, kas kontrolē piekabes vadību savienojumā ar seglu iekārtu. |
| --- | --- |

2.7.

Stūres ķīļi ir ierīces vai daļas, montētas uz puspiekabēm, kas kontrolē piekabes vadību savienojumā ar seglu iekārtu.

| 2.8. | Tālvadības sistēmas ir ierīces un daļas, ar kuru palīdzību ir iespējams regulēt sakabes ierīci no transporta līdzekļa malas vai vadītāja kabīnes. |
| --- | --- |

2.8.

Tālvadības sistēmas ir ierīces un daļas, ar kuru palīdzību ir iespējams regulēt sakabes ierīci no transporta līdzekļa malas vai vadītāja kabīnes.

| 2.9. | Tālvadības indikatori ir ierīces un daļas, kas transporta līdzekļa vadītāja kabīnē sniedz signālu par veikto sakabes un slēdzeņu saslēgšanos. |
| --- | --- |

2.9.

Tālvadības indikatori ir ierīces un daļas, kas transporta līdzekļa vadītāja kabīnē sniedz signālu par veikto sakabes un slēdzeņu saslēgšanos.

| 2.10. | Ar terminu “sakabes ierīces un daļu tips” tiek apzīmēta ierīce vai tās daļa, kas atbilst sekojošām būtiskajām prasībām: |
| --- | --- |

2.10.

Ar terminu “sakabes ierīces un daļu tips” tiek apzīmēta ierīce vai tās daļa, kas atbilst sekojošām būtiskajām prasībām:

| 2.10.1. | ražotāja vai piegādātāja tirdzniecības nosaukumam vai zīmei; |
| --- | --- |

2.10.1.

ražotāja vai piegādātāja tirdzniecības nosaukumam vai zīmei;

| 2.10.2. | 2.6. punktā noteiktajai sakabes klasei; |
| --- | --- |

2.10.2.

2.6. punktā noteiktajai sakabes klasei;

| 2.10.3. | ārējai formai, pamata izmēriem vai pamata modeļa atšķirībām, ieskaitot izmantotos materiālus, un |
| --- | --- |

2.10.3.

ārējai formai, pamata izmēriem vai pamata modeļa atšķirībām, ieskaitot izmantotos materiālus, un

| 2.10.4. | 2.11. punktā noteiktajiem rādītājiem D, Dc, S, V un U. |
| --- | --- |

2.10.4.

2.11. punktā noteiktajiem rādītājiem D, Dc, S, V un U.

| 2.11. | Rādītāji D, Dc, S, V un U nosaka vai norāda sekojošo: |
| --- | --- |

2.11.

Rādītāji D, Dc, S, V un U nosaka vai norāda sekojošo:

| 2.11.1. | D vai Dc rādītājs ir velkošā transporta līdzekļa un piekabes horizontālā spēka teorētiskais orientējošais rādītājs un tiek noteikts horizontālās kravas dinamikas testos.
  Mehāniskajām sakabes ierīcēm un to daļām, kas nav paredzētas vertikālu kravu nešanai, šo rādītāju aprēķina sekojoši:





  Centrālās ass piekabju mehāniskajām sakabes ierīcēm un to daļām saskaņā ar 2.13. punktu rādītāju nosaka sekojošā veidā:





  G klases seglu iekārtas, H klases seglu iekārtas jūgtapas un J klases montāžas plāksnes, kas aprakstītas 2.6. punktā, rādītāju nosaka sekojoši:





  kur:
  T ir velkošā transporta līdzekļa tehniski pieļaujamā maksimālā masa tonnās. Nepieciešamības gadījumā tas attiecas arī uz centrālās ass piekabju vertikālo kravu,
  R ir piekabes ar vertikāli brīvi kustīgu jūgstieņu vai puspiekabju tehniski pieļaujamā maksimālā masa tonnās (2),
  C ir 2.13. punktā aprakstītā centrālās ass piekabes ass vai asu masa tonnās uz pamatu, savienojumā ar velkošo transporta līdzekli un nesot tehniski maksimāli pieļaujamo kravu (2). O1 un O2
   (3) kategoriju centrālās ass piekabēm tehniski pieļaujamo maksimālo masu nosaka velkošā transporta līdzekļa ražotājs,
  g ir gravitācijas spēks (pieņemtais rādītājs ir 9,81 m/s2),
  U ir 2.11.2. punktā noteiktais,
  S ir 2.11.3. punktā noteiktais. |
| --- | --- |

2.11.1.

D vai Dc rādītājs ir velkošā transporta līdzekļa un piekabes horizontālā spēka teorētiskais orientējošais rādītājs un tiek noteikts horizontālās kravas dinamikas testos.

Mehāniskajām sakabes ierīcēm un to daļām, kas nav paredzētas vertikālu kravu nešanai, šo rādītāju aprēķina sekojoši:

Formula

Centrālās ass piekabju mehāniskajām sakabes ierīcēm un to daļām saskaņā ar 2.13. punktu rādītāju nosaka sekojošā veidā:

Formula

G klases seglu iekārtas, H klases seglu iekārtas jūgtapas un J klases montāžas plāksnes, kas aprakstītas 2.6. punktā, rādītāju nosaka sekojoši:

Formula

kur:

T ir velkošā transporta līdzekļa tehniski pieļaujamā maksimālā masa tonnās. Nepieciešamības gadījumā tas attiecas arī uz centrālās ass piekabju vertikālo kravu,

R ir piekabes ar vertikāli brīvi kustīgu jūgstieņu vai puspiekabju tehniski pieļaujamā maksimālā masa tonnās (2),

C ir 2.13. punktā aprakstītā centrālās ass piekabes ass vai asu masa tonnās uz pamatu, savienojumā ar velkošo transporta līdzekli un nesot tehniski maksimāli pieļaujamo kravu (2). O1 un O2
   (3) kategoriju centrālās ass piekabēm tehniski pieļaujamo maksimālo masu nosaka velkošā transporta līdzekļa ražotājs,

g ir gravitācijas spēks (pieņemtais rādītājs ir 9,81 m/s2),

U ir 2.11.2. punktā noteiktais,

S ir 2.11.3. punktā noteiktais.

| 2.11.2. | U rādītājs ir tehniski pieļaujamā maksimālā vertikālā masa tonnās uz puspiekabes seglu iekārtu (2). |
| --- | --- |

2.11.2.

U rādītājs ir tehniski pieļaujamā maksimālā vertikālā masa tonnās uz puspiekabes seglu iekārtu (2).

| 2.11.3. | S rādītājs ir tehniski pieļaujamā maksimālā vertikālā masa kilogramos uz centrālās ass piekabju sakabes statiskos apstākļos saskaņā ar 2.13. punktu (2). |
| --- | --- |

2.11.3.

S rādītājs ir tehniski pieļaujamā maksimālā vertikālā masa kilogramos uz centrālās ass piekabju sakabes statiskos apstākļos saskaņā ar 2.13. punktu (2).

| 2.11.4. | V rādītājs ir centrālās ass piekabju tehniski maksimāli pieļaujamās masas virs 3,5 tonnām vertikālā spēka amplitūdas uz sakabes teorētiskais rādītājs. Uz V rādītāja tiek balstīti vertikālā spēka dinamikas testi.


  (sk. piezīmi zemāk)

  kur :
  a ir sakabes vertikālā paātrinājuma ekvivalents atkarībā no velkošā transporta līdzekļa aizmugures ass balstiekārtas sistēmas tipa.
  Pneimatiskajai balstiekārtai (vai balstiekārtas sistēmām ar līdzvērtīgām amortizācijas īpašībām)
  a = 1,8 m/s2

  Citiem balstiekārtas tipiem:
  a = 2,4 m/s2

  X ir piekabes kravas nodalījuma garums metros – sk. 1. attēlu
  L ir attālums no jūgstieņa acs centra līdz ass montāžas punkta centram metros – sk. 1. attēlu
  Piezīme: (ja tas ir zem 1,0, tiek lietots rādītājs 1,0) |
| --- | --- |

2.11.4.

V rādītājs ir centrālās ass piekabju tehniski maksimāli pieļaujamās masas virs 3,5 tonnām vertikālā spēka amplitūdas uz sakabes teorētiskais rādītājs. Uz V rādītāja tiek balstīti vertikālā spēka dinamikas testi.

Formula (sk. piezīmi zemāk)

kur :

a ir sakabes vertikālā paātrinājuma ekvivalents atkarībā no velkošā transporta līdzekļa aizmugures ass balstiekārtas sistēmas tipa.

Pneimatiskajai balstiekārtai (vai balstiekārtas sistēmām ar līdzvērtīgām amortizācijas īpašībām)

a = 1,8 m/s2

Citiem balstiekārtas tipiem:

a = 2,4 m/s2

X ir piekabes kravas nodalījuma garums metros – sk. 1. attēlu

L ir attālums no jūgstieņa acs centra līdz ass montāžas punkta centram metros – sk. 1. attēlu

Piezīme: (ja tas ir zem 1,0, tiek lietots rādītājs 1,0)

Formula

Image

| 2.12. | Šo noteikumu 6. pielikumā lietotie simboli un definīcijas:






  Av = | maksimālā pieļaujamā vadības ass masa tonnās, |
| --- | --- | --- |
| C = | piekabes centrālās ass masa tonnās – sk. šo noteikumu 2.11.1. punktu, |
| D = | D rādītājs kN – sk. šo noteikumu 2.11.1. punktu, |
| Dc = | Dc rādītājs kN centrālās ass piekabēm – sk. šo noteikumu 2.11.1. punktu, |
| R = | velkamā transporta līdzekļa masa tonnās – sk. šo noteikumu 2.11.1. punktu, |
| T = | velkošā transporta līdzekļa masa tonnās – sk. šo noteikumu 2.11.1. punktu, |
| Fa = | statiskā celtspēja kN, |
| Fh = | transporta līdzekļa gareniskās ass testa spēka horizontālais radītājs kN, |
| Fs = | testa spēka vertikālais rādītājs kN, |
| S = | statiskā vertikālā masa kg, |
| U = | vertikālā masa tonnās uz seglu iekārtu, |
| V = | V-rādītājs kN – sk. šo noteikumu 2.11.4. punktu, |
| a = | ekvivalenta vertikālā paātrinājuma faktors uz centrālās ass piekabju savienojuma punktu atkarībā no velkošā transporta līdzekļa aizmugures ass(-u) balstiekārtas tipa – sk. šo noteikumu 2.11.4. punktu, |
| e = | gareniskais attālums (mm) starp sakabes lodēm demontējamā savienojuma punktu un vertikālajiem stiprinājuma punktiem – sk. 20.c līdz 20.f attēlu, |
| f = | vertikālais attālums (mm) starp sakabes lodēm demontējamā savienojuma punktu un vertikālajiem stiprinājuma punktiem – sk. 20.c līdz 20.f attēlu, |
| g = | gravitācijas spēka paātrinājums; tiek pieņemts 9,81 m/s2, |
| L = | teorētiskais jūgstieņa garums no jūgstieņa acs centra līdz ass savienojuma centram metros, |
| X = | centrālās ass piekabju kravas nodalījuma garums metros. |

2.12.

Šo noteikumu 6. pielikumā lietotie simboli un definīcijas:

Av =

maksimālā pieļaujamā vadības ass masa tonnās,

C =

piekabes centrālās ass masa tonnās – sk. šo noteikumu 2.11.1. punktu,

D =

D rādītājs kN – sk. šo noteikumu 2.11.1. punktu,

Dc =

Dc rādītājs kN centrālās ass piekabēm – sk. šo noteikumu 2.11.1. punktu,

R =

velkamā transporta līdzekļa masa tonnās – sk. šo noteikumu 2.11.1. punktu,

T =

velkošā transporta līdzekļa masa tonnās – sk. šo noteikumu 2.11.1. punktu,

Fa =

statiskā celtspēja kN,

Fh =

transporta līdzekļa gareniskās ass testa spēka horizontālais radītājs kN,

Fs =

testa spēka vertikālais rādītājs kN,

S =

statiskā vertikālā masa kg,

U =

vertikālā masa tonnās uz seglu iekārtu,

V =

V-rādītājs kN – sk. šo noteikumu 2.11.4. punktu,

a =

ekvivalenta vertikālā paātrinājuma faktors uz centrālās ass piekabju savienojuma punktu atkarībā no velkošā transporta līdzekļa aizmugures ass(-u) balstiekārtas tipa – sk. šo noteikumu 2.11.4. punktu,

e =

gareniskais attālums (mm) starp sakabes lodēm demontējamā savienojuma punktu un vertikālajiem stiprinājuma punktiem – sk. 20.c līdz 20.f attēlu,

f =

vertikālais attālums (mm) starp sakabes lodēm demontējamā savienojuma punktu un vertikālajiem stiprinājuma punktiem – sk. 20.c līdz 20.f attēlu,

g =

gravitācijas spēka paātrinājums; tiek pieņemts 9,81 m/s2,

L =

teorētiskais jūgstieņa garums no jūgstieņa acs centra līdz ass savienojuma centram metros,

X =

centrālās ass piekabju kravas nodalījuma garums metros.

Apakšraksti:

| O = | maksimālais testa spēks |
| --- | --- |
| U = | minimālais testa spēks |
| a = | statiskais spēks |
| h = | horizontāls |
| p = | pulsējošs |
| res = | izrietošs |
| s = | vertikāls |
| w = | mainīgais spēks |

O =

maksimālais testa spēks

U =

minimālais testa spēks

a =

statiskais spēks

h =

horizontāls

p =

pulsējošs

res =

izrietošs

s =

vertikāls

w =

mainīgais spēks

| 2.13. | Ar terminu “centrālas ass piekabe” tiek apzīmēta piekabe ar jūgstieni, kas nevar neatkarīgi no piekabes kustēties vertikālā plāksnē un kura ass vai asis ir izvietotas tuvu piekabes svara centram pie vienmērīgi sadalītas kravas. Vertikālās kravas svars uz velkošā transporta līdzekļa sakabi nedrīkst pārsniegt 10 % no piekabes maksimālā svara vai 1 000 kg, mazākā no abiem nosacījumiem.
  Ar maksimālo masu uz centrālās ass piekabi tiek apzīmēta ar velkošo transporta līdzekli savienota piekabes ass vai asu kopējā masa uz pamatu pie maksimālas tehniski pieļaujamās kravas (4). |
| --- | --- |

2.13.

Ar terminu “centrālas ass piekabe” tiek apzīmēta piekabe ar jūgstieni, kas nevar neatkarīgi no piekabes kustēties vertikālā plāksnē un kura ass vai asis ir izvietotas tuvu piekabes svara centram pie vienmērīgi sadalītas kravas. Vertikālās kravas svars uz velkošā transporta līdzekļa sakabi nedrīkst pārsniegt 10 % no piekabes maksimālā svara vai 1 000 kg, mazākā no abiem nosacījumiem.

Ar maksimālo masu uz centrālās ass piekabi tiek apzīmēta ar velkošo transporta līdzekli savienota piekabes ass vai asu kopējā masa uz pamatu pie maksimālas tehniski pieļaujamās kravas (4).

| 2.14. | Ar terminu “pilnīga mehāniskā saslēgšanās” tiek apzīmēts nosacījums par ierīces un tās daļu modeļa un ģeometrisko īpašību drošību pret atvēršanos vai atkabināšanos ārējas iedarbības ietekmē, kurai tās tiek pakļautas normālas lietošanas un testu laikā. |
| --- | --- |

2.14.

Ar terminu “pilnīga mehāniskā saslēgšanās” tiek apzīmēts nosacījums par ierīces un tās daļu modeļa un ģeometrisko īpašību drošību pret atvēršanos vai atkabināšanos ārējas iedarbības ietekmē, kurai tās tiek pakļautas normālas lietošanas un testu laikā.

| 2.15. | Ar terminu “transporta līdzekļa tips” tiek apzīmēti transporta līdzekļi, kas atbilst vispārīgajām prasībām par struktūru, izmēriem, formu vietās, kur tiek montētas mehāniskās sakabes ierīces vai to daļas. Tas attiecas gan uz velkošajiem transporta līdzekļiem, gan uz piekabēm. |
| --- | --- |

2.15.

Ar terminu “transporta līdzekļa tips” tiek apzīmēti transporta līdzekļi, kas atbilst vispārīgajām prasībām par struktūru, izmēriem, formu vietās, kur tiek montētas mehāniskās sakabes ierīces vai to daļas. Tas attiecas gan uz velkošajiem transporta līdzekļiem, gan uz piekabēm.

3.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

| 3.1. | Pieteikumu apstiprinājuma saņemšanai var iesniegt tirdzniecības nosaukuma vai zīmes īpašnieks vai tā pilnvarotais pārstāvis. |
| --- | --- |

3.1.

Pieteikumu apstiprinājuma saņemšanai var iesniegt tirdzniecības nosaukuma vai zīmes īpašnieks vai tā pilnvarotais pārstāvis.

| 3.2. | Pieteikumam uz katras mehāniskās sakabes ierīces vai daļas tipa apstiprinājumu ir jāpievieno sekojoša informācija, piemēram, izmantojot 1. pielikumā sniegtās veidlapas formā: |
| --- | --- |

3.2.

Pieteikumam uz katras mehāniskās sakabes ierīces vai daļas tipa apstiprinājumu ir jāpievieno sekojoša informācija, piemēram, izmantojot 1. pielikumā sniegtās veidlapas formā:

| 3.2.1. | ražotāja vai piegādātāja tirdzniecības nosaukumi vai zīmes, kas attiecas uz sakabes ierīci vai tās daļu; |
| --- | --- |

3.2.1.

ražotāja vai piegādātāja tirdzniecības nosaukumi vai zīmes, kas attiecas uz sakabes ierīci vai tās daļu;

| 3.2.2. | rasējumi trīs eksemplāros, kuros pietiekami detalizēti tiek attēlotas ierīces vai to daļas un veids, kā tās tiek stiprinātas uz transporta līdzekļa; rasējumos ir jānorāda apstiprinājuma numura un citu marķējumu izvietojums un lielums, kā norādīts 7. punktā; |
| --- | --- |

3.2.2.

rasējumi trīs eksemplāros, kuros pietiekami detalizēti tiek attēlotas ierīces vai to daļas un veids, kā tās tiek stiprinātas uz transporta līdzekļa; rasējumos ir jānorāda apstiprinājuma numura un citu marķējumu izvietojums un lielums, kā norādīts 7. punktā;

| 3.2.3. | D, Dc, S, V un U rādītāju dati, kā norādīts 2.11. punktā.
  A klases kronšteina gadījumā ir jāpievieno informācija par transporta līdzekļu ražotāja noteikto maksimālo pieļaujamo velkošā transporta līdzekļa un piekabes masu un maksimālo pieļaujamo statisko vertikālo kravu uz lodi. |
| --- | --- |

3.2.3.

D, Dc, S, V un U rādītāju dati, kā norādīts 2.11. punktā.

A klases kronšteina gadījumā ir jāpievieno informācija par transporta līdzekļu ražotāja noteikto maksimālo pieļaujamo velkošā transporta līdzekļa un piekabes masu un maksimālo pieļaujamo statisko vertikālo kravu uz lodi.

| 3.2.3.1. | Rādītājiem ir jāsaskan ar maksimālās velkošā transporta līdzekļa, piekabes un savienojumu masas rādītājiem; |
| --- | --- |

3.2.3.1.

Rādītājiem ir jāsaskan ar maksimālās velkošā transporta līdzekļa, piekabes un savienojumu masas rādītājiem;

| 3.2.4. | ierīces vai tās daļu detalizēts tehniskais apraksts, īpaši norādot to tipu un izmantotos materiālus; |
| --- | --- |

3.2.4.

ierīces vai tās daļu detalizēts tehniskais apraksts, īpaši norādot to tipu un izmantotos materiālus;

| 3.2.5. | nosacījumi transporta līdzekļiem, uz kuriem var tikt montēta attiecīgā sakabe, – sk. 1. pielikuma 12. punktu un 5. pielikuma 3.4. punktu; |
| --- | --- |

3.2.5.

nosacījumi transporta līdzekļiem, uz kuriem var tikt montēta attiecīgā sakabe, – sk. 1. pielikuma 12. punktu un 5. pielikuma 3.4. punktu;

| 3.2.6. | viens paraugs, kā arī papildu paraugi pēc tipu apstiprinošās varas iestādes vai tehniskā servisa pieprasījuma; |
| --- | --- |

3.2.6.

viens paraugs, kā arī papildu paraugi pēc tipu apstiprinošās varas iestādes vai tehniskā servisa pieprasījuma;

| 3.2.7. | visiem paraugiem ir jābūt pilnībā pabeigtiem un apstrādātiem. Taču gadījumā, ja galējā apstrāde ir krāsošana vai epoksīda pulvera uzklāšana, paraugs iesniedzams pirms tās veikšanas; |
| --- | --- |

3.2.7.

visiem paraugiem ir jābūt pilnībā pabeigtiem un apstrādātiem. Taču gadījumā, ja galējā apstrāde ir krāsošana vai epoksīda pulvera uzklāšana, paraugs iesniedzams pirms tās veikšanas;

| 3.2.8. | gadījumā, ja mehāniskās sakabes ierīces vai to daļas ir paredzētas īpašam transporta tipam, ierīces vai tās daļu ražotājam ir jāiesniedz arī transporta līdzekļa ražotāja dati par montēšanu. Apstiprinājumu izsniedzošās varas iestādes vai tehniskie dienesti var pieprasīt arī attiecīgā transporta līdzekļa tipa attēla iesniegšanu. |
| --- | --- |

3.2.8.

gadījumā, ja mehāniskās sakabes ierīces vai to daļas ir paredzētas īpašam transporta tipam, ierīces vai tās daļu ražotājam ir jāiesniedz arī transporta līdzekļa ražotāja dati par montēšanu. Apstiprinājumu izsniedzošās varas iestādes vai tehniskie dienesti var pieprasīt arī attiecīgā transporta līdzekļa tipa attēla iesniegšanu.

4.   VISPĀRĪGĀS PRASĪBAS PRET MEHĀNISKAJĀM SAKABES IERĪCĒM UN TO DAĻĀM

| 4.1. | Katram eksemplāram ir jāatbilst izmēru un izturības prasībām, kas norādītas noteikumu 5. un 6. pielikumā. Pēc 6. pielikumā aprakstītajiem testiem uz ierīcēm nedrīkst būt novērojamas spraugas, plaisas vai stipra, paliekoša deformācija, kas varētu traucēt ierīces vai tās daļu turpmāku apmierinošu darbību. |
| --- | --- |

4.1.

Katram eksemplāram ir jāatbilst izmēru un izturības prasībām, kas norādītas noteikumu 5. un 6. pielikumā. Pēc 6. pielikumā aprakstītajiem testiem uz ierīcēm nedrīkst būt novērojamas spraugas, plaisas vai stipra, paliekoša deformācija, kas varētu traucēt ierīces vai tās daļu turpmāku apmierinošu darbību.

| 4.2. | Visām mehāniskās sakabes ierīces daļām, kas var tikt bojātas, atkabinot piekabi no transporta līdzekļa, ir jābūt no tērauda. Citi materiāli var tikt izmantoti, ja ražotājs ir pierādījis apstiprinājumu izsniedzošajai iestādei vai tehniskajam servisam to līdzvērtīgu izturību. |
| --- | --- |

4.2.

Visām mehāniskās sakabes ierīces daļām, kas var tikt bojātas, atkabinot piekabi no transporta līdzekļa, ir jābūt no tērauda. Citi materiāli var tikt izmantoti, ja ražotājs ir pierādījis apstiprinājumu izsniedzošajai iestādei vai tehniskajam servisam to līdzvērtīgu izturību.

| 4.3. | Mehāniskās sakabes ierīcēm un to daļām ir jābūt lietošanai drošām un savienojamām un atvienojamām vienas personas spēkiem bez darbarīku palīdzības. Piekabēm ar maksimālo tehniski pieļaujamo masu virs 3,5 tonnām drīkst lietot tikai automātiskās sakabes ierīces, izņemot T klases sakabes. |
| --- | --- |

4.3.

Mehāniskās sakabes ierīcēm un to daļām ir jābūt lietošanai drošām un savienojamām un atvienojamām vienas personas spēkiem bez darbarīku palīdzības. Piekabēm ar maksimālo tehniski pieļaujamo masu virs 3,5 tonnām drīkst lietot tikai automātiskās sakabes ierīces, izņemot T klases sakabes.

| 4.4. | Mehāniskās sakabes ierīces un to daļas ir jāprojektē un jāražo tādā veidā, lai pie normālas lietošanas, pareizas uzturēšanas un nonēsāto daļu nomaiņas, tās turpinātu apmierinoši darboties un atbilstu šo noteikumu prasībām. |
| --- | --- |

4.4.

Mehāniskās sakabes ierīces un to daļas ir jāprojektē un jāražo tādā veidā, lai pie normālas lietošanas, pareizas uzturēšanas un nonēsāto daļu nomaiņas, tās turpinātu apmierinoši darboties un atbilstu šo noteikumu prasībām.

| 4.5. | Visām mehāniskās sakabes ierīcēm un to daļām ir jābūt projektētām tā, lai nodrošinātu to pareizu mehānisko savienošanos un pilnīgu saslēgšanos ar tālāku mehānisko iedarbību, ja nav sniegti citi norādījumi 5. pielikumā. Citā gadījumā var būt nepieciešami divi vai vairāki atsevišķi pasākumi, lai panāktu ierīces pareizu saslēgšanos, taču katram no šiem pasākumiem ir jābūt projektētiem, lai nodrošinātu ierīces drošu mehānisko saslēgšanos, un jābūt testētiem atsevišķi, lai pārbaudītu to atbilstību 6. pielikumā minētajām prasībām. Pareizas mehāniskas saslēgšanās prasības ir aprakstītas 2.14. punktā.
  Atsperu spēks drīkst tikt lietots tikai ierīces saslēgšanai un ierīces daļu atvēršanās vai atvienošanās novēršanai vibrācijas iespaidā.
  Kādas atsevišķas atsperes bojājumi vai nedarbošanās nedrīkst veicināt ierīces atvēršanos vai atvienošanos. |
| --- | --- |

4.5.

Visām mehāniskās sakabes ierīcēm un to daļām ir jābūt projektētām tā, lai nodrošinātu to pareizu mehānisko savienošanos un pilnīgu saslēgšanos ar tālāku mehānisko iedarbību, ja nav sniegti citi norādījumi 5. pielikumā. Citā gadījumā var būt nepieciešami divi vai vairāki atsevišķi pasākumi, lai panāktu ierīces pareizu saslēgšanos, taču katram no šiem pasākumiem ir jābūt projektētiem, lai nodrošinātu ierīces drošu mehānisko saslēgšanos, un jābūt testētiem atsevišķi, lai pārbaudītu to atbilstību 6. pielikumā minētajām prasībām. Pareizas mehāniskas saslēgšanās prasības ir aprakstītas 2.14. punktā.

Atsperu spēks drīkst tikt lietots tikai ierīces saslēgšanai un ierīces daļu atvēršanās vai atvienošanās novēršanai vibrācijas iespaidā.

Kādas atsevišķas atsperes bojājumi vai nedarbošanās nedrīkst veicināt ierīces atvēršanos vai atvienošanos.

| 4.6. | Katrai ierīcei vai tās daļai ir jābūt pievienotām uzstādīšanas instrukcijām ar pietiekami izsmeļošu informāciju, kas ļautu kompetentām personām pareizi uzstādīt un lietot attiecīgo ierīci – sk. arī 7. pielikumu. Instrukcijām ir jābūt tās valsts valodā, kurā attiecīgā ierīce tiek pārdota. Gadījumā, ja ierīces vai to daļas oriģinālajām ierīcēm piegādā attiecīgā transporta līdzekļa ražotājs, uzstādīšanas instrukcijas var netikt pievienotas, taču attiecīgā transporta līdzekļa ražotājs ir atbildīgs par ierīces vai tās daļu pareizai lietošanai nepieciešamo ekspluatācijas instrukciju pieejamību transporta līdzekļa lietotājam. |
| --- | --- |

4.6.

Katrai ierīcei vai tās daļai ir jābūt pievienotām uzstādīšanas instrukcijām ar pietiekami izsmeļošu informāciju, kas ļautu kompetentām personām pareizi uzstādīt un lietot attiecīgo ierīci – sk. arī 7. pielikumu. Instrukcijām ir jābūt tās valsts valodā, kurā attiecīgā ierīce tiek pārdota. Gadījumā, ja ierīces vai to daļas oriģinālajām ierīcēm piegādā attiecīgā transporta līdzekļa ražotājs, uzstādīšanas instrukcijas var netikt pievienotas, taču attiecīgā transporta līdzekļa ražotājs ir atbildīgs par ierīces vai tās daļu pareizai lietošanai nepieciešamo ekspluatācijas instrukciju pieejamību transporta līdzekļa lietotājam.

| 4.7. | Saskaņā ar 7. pielikuma 1. punktu A vai, nepieciešamības gadījumā, S klases ierīcēm un to daļām, kas ir paredzētas lietošanai uz piekabēm ar maksimālo pieļaujamo masu līdz 3,5 tonnām, un kuru ražotāji nesadarbojas tiešā veidā ar transporta līdzekļu ražotājiem, kā arī gadījumos, kad ierīces un to daļas ir paredzētas servisa lietošanai, sakabes augstumam un citiem parametriem visos gadījumos jābūt apstiprinātiem attiecīgā iestādē vai tehniskajā servisā. |
| --- | --- |

4.7.

Saskaņā ar 7. pielikuma 1. punktu A vai, nepieciešamības gadījumā, S klases ierīcēm un to daļām, kas ir paredzētas lietošanai uz piekabēm ar maksimālo pieļaujamo masu līdz 3,5 tonnām, un kuru ražotāji nesadarbojas tiešā veidā ar transporta līdzekļu ražotājiem, kā arī gadījumos, kad ierīces un to daļas ir paredzētas servisa lietošanai, sakabes augstumam un citiem parametriem visos gadījumos jābūt apstiprinātiem attiecīgā iestādē vai tehniskajā servisā.

| 4.8. | Lielas noslodzes un citām nestandarta sakabes ierīcēm un to daļām, S un T klasei, ir jāpielieto 5., 6. un 7. pielikuma prasības par vistuvāk atbilstošo standarta vai nestandarta ierīci. |
| --- | --- |

4.8.

Lielas noslodzes un citām nestandarta sakabes ierīcēm un to daļām, S un T klasei, ir jāpielieto 5., 6. un 7. pielikuma prasības par vistuvāk atbilstošo standarta vai nestandarta ierīci.

5.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS TRANSPORTA LĪDZEKĻIEM, APRĪKOTIEM AR MEHĀNISKĀS SAKABES IERĪCĒM VAI TO DAĻĀM

| 5.1. | Gadījumā, ja transporta līdzekļa ražotājs iesniedz apstiprinājuma pieteikumu transporta līdzeklim ar mehānisko sakabes ierīci vai tās daļām vai arī atļauj jebkādas formas piekabes vilkšanu ar šo transporta līdzekli, tad pēc pircēja pieprasījuma pēc attiecīgā tipa mehāniskās sakabes ierīces vai tās daļu apstiprinājuma informācijas, kā arī pēc attiecīgā tipa ierīces apstiprinošās iestādes vai tehniskā servisa pieprasījuma transporta līdzekļa ražotājam ir jāsniedz pieprasītājam vai attiecīgajai iestādei vai tehniskajam servisam šo informāciju 5.3. punktā norādītajā formā, lai nodrošinātu ražotāju ar visu nepieciešamo informāciju attiecīgā transporta līdzekļa mehānisko sakabes ierīču projektēšanai un ražošanai. Mehāniskās sakabes ierīces vai tās daļas tipa apstiprinājuma pieteikuma iesniedzējam pēc pieprasījuma jābūt pieejamai jebkādai zemāk 5.3. punktā aprakstītajai informācijai, kas atrodas attiecīgās ierīces tipu apstiprinošajā iestādē. |
| --- | --- |

5.1.

Gadījumā, ja transporta līdzekļa ražotājs iesniedz apstiprinājuma pieteikumu transporta līdzeklim ar mehānisko sakabes ierīci vai tās daļām vai arī atļauj jebkādas formas piekabes vilkšanu ar šo transporta līdzekli, tad pēc pircēja pieprasījuma pēc attiecīgā tipa mehāniskās sakabes ierīces vai tās daļu apstiprinājuma informācijas, kā arī pēc attiecīgā tipa ierīces apstiprinošās iestādes vai tehniskā servisa pieprasījuma transporta līdzekļa ražotājam ir jāsniedz pieprasītājam vai attiecīgajai iestādei vai tehniskajam servisam šo informāciju 5.3. punktā norādītajā formā, lai nodrošinātu ražotāju ar visu nepieciešamo informāciju attiecīgā transporta līdzekļa mehānisko sakabes ierīču projektēšanai un ražošanai. Mehāniskās sakabes ierīces vai tās daļas tipa apstiprinājuma pieteikuma iesniedzējam pēc pieprasījuma jābūt pieejamai jebkādai zemāk 5.3. punktā aprakstītajai informācijai, kas atrodas attiecīgās ierīces tipu apstiprinošajā iestādē.

| 5.2. | Pieteikumu transporta līdzekļa tipa apstiprināšanai attiecībā uz paredzētu mehāniskās sakabes ierīces vai tās daļu montēšanu iesniedz transporta līdzekļa ražotājs vai arī tā pilnvarots pārstāvis. |
| --- | --- |

5.2.

Pieteikumu transporta līdzekļa tipa apstiprināšanai attiecībā uz paredzētu mehāniskās sakabes ierīces vai tās daļu montēšanu iesniedz transporta līdzekļa ražotājs vai arī tā pilnvarots pārstāvis.

| 5.3. | Pielikumā ir jābūt pievienotai sekojošajai informācijai, kas ļautu apstiprinājumu izsniedzošajai iestādei aizpildīt 2. pielikumā apskatāmo informatīvo veidlapu: |
| --- | --- |

5.3.

Pielikumā ir jābūt pievienotai sekojošajai informācijai, kas ļautu apstiprinājumu izsniedzošajai iestādei aizpildīt 2. pielikumā apskatāmo informatīvo veidlapu:

| 5.3.1. | detalizēts transporta līdzekļa tipa un mehāniskās sakabes ierīces un tās daļu apraksts, kā arī, pēc apstiprinājumu sniedzošās iestādes vai tehniskā servisa pieprasījuma, ierīces vai tās daļu apstiprinājuma veidlapas kopija; |
| --- | --- |

5.3.1.

detalizēts transporta līdzekļa tipa un mehāniskās sakabes ierīces un tās daļu apraksts, kā arī, pēc apstiprinājumu sniedzošās iestādes vai tehniskā servisa pieprasījuma, ierīces vai tās daļu apstiprinājuma veidlapas kopija;

| 5.3.2. | sniegtajā informācijā ir jāpievieno arī dati par velkošā un velkamā transporta līdzekļa maksimālo pieļaujamo masu, velkošā transporta līdzekļa maksimālās pieļaujamās masas sadali starp asīm, maksimālo pieļaujamo masu uz asi, maksimālo pieļaujamo vertikālo kravu uz velkošā transporta līdzekļa aizmugures daļu, kā arī detalizēta informācija par ierīces vai tās daļu un jebkādu papildu stiprinājumu, balsta kronšteinu utt., kas ir nepieciešami drošai mehāniskās sakabes ierīces vai tās daļu savienošanai ar velkošo transporta līdzekli, montēšanas punktiem un/vai to rasējumi; |
| --- | --- |

5.3.2.

sniegtajā informācijā ir jāpievieno arī dati par velkošā un velkamā transporta līdzekļa maksimālo pieļaujamo masu, velkošā transporta līdzekļa maksimālās pieļaujamās masas sadali starp asīm, maksimālo pieļaujamo masu uz asi, maksimālo pieļaujamo vertikālo kravu uz velkošā transporta līdzekļa aizmugures daļu, kā arī detalizēta informācija par ierīces vai tās daļu un jebkādu papildu stiprinājumu, balsta kronšteinu utt., kas ir nepieciešami drošai mehāniskās sakabes ierīces vai tās daļu savienošanai ar velkošo transporta līdzekli, montēšanas punktiem un/vai to rasējumi;

| 5.3.2.1. | iekraušanas stāvoklis, pie kura tiek mērīts M1 kategorijas transporta līdzekļu vilkšanas lodes augstums – sk. 7. pielikuma 2. punktu, 1. papildinājumu. |
| --- | --- |

5.3.2.1.

iekraušanas stāvoklis, pie kura tiek mērīts M1 kategorijas transporta līdzekļu vilkšanas lodes augstums – sk. 7. pielikuma 2. punktu, 1. papildinājumu.

| 5.3.3. | rasējumi trīs eksemplāros, kas pietiekami detalizēti parāda ierīci vai tās daļas un norāda, kā tās ir stiprināmas pie transporta līdzekļa; rasējumos ir jābūt parādītai apstiprinājuma numuram un citiem marķējumiem paredzētā vieta un lielums, kā norādīts 7. punktā; |
| --- | --- |

5.3.3.

rasējumi trīs eksemplāros, kas pietiekami detalizēti parāda ierīci vai tās daļas un norāda, kā tās ir stiprināmas pie transporta līdzekļa; rasējumos ir jābūt parādītai apstiprinājuma numuram un citiem marķējumiem paredzētā vieta un lielums, kā norādīts 7. punktā;

| 5.3.4. | detalizēts ierīces vai tās daļu tehnisks apraksts, īpaši norādot to tipu un izmantotos materiālus; |
| --- | --- |

5.3.4.

detalizēts ierīces vai tās daļu tehnisks apraksts, īpaši norādot to tipu un izmantotos materiālus;

| 5.3.5. | D, Dc, S, V un U rādītāju dati saskaņā ar 2.11. punktā aprakstīto; |
| --- | --- |

5.3.5.

D, Dc, S, V un U rādītāju dati saskaņā ar 2.11. punktā aprakstīto;

| 5.3.5.1. | rādītāju datiem ir jābūt atbilstošiem prasībām par maksimālo pieļaujamo velkošā transporta līdzekļa, piekabes un to kopējo masu; |
| --- | --- |

5.3.5.1.

rādītāju datiem ir jābūt atbilstošiem prasībām par maksimālo pieļaujamo velkošā transporta līdzekļa, piekabes un to kopējo masu;

| 5.3.6. | tipveida transporta līdzekļu mehāniskās sakabes ierīces ir jāpiesaka apstiprināšanai attiecīgajā iestādē vai tehniskajā servisā, kas var pieprasīt attiecīgās ierīces vai tās daļu papildu paraugus; |
| --- | --- |

5.3.6.

tipveida transporta līdzekļu mehāniskās sakabes ierīces ir jāpiesaka apstiprināšanai attiecīgajā iestādē vai tehniskajā servisā, kas var pieprasīt attiecīgās ierīces vai tās daļu papildu paraugus;

| 5.3.7. | transporta līdzeklis, kura daļas neatbilst visām attiecīgā tipa prasībām, var tikt pieņemts apstiprināšanai, ja pieteikuma iesniedzējs var pierādīt apstiprinājumu izsniedzošajai iestādei vai tehniskajam servisam, ka attiecīgo tipa daļu trūkums nekādā veidā neietekmē pārbaudes rezultātus šo noteikumu prasību ietvaros. |
| --- | --- |

5.3.7.

transporta līdzeklis, kura daļas neatbilst visām attiecīgā tipa prasībām, var tikt pieņemts apstiprināšanai, ja pieteikuma iesniedzējs var pierādīt apstiprinājumu izsniedzošajai iestādei vai tehniskajam servisam, ka attiecīgo tipa daļu trūkums nekādā veidā neietekmē pārbaudes rezultātus šo noteikumu prasību ietvaros.

6.   VISPĀRĪGĀS PRASĪBAS TRANSPORTA LĪDZEKĻIEM, APRĪKOTIEM AR MEHĀNISKAJĀM SAKABES IERĪCĒM VAI TO DAĻĀM

| 6.1. | Uz transporta līdzekļa montējamai mehāniskai sakabes ierīcei vai tās daļai ir jābūt apstiprinātai saskaņā ar šo noteikumu 3. un 4. punkta, kā 5. un 6. pielikuma prasībām. |
| --- | --- |

6.1.

Uz transporta līdzekļa montējamai mehāniskai sakabes ierīcei vai tās daļai ir jābūt apstiprinātai saskaņā ar šo noteikumu 3. un 4. punkta, kā 5. un 6. pielikuma prasībām.

| 6.2. | Mehāniskās sakabes ierīces vai tās daļu montāža ir jāveic atbilstoši šo noteikumu 7. pielikuma prasībām. |
| --- | --- |

6.2.

Mehāniskās sakabes ierīces vai tās daļu montāža ir jāveic atbilstoši šo noteikumu 7. pielikuma prasībām.

| 6.3. | Ir jābūt nodrošinātām sakabes ierīces vai tās daļu lietošanas instrukcijām ar visiem nepieciešamajiem norādījumiem par īpašām darbībām, kas atšķiras no parasti veicamajām ar šāda tipa sakabes ierīcēm vai to daļām, kā arī instrukcijām par dažādajiem ierīces montāžu un demontāžas veidiem, piemēram, dažādos leņķos starp velkošo un velkamo transporta līdzekli. Katram transporta līdzeklim ir jābūt nodrošinātam ar šādām lietošanas instrukcijām tās valsts valodā, kurā attiecīgā ierīce tiek pārdota. |
| --- | --- |

6.3.

Ir jābūt nodrošinātām sakabes ierīces vai tās daļu lietošanas instrukcijām ar visiem nepieciešamajiem norādījumiem par īpašām darbībām, kas atšķiras no parasti veicamajām ar šāda tipa sakabes ierīcēm vai to daļām, kā arī instrukcijām par dažādajiem ierīces montāžu un demontāžas veidiem, piemēram, dažādos leņķos starp velkošo un velkamo transporta līdzekli. Katram transporta līdzeklim ir jābūt nodrošinātam ar šādām lietošanas instrukcijām tās valsts valodā, kurā attiecīgā ierīce tiek pārdota.

7.   MARĶĒJUMS

| 7.1. | Apstiprināšanai iesniegto mehānisko sakabes ierīču un to daļu tipiem ir jābūt ar ražotāja, piegādātāja vai pieprasījuma iesniedzēja tirdzniecības zīmi vai nosaukumu. |
| --- | --- |

7.1.

Apstiprināšanai iesniegto mehānisko sakabes ierīču un to daļu tipiem ir jābūt ar ražotāja, piegādātāja vai pieprasījuma iesniedzēja tirdzniecības zīmi vai nosaukumu.

| 7.2. | Uz ierīces ir jābūt atstātai pietiekami lielai brīvai vietai apstiprinājuma marķējuma izvietošanai saskaņā ar 8.5. punktu un kā parādīts 3. pielikumā. Šim atstātajam laukumam ir jābūt norādītam 3.2.2. punktā minētajos rasējumos. |
| --- | --- |

7.2.

Uz ierīces ir jābūt atstātai pietiekami lielai brīvai vietai apstiprinājuma marķējuma izvietošanai saskaņā ar 8.5. punktu un kā parādīts 3. pielikumā. Šim atstātajam laukumam ir jābūt norādītam 3.2.2. punktā minētajos rasējumos.

| 7.3. | Blakus 7.2. un 8.5. punktā minētajam apstiprinājuma marķējumam uz mehāniskās sakabes ierīces vai tās daļām saskaņā ar 2.6. punktu ir jābūt norādītai sakabes klasei un attiecīgiem rādītājiem, kas aprakstīti 2.11. punktā un parādīti 4. pielikumā. Šī marķējuma izvietojums ir jānorāda 3.2.2. punktā minētajos rasējumos.
  Rādītāju marķējums nav nepieciešams gadījumā, ja tie jau ir iekļauti klasifikācijas rādītājos, kas aprakstīti šajos noteikumos, piemēram, A50-1 līdz A50-5 klasei. |
| --- | --- |

7.3.

Blakus 7.2. un 8.5. punktā minētajam apstiprinājuma marķējumam uz mehāniskās sakabes ierīces vai tās daļām saskaņā ar 2.6. punktu ir jābūt norādītai sakabes klasei un attiecīgiem rādītājiem, kas aprakstīti 2.11. punktā un parādīti 4. pielikumā. Šī marķējuma izvietojums ir jānorāda 3.2.2. punktā minētajos rasējumos.

Rādītāju marķējums nav nepieciešams gadījumā, ja tie jau ir iekļauti klasifikācijas rādītājos, kas aprakstīti šajos noteikumos, piemēram, A50-1 līdz A50-5 klasei.

| 7.4. | Gadījumos, ja mehāniskās sakabes ierīces vai to daļas ir apstiprinātas ar atšķirīgiem rādītājiem vienas klases ietvaros, uz ierīces vai tās daļām ir jānorāda lielākais divi varianti. |
| --- | --- |

7.4.

Gadījumos, ja mehāniskās sakabes ierīces vai to daļas ir apstiprinātas ar atšķirīgiem rādītājiem vienas klases ietvaros, uz ierīces vai tās daļām ir jānorāda lielākais divi varianti.

| 7.5. | Gadījumā, ja mehāniskā sakabes ierīce vai tās daļas ir kādā ziņā ierobežotas, piemēram, ja to nedrīkst lietot kopā ar vadības ķīli, šāds ierobežojums ir jānorāda uz ierīces vai tās daļas. |
| --- | --- |

7.5.

Gadījumā, ja mehāniskā sakabes ierīce vai tās daļas ir kādā ziņā ierobežotas, piemēram, ja to nedrīkst lietot kopā ar vadības ķīli, šāds ierobežojums ir jānorāda uz ierīces vai tās daļas.

| 7.6. | Visiem marķējumiem ir jābūt noturīgiem un salasāmiem pēc montēšanas uz transporta līdzekļa. |
| --- | --- |

7.6.

Visiem marķējumiem ir jābūt noturīgiem un salasāmiem pēc montēšanas uz transporta līdzekļa.

8.   APSTIPRINĀJUMS

| 8.1. | Ja mehāniskās sakabes ierīces vai tās daļu tipa paraugs(-i) atbilst šo noteikumu prasībām, saskaņā ar 10. punktā noteikto kārtību tiek izsniegts apstiprinājums. |
| --- | --- |

8.1.

Ja mehāniskās sakabes ierīces vai tās daļu tipa paraugs(-i) atbilst šo noteikumu prasībām, saskaņā ar 10. punktā noteikto kārtību tiek izsniegts apstiprinājums.

| 8.2. | Katram apstiprinātajam ierīces tipam tiek piešķirts apstiprinājuma numurs. Šī numura pirmie divi cipari apzīmē noteikumu grozījumu sēriju, ieskaitot jaunākos galvenos tehnisko prasību grozījumus, uz apstiprinājuma izsniegšanas brīdi. Dalībvalsts iestādes nedrīkst piešķirt vienādus apstiprinājuma numurus vairāku tipu ierīcēm vai to daļām, kas atbilst šo noteikumu prasībām. |
| --- | --- |

8.2.

Katram apstiprinātajam ierīces tipam tiek piešķirts apstiprinājuma numurs. Šī numura pirmie divi cipari apzīmē noteikumu grozījumu sēriju, ieskaitot jaunākos galvenos tehnisko prasību grozījumus, uz apstiprinājuma izsniegšanas brīdi. Dalībvalsts iestādes nedrīkst piešķirt vienādus apstiprinājuma numurus vairāku tipu ierīcēm vai to daļām, kas atbilst šo noteikumu prasībām.

| 8.3. | Paziņojums par noteikumiem atbilstošas mehāniskās sakabes ierīces apstiprinājuma piešķiršanu, pagarināšanu, atteikšanu vai anulēšanu, kā arī par ražošanas pārtraukšanu ir jānosūta visām 1958. gada Vienošanās dalībvalstīm, kas pievienojas šo noteikumu prasībām, šo noteikumu 1. vai 2. pielikumā norādītās veidlapas formā. |
| --- | --- |

8.3.

Paziņojums par noteikumiem atbilstošas mehāniskās sakabes ierīces apstiprinājuma piešķiršanu, pagarināšanu, atteikšanu vai anulēšanu, kā arī par ražošanas pārtraukšanu ir jānosūta visām 1958. gada Vienošanās dalībvalstīm, kas pievienojas šo noteikumu prasībām, šo noteikumu 1. vai 2. pielikumā norādītās veidlapas formā.

| 8.4. | Papildus 7.1. punktā aprakstītajam marķējumam katrai mehāniskās sakabes ierīcei vai tās daļai, apstiprinātai saskaņā ar šo noteikumu prasībām, 7.2. punktā noteiktajā vietā ir jāizvieto 8.5. punktā minētais apstiprinājuma marķējums. |
| --- | --- |

8.4.

Papildus 7.1. punktā aprakstītajam marķējumam katrai mehāniskās sakabes ierīcei vai tās daļai, apstiprinātai saskaņā ar šo noteikumu prasībām, 7.2. punktā noteiktajā vietā ir jāizvieto 8.5. punktā minētais apstiprinājuma marķējums.

| 8.5. | Apstiprinājuma marķējumam ir jābūt starptautiskam un jāsastāv no sekojošajām daļām: |
| --- | --- |

8.5.

Apstiprinājuma marķējumam ir jābūt starptautiskam un jāsastāv no sekojošajām daļām:

| 8.5.1. | aplis ap “E” burtu, kam seko valsts atšķirības numurs, kurā ticis izsniegts apstiprinājums (5); |
| --- | --- |

8.5.1.

aplis ap “E” burtu, kam seko valsts atšķirības numurs, kurā ticis izsniegts apstiprinājums (5);

| 8.5.2. | apstiprinājuma numurs, kas aprakstīts 8.2. punktā; |
| --- | --- |

8.5.2.

apstiprinājuma numurs, kas aprakstīts 8.2. punktā;

| 8.5.3. | apstiprinājuma marķējums un numurs ir jāizvieto 3. pielikumā parādītajā piemērā. |
| --- | --- |

8.5.3.

apstiprinājuma marķējums un numurs ir jāizvieto 3. pielikumā parādītajā piemērā.

9.   MEHĀNISKO SAKABES IERĪČU VAI TO DAĻU, VAI TRANSPORTA LĪDZEKĻU MODIFIKĀCIJAS UN APSTIPRINĀJUMA PAGARINĀŠANA

| 9.1. | Par mehāniskās sakabes ierīces vai transporta līdzekļa tipa izmaiņām, kas minētas 2.10. punktā, ir jāpaziņo attiecīgā tipa apstiprinājumu izsniegušajai iestādei vai tehniskajam servisam. Pēc šāda paziņojuma saņemšanas attiecīgā iestāde vai tehniskais serviss var: |
| --- | --- |

9.1.

Par mehāniskās sakabes ierīces vai transporta līdzekļa tipa izmaiņām, kas minētas 2.10. punktā, ir jāpaziņo attiecīgā tipa apstiprinājumu izsniegušajai iestādei vai tehniskajam servisam. Pēc šāda paziņojuma saņemšanas attiecīgā iestāde vai tehniskais serviss var:

| 9.1.1. | uzskatīt, ka veiktie grozījumi neatstās nelabvēlīgu iespaidu un ka jebkurā gadījumā ierīce, tās daļas vai transporta līdzeklis turpinās atbilst prasībām; vai arī |
| --- | --- |

9.1.1.

uzskatīt, ka veiktie grozījumi neatstās nelabvēlīgu iespaidu un ka jebkurā gadījumā ierīce, tās daļas vai transporta līdzeklis turpinās atbilst prasībām; vai arī

| 9.1.2. | pieprasīt papildus testu atskaites. |
| --- | --- |

9.1.2.

pieprasīt papildus testu atskaites.

| 9.2. | Par apstiprinājuma sniegšanu vai atteikšanu, minot iespējamos grozījumus, ir jāpaziņo šos noteikumus pildošajām vienošanās dalībvalstīm saskaņā ar 8.3. punktā aprakstīto procedūru. |
| --- | --- |

9.2.

Par apstiprinājuma sniegšanu vai atteikšanu, minot iespējamos grozījumus, ir jāpaziņo šos noteikumus pildošajām vienošanās dalībvalstīm saskaņā ar 8.3. punktā aprakstīto procedūru.

| 9.3. | Iestādei vai tehniskajam servisam, kas ir izsniedzis apstiprinājuma pagarinājumu attiecīgam ierīces tipam, ir jāpiešķir pagarinājuma papildu numurs un jāinformē pārējās Vienošanās dalībvalstis, kas pievienojas šo noteikumu prasībām, 8.3. punktā norādītajā formā. |
| --- | --- |

9.3.

Iestādei vai tehniskajam servisam, kas ir izsniedzis apstiprinājuma pagarinājumu attiecīgam ierīces tipam, ir jāpiešķir pagarinājuma papildu numurs un jāinformē pārējās Vienošanās dalībvalstis, kas pievienojas šo noteikumu prasībām, 8.3. punktā norādītajā formā.

10.   PRASĪBĀM ATBILSTOŠAS RAŽOŠANAS PROCEDŪRAS

| 10.1. | Apstiprinājuma saņēmējam ir jānodrošina ražošanas atbilstības testu pierakstu veikšana un to dokumentu pastāvīga pieejamība laika posmā, kas noteikts vienošanās līgumā ar apstiprinājumu izsniegušo iestādi vai tehnisko servisu. Šis noteiktais laika posms nedrīkst pārsniegt 10 gadus pēc ražošanas pārtraukšanas. |
| --- | --- |

10.1.

Apstiprinājuma saņēmējam ir jānodrošina ražošanas atbilstības testu pierakstu veikšana un to dokumentu pastāvīga pieejamība laika posmā, kas noteikts vienošanās līgumā ar apstiprinājumu izsniegušo iestādi vai tehnisko servisu. Šis noteiktais laika posms nedrīkst pārsniegt 10 gadus pēc ražošanas pārtraukšanas.

| 10.2. | Iestāde vai tehniskais serviss, kas ir izsniedzis apstiprinājumu par attiecīgo ierīci, drīkst jebkurā laikā pārbaudīt jebkuras ierīces ražošanā pielietoto kontroles metožu atbilstību prasībām. Šādas kārtas pārbaudes veicamas reizi divos gados. |
| --- | --- |

10.2.

Iestāde vai tehniskais serviss, kas ir izsniedzis apstiprinājumu par attiecīgo ierīci, drīkst jebkurā laikā pārbaudīt jebkuras ierīces ražošanā pielietoto kontroles metožu atbilstību prasībām. Šādas kārtas pārbaudes veicamas reizi divos gados.

11.   SODS PAR PRASĪBĀM NEATBILSTOŠU RAŽOŠANU

| 11.1. | Sniegtais apstiprinājums kādas mehāniskās sakabes ierīces vai tās daļu ražošanai saskaņā ar šo noteikumu prasībām var tikt anulēts gadījumā, ja prasības netiek ievērotas vai ierīce vai tās daļas ar šādu apstiprinājuma marķējumu atšķiras no apstiprinātās ierīces. |
| --- | --- |

11.1.

Sniegtais apstiprinājums kādas mehāniskās sakabes ierīces vai tās daļu ražošanai saskaņā ar šo noteikumu prasībām var tikt anulēts gadījumā, ja prasības netiek ievērotas vai ierīce vai tās daļas ar šādu apstiprinājuma marķējumu atšķiras no apstiprinātās ierīces.

| 11.2. | Ja Vienošanās dalībvalsts anulē iepriekš izsniegto apstiprinājumu, par to nekavējoties jāinformē pārējo dalībvalstu attiecīgās iestādes, kas pievienojas šo noteikumu prasībām, paziņojuma veidlapas formā, kas ir norādīta šo noteikumu 1. un 2. pielikumā. |
| --- | --- |

11.2.

Ja Vienošanās dalībvalsts anulē iepriekš izsniegto apstiprinājumu, par to nekavējoties jāinformē pārējo dalībvalstu attiecīgās iestādes, kas pievienojas šo noteikumu prasībām, paziņojuma veidlapas formā, kas ir norādīta šo noteikumu 1. un 2. pielikumā.

12.   RAŽOŠANAS PĀRTRAUKŠANA

| 12.1. | Ja apstiprinājuma īpašnieks pilnībā pārtrauc attiecīgā tipa mehānisko sakabes ierīču vai to daļu ražošanu, kas tika apstiprināta saskaņā ar šiem noteikumiem, viņam par to ir jāinformē attiecīgā apstiprinājumus izsniedzošā iestāde vai tehniskais serviss, kas šo apstiprinājumu ir sniegusi. Pēc šādas informācijas saņemšanas attiecīgajai apstiprinājumus izsniedzošajai iestādei par to ir jāziņo 1958. gada Vienošanās dalībvalstu iestādes, kas pievienojas šo noteikumu prasībām, nosūtot tām informatīvo veidlapu, kas pievienota šo noteikumu 1. vai 2. pielikumā. |
| --- | --- |

12.1.

Ja apstiprinājuma īpašnieks pilnībā pārtrauc attiecīgā tipa mehānisko sakabes ierīču vai to daļu ražošanu, kas tika apstiprināta saskaņā ar šiem noteikumiem, viņam par to ir jāinformē attiecīgā apstiprinājumus izsniedzošā iestāde vai tehniskais serviss, kas šo apstiprinājumu ir sniegusi. Pēc šādas informācijas saņemšanas attiecīgajai apstiprinājumus izsniedzošajai iestādei par to ir jāziņo 1958. gada Vienošanās dalībvalstu iestādes, kas pievienojas šo noteikumu prasībām, nosūtot tām informatīvo veidlapu, kas pievienota šo noteikumu 1. vai 2. pielikumā.

13.   PAGAIDU NOTEIKUMI

Līdz Apvienoto Nāciju ģenerālsekretāra citas informācijas saņemšanai šo noteikumu dalībpuses, kas ir Eiropas Kopienas dalībvalstis (uz 01 sērijas grozījumu pieņemšanas brīdi tās ir Itālija, Nīderlande, Beļģija, Apvienotā Karaliste, Luksemburga, Somija un Grieķija) paziņo, ka attiecībā uz mehāniskajām sakabes ierīcēm un to daļām tiks ievērotas tikai šīs vienošanās prasības, uz kurām ir balstīti dotie noteikumi attiecībā uz transporta līdzekļiem, izņemot M1 kategoriju, šāda veida ierīcēm un to daļām.

14.   TEHNISKĀS PĀRBAUDES VEICOŠO TEHNISKO DIENESTU UN ADMINISTRATĪVO DEPARTAMENTU NOSAUKUMI UN ADRESES

| 14.1. | 1958. gada Vienošanās dalībvalstīm, kas ievēro šos noteikumus, ir jāpaziņo Apvienoto Nāciju sekretariātam apstiprinājuma testus veicošo tehnisko servisu un apstiprinājumus izsniedzošo administratīvo iestāžu nosaukumi un adreses, uz kurām būtu jānosūta veidlapas no citām dalībvalstīm ar informāciju par sniegtajiem apstiprinājumiem vai to pagarinājumiem vai atteikumiem un veidlapas ar paziņojumiem par ražošanas pārtraukšanu. |
| --- | --- |

14.1.

1958. gada Vienošanās dalībvalstīm, kas ievēro šos noteikumus, ir jāpaziņo Apvienoto Nāciju sekretariātam apstiprinājuma testus veicošo tehnisko servisu un apstiprinājumus izsniedzošo administratīvo iestāžu nosaukumi un adreses, uz kurām būtu jānosūta veidlapas no citām dalībvalstīm ar informāciju par sniegtajiem apstiprinājumiem vai to pagarinājumiem vai atteikumiem un veidlapas ar paziņojumiem par ražošanas pārtraukšanu.

1. PIELIKUMS

PAZIŅOJUMS

(maksimālais formāts A4 (210 × 297 mm)

Image

Image

2. PIELIKUMS

PAZIŅOJUMS

(maksimālais formāts: A4 (210 × 297 mm)

Image

Image

3. PIELIKUMS

APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMA IZVIETOJUMA PIEMĒRS

Image

a = min. 8 mm

Augstāk redzamais mehāniskās sakabes ierīces vai tās daļas vai transporta līdzekļa apstiprinājuma marķējuma piemērs ir Nīderlandē (E4) apstiprināta ierīce vai tās daļa ar apstiprinājuma numuru 2439, kas atbilst šīs regulas 01 grozījumu sērijas prasībām.

Piezīme: apstiprinājuma numurs un papildus simboli ir jāizvieto blakus aplim un virs vai zem burta “E” vai arī pa labi vai pa kreisi no tā. Apstiprinājuma numura cipariem jāatrodas “E” burta pusē un jābūt rakstītiem tajā pašā virzienā. Jāizvairās no romiešu ciparu lietošanas apstiprinājuma numuros, lai novērstu to sajaukšanu ar citiem simboliem.

4. PIELIKUMS

RĀDĪTĀJU MARĶĒJUMA IZVIETOJUMA PIEMĒRI

| 1. | Visām mehāniskās sakabes ierīcēm vai to daļām ir jābūt marķētām ar ierīces vai daļas klases apzīmējumu. Turklāt uz tām ir jābūt arī marķējumam, kas norāda ierīces jaudu, saskaņā ar šīs regulas 2.11. punktā aprakstītajiem rādītāju datiem. |
| --- | --- |

1.

Visām mehāniskās sakabes ierīcēm vai to daļām ir jābūt marķētām ar ierīces vai daļas klases apzīmējumu. Turklāt uz tām ir jābūt arī marķējumam, kas norāda ierīces jaudu, saskaņā ar šīs regulas 2.11. punktā aprakstītajiem rādītāju datiem.

| 1.1. | Visu burtu un ciparu augstumam ir jābūt vismaz līdzvērtīgam apstiprinājuma numura augstumam, t. i., a/3, kur a ir 8 mm. |
| --- | --- |

1.1.

Visu burtu un ciparu augstumam ir jābūt vismaz līdzvērtīgam apstiprinājuma numura augstumam, t. i., a/3, kur a ir 8 mm.

| 1.2. | Rādītāji, kas ir jānorāda katras ierīces un tās daļu marķējumā ir norādīti zemāk redzamajā tabulā – sk. arī šo noteikumu 7.3. punktu:1. TABULA – Uz sakabes ierīcēm un to daļām ir jābūt attiecīgo rādītāju marķējumam











  Mehānisko sakabes ierīču vai to daļu apraksts | Atbilstošais rādītāja marķējums |
| --- | --- | --- |
| Klase | D | Dc | S | U | V |
| Sakabes lodes un kronšteini – sk. noteikumu 5. pielikuma 1. punktu | * | * | | * | | |
| Savienotājgalviņas | * | * | | * | | |
| Stieņa sakabe | * | * | * | * | | * |
| Jūgstieņu acis | * | * | * | * | | * |
| Jūgstieņi | * | * | * | * | | * |
| Jūgkārts | * | * | * | * | | * |
| Seglu iekārta | * | * | | | * | |
| Seglu iekārtas tapas | * | * | | | | |
| Seglu iekārtas montāžas plāksnes | * | * | | | * | |
| Āķveida sakabe | * | * | * | * | | * |

1.2.

1. TABULA – Uz sakabes ierīcēm un to daļām ir jābūt attiecīgo rādītāju marķējumam

Mehānisko sakabes ierīču vai to daļu apraksts

Atbilstošais rādītāja marķējums

Klase

D

Dc

S

U

V

Sakabes lodes un kronšteini – sk. noteikumu 5. pielikuma 1. punktu

*

*

*

Savienotājgalviņas

*

*

*

Stieņa sakabe

*

*

*

*

*

Jūgstieņu acis

*

*

*

*

*

Jūgstieņi

*

*

*

*

*

Jūgkārts

*

*

*

*

*

Seglu iekārta

*

*

*

Seglu iekārtas tapas

*

*

Seglu iekārtas montāžas plāksnes

*

*

*

Āķveida sakabe

*

*

*

*

*

Piemēri: C50-X D130 Dc90 S1000 V35 norādītu uz nestandarta C50-X klases stieņa sakabi ar maksimālo D rādītāju 130 kN, maksimālo pieļaujamo Dc rādītāju 90 kN, maksimālo pieļaujamo statisko vertikālās kravas masu 1 000 kg un maksimālo pieļaujamo V rādītāju 35 kN.

A50-X D20 S120 norādītu uz standarta A50-X klases kronšteinu ar lodes sakabi ar maksimālo D rādītāju 20 kN un maksimālo pieļaujamo statisko vertikālās kravas masu 120 kg.

5. PIELIKUMS

PRASĪBAS MEHĀNISKĀM SAKABES IERĪCĒM VAI DAĻĀM

1.   SAKABES LODES UN KRONŠTEINI

Šī pielikuma 1.1. līdz 1.5. punktā minētās prasības attiecas uz visām A klases sakabes lodēm un kronšteiniem. 1.6. punktā ir aprakstītas papildu prasības, kas jāievēro standarta 50 mm diametra sakabes ložu ar atloka tipa bultas stiprinājumiem gadījumā.

| 1.1. | A klases sakabes lodēm ir jāatbilst 2. attēlā redzamajai formai un ārējiem izmēriem. |
| --- | --- |

1.1.

A klases sakabes lodēm ir jāatbilst 2. attēlā redzamajai formai un ārējiem izmēriem.

Image

| 1.2. | Kronšteinu formai un izmēriem ir jāatbilst transporta līdzekļa ražotāja noteiktajām prasībām par savienojuma punktiem un, nepieciešamības gadījumā, papildus montāžas ierīcēm vai daļām. |
| --- | --- |

1.2.

Kronšteinu formai un izmēriem ir jāatbilst transporta līdzekļa ražotāja noteiktajām prasībām par savienojuma punktiem un, nepieciešamības gadījumā, papildus montāžas ierīcēm vai daļām.

| 1.3. | Noņemamās sakabes lodes: |
| --- | --- |

1.3.

Noņemamās sakabes lodes:

| 1.3.1. | Noņemamo sakabes ložu vai ar skrūvēm nepiestiprināto daļu gadījumā, piemēram, A50-X klasei, savienojuma punktam un saslēgšanās kārtībai ir jānodrošina pareiza mehāniskā saslēgšanās. |
| --- | --- |

1.3.1.

Noņemamo sakabes ložu vai ar skrūvēm nepiestiprināto daļu gadījumā, piemēram, A50-X klasei, savienojuma punktam un saslēgšanās kārtībai ir jānodrošina pareiza mehāniskā saslēgšanās.

| 1.3.2. | Gadījumā, ja sakabes lodes vai to daļas, kas var būt apstiprinātas atsevišķai lietošanai ar dažādu transporta līdzekļu kronšteiniem, ir noņemamas, piemēram, A50-X klasei, brīvajam laukumam pie šādas sakabes lodes montētas uz kronšteiniem ir jāatbilst 7. pielikuma 25. attēlā redzamajām. |
| --- | --- |

1.3.2.

Gadījumā, ja sakabes lodes vai to daļas, kas var būt apstiprinātas atsevišķai lietošanai ar dažādu transporta līdzekļu kronšteiniem, ir noņemamas, piemēram, A50-X klasei, brīvajam laukumam pie šādas sakabes lodes montētas uz kronšteiniem ir jāatbilst 7. pielikuma 25. attēlā redzamajām.

| 1.4. | Sakabes lodēm un vilkšanas ierīcēm ir jāiztur testu pārbaudes, kas aprakstītas 6. pielikuma 3.1. punktā. |
| --- | --- |

1.4.

Sakabes lodēm un vilkšanas ierīcēm ir jāiztur testu pārbaudes, kas aprakstītas 6. pielikuma 3.1. punktā.

| 1.5. | Kronšteinu ražotājiem ir jāparedz papildu saslēguma punkti, kuros var pievienot papildus sakabes vai ierīces, lai piekabe varētu tikt apstādināta automātiski gadījumā, ja tas būtu atvienojies no galvenās sakabes. Šīs prasības izpildīšana ir nepieciešama, lai transporta līdzeklis atbilstu ANO/EEK Noteikumu Nr. 13 5.2.2.9. punktam – “Uniform Provisions concerning the approval of vehicles of categories M, N and O with regard to braking” (“Vienotās prasības par M, N un O kategoriju transporta līdzekļu bremžu apstiprināšanu”). |
| --- | --- |

1.5.

Kronšteinu ražotājiem ir jāparedz papildu saslēguma punkti, kuros var pievienot papildus sakabes vai ierīces, lai piekabe varētu tikt apstādināta automātiski gadījumā, ja tas būtu atvienojies no galvenās sakabes. Šīs prasības izpildīšana ir nepieciešama, lai transporta līdzeklis atbilstu ANO/EEK Noteikumu Nr. 13 5.2.2.9. punktam – “Uniform Provisions concerning the approval of vehicles of categories M, N and O with regard to braking” (“Vienotās prasības par M, N un O kategoriju transporta līdzekļu bremžu apstiprināšanu”).

| 1.5.1. | Papildu sakabes savienojuma punktiem un/vai atraušanās kabelim ir jābūt izvietotiem tā, lai lietošanas laikā tie neierobežotu normālu sakabes darbību un netraucētu parastās inerces bremžu sistēmas darbību.
  Vienam savienojuma punktam ir jābūt izvietotam lielākais 100 mm attālumā pa vertikālo plāksni, izejot caur sakabes darbības centru. Ja tas nav iespējams, ir jānodrošina divi savienojuma punkti, pa vienam katrā pusē un vienādā attālumā (lielākais 250 mm) no vertikālās centra līnijas. Savienojuma punktam(-iem) ir jābūt pēc iespējas vairāk virzītam(-iem) uz aizmuguri un augstam(-iem). |
| --- | --- |

1.5.1.

Papildu sakabes savienojuma punktiem un/vai atraušanās kabelim ir jābūt izvietotiem tā, lai lietošanas laikā tie neierobežotu normālu sakabes darbību un netraucētu parastās inerces bremžu sistēmas darbību.

Vienam savienojuma punktam ir jābūt izvietotam lielākais 100 mm attālumā pa vertikālo plāksni, izejot caur sakabes darbības centru. Ja tas nav iespējams, ir jānodrošina divi savienojuma punkti, pa vienam katrā pusē un vienādā attālumā (lielākais 250 mm) no vertikālās centra līnijas. Savienojuma punktam(-iem) ir jābūt pēc iespējas vairāk virzītam(-iem) uz aizmuguri un augstam(-iem).

| 1.6. | Īpašās prasības pret A50-1 līdz A50-5 klases, ieskaitot, standarta sakabes lodes un atloka tipa kronšteiniem: |
| --- | --- |

1.6.

Īpašās prasības pret A50-1 līdz A50-5 klases, ieskaitot, standarta sakabes lodes un atloka tipa kronšteiniem:

| 1.6.1. | A50-1 klases sakabes ložu un atloka tipa kronšteinu izmēriem jāatbilst 3. attēlā un 2. tabulā parādītajiem. |
| --- | --- |

1.6.1.

A50-1 klases sakabes ložu un atloka tipa kronšteinu izmēriem jāatbilst 3. attēlā un 2. tabulā parādītajiem.

| 1.6.2. | A50-2, A50-3, A50-4 un A50-5 klases sakabes ložu un atloka tipa kronšteinu izmēriem ir jāatbilst 4. attēlā un 2. tabulā norādītajiem. |
| --- | --- |

1.6.2.

A50-2, A50-3, A50-4 un A50-5 klases sakabes ložu un atloka tipa kronšteinu izmēriem ir jāatbilst 4. attēlā un 2. tabulā norādītajiem.

| 1.6.3. | A50-1 līdz A50-5 klases, ieskaitot, sakabes lodēm un atloka tipa kronšteiniem ir jābūt testētiem un jāatbilst 3. tabulā norādītajiem normatīviem.






  2. TABULA – Standarta atloka tipa lodes sakabes izmēri (mm), sk. 3. un 4. attēlu









  Klase | A50-1 | A50-2, A50-4 | A50-3, A50-5 | Piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| e1 | 90 | 83 | 120 | ±0,5 |
| e2 | — | 56 | 55 | ±0,5 |
| d2 | 17 | 10,5 | 15 | H13 |
| f | 130 | 110 | 155 | +6,0 - 0 |
| g | 50 | 85 | 90 | +6,0 - 0 |
| c | 15 | 15 | 15 | maksimāli |
| l | 55 | 110 | 120 | ±5,0 |
| h | 70 | 80 | 80 | ±5,0 |

1.6.3.

A50-1 līdz A50-5 klases, ieskaitot, sakabes lodēm un atloka tipa kronšteiniem ir jābūt testētiem un jāatbilst 3. tabulā norādītajiem normatīviem.

Image

Image

2. TABULA – Standarta atloka tipa lodes sakabes izmēri (mm), sk. 3. un 4. attēlu

Klase

A50-1

A50-2, A50-4

A50-3, A50-5

Piezīmes

e1

90

83

120

±0,5

e2

—

56

55

±0,5

d2

17

10,5

15

H13

f

130

110

155

+6,0 - 0

g

50

85

90

+6,0 - 0

c

15

15

15

maksimāli

l

55

110

120

±5,0

h

70

80

80

±5,0

3. TABULA – Standarta atloka tipa lodes sakabes rādītāji

| Klase | A50-1 | A50-2 | A50-3 | A50-4 | A50-5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D | 17 | 20 | 30 | 20 | 30 |
| S | 120 | 120 | 120 | 150 | 150 |

Klase

A50-1

A50-2

A50-3

A50-4

A50-5

D

17

20

30

20

30

S

120

120

120

150

150

| D = | maksimālais D rādītājs (kN) |
| --- | --- |
| S = | maksimālā statiskā vertikālā masa (kg) |

D =

maksimālais D rādītājs (kN)

S =

maksimālā statiskā vertikālā masa (kg)

| 1.7. | Servisa lietošanai paredzētu sakabes ložu un kronšteinu ražotājiem, kas nesadarbojas tiešā veidā ar attiecīgo transporta līdzekļu ražotājiem, ir jāņem vērā prasības par sakabes kustību, kas sniegtas šī pielikuma 2. punktā un šīs regulas 7. pielikumā. |
| --- | --- |

1.7.

Servisa lietošanai paredzētu sakabes ložu un kronšteinu ražotājiem, kas nesadarbojas tiešā veidā ar attiecīgo transporta līdzekļu ražotājiem, ir jāņem vērā prasības par sakabes kustību, kas sniegtas šī pielikuma 2. punktā un šīs regulas 7. pielikumā.

2.   SAVIENOTĀJGALVIŅAS

| 2.1. | B50 klases savienotājgalviņām ir jābūt projektētām drošai lietošanai ar šī pielikuma 1. punktā aprakstītajām sakabes lodēm un jāatbilst noteiktām prasībām.
  Savienotājgalviņām ir jābūt projektētām drošas saslēgšanās nodrošināšanai, arī ņemot vērā sakabes ierīces nonēsāšanos. |
| --- | --- |

2.1.

B50 klases savienotājgalviņām ir jābūt projektētām drošai lietošanai ar šī pielikuma 1. punktā aprakstītajām sakabes lodēm un jāatbilst noteiktām prasībām.

Savienotājgalviņām ir jābūt projektētām drošas saslēgšanās nodrošināšanai, arī ņemot vērā sakabes ierīces nonēsāšanos.

| 2.2. | Savienotājgalviņām ir jāatbilst 6. pielikuma 3.2. punktā noteiktajām testa prasībām. |
| --- | --- |

2.2.

Savienotājgalviņām ir jāatbilst 6. pielikuma 3.2. punktā noteiktajām testa prasībām.

| 2.3. | Jebkāda veida papildu ierīce (piem., bremzes, stabilizators utt.) nedrīkst ietekmēt mehāniskā savienojuma darbību. |
| --- | --- |

2.3.

Jebkāda veida papildu ierīce (piem., bremzes, stabilizators utt.) nedrīkst ietekmēt mehāniskā savienojuma darbību.

| 2.4. | Savienotājgalviņai, kad tā nav savienota ar transporta līdzekli, ir jārotē horizontāli vismaz 90o leņķī uz katru pusi no sakabes lodes un montāžas punkta centra līnijas, kā noteikts šī pielikuma 1. punktā. Tajā pašā laikā ir jāsaglabā 20o leņķis brīvai vertikālai kustībai zem un virs horizontālās līnijas. Turklāt papildus horizontālajai kustībai 90o leņķī ir jābūt iespējamai kustībai 25o leņķī abos virzienos ap horizontālo asi. Ir jābūt iespējamai sekojošajai darbībai jebkādā horizontālās rotācijas leņķī:






  i) | vertikālā padeve ± 15o ar rotēšanu ap asi ± 25o; |
| --- | --- | --- |

2.4.

Savienotājgalviņai, kad tā nav savienota ar transporta līdzekli, ir jārotē horizontāli vismaz 90o leņķī uz katru pusi no sakabes lodes un montāžas punkta centra līnijas, kā noteikts šī pielikuma 1. punktā. Tajā pašā laikā ir jāsaglabā 20o leņķis brīvai vertikālai kustībai zem un virs horizontālās līnijas. Turklāt papildus horizontālajai kustībai 90o leņķī ir jābūt iespējamai kustībai 25o leņķī abos virzienos ap horizontālo asi. Ir jābūt iespējamai sekojošajai darbībai jebkādā horizontālās rotācijas leņķī:

i)

vertikālā padeve ± 15o ar rotēšanu ap asi ± 25o;

| ii) | rotēšana ap asi ± 10o ar vertikālu padevi ± 20o. |
| --- | --- |

ii)

rotēšana ap asi ± 10o ar vertikālu padevi ± 20o.

3.   STIEŅA SAKABES

Šī pielikuma 3.1. līdz 3.6. punkta prasības attiecas uz visiem C50 klases stieņa sakabēm. Papildu prasības par C50-1 līdz C50-6 klases standarta stieņa sakabēm ir aprakstītas 3.7. punktā.

| 3.1. | Veiktspējas prasības – visām stieņa sakabēm ir jāiztur 6. pielikuma 3.3. punktā aprakstītie testi. |
| --- | --- |

3.1.

Veiktspējas prasības – visām stieņa sakabēm ir jāiztur 6. pielikuma 3.3. punktā aprakstītie testi.

| 3.2. | Piemērotas jūgstieņa acis – C50 klases stieņa sakabēm ir jābūt saderīgām ar visām D50 klases jūgstieņa acīm un sakabēm ar noteiktām īpašībām. |
| --- | --- |

3.2.

Piemērotas jūgstieņa acis – C50 klases stieņa sakabēm ir jābūt saderīgām ar visām D50 klases jūgstieņa acīm un sakabēm ar noteiktām īpašībām.

3.3.   Spīles

C50 klases stieņa sakabēm ir jābūt aprīkotām ar spīlēm, kas nodrošinātu pareizu jūgstieņa acs savienošanos ar sakabi.

Ja spīles vai to balstošā daļa var griezties ap vertikālo asi, tai automātiski ir jānostājas normālā pozīcijā un pie atvērtas jūgtapas ir stingri jāturas šādā pozīcijā, lai sniegtu pietiekamu atbalstu jūgstieņa acs savienošanās procedūras laikā.

Ja spīles vai to balstošā daļa var griezties ap horizontālo asi, savienojumam, kas pieļauj šādu rotāciju, ir jābūt noslēgtam normālajā pozīcijā ar saslēguma ierīci. Ierīcei ir jābūt pietiekami stiprai, lai izturētu 200 N vertikālā spēka iedarbību uz spīļu augšdaļu, kas rada savienojuma novirzi no tā normālās pozīcijas. Saslēguma ierīcei ir jābūt lielākai nekā šī pielikuma 3.6. punktā aprakstītajā gadījumā ar rokas sviru. Spīlēm ir jābūt manuāli atgriežamām tā normālajā stāvoklī. Spīles, kas var griezties ap horizontālo asi, var tikt izmantota tikai pie kravas masas, S, līdz 50 kg un V-rādītāja līdz 5 kN.

Ja spīles vai to balstošā daļa var griezties ap garenisko asi, rotācijai jābūt ierobežotai ar vismaz 100 Nm saslēguma ierīci.

Minimālais pieprasītais spīļu izmērs ir atkarīgs no sakabes D rādītāja:

D rādītājs ≤ 18 kN – platums 150 mm, augstums 100 mm

D rādītājs > 18 kN ≤ 25 kN – platums 280 mm, augstums 170 mm

D rādītājs > 25 kN – platums 360 mm, augstums 200 mm

Spīļu ārējie stūri var būt rādiusā.

Mazāku spīļu lietošana ir pieļaujama C50-X klases stieņa sakabēm, ja tās lieto tikai centrālās acs piekabēm ar maksimālo pieļaujamo masu līdz 3,5 tonnām vai arī gadījumos, ja tehnisku iemeslu dēļ nav iespējams lietot spīles no augstāk redzamās tabulas, tad, ja pastāv īpaši apstākļi, kas ļauj pārraudzīt drošu automātiskās sakabes procedūras norisi, kā arī gadījumos, ja saskaņā ar sakabes ražotāja sniegto informāciju 1. pielikumā redzamās paziņojuma veidlapas formā noteiktais lietošanas lauks ir ierobežots.

3.4.   Pievienotās jūgstieņa acs minimālais savienojums

Ar sakabi savienotai, bet uz transporta līdzekļa neuzmontētai jūgstieņa acij ir jāatbilst zemāk redzamajiem kustības leņķiem. Ja daļu no šīm kustībām nodrošina īpašs savienojums (C50-X klasē tikai stieņa sakabēm), 1. pielikuma paziņojuma veidlapā noteiktais darbības lauks ir ierobežots līdz 7. pielikuma 1.3.8. punktā minētajiem gadījumiem.

| 3.4.1. | ± 90o horizontālā leņķī ap vertikālo asi no transporta līdzekļa gareniskās acs – sk. 5. attēlu. |
| --- | --- |

3.4.1.

± 90o horizontālā leņķī ap vertikālo asi no transporta līdzekļa gareniskās acs – sk. 5. attēlu.

Image

| 3.4.2. | ± 20o vertikālā leņķī ap šķērsasi no transporta līdzekļa horizontālās plāksnes – sk. 6. attēlu. |
| --- | --- |

3.4.2.

± 20o vertikālā leņķī ap šķērsasi no transporta līdzekļa horizontālās plāksnes – sk. 6. attēlu.

Image

| 3.4.3. | Rotēšana ap asi ± 25o leņķī ap garenisko asi no transporta līdzekļa horizontālās plāksnes – sk. 7. attēlu. |
| --- | --- |

3.4.3.

Rotēšana ap asi ± 25o leņķī ap garenisko asi no transporta līdzekļa horizontālās plāksnes – sk. 7. attēlu.

Image

| 3.5. | Noslēgšana netīšas atvienošanās novēršanai:
  Noslēgtā stāvoklī jūgtapai ir jābūt noslēgtai ar divām pilnīgas mehāniskās saslēgšanās ierīcēm, kuras var aizstāt viena otru gadījumā, ja kāda no tām nedarbotos.
  Sakabes aizvērtam un noslēgtam stāvoklim ir jābūt skaidri redzamam no mehāniskās ierīces ārpuses. Šim indikatoram ir jābūt sataustāmam, lai pārbaudītu tā stāvokli, piemēram, tumsā.
  Mehāniskajai indikatora ierīcei ir jāziņo par abu saslēgšanās ierīču darbību (AND stāvokli).
  Taču ir pietiekama arī norāde tikai uz vienas ierīces saslēgšanos, ja attiecīgajam modelim ir paredzēta paralēla otras saslēgšanās ierīces darbība. |
| --- | --- |

3.5.

Noslēgšana netīšas atvienošanās novēršanai:

Noslēgtā stāvoklī jūgtapai ir jābūt noslēgtai ar divām pilnīgas mehāniskās saslēgšanās ierīcēm, kuras var aizstāt viena otru gadījumā, ja kāda no tām nedarbotos.

Sakabes aizvērtam un noslēgtam stāvoklim ir jābūt skaidri redzamam no mehāniskās ierīces ārpuses. Šim indikatoram ir jābūt sataustāmam, lai pārbaudītu tā stāvokli, piemēram, tumsā.

Mehāniskajai indikatora ierīcei ir jāziņo par abu saslēgšanās ierīču darbību (AND stāvokli).

Taču ir pietiekama arī norāde tikai uz vienas ierīces saslēgšanos, ja attiecīgajam modelim ir paredzēta paralēla otras saslēgšanās ierīces darbība.

3.6.   Rokas sviras

Rokas svirām jābūt projektētām vieglai lietošanai, ar noapaļotu galu. Sakabes rokas sviras tuvumā nedrīkst būt asi stūri vai spices, kas varētu radīt darba traumas sakabes lietošanas laikā. Spēks, kas nepieciešams sakabes atvēršanai, mērot bez jūgstieņa acs, nedrīkst pārsniegt 250 N perpendikulāri rokas svirai pa darbības līniju.

| 3.7. | Īpašās prasības par standarta C50-1 līdz C50-6 klases stieņa sakabēm: |
| --- | --- |

3.7.

Īpašās prasības par standarta C50-1 līdz C50-6 klases stieņa sakabēm:

| 3.7.1. | Jūgstieņa acs kustība ap savu šķērsasi ir panākama ar jūgtapas lodveidīgās formas palīdzību (un nevis ar savienojuma palīdzību). |
| --- | --- |

3.7.1.

Jūgstieņa acs kustība ap savu šķērsasi ir panākama ar jūgtapas lodveidīgās formas palīdzību (un nevis ar savienojuma palīdzību).

| 3.7.2. | Atsperei un/vai amortizācijas ierīcēm ir jāsamazina jūgtapas un jūgstieņa acs atstarpes radītā stiepjošā un spiediena iedarbība gar garenisko asi (izņemot C50-1 klasi). |
| --- | --- |

3.7.2.

Atsperei un/vai amortizācijas ierīcēm ir jāsamazina jūgtapas un jūgstieņa acs atstarpes radītā stiepjošā un spiediena iedarbība gar garenisko asi (izņemot C50-1 klasi).

| 3.7.3. | Izmēriem ir jāatbilst 8. attēlā un 4. tabulā norādītajiem. |
| --- | --- |

3.7.3.

Izmēriem ir jāatbilst 8. attēlā un 4. tabulā norādītajiem.

| 3.7.4. | Sakabēm ir jābūt testētām un jāatbilst 5. tabulas rādītājiem. |
| --- | --- |

3.7.4.

Sakabēm ir jābūt testētām un jāatbilst 5. tabulas rādītājiem.

| 3.7.5. | Sakabei ir jābūt atveramai savienojuma vietā ar rokas sviras palīdzību (nevis ar tālvadības ierīci).



  4. TABULA – Standarta stieņa sakabju izmēri (mm), sk. 8. attēlu












  Klase | C50-1 | C50-2 | C50-3 | C50-4 | C50-5 | C50-6
  C50-7 | Piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| e1 | 83 | 83 | 120 | 140 | 160 | 160 | ±0,5 |
| e2 | 56 | 56 | 55 | 80 | 100 | 100 | ±0,5 |
| d1 | — | 54 | 74 | 84 | 94 | 94 | maksimāli |
| d2 | 10,5 | 10,5 | 15 | 17 | 21 | 21 | H13 |
| F | 110 | 110 | 155 | 180 | 200 | 200 | +6,0 –0 |
| G | 85 | 85 | 90 | 120 | 140 | 140 | ±3,0 |
| A | 100 | 170 | 200 | 200 | 200 | 200 | +20,0 –0 |
| B | 150 | 280 | 360 | 360 | 360 | 360 | +20,0 –0 |
| C | 20 | 20 | 24 | 30 | 30 | 30 | maksimāli |
| H | 150 | 190 | 265 | 265 | 265 | 265 | maksimāli |
| l1 | — | 150 | 250 | 300 | 300 | 300 | maksimāli |
| l2 | 150 | 300 | 330 | 330 | 330 | 330 | maksimāli |
| l3 | 100 | 160 | 180 | 180 | 180 | 180 | ±20,0 |
| T | — | 15 | 20 | 35 | 35 | 35 | maksimāli |

3.7.5.

Sakabei ir jābūt atveramai savienojuma vietā ar rokas sviras palīdzību (nevis ar tālvadības ierīci).

Image

4. TABULA – Standarta stieņa sakabju izmēri (mm), sk. 8. attēlu

Klase

C50-1

C50-2

C50-3

C50-4

C50-5

C50-6

C50-7

Piezīmes

e1

83

83

120

140

160

160

±0,5

e2

56

56

55

80

100

100

±0,5

d1

—

54

74

84

94

94

maksimāli

d2

10,5

10,5

15

17

21

21

H13

F

110

110

155

180

200

200

+6,0 –0

G

85

85

90

120

140

140

±3,0

A

100

170

200

200

200

200

+20,0 –0

B

150

280

360

360

360

360

+20,0 –0

C

20

20

24

30

30

30

maksimāli

H

150

190

265

265

265

265

maksimāli

l1

—

150

250

300

300

300

maksimāli

l2

150

300

330

330

330

330

maksimāli

l3

100

160

180

180

180

180

±20,0

T

—

15

20

35

35

35

maksimāli

5. TABULA – Standarta stieņa sakabju rādītāji

| Klase | C50-1 | C50-2 | C50-3 | C50-4 | C50-5 | C50-6 | C50-7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D | 18 | 25 | 70 | 100 | 130 | 190 | 190 |
| Dc | 18 | 25 | 50 | 70 | 90 | 120 | 130 |
| S | 200 | 250 | 650 | 900 | 1 000 | 1 000 | 1 000 |
| V | 12 | 10 | 18 | 25 | 35 | 50 | 75 |

Klase

C50-1

C50-2

C50-3

C50-4

C50-5

C50-6

C50-7

D

18

25

70

100

130

190

190

Dc

18

25

50

70

90

120

130

S

200

250

650

900

1 000

1 000

1 000

V

12

10

18

25

35

50

75

| D = | maksimālais D rādītājs (kN) |
| --- | --- |
| Dc = | maksimālais D rādītājs (kN) lietošanai ar centrālās acs piekabi |
| S = | maksimālā statiskā vertikālā krava uz sakabi (kg) |
| V = | maksimālais V rādītājs (kN) |

D =

maksimālais D rādītājs (kN)

Dc =

maksimālais D rādītājs (kN) lietošanai ar centrālās acs piekabi

S =

maksimālā statiskā vertikālā krava uz sakabi (kg)

V =

maksimālais V rādītājs (kN)

4.   JŪGSTIEŅA ACIS

| 4.1. | Vispārīgās prasības D50 klases jūgstieņa acīm:
  Visām D50 klases jūgstieņa acīm ir jāiztur 6. pielikuma 3.4. punktā aprakstītie testi.
  D50 klases jūgstieņa acis ir paredzētas lietošanai ar C50 klases stieņa sakabēm. Jūgstieņa acīm nav jārotē ap asi (jo to sakabes ir rotējošas).
  Ja D50 klases jūgstieņa acis ir aprīkotas ar uzmavām, tām ir jāsaskan ar 9. attēlā (nav pieļaujamas D50-C klasē) vai 10. attēlā norādītajiem izmēriem.
  Uzmavas nedrīkst būt piemetinātas jūgstieņa acīm.
  D50 klases jūgstieņa acīm ir jāatbilst izmēriem, kas norādīti 4.2. punktā. D50-X klases jūgstieņa acu kāta forma netiek precizēta, taču 210 mm attālumam no acs centra augstuma “h” un platuma “b” ir jābūt 6. tabulā norādīto datu robežās.






  6. TABULA – D50-A un D50-X klases jūgstieņa acs izmēri, sk. 11. attēlu







  Klase | h (mm) | b (mm) |
| --- | --- | --- | --- |
| D50-A | 65 +2/-1 | 60 +2/-1 |
| D50-X | 80 maksimāli | 62 maksimāli |

4.1.

Vispārīgās prasības D50 klases jūgstieņa acīm:

Visām D50 klases jūgstieņa acīm ir jāiztur 6. pielikuma 3.4. punktā aprakstītie testi.

D50 klases jūgstieņa acis ir paredzētas lietošanai ar C50 klases stieņa sakabēm. Jūgstieņa acīm nav jārotē ap asi (jo to sakabes ir rotējošas).

Ja D50 klases jūgstieņa acis ir aprīkotas ar uzmavām, tām ir jāsaskan ar 9. attēlā (nav pieļaujamas D50-C klasē) vai 10. attēlā norādītajiem izmēriem.

Uzmavas nedrīkst būt piemetinātas jūgstieņa acīm.

D50 klases jūgstieņa acīm ir jāatbilst izmēriem, kas norādīti 4.2. punktā. D50-X klases jūgstieņa acu kāta forma netiek precizēta, taču 210 mm attālumam no acs centra augstuma “h” un platuma “b” ir jābūt 6. tabulā norādīto datu robežās.

Image

Image

6. TABULA – D50-A un D50-X klases jūgstieņa acs izmēri, sk. 11. attēlu

Klase

h (mm)

b (mm)

D50-A

65 +2/-1

60 +2/-1

D50-X

80 maksimāli

62 maksimāli

7. TABULA – Standarta jūgstieņa acs rādītāji

| Klases | D | Dc | S | V |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| D50-A | 130 | 90 | 1 000 | 30 |
| D50-B | 130 | 90 | 1 000 | 25 |
| D50-C | 190 | 120 | 1 000 | 50 |
| D50-D | 190 | 130 | 1 000 | 75 |

Klases

D

Dc

S

V

D50-A

130

90

1 000

30

D50-B

130

90

1 000

25

D50-C

190

120

1 000

50

D50-D

190

130

1 000

75

| 4.2. | Īpašas prasības pret D50 klases jūgstieņa acīm: |
| --- | --- |

4.2.

Īpašas prasības pret D50 klases jūgstieņa acīm:

| 4.2.1. | D50-A un D50-X klases jūgstieņa acu izmēriem ir jāatbilst 11. attēlā norādītajiem. |
| --- | --- |

4.2.1.

D50-A un D50-X klases jūgstieņa acu izmēriem ir jāatbilst 11. attēlā norādītajiem.

Image

| 4.2.2. | D50-B klases jūgstieņa acu izmēriem ir jāatbilst 12. attēlā norādītajiem. |
| --- | --- |

4.2.2.

D50-B klases jūgstieņa acu izmēriem ir jāatbilst 12. attēlā norādītajiem.

Image

| 4.2.3. | D50-C un D50-D klases jūgstieņa acu izmēriem ir jāatbilst 13. attēlā norādītajiem. |
| --- | --- |

4.2.3.

D50-C un D50-D klases jūgstieņa acu izmēriem ir jāatbilst 13. attēlā norādītajiem.

Image

| 4.2.4. | D50-C un D50-D klases jūgstieņa acis ir montējamas ar bezrievu uzmavām, kā parādīts 10. attēlā. |
| --- | --- |

4.2.4.

D50-C un D50-D klases jūgstieņa acis ir montējamas ar bezrievu uzmavām, kā parādīts 10. attēlā.

| 4.3. | Standarta jūgstieņa acu kravnesības rādītāji
  Standarta jūgstieņa acīm un to savienojumiem ir jābūt testētiem un atbilstošiem 7. tabulas rādītājiem. |
| --- | --- |

4.3.

Standarta jūgstieņa acu kravnesības rādītāji

Standarta jūgstieņa acīm un to savienojumiem ir jābūt testētiem un atbilstošiem 7. tabulas rādītājiem.

| 4.4. | Vispārīgās prasības L klases toroidālo jūgstieņa acīm: |
| --- | --- |

4.4.

Vispārīgās prasības L klases toroidālo jūgstieņa acīm:

| 4.4.1. | L klases toroidālās jūgstieņa acis ir paredzētas lietošanai ar K klases āķveida sakabēm. |
| --- | --- |

4.4.1.

L klases toroidālās jūgstieņa acis ir paredzētas lietošanai ar K klases āķveida sakabēm.

| 4.4.2. | Lietojot kopā ar K klases āķveida sakabēm, tiem ir jāatbilst šī pielikuma 10.2. punktā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

4.4.2.

Lietojot kopā ar K klases āķveida sakabēm, tiem ir jāatbilst šī pielikuma 10.2. punktā noteiktajām prasībām.

| 4.4.3. | L klases toroidālo jūgstieņa acu izmēriem ir jāsaskan ar 14. attēlā un 8. tabulā norādītajiem. |
| --- | --- |

4.4.3.

L klases toroidālo jūgstieņa acu izmēriem ir jāsaskan ar 14. attēlā un 8. tabulā norādītajiem.

Image

| 4.4.4. | L klases toroidālām jūgstieņa acīm ir jābūt pārbaudītām 6. pielikuma 3.4. punktā aprakstītajos testos un jāatbilst 9. tabulā dotajiem rādītājiem.8. TABULA – L klases toroidālo jūgstieņa acu izmēri, sk. 14. attēlu (izmēri mm)











  Klase | L1 | L2 | L3 | L4 | L5 | Piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | 68 + 1,6/-0,0 | 76,2 ± 0,8 | 76,2 ± 0,8 | 76,2 ± 0,8 | 68 + 1,6/-0,0 | |
| B | 41,2 ± 0,8 | 41,2 ± 0,8 | 41,2 ± 0,8 | 41,2 ± 0,8 | 41,2 ± 0,8 | |
| C | 70 | 65 | 65 | 65 | 70 | Minimāli |

4.4.4.

8. TABULA – L klases toroidālo jūgstieņa acu izmēri, sk. 14. attēlu (izmēri mm)

Klase

L1

L2

L3

L4

L5

Piezīmes

A

68 + 1,6/-0,0

76,2 ± 0,8

76,2 ± 0,8

76,2 ± 0,8

68 + 1,6/-0,0

B

41,2 ± 0,8

41,2 ± 0,8

41,2 ± 0,8

41,2 ± 0,8

41,2 ± 0,8

C

70

65

65

65

70

Minimāli

9. TABULA – L klases toroidālo jūgstieņa acu rādītāji

| Klase | L1 | L2 | L3 | L4 | L5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D kN | 30 | 70 | 100 | 130 | 180 |
| Dc kN | 27 | 54 | 70 | 90 | 120 |
| S kg | 200 | 700 | 950 | 1 000 | 1 000 |
| V kN | 12 | 18 | 25 | 35 | 50 |

Klase

L1

L2

L3

L4

L5

D kN

30

70

100

130

180

Dc kN

27

54

70

90

120

S kg

200

700

950

1 000

1 000

V kN

12

18

25

35

50

5.   JŪGSTIEŅI

| 5.1. | E klases jūgstieņiem ir jābūt pārbaudītiem 6. pielikuma 3.3. punktā aprakstītajos testos. |
| --- | --- |

5.1.

E klases jūgstieņiem ir jābūt pārbaudītiem 6. pielikuma 3.3. punktā aprakstītajos testos.

| 5.2. | Savienošanai ar velkošo transporta līdzekli jūgstieņi var būt aprīkoti vai nu ar sakabju galviņām, kā norādīts šī pielikuma 2. punktā, vai arī jūgstieņu acīm, kā aprakstīts 4. punktā. Sakabju galviņas un jūgstieņu acis var tikt pievienotas ar skrūvju, bultu vai metināšanas palīdzību. |
| --- | --- |

5.2.

Savienošanai ar velkošo transporta līdzekli jūgstieņi var būt aprīkoti vai nu ar sakabju galviņām, kā norādīts šī pielikuma 2. punktā, vai arī jūgstieņu acīm, kā aprakstīts 4. punktā. Sakabju galviņas un jūgstieņu acis var tikt pievienotas ar skrūvju, bultu vai metināšanas palīdzību.

| 5.3. | Šarnīrjūgstieņu augstumu regulējošās ierīces |
| --- | --- |

5.3.

Šarnīrjūgstieņu augstumu regulējošās ierīces

| 5.3.1. | Šarnīrjūgstieņiem ir jābūt aprīkotiem ar ierīcēm jūgstieņu augstuma piemērošanai sakabes ierīces vai spīļu augstumam. Šīm ierīcēm jābūt projektētām lietošanai bez citu personu, darbarīku vai citu līdzekļu palīdzības. |
| --- | --- |

5.3.1.

Šarnīrjūgstieņiem ir jābūt aprīkotiem ar ierīcēm jūgstieņu augstuma piemērošanai sakabes ierīces vai spīļu augstumam. Šīm ierīcēm jābūt projektētām lietošanai bez citu personu, darbarīku vai citu līdzekļu palīdzības.

| 5.3.2. | Augstumu regulējošajām ierīcēm ir jāpiemēro jūgstieņa acu vai lodes sakabju augstums no horizontālās plāksnes vismaz 300 mm uz augšu un uz leju. Šajā darbības lokā jūgstienim ir jābūt regulējamam vienā kustībā vai lielākais ar 50 mm kustībām mērot no jūgstieņa acs vai lodes sakabes. |
| --- | --- |

5.3.2.

Augstumu regulējošajām ierīcēm ir jāpiemēro jūgstieņa acu vai lodes sakabju augstums no horizontālās plāksnes vismaz 300 mm uz augšu un uz leju. Šajā darbības lokā jūgstienim ir jābūt regulējamam vienā kustībā vai lielākais ar 50 mm kustībām mērot no jūgstieņa acs vai lodes sakabes.

| 5.3.3. | Augstumu regulējošās ierīces nedrīkst traucēt jūgstieņa un sakabes kustību. |
| --- | --- |

5.3.3.

Augstumu regulējošās ierīces nedrīkst traucēt jūgstieņa un sakabes kustību.

| 5.3.4. | Augstumu regulējošās ierīces nedrīkst traucēt inerces, pārseguma, bremžu darbību. |
| --- | --- |

5.3.4.

Augstumu regulējošās ierīces nedrīkst traucēt inerces, pārseguma, bremžu darbību.

| 5.4. | Gadījumā, ja jūgstieņi ir apvienoti ar inerces, pārseguma, bremzēm, attālums starp jūgstieņa acs centru un brīvā kāta galu nedrīkst būt mazāks par 200 mm bremžu aktīvajā stāvoklī. Pie pilnībā iesprausta jūgstieņa acs kāta attālums nedrīkst būt mazāks par 150 mm. |
| --- | --- |

5.4.

Gadījumā, ja jūgstieņi ir apvienoti ar inerces, pārseguma, bremzēm, attālums starp jūgstieņa acs centru un brīvā kāta galu nedrīkst būt mazāks par 200 mm bremžu aktīvajā stāvoklī. Pie pilnībā iesprausta jūgstieņa acs kāta attālums nedrīkst būt mazāks par 150 mm.

| 5.5. | Centrālās acs piekabju jūgstienim ir jābūt vismaz pusmomentam pretestības pret ārējās iedarbības sānu un vertikālo spēku. |
| --- | --- |

5.5.

Centrālās acs piekabju jūgstienim ir jābūt vismaz pusmomentam pretestības pret ārējās iedarbības sānu un vertikālo spēku.

6.   JŪGKĀRTIS

| 6.1. | F klases jūgkārtīm ir jāiztur 6. pielikuma 3.3. punktā aprakstītās testu pārbaudes. |
| --- | --- |

6.1.

F klases jūgkārtīm ir jāiztur 6. pielikuma 3.3. punktā aprakstītās testu pārbaudes.

| 6.2. | C klases standarta stieņa sakabju montāžas urbuma rakstam ir jāatbilst 15. attēlā un zemāk 10. tabulā norādītajam. |
| --- | --- |

6.2.

C klases standarta stieņa sakabju montāžas urbuma rakstam ir jāatbilst 15. attēlā un zemāk 10. tabulā norādītajam.

| 6.3. | Jūgstieņi nedrīkst būt piemetināti pie šasijas, korpusa vai citām transporta līdzekļa daļām.



  10. TABULA – Standarta stieņa sakabju montāžas izmēri (mm), sk. 15. attēlu












  Klase | C50-1 | C50-2 | C50-3 | C50-4 | C50-5 | C50-6
  C50-7 | Piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| e1 | 83 | 83 | 120 | 140 | 160 | 160 | ±0,5 |
| e2 | 56 | 56 | 55 | 80 | 100 | 100 | ±0,5 |
| d1 | — | 55 | 75 | 85 | 95 | 95 | +1,0/-0,5 |
| d2 | 10,5 | 10,5 | 15 | 17 | 21 | 21 | H13 |
| T | — | 15 | 20 | 35 | 35 | 35 | maksimāli |
| F | 120 | 120 | 165 | 190 | 210 | 210 | minimāli |
| G | 95 | 95 | 100 | 130 | 150 | 150 | minimāli |
| L1 | — | 200 | 300 | 400 | 400 | 400 | minimāli |

6.3.

Jūgstieņi nedrīkst būt piemetināti pie šasijas, korpusa vai citām transporta līdzekļa daļām.

Image

10. TABULA – Standarta stieņa sakabju montāžas izmēri (mm), sk. 15. attēlu

Klase

C50-1

C50-2

C50-3

C50-4

C50-5

C50-6

C50-7

Piezīmes

e1

83

83

120

140

160

160

±0,5

e2

56

56

55

80

100

100

±0,5

d1

—

55

75

85

95

95

+1,0/-0,5

d2

10,5

10,5

15

17

21

21

H13

T

—

15

20

35

35

35

maksimāli

F

120

120

165

190

210

210

minimāli

G

95

95

100

130

150

150

minimāli

L1

—

200

300

400

400

400

minimāli

7.   SEGLU IEKĀRTAS UN STŪRES ĶĪĻI

7.1 līdz 7.7. punktā aprakstītās prasības attiecas uz visiem G50 klases seglu iekārtām.

Papildu prasības par standarta sakabes ierīcēm ir aprakstītas 7.9. punktā.

Stūres ķīļiem ir jāatbilst 7.8. punkta prasībām.

| 7.1. | Prasībām atbilstošas seglu iekārtas jūgtapas
  G50 klases seglu iekārtām jābūt projektētām lietošanai ar H50 klases jūgtapām, un to savienojums atbilst noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

7.1.

Prasībām atbilstošas seglu iekārtas jūgtapas

G50 klases seglu iekārtām jābūt projektētām lietošanai ar H50 klases jūgtapām, un to savienojums atbilst noteiktajām prasībām.

| 7.2. | Virzošās detaļas
  Seglu iekārtām ir jābūt aprīkotām ar virzošajām detaļām, kam jānodrošina pareiza jūgtapas darbība. Standarta 50 mm diametra seglu iekārtas virzošās detaļas platumam ir jābūt vismaz 350 mm (sk. 16. attēlu).
  Mazākām, nestandarta, G50-X klases seglu iekārtām un seglu iekārtām ar maksimālo “D” rādītāju 25 kN, detaļas atvērumam ir jābūt vismaz 250 mm.






  11. TABULA – Standarta seglu iekārtas izmēri (mm), sk. 16. attēlu











  Klase | G50-1 | G50-2 | G50-3 | G50-4 | G50-5 | G50-6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| H | 140–159 | 160–179 | 180–199 | 200–219 | 220–239 | 240–260 |

7.2.

Virzošās detaļas

Seglu iekārtām ir jābūt aprīkotām ar virzošajām detaļām, kam jānodrošina pareiza jūgtapas darbība. Standarta 50 mm diametra seglu iekārtas virzošās detaļas platumam ir jābūt vismaz 350 mm (sk. 16. attēlu).

Mazākām, nestandarta, G50-X klases seglu iekārtām un seglu iekārtām ar maksimālo “D” rādītāju 25 kN, detaļas atvērumam ir jābūt vismaz 250 mm.

Image

Image

11. TABULA – Standarta seglu iekārtas izmēri (mm), sk. 16. attēlu

Klase

G50-1

G50-2

G50-3

G50-4

G50-5

G50-6

H

140–159

160–179

180–199

200–219

220–239

240–260

7.3.   Seglu iekārtas minimālā kustība

Pie saslēgtas jūgtapas, kad seglu iekārta nav pievienota transporta līdzeklim vai montāžas plāksnei, taču ņemot vērā montāžas skrūvju ietekmi, sakabei ir vienlaicīgi jāpieļauj sekojošas jūgtapas kustības:

| 7.3.1. | ± 90o leņķī ap vertikālo asi (neattiecas uz seglu iekārtām ar pilnu vadību); |
| --- | --- |

7.3.1.

± 90o leņķī ap vertikālo asi (neattiecas uz seglu iekārtām ar pilnu vadību);

| 7.3.2. | ± 12o leņķī ap horizontālo asi pa diagonāli attiecībā pret transporta līdzekļa kustības virzienu. Šis leņķis ne vienmēr atbilst lietošanai ārpus ceļiem. |
| --- | --- |

7.3.2.

± 12o leņķī ap horizontālo asi pa diagonāli attiecībā pret transporta līdzekļa kustības virzienu. Šis leņķis ne vienmēr atbilst lietošanai ārpus ceļiem.

| 7.3.3. | Ir pieļaujama rotēšana ap garenisko asi līdz ± 3o leņķim. Taču pilnībā svārstīgai seglu iekārtai šo leņķi drīkst pārsniegt, ņemot vērā to, ka saslēgšanās mehānisms ierobežo rotēšanu līdz ± 3o leņķim. |
| --- | --- |

7.3.3.

Ir pieļaujama rotēšana ap garenisko asi līdz ± 3o leņķim. Taču pilnībā svārstīgai seglu iekārtai šo leņķi drīkst pārsniegt, ņemot vērā to, ka saslēgšanās mehānisms ierobežo rotēšanu līdz ± 3o leņķim.

7.4.   Saslēgšanas ierīces seglu iekārtu atvienošanās novēršanai

Seglu iekārti ir jābūt saslēgtai savienojuma stāvoklī ar divām pilnīgas mehāniskās saslēgšanās ierīcēm, kuras var aizstāt viena otru gadījumā, ja kāda no tām nedarbotos.

Galvenajai saslēgšanas ierīcei ir jādarbojas automātiski, bet papildu ierīce var būt vai nu automātiska, vai arī manuāli pieslēdzama. Papildu saslēgšanas ierīce var būt paredzēta darbībai kopā ar galveno ierīci un papildus pilnīgas mehāniskās saslēgšanās nodrošināšanai. Papildu saslēgšanās ierīcei ir jābūt lietojamai tikai pie pareizi saslēgtas galvenās ierīces.

Saslēgšanās ierīces nedrīkst atvērties netīšām. To atvēršanai ir jābūt iespējamai tikai transporta līdzekļa vadītāja vai operatora tīšas darbības rezultātā.

Sakabes aizvērtam un saslēgtam stāvoklim ir jābūt skaidri redzamam no mehāniskās ierīces ārpuses. Šim indikatoram ir jābūt sataustāmam, lai pārbaudītu tā stāvokli, piemēram, tumsā. Indikatora ierīcei ir jāliecina gan par galvenās, gan papildus saslēgšanās ierīces darbību, taču ir pietiekams arī signāls par vienas ierīces saslēgšanos, gadījumā, ja tās projektā ir paredzēta paralēla otrās ierīces saslēgšanās.

7.5.   Darba ierīces un atvienošanas mehānismi

Saslēgtā stāvoklī darba ierīcēm vai atvienošanas mehānismiem ir jābūt nodrošinātiem pret nejaušu darbību. Saslēgšanas sistēmas mehānisma atvienošanai ir jābūt iespējamai tikai apzinātas darbības rezultātā.

7.6.   Virsmas krāsa

Sakabes plāksnes un sakabes saslēgšanas ierīces virsmām ir jābūt funkcionāli apmierinošām un rūpīgi apstrādātām, kaltām, lietām vai presētām.

7.7.   Kravnesības prasības

Visām seglu iekārtām ir jāiztur 6. pielikuma 3.7. punktā aprakstītās testa pārbaudes.

7.8.   Vadības ķīļi

| 7.8.1. | Pilnas vadības puspiekabju vadības ķīļu izmēriem ir jāsaskan ar 17. attēlā norādītajiem. |
| --- | --- |

7.8.1.

Pilnas vadības puspiekabju vadības ķīļu izmēriem ir jāsaskan ar 17. attēlā norādītajiem.

Image

| 7.8.2. | Vadības ķīlim ir jānodrošina pareiza ierīces saslēgšanās un ir jābūt montētam uz atsperēm. Atsperu stiprumam ir jābūt izvēlētam tā, lai būtu iespējams pievienot puspiekabi bez kravas un lai puspiekabes ar pilnu kravu lietošanas laikā vadības ķīlis saskartos ar sakabes malām. Seglu iekārtas atvienošanai ir jābūt iespējamai gan pie puspiekabes ar pilnu kravu, gan bez tās. |
| --- | --- |

7.8.2.

Vadības ķīlim ir jānodrošina pareiza ierīces saslēgšanās un ir jābūt montētam uz atsperēm. Atsperu stiprumam ir jābūt izvēlētam tā, lai būtu iespējams pievienot puspiekabi bez kravas un lai puspiekabes ar pilnu kravu lietošanas laikā vadības ķīlis saskartos ar sakabes malām. Seglu iekārtas atvienošanai ir jābūt iespējamai gan pie puspiekabes ar pilnu kravu, gan bez tās.

| 7.9. | Īpašas prasības standarta seglu iekārtām: |
| --- | --- |

7.9.

Īpašas prasības standarta seglu iekārtām:

| 7.9.1. | izmēriem ir jāatbilst 16. attēlā un 11. tabulā norādītajiem; |
| --- | --- |

7.9.1.

izmēriem ir jāatbilst 16. attēlā un 11. tabulā norādītajiem;

| 7.9.2. | tiem ir jābūt derīgiem un pārbaudītiem lietošanai pie D rādītāja 150 kN un U 20 tonnu rādītāja. |
| --- | --- |

7.9.2.

tiem ir jābūt derīgiem un pārbaudītiem lietošanai pie D rādītāja 150 kN un U 20 tonnu rādītāja.

| 7.9.3. | to atvienošanai ir jābūt iespējamai ar tieši uz sakabes montētas rokas sviras palīdzību; |
| --- | --- |

7.9.3.

to atvienošanai ir jābūt iespējamai ar tieši uz sakabes montētas rokas sviras palīdzību;

| 7.9.4. | tiem ir jābūt derīgiem pilnās vadības puspiekabēm ar vadības ķīļiem – sk. 7.8. punktu. |
| --- | --- |

7.9.4.

tiem ir jābūt derīgiem pilnās vadības puspiekabēm ar vadības ķīļiem – sk. 7.8. punktu.

8.   SEGLU IEKĀRTU JŪGTAPAS

| 8.1. | H50 (ISO 337) klases seglu iekārtu jūgtapām ir jāatbilst 18. attēlā norādītajiem izmēriem. |
| --- | --- |

8.1.

H50 (ISO 337) klases seglu iekārtu jūgtapām ir jāatbilst 18. attēlā norādītajiem izmēriem.

Image

| 8.2. | Jūgtapām ir jāiztur 6. pielikuma 3.9. punktā aprakstītās testu pārbaudes. |
| --- | --- |

8.2.

Jūgtapām ir jāiztur 6. pielikuma 3.9. punktā aprakstītās testu pārbaudes.

9.   MONTĀŽAS PLĀKSNES

| 9.1. | J klases seglu iekārtu montāžas plāksnēm, ja tās ir paredzētas lietošanai ar standarta seglu iekārtām, ir jābūt apaļiem montāžas atvērumiem, izvietotiem, kā parādīts 16.a attēlā. Montāžas atvērumiem ir jābūt 17 mm + 2,0 mm/-0,0 mm diametrā. Atvērumiem jābūt apaļiem, NEVIS gareniem – sk. 16.a attēlu. |
| --- | --- |

9.1.

J klases seglu iekārtu montāžas plāksnēm, ja tās ir paredzētas lietošanai ar standarta seglu iekārtām, ir jābūt apaļiem montāžas atvērumiem, izvietotiem, kā parādīts 16.a attēlā. Montāžas atvērumiem ir jābūt 17 mm + 2,0 mm/-0,0 mm diametrā. Atvērumiem jābūt apaļiem, NEVIS gareniem – sk. 16.a attēlu.

| 9.2. | Standarta seglu iekārtu montāžas plāksnēm ir jābūt piemērotām pilnās vadības puspiekabēm (ar stūres ķīļiem). Nestandarta seglu iekārtām, kas nav piemērotas pilnai vadībai, ir jābūt attiecīgam marķējumam. |
| --- | --- |

9.2.

Standarta seglu iekārtu montāžas plāksnēm ir jābūt piemērotām pilnās vadības puspiekabēm (ar stūres ķīļiem). Nestandarta seglu iekārtām, kas nav piemērotas pilnai vadībai, ir jābūt attiecīgam marķējumam.

| 9.3. | Seglu iekārtu montāžas platēm ir jāiztur 6. pielikuma 3.8. punktā aprakstīto testu pārbaudes. |
| --- | --- |

9.3.

Seglu iekārtu montāžas platēm ir jāiztur 6. pielikuma 3.8. punktā aprakstīto testu pārbaudes.

10.   ĀĶVEIDA SAKABES

| 10.1. | Vispārīgās prasības par K klases āķveida sakabēm: |
| --- | --- |

10.1.

Vispārīgās prasības par K klases āķveida sakabēm:

| 10.1.1. | Visām K klases āķveida sakabēm ir jāatbilst 6. pielikuma 3.5. punktā aprakstīto testu prasībām un 13. tabulā dotajiem rādītājiem. |
| --- | --- |

10.1.1.

Visām K klases āķveida sakabēm ir jāatbilst 6. pielikuma 3.5. punktā aprakstīto testu prasībām un 13. tabulā dotajiem rādītājiem.

| 10.1.2. | K klases āķveida sakabju izmēriem ir jāsaskan ar 19. attēlā un 12. tabulā norādītajiem. K1 līdz K4 klases sakabes ir neautomātiskie sakabes, kas paredzētas lietošanai tikai uz piekabēm ar maksimālo pieļaujamo masu līdz 3,5 tonnām, un KA1 līdz KA3 klases sakabes ir automātiskās sakabes. |
| --- | --- |

10.1.2.

K klases āķveida sakabju izmēriem ir jāsaskan ar 19. attēlā un 12. tabulā norādītajiem. K1 līdz K4 klases sakabes ir neautomātiskie sakabes, kas paredzētas lietošanai tikai uz piekabēm ar maksimālo pieļaujamo masu līdz 3,5 tonnām, un KA1 līdz KA3 klases sakabes ir automātiskās sakabes.

Image

| 10.1.3. | Āķveida sakabi var lietot tikai ar toroidālo jūgstieņa aci, un gadījumā, ja to lietoto ar L klases toroidālo jūgstieņa aci, K klases sakabei jāatbilst šī pielikuma 10.2. punktā noteiktajām prasībām par kustības leņķiem. |
| --- | --- |

10.1.3.

Āķveida sakabi var lietot tikai ar toroidālo jūgstieņa aci, un gadījumā, ja to lietoto ar L klases toroidālo jūgstieņa aci, K klases sakabei jāatbilst šī pielikuma 10.2. punktā noteiktajām prasībām par kustības leņķiem.

| 10.1.4. | Jaunai K klases āķveida sakabei, lietojot ar toroidālo aci, ir jāparedz minimāla telpa tās brīvai kustībai vismaz 3 mm un lielākais 5 mm amplitūdā. Sakabes ražotājam ir jāpaziņo par atbilstošām jūgstieņa acīm 1. pielikumā sniegtās veidlapas formā. |
| --- | --- |

10.1.4.

Jaunai K klases āķveida sakabei, lietojot ar toroidālo aci, ir jāparedz minimāla telpa tās brīvai kustībai vismaz 3 mm un lielākais 5 mm amplitūdā. Sakabes ražotājam ir jāpaziņo par atbilstošām jūgstieņa acīm 1. pielikumā sniegtās veidlapas formā.

| 10.2. | K klases sakabei, lietojot ar L klases toroidālo aci, bet nemontētam uz transporta līdzekļa, ir jāveic kustības sekojošos leņķos – sk. arī 19. attēlu: |
| --- | --- |

10.2.

K klases sakabei, lietojot ar L klases toroidālo aci, bet nemontētam uz transporta līdzekļa, ir jāveic kustības sekojošos leņķos – sk. arī 19. attēlu:

| 10.2.1. | ± 90o leņķī horizontāli ap sakabes vertikālo asi; |
| --- | --- |

10.2.1.

± 90o leņķī horizontāli ap sakabes vertikālo asi;

| 10.2.2. | ± 40o leņķī vertikāli ap sakabes horizontālo šķērsasi; |
| --- | --- |

10.2.2.

± 40o leņķī vertikāli ap sakabes horizontālo šķērsasi;

| 10.2.3. | ± 20o leņķī rotācija ap sakabes horizontālo garenisko centra līniju. |
| --- | --- |

10.2.3.

± 20o leņķī rotācija ap sakabes horizontālo garenisko centra līniju.

| 10.3. | Automātiskajām K klases āķveida sakabēm ir jābūt aprīkotām ar spīlēm, kam jūgstieņa acs ir jāievada sakabē. |
| --- | --- |

10.3.

Automātiskajām K klases āķveida sakabēm ir jābūt aprīkotām ar spīlēm, kam jūgstieņa acs ir jāievada sakabē.

| 10.4. | Noslēgšana netīšas atvienošanās novēršanai:
  Noslēgtā stāvoklī sakabei ir jābūt noslēgtai ar divām pilnīgas mehāniskās saslēgšanās ierīcēm, kuras var aizstāt viena otru gadījumā, ja kāda no tām nedarbotos.
  Sakabes aizvērtam un noslēgtam stāvoklim ir jābūt skaidri redzamam no mehāniskās ierīces ārpuses. Šim indikatoram ir jābūt sataustāmam, lai pārbaudītu tā stāvokli, piemēram, tumsā.
  Mehāniskajai indikatora ierīcei ir jāziņo par abu saslēgšanās ierīču darbību (AND stāvokli).
  Taču ir pietiekama arī norāde tikai uz vienas ierīces saslēgšanos, ja attiecīgajam modelim ir paredzēta paralēla otras saslēgšanās ierīces darbība. |
| --- | --- |

10.4.

Noslēgšana netīšas atvienošanās novēršanai:

Noslēgtā stāvoklī sakabei ir jābūt noslēgtai ar divām pilnīgas mehāniskās saslēgšanās ierīcēm, kuras var aizstāt viena otru gadījumā, ja kāda no tām nedarbotos.

Sakabes aizvērtam un noslēgtam stāvoklim ir jābūt skaidri redzamam no mehāniskās ierīces ārpuses. Šim indikatoram ir jābūt sataustāmam, lai pārbaudītu tā stāvokli, piemēram, tumsā.

Mehāniskajai indikatora ierīcei ir jāziņo par abu saslēgšanās ierīču darbību (AND stāvokli).

Taču ir pietiekama arī norāde tikai uz vienas ierīces saslēgšanos, ja attiecīgajam modelim ir paredzēta paralēla otras saslēgšanās ierīces darbība.

10.5.   Rokas sviras

Rokas svirām jābūt projektētām vieglai lietošanai, ar noapaļotu galu. Sakabes rokas sviras tuvumā nedrīkst būt asi stūri vai spices, kas varētu radīt darba traumas sakabes lietošanas laikā. Spēkam, kas nepieciešams sakabes atvēršanai, mērot bez jūgstieņa acs, nedrīkst pārsniegt 250 N perpendikulāri rokas svirai pa darbības līniju.

12. TABULA – K klases āķveida sakabju izmēri – sk. 19. attēlu

| Klase | K1 | K2 | K3 | K4 | KA1 | KA2 | KA3 | Piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| e1 | — | 83 | 83 | 120 | 120 | 140 | 160 | ±0,5 |
| e2 | — | 56 | 56 | 55 | 55 | 80 | 100 | ±0,5 |
| e3 | 90 | — | — | — | — | — | — | ±0,5 |
| d2 | 17 | 10,5 | 10,5 | 15 | 15 | 17 | 21 | H13 |
| c | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | minimāli |
| f | 130 | 175 | 175 | 180 | 180 | 200 | 200 | maksimāli |
| g | 100 | 100 | 100 | 120 | 120 | 140 | 200 | maksimāli |
| a | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | +1,6/-0,0 |
| L1 | 120 | 120 | 120 | 120 | 250 | 300 | 300 | maksimāli |
| L2 | 74 | 74 | 63 | 74 | 90 | 90 | 90 | maksimāli |
| L3 | 110 | 130 | 130 | 150 | 150 | 200 | 200 | maksimāli |

Klase

K1

K2

K3

K4

KA1

KA2

KA3

Piezīmes

e1

—

83

83

120

120

140

160

±0,5

e2

—

56

56

55

55

80

100

±0,5

e3

90

—

—

—

—

—

—

±0,5

d2

17

10,5

10,5

15

15

17

21

H13

c

3

3

3

3

3

3

3

minimāli

f

130

175

175

180

180

200

200

maksimāli

g

100

100

100

120

120

140

200

maksimāli

a

45

45

45

45

45

45

45

+1,6/-0,0

L1

120

120

120

120

250

300

300

maksimāli

L2

74

74

63

74

90

90

90

maksimāli

L3

110

130

130

150

150

200

200

maksimāli

13. TABULA – K klases āķveida sakabju rādītāji

| Klase | K1 | K2 | K3 | K4 | KA1 | KA2 | KA3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D kN | 17 | 20 | 20 | 25 | 70 | 100 | 130 |
| Dc kN | — | — | 17 | 20 | 54 | 70 | 90 |
| S kg | 120 | 120 | 200 | 250 | 700 | 900 | 1 000 |
| V kN | — | — | 10 | 10 | 18 | 25 | 35 |

Klase

K1

K2

K3

K4

KA1

KA2

KA3

D kN

17

20

20

25

70

100

130

Dc kN

—

—

17

20

54

70

90

S kg

120

120

200

250

700

900

1 000

V kN

—

—

10

10

18

25

35

11.   SPECIĀLĀS STIEŅA TIPA SAKABES – T KLASE

| 11.1. | T klases speciālās stieņa tipa sakabes ir paredzētas izmantošanai īpašiem transporta līdzekļu savienojumiem, piemēram, automobiļu transportētājiem. Šiem transporta līdzekļiem ir īpaša struktūra, un tiem var būt nepieciešama īpaša un neparasta sakabes piestiprināšanas vieta. |
| --- | --- |

11.1.

T klases speciālās stieņa tipa sakabes ir paredzētas izmantošanai īpašiem transporta līdzekļu savienojumiem, piemēram, automobiļu transportētājiem. Šiem transporta līdzekļiem ir īpaša struktūra, un tiem var būt nepieciešama īpaša un neparasta sakabes piestiprināšanas vieta.

| 11.2. | T klases sakabes ir izmantojamas tikai ar centrālās ass piekabēm, un šim ierobežojumam ir jābūt norādītam 1. pielikumā dotajā paziņojuma veidlapā. |
| --- | --- |

11.2.

T klases sakabes ir izmantojamas tikai ar centrālās ass piekabēm, un šim ierobežojumam ir jābūt norādītam 1. pielikumā dotajā paziņojuma veidlapā.

| 11.3. | T klases sakabēm ir jābūt apstiprinātām pārī, un šim sakabes savienojumam jābūt atvienojamam tikai darbnīcā ar tādu darbarīku palīdzību, kas parasti neatrodas transporta līdzekļu aprīkojumā. |
| --- | --- |

11.3.

T klases sakabēm ir jābūt apstiprinātām pārī, un šim sakabes savienojumam jābūt atvienojamam tikai darbnīcā ar tādu darbarīku palīdzību, kas parasti neatrodas transporta līdzekļu aprīkojumā.

| 11.4. | T klases sakabēm nav jābūt automātiskām. |
| --- | --- |

11.4.

T klases sakabēm nav jābūt automātiskām.

| 11.5. | T klases sakabēm ir jāatbilst attiecīgu testu prasībām, kas ir aprakstītas 6. pielikuma 3.3. punktā, izņemot 3.3.4. punktu; |
| --- | --- |

11.5.

T klases sakabēm ir jāatbilst attiecīgu testu prasībām, kas ir aprakstītas 6. pielikuma 3.3. punktā, izņemot 3.3.4. punktu;

| 11.6. | Ir jābūt iespējamiem šādiem minimāliem, vienlaicīgiem kustības leņķiem saliktai, taču uz transporta līdzekļa vēl nemontētai sakabei normālā stāvoklī, kas atbilst uz transporta līdzekļa montētam; |
| --- | --- |

11.6.

Ir jābūt iespējamiem šādiem minimāliem, vienlaicīgiem kustības leņķiem saliktai, taču uz transporta līdzekļa vēl nemontētai sakabei normālā stāvoklī, kas atbilst uz transporta līdzekļa montētam;

| 11.6.1. | ± 90o leņķī horizontāli ap vertikālo asi; |
| --- | --- |

11.6.1.

± 90o leņķī horizontāli ap vertikālo asi;

| 11.6.2. | ± 8o leņķī vertikāli ap horizontālo šķērsasi; |
| --- | --- |

11.6.2.

± 8o leņķī vertikāli ap horizontālo šķērsasi;

| 11.6.3. | ± 3o leņķī ap horizontālo garenisko asi. |
| --- | --- |

11.6.3.

± 3o leņķī ap horizontālo garenisko asi.

12.   TĀLVADĪBAS INDIKATORU IERĪCES UN TĀLVADĪBA

12.1.   Vispārīgās prasības

Tālvadības un tās indikatoru ierīču lietošana ir pieļaujama tikai C50-X un G50-X klases automātiskajām sakabes ierīcēm.

Tālvadības un tās indikatoru ierīces nedrīkst traucēt savienotās jūgstieņu acs vai pievienotās puspiekabes minimālo brīvo kustību. Šīm ierīcēm ir jābūt pastāvīgi montētām uz transporta līdzekļa.

Visām tālvadības un tās indikatoru ierīcēm ir jābūt pakļautām testu pārbaudēm un apstiprināšanai kopā ar sakabes ierīci un visām ekspluatācijas un transmisijas ierīcēm.

12.2.   Tālvadības indikators

| 12.2.1. | Saskaņā ar 12.2.2. punkta prasībām pie automātiskās sakabes saslēgšanās tālvadības indikatora ierīcei ir optiskā veidā jāliecina par aizvērtu un divkārtīgi saslēgtu sakabes stāvokli. Papildus var tikt sniegts brīdinājums par sakabes atvērtu stāvokli, kā minēts 12.2.3. punktā.
  Tālvadības indikatora ierīcei ir jābūt automātiski ieslēgtai pie katras sakabes savienošanas un atvienošanas. |
| --- | --- |

12.2.1.

Saskaņā ar 12.2.2. punkta prasībām pie automātiskās sakabes saslēgšanās tālvadības indikatora ierīcei ir optiskā veidā jāliecina par aizvērtu un divkārtīgi saslēgtu sakabes stāvokli. Papildus var tikt sniegts brīdinājums par sakabes atvērtu stāvokli, kā minēts 12.2.3. punktā.

Tālvadības indikatora ierīcei ir jābūt automātiski ieslēgtai pie katras sakabes savienošanas un atvienošanas.

| 12.2.2. | Pāreja no atvērta uz aizvērtu un divkārtīgi saslēgtu stāvokli tiek norādīta ar zaļu o signāla veidā. |
| --- | --- |

12.2.2.

Pāreja no atvērta uz aizvērtu un divkārtīgi saslēgtu stāvokli tiek norādīta ar zaļu o signāla veidā.

| 12.2.4. | Indikatoram ir jāliecina par automātiskās sakabes saslēgšanos tikai gadījumā, ja jūgtapa ir sasniegusi dubultas saslēgšanās gala stāvokli. |
| --- | --- |

12.2.4.

Indikatoram ir jāliecina par automātiskās sakabes saslēgšanos tikai gadījumā, ja jūgtapa ir sasniegusi dubultas saslēgšanās gala stāvokli.

| 12.2.5. | Tālvadības indikatora bojājumu gadījumā tas nedrīkst signalizēt par aizvērtu un saslēgtu sakabes stāvokli, ja nav sasniegts darbības gala stāvoklis. |
| --- | --- |

12.2.5.

Tālvadības indikatora bojājumu gadījumā tas nedrīkst signalizēt par aizvērtu un saslēgtu sakabes stāvokli, ja nav sasniegts darbības gala stāvoklis.

| 12.2.6. | Gadījumā, ja atveras viena no abām saslēgšanas ierīcēm, tālvadības indikatora zaļajam signālam ir jāizdziest un jāiedegas sarkanajam optiskajam signālam (ja ir). |
| --- | --- |

12.2.6.

Gadījumā, ja atveras viena no abām saslēgšanas ierīcēm, tālvadības indikatora zaļajam signālam ir jāizdziest un jāiedegas sarkanajam optiskajam signālam (ja ir).

| 12.2.7. | Sakabes ierīces mehāniskie indikatori ir jāsaglabā. |
| --- | --- |

12.2.7.

Sakabes ierīces mehāniskie indikatori ir jāsaglabā.

| 12.2.8. | Lai nenovērstu autovadītāja uzmanību kustības laikā, ir jābūt paredzētai tālvadības indikatoru ierīces atslēgšanas iespējai, taču tai ir automātiski jāieslēdzas no jauna pie nākamās sakabes atvēršanas un aizvēršanas – sk. 12.2.1. punktu. |
| --- | --- |

12.2.8.

Lai nenovērstu autovadītāja uzmanību kustības laikā, ir jābūt paredzētai tālvadības indikatoru ierīces atslēgšanas iespējai, taču tai ir automātiski jāieslēdzas no jauna pie nākamās sakabes atvēršanas un aizvēršanas – sk. 12.2.1. punktu.

| 12.2.9. | Tālvadības un tās indikatoru ierīcēm jābūt montētām autovadītāja redzeslokā un pastāvīgi un skaidri redzamām. |
| --- | --- |

12.2.9.

Tālvadības un tās indikatoru ierīcēm jābūt montētām autovadītāja redzeslokā un pastāvīgi un skaidri redzamām.

12.3.   Tālvadības ierīce

| 12.3.1. | Ja tiek lietota tālvadības ierīce, saskaņā ar šo noteikumu 2.8. punktu ir jābūt pieslēgtai arī tālvadības indikatoru ierīcei, kura ir aprakstīta 12.2. punktā un kurai ir jāliecina vismaz par sakabes atvērtu stāvokli. |
| --- | --- |

12.3.1.

Ja tiek lietota tālvadības ierīce, saskaņā ar šo noteikumu 2.8. punktu ir jābūt pieslēgtai arī tālvadības indikatoru ierīcei, kura ir aprakstīta 12.2. punktā un kurai ir jāliecina vismaz par sakabes atvērtu stāvokli.

| 12.3.2. | Tālvadības ierīcei ir jābūt īpašam slēdzim (t. i., vadības slēdzim, svirai vai vārstam) sakabes atvēršanas vai aizvēršanas darbību veikšanai ar tālvadības ierīces palīdzību. Ja šis vadības slēdzis atrodas autovadītāja kabīnē, tas nedrīkst būt brīvi sasniedzams nepiederīgām personām, vai arī tam ir jābūt noslēdzamam. Sakabes saslēgšanas darbības veikšanai no autovadītāja kabīnes ir jābūt iespējamai, tikai novēršot jebkādu netīšu iedarbināšanu, piemēram, ja ierīces darbināšanai nepieciešamas abas rokas.
  Ir jābūt nodrošinātai iespējai pārliecināties par sakabes ierīces atvēršanos ar tālvadības ierīces palīdzību. |
| --- | --- |

12.3.2.

Tālvadības ierīcei ir jābūt īpašam slēdzim (t. i., vadības slēdzim, svirai vai vārstam) sakabes atvēršanas vai aizvēršanas darbību veikšanai ar tālvadības ierīces palīdzību. Ja šis vadības slēdzis atrodas autovadītāja kabīnē, tas nedrīkst būt brīvi sasniedzams nepiederīgām personām, vai arī tam ir jābūt noslēdzamam. Sakabes saslēgšanas darbības veikšanai no autovadītāja kabīnes ir jābūt iespējamai, tikai novēršot jebkādu netīšu iedarbināšanu, piemēram, ja ierīces darbināšanai nepieciešamas abas rokas.

Ir jābūt nodrošinātai iespējai pārliecināties par sakabes ierīces atvēršanos ar tālvadības ierīces palīdzību.

| 12.3.3. | Gadījumā, ja tālvadības ierīces veids paredz sakabes atvēršanu ar ārējas iedarbības palīdzību, autovadītājam ir jābūt attiecīgi informētam par sakabes atvēršanai nepieciešamo darbību veikšanu. Tas nav nepieciešams gadījumā, ja ārēja iedarbība ir nepieciešama tikai pie ieslēgtas tālvadības ierīces. |
| --- | --- |

12.3.3.

Gadījumā, ja tālvadības ierīces veids paredz sakabes atvēršanu ar ārējas iedarbības palīdzību, autovadītājam ir jābūt attiecīgi informētam par sakabes atvēršanai nepieciešamo darbību veikšanu. Tas nav nepieciešams gadījumā, ja ārēja iedarbība ir nepieciešama tikai pie ieslēgtas tālvadības ierīces.

| 12.3.4. | Gadījumā, ja ierīce sakabes atvēršanai ar tālvadības palīdzību ir izvietota transporta līdzekļa ārpusē, vietai starp savienotajiem transporta līdzekļiem ir jābūt pārskatāmai, taču nav jābūt sasniedzamai kādu darbību veikšanai. |
| --- | --- |

12.3.4.

Gadījumā, ja ierīce sakabes atvēršanai ar tālvadības palīdzību ir izvietota transporta līdzekļa ārpusē, vietai starp savienotajiem transporta līdzekļiem ir jābūt pārskatāmai, taču nav jābūt sasniedzamai kādu darbību veikšanai.

| 12.3.5. | Ir jānovērš sakabes netīšas atvēršanās iespēja pie normālas lietošanas, kādas operācijas vai sistēmas kļūdas gadījumā. Jebkādām sistēmas darbības kļūdām ir jābūt redzamām tieši vai acīm redzamām nākamajā ierīces lietošanas reizē, piemēram, disfunkcijas veidā. |
| --- | --- |

12.3.5.

Ir jānovērš sakabes netīšas atvēršanās iespēja pie normālas lietošanas, kādas operācijas vai sistēmas kļūdas gadījumā. Jebkādām sistēmas darbības kļūdām ir jābūt redzamām tieši vai acīm redzamām nākamajā ierīces lietošanas reizē, piemēram, disfunkcijas veidā.

| 12.3.6. | Tālvadības ierīces nedarbošanās gadījumā ir jābūt iespējamai steidzamai sakabes atvēršanai kādā citā veidā. Ja šādas darbības veikšanai ir nepieciešami kādi darbarīki, tiem ir jābūt iekļautiem transporta līdzekļa aprīkojumā. Šī pielikuma 3.6. punkta prasības neattiecas uz rokas svirām, kas paredzētas tikai sakabes atvēršanai avārijas gadījumā. |
| --- | --- |

12.3.6.

Tālvadības ierīces nedarbošanās gadījumā ir jābūt iespējamai steidzamai sakabes atvēršanai kādā citā veidā. Ja šādas darbības veikšanai ir nepieciešami kādi darbarīki, tiem ir jābūt iekļautiem transporta līdzekļa aprīkojumā. Šī pielikuma 3.6. punkta prasības neattiecas uz rokas svirām, kas paredzētas tikai sakabes atvēršanai avārijas gadījumā.

| 12.3.7. | Tālvadības ierīču pults un indikatoriem ir jābūt pastāvīgi un skaidri redzamiem. |
| --- | --- |

12.3.7.

Tālvadības ierīču pults un indikatoriem ir jābūt pastāvīgi un skaidri redzamiem.

6. PIELIKUMS

MEHĀNISKO SAKABES IERĪČU UN TO DAĻU TESTĒŠANA

1.   VISPĀRĪGĀS PRASĪBAS TESTIEM

| 1.1. | Sakabes ierīču paraugiem ir jābūt testētiem izturības un darbības pārbaudēs. Fiziskos testus var veikt jebkur, taču, izņemot īpašus gadījumus, ierīces tipu apstiprinošā iestāde vai tehniskais serviss var atcelt fiziskās izturības testus, ja parauga projekts pieļauj teorētisku izturības pārbaudi. Teorētiskās pārbaudes var tikt pielietotas sliktāko apstākļu aprēķināšanai. Jebkurā gadījumā teorētiskajiem testiem ir jānodrošina dinamiskajiem vai statiskajiem testiem līdzvērtīga rezultātu kvalitāte. Apšaubāmu rezultātu gadījumā noteicošie ir fizisko testu rezultāti.
  Sk. arī šo noteikumu 4.8. punktu. |
| --- | --- |

1.1.

Sakabes ierīču paraugiem ir jābūt testētiem izturības un darbības pārbaudēs. Fiziskos testus var veikt jebkur, taču, izņemot īpašus gadījumus, ierīces tipu apstiprinošā iestāde vai tehniskais serviss var atcelt fiziskās izturības testus, ja parauga projekts pieļauj teorētisku izturības pārbaudi. Teorētiskās pārbaudes var tikt pielietotas sliktāko apstākļu aprēķināšanai. Jebkurā gadījumā teorētiskajiem testiem ir jānodrošina dinamiskajiem vai statiskajiem testiem līdzvērtīga rezultātu kvalitāte. Apšaubāmu rezultātu gadījumā noteicošie ir fizisko testu rezultāti.

Sk. arī šo noteikumu 4.8. punktu.

| 1.2. | Sakabes detaļu izturībai jābūt pārbaudītai dinamiskajos testos (izturības testos). Atsevišķos gadījumos var būt nepieciešams papildus statiskais tests – sk. šī pielikuma 3. punktu. |
| --- | --- |

1.2.

Sakabes detaļu izturībai jābūt pārbaudītai dinamiskajos testos (izturības testos). Atsevišķos gadījumos var būt nepieciešams papildus statiskais tests – sk. šī pielikuma 3. punktu.

| 1.3. | Dinamiskie testi ir jāveic ar aptuveno līkumoto kravu (mainīgu un/vai pulsējošu) ar materiālam atbilstošu sprieguma ciklu skaitu. Nedrīkst parādīties plaisas vai lūzumi. |
| --- | --- |

1.3.

Dinamiskie testi ir jāveic ar aptuveno līkumoto kravu (mainīgu un/vai pulsējošu) ar materiālam atbilstošu sprieguma ciklu skaitu. Nedrīkst parādīties plaisas vai lūzumi.

| 1.4. | Statisko testu rezultātā ir pieļaujama tikai neliela deformācija. Izņemot noteiktus gadījumus, paliekoša plastikas deformācija pēc testa veikšanas nedrīkst pārsniegt 10 % no testa laikā iegūtās maksimālās deformācijas. Gadījumā, ja deformācijas mērījumu veikšana testa laikā var sabojāt pārbaudes ierīces un ja šos parametrus var pārbaudīt citos testos, piemēram, dinamikas testā, šo testa daļu drīkst izlaist. |
| --- | --- |

1.4.

Statisko testu rezultātā ir pieļaujama tikai neliela deformācija. Izņemot noteiktus gadījumus, paliekoša plastikas deformācija pēc testa veikšanas nedrīkst pārsniegt 10 % no testa laikā iegūtās maksimālās deformācijas. Gadījumā, ja deformācijas mērījumu veikšana testa laikā var sabojāt pārbaudes ierīces un ja šos parametrus var pārbaudīt citos testos, piemēram, dinamikas testā, šo testa daļu drīkst izlaist.

| 1.5. | Pieņemtais kravas apjoms dinamiskajos testos tiek balstīts uz transporta līdzekļa gareniskās ass horizontālā un vertikālā spēka elementu. Horizontālā spēka elementi, kas ietekmē transporta līdzekļa garenisko asi, netiek ņemti vērā, tā kā tiem ir tikai otršķirīga nozīme.
  Ja sakabes ierīces, tās savienojuma ar transporta līdzekli vai papildu sistēmu pievienošanas (kā, piemēram, stabilizatoru, tuvās sakabes ierīces utt.) projekts rada papildu spēku vai momentus, ierīces tipu apstiprinošā iestāde vai tehniskais serviss var pieprasīt papildu testu veikšanu.
  Transporta līdzekļa gareniskās ass horizontālā spēka elements tiek apskatīts kā teorētiski noteicams spēks, D vai Dc rādītājs. Vertikālā spēka elements nepieciešamības gadījumā tiek apskatīts kā statiska vertikālā krava S savienojuma vietā un pieņemtā vertikālā krava V vai arī kā vertikālā krava U seglu iekārtas gadījumā. |
| --- | --- |

1.5.

Pieņemtais kravas apjoms dinamiskajos testos tiek balstīts uz transporta līdzekļa gareniskās ass horizontālā un vertikālā spēka elementu. Horizontālā spēka elementi, kas ietekmē transporta līdzekļa garenisko asi, netiek ņemti vērā, tā kā tiem ir tikai otršķirīga nozīme.

Ja sakabes ierīces, tās savienojuma ar transporta līdzekli vai papildu sistēmu pievienošanas (kā, piemēram, stabilizatoru, tuvās sakabes ierīces utt.) projekts rada papildu spēku vai momentus, ierīces tipu apstiprinošā iestāde vai tehniskais serviss var pieprasīt papildu testu veikšanu.

Transporta līdzekļa gareniskās ass horizontālā spēka elements tiek apskatīts kā teorētiski noteicams spēks, D vai Dc rādītājs. Vertikālā spēka elements nepieciešamības gadījumā tiek apskatīts kā statiska vertikālā krava S savienojuma vietā un pieņemtā vertikālā krava V vai arī kā vertikālā krava U seglu iekārtas gadījumā.

| 1.6. | Rādītājus D, Dc, S, V un U, uz kuriem tiek balstīti testi un kuri ir doti šīs regulas noteikumu 2.11. punktā, ražotājs nosaka, iesniedzot pieteikumu ierīces tipa apstiprināšanai – sk. paziņojuma veidlapu 1. un 2. pielikumā. |
| --- | --- |

1.6.

Rādītājus D, Dc, S, V un U, uz kuriem tiek balstīti testi un kuri ir doti šīs regulas noteikumu 2.11. punktā, ražotājs nosaka, iesniedzot pieteikumu ierīces tipa apstiprināšanai – sk. paziņojuma veidlapu 1. un 2. pielikumā.

| 1.7. | Visām pilnīgas saslēgšanās ierīcēm, kas tiek noturētas attiecīgajā vietā ar atsperu spēku, pie nelabvēlīgā virzienā piemērotā testa pārbaudes spēka, kas atbilst trīskāršai saslēgšanas mehānisma masai, ir jāpaliek drošības stāvoklī. |
| --- | --- |

1.7.

Visām pilnīgas saslēgšanās ierīcēm, kas tiek noturētas attiecīgajā vietā ar atsperu spēku, pie nelabvēlīgā virzienā piemērotā testa pārbaudes spēka, kas atbilst trīskāršai saslēgšanas mehānisma masai, ir jāpaliek drošības stāvoklī.

2.   TESTU PROCEDŪRAS

| 2.1. | Dinamisko un statisko testu veikšanai paraugs ir jānovieto piemērotā ierīcē spēka iedarbības pārbaudei, kur tas nevar tikt pakļauts citām ārēja spēka iedarbības formām kā vien testa spēkam. Citu testu gadījumā piemērotā spēka iedarbības virziens nedrīkst novirzīties no noteiktā vairāk nekā ± 1o leņķī. Pulsēšanas vai statiskā testa gadījumā leņķim jāatbilst maksimālā testa spēka iedarbībai. Tam parasti ir nepieciešams savienojums spēka piemērošanas vietā (t. i., sakabes vietā) un otrs savienojums atbilstošā attālumā. |
| --- | --- |

2.1.

Dinamisko un statisko testu veikšanai paraugs ir jānovieto piemērotā ierīcē spēka iedarbības pārbaudei, kur tas nevar tikt pakļauts citām ārēja spēka iedarbības formām kā vien testa spēkam. Citu testu gadījumā piemērotā spēka iedarbības virziens nedrīkst novirzīties no noteiktā vairāk nekā ± 1o leņķī. Pulsēšanas vai statiskā testa gadījumā leņķim jāatbilst maksimālā testa spēka iedarbībai. Tam parasti ir nepieciešams savienojums spēka piemērošanas vietā (t. i., sakabes vietā) un otrs savienojums atbilstošā attālumā.

| 2.2. | Testa frekvence nedrīkst pārsniegt 35 Hz. Izvēlētajai frekvencei ir jābūt labi nodalītai no rezonanses frekvencēm, tai skaitā no testa iekārtas. Asinhronā testa gadījumā starp divu spēka elementu frekvencēm ir jābūt 1 % līdz maksimāli 3 % atšķirībai. Tērauda sakabes ierīcēm sprieguma ciklu skaitam ir jābūt 2 x 106. No citiem materiāliem ražotām ierīcēm var būt nepieciešams lielāks ciklu skaits. Lai noteiktu jebkādu plaisu rašanos testos, ir jāpielieto krāsu iespiešanas metode vai kāda līdzvērtīga metode. |
| --- | --- |

2.2.

Testa frekvence nedrīkst pārsniegt 35 Hz. Izvēlētajai frekvencei ir jābūt labi nodalītai no rezonanses frekvencēm, tai skaitā no testa iekārtas. Asinhronā testa gadījumā starp divu spēka elementu frekvencēm ir jābūt 1 % līdz maksimāli 3 % atšķirībai. Tērauda sakabes ierīcēm sprieguma ciklu skaitam ir jābūt 2 x 106. No citiem materiāliem ražotām ierīcēm var būt nepieciešams lielāks ciklu skaits. Lai noteiktu jebkādu plaisu rašanos testos, ir jāpielieto krāsu iespiešanas metode vai kāda līdzvērtīga metode.

| 2.3. | Pulsēšanas testu gadījumā pastāv noteikta starpība starp maksimālo testa spēku un zemāku, minimālo testa spēku, kas nedrīkst pārsniegt 5 % no maksimālā testa spēka, izņemot gadījumus, kad tiek noteiktas īpašas testa procedūras. |
| --- | --- |

2.3.

Pulsēšanas testu gadījumā pastāv noteikta starpība starp maksimālo testa spēku un zemāku, minimālo testa spēku, kas nedrīkst pārsniegt 5 % no maksimālā testa spēka, izņemot gadījumus, kad tiek noteiktas īpašas testa procedūras.

| 2.4. | Statisko testu gadījumā, izņemot šī pielikuma 3.2.3. punktā aprakstītos īpašos testus, testa spēkam ir jābūt piemērotam vienmērīgi un ātri un saglabātam vismaz 60 sekundes. |
| --- | --- |

2.4.

Statisko testu gadījumā, izņemot šī pielikuma 3.2.3. punktā aprakstītos īpašos testus, testa spēkam ir jābūt piemērotam vienmērīgi un ātri un saglabātam vismaz 60 sekundes.

| 2.5. | Sakabes ierīces vai to daļas testa nolūkiem ir jānostiprina uz testa ierīces pēc iespējas stingrāk attiecīgajā stāvoklī, kādā tie atradīsies uz transporta līdzekļa. Fiksācijas ierīcēm ir jāatbilst sakabes ražotāja vai apstiprināšanas pieteikuma iesniedzēja noteiktajām un ir jābūt paredzētām sakabes ierīču vai to daļu pievienošanai transporta līdzeklim un/vai ar līdzvērtīgām mehāniskajām īpašībām. |
| --- | --- |

2.5.

Sakabes ierīces vai to daļas testa nolūkiem ir jānostiprina uz testa ierīces pēc iespējas stingrāk attiecīgajā stāvoklī, kādā tie atradīsies uz transporta līdzekļa. Fiksācijas ierīcēm ir jāatbilst sakabes ražotāja vai apstiprināšanas pieteikuma iesniedzēja noteiktajām un ir jābūt paredzētām sakabes ierīču vai to daļu pievienošanai transporta līdzeklim un/vai ar līdzvērtīgām mehāniskajām īpašībām.

| 2.6. | Sakabes ierīces vai to daļas ir jāpārbauda tādā formā, kā tās tiek lietotas uz ceļiem. Taču pēc ražotāja ieskatiem un pēc vienošanās ar tehnisko servisu var tikt neitralizēti ierīces kustīgie elementi, ja tie nav nepieciešami testa procedūru veikšanai un ja tas nerada nereālu iespaidu uz testa rezultātiem.
  Ierīču kustīgie elementi, kas tiek pārkarsēti paātrināto testa procedūru laikā, var tikt nomainīti. Testa kravas var tikt piestiprinātas ar īpašām ierīcēm, kas nepieļauj saišu atslābšanu. |
| --- | --- |

2.6.

Sakabes ierīces vai to daļas ir jāpārbauda tādā formā, kā tās tiek lietotas uz ceļiem. Taču pēc ražotāja ieskatiem un pēc vienošanās ar tehnisko servisu var tikt neitralizēti ierīces kustīgie elementi, ja tie nav nepieciešami testa procedūru veikšanai un ja tas nerada nereālu iespaidu uz testa rezultātiem.

Ierīču kustīgie elementi, kas tiek pārkarsēti paātrināto testa procedūru laikā, var tikt nomainīti. Testa kravas var tikt piestiprinātas ar īpašām ierīcēm, kas nepieļauj saišu atslābšanu.

3.   ĪPAŠAS TESTU PRASĪBAS

3.1.   Sakabes lodes un kronšteini

| 3.1.1. | Mehāniskās sakabes ierīces ar sakabes lodēm var tikt iedalītas sekojošos veidos:






  i) | viengabala sakabes lodes, ieskaitot ierīces ar nenomaināmām atdalāmām lodēm – sk. 20.a un 20.b attēlu; |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

Mehāniskās sakabes ierīces ar sakabes lodēm var tikt iedalītas sekojošos veidos:

i)

viengabala sakabes lodes, ieskaitot ierīces ar nenomaināmām atdalāmām lodēm – sk. 20.a un 20.b attēlu;

| ii) | sakabes lodes ar demontējamām daļām – sk. 20.c, 20.d un 20.e attēlu; |
| --- | --- |

ii)

sakabes lodes ar demontējamām daļām – sk. 20.c, 20.d un 20.e attēlu;

| iii) | kronšteini bez lodes – sk. 20.f attēlu. |
| --- | --- |

iii)

kronšteini bez lodes – sk. 20.f attēlu.

| 3.1.2. | Pamata tests ir dinamiskā izturības pārbaude. Testa paraugā ietilpst sakabes lode, lodes kakliņš un montāžas daļas, kas nepieciešamas ierīces savienošanai ar transporta līdzekli. Sakabes lodei un kronšteinam ir jābūt stingri piestiprinātiem pie testa ierīces, kas var radīt mainīgu spēku, tādā stāvoklī, kādā to ir paredzēts lietot uz transporta līdzekļa. |
| --- | --- |

3.1.2.

Pamata tests ir dinamiskā izturības pārbaude. Testa paraugā ietilpst sakabes lode, lodes kakliņš un montāžas daļas, kas nepieciešamas ierīces savienošanai ar transporta līdzekli. Sakabes lodei un kronšteinam ir jābūt stingri piestiprinātiem pie testa ierīces, kas var radīt mainīgu spēku, tādā stāvoklī, kādā to ir paredzēts lietot uz transporta līdzekļa.

| 3.1.3. | Fiksācijas punktu stāvoklim sakabes lodes un kronšteina pievienošanai ir jābūt noteiktam transporta līdzekļa ražotāja sniegtajā informācijā (sk. šo noteikumu 5.3.2. punktu). |
| --- | --- |

3.1.3.

Fiksācijas punktu stāvoklim sakabes lodes un kronšteina pievienošanai ir jābūt noteiktam transporta līdzekļa ražotāja sniegtajā informācijā (sk. šo noteikumu 5.3.2. punktu).

| 3.1.4. | Testēšanai paredzētās ierīces ir jāiesniedz ar visām daļām un modeļa detaļām, kas varētu ietekmēt izturības kritērijus (piemēram, elektrības ligzdas plāksni, marķējumiem utt.). Testēšanai paredzētajam paraugam ir jābūt pievienotām visām detaļām līdz pat balsta vietai vai punktam, kur ierīce tiek montēta pie transporta līdzekļa. Transporta līdzekļa ražotājam ir jānorāda sakabes lodes un sakabes ierīces fiksācijas punktu ģeometriskās vietas attiecībā pret orientējošo līniju, kam ir jābūt norādītām testu atskaitēs. Visiem balsta punktu stāvokļiem attiecībā pret orientējošo līniju, par ko transporta līdzekļa ražotājam jāsniedz visa nepieciešamā informācija buksēšanas ierīču ražotājam, ir jābūt atkārtotiem uz testgultnes. |
| --- | --- |

3.1.4.

Testēšanai paredzētās ierīces ir jāiesniedz ar visām daļām un modeļa detaļām, kas varētu ietekmēt izturības kritērijus (piemēram, elektrības ligzdas plāksni, marķējumiem utt.). Testēšanai paredzētajam paraugam ir jābūt pievienotām visām detaļām līdz pat balsta vietai vai punktam, kur ierīce tiek montēta pie transporta līdzekļa. Transporta līdzekļa ražotājam ir jānorāda sakabes lodes un sakabes ierīces fiksācijas punktu ģeometriskās vietas attiecībā pret orientējošo līniju, kam ir jābūt norādītām testu atskaitēs. Visiem balsta punktu stāvokļiem attiecībā pret orientējošo līniju, par ko transporta līdzekļa ražotājam jāsniedz visa nepieciešamā informācija buksēšanas ierīču ražotājam, ir jābūt atkārtotiem uz testgultnes.

| 3.1.5. | Uz testa iekārtas montēto paraugu ir jāpakļauj mainīga spiediena uz lodi pārbaudei zem noteikta leņķa, kā parādīts 21. vai 22. attēlā.
  Testa spēka leņķa virziens ir jānosaka pēc vertikālās attiecības starp horizontālo orientējošo līniju caur lodes centru un horizontālo līniju caur augstāko no tuvākajiem sakabes ierīces fiksācijas punktiem, mērot horizontālā plāksnē, līdz vertikālajai šķērsplāksnei cauri lodes centram. Ja fiksācijas punkta līnija ir virs horizontālās orientējošās līnijas, tests ir jāveic α = + 15o ± 1o leņķī, savukārt, ja tas ir zem līnijas, tests ir jāveic α = - 15o ± 1o leņķī (sk. 21. attēlu). Transporta līdzekļa ražotājam ir jānosaka fiksācijas punkti, kas ir jāņem vērā, nosakot testa leņķi un kas pakļauj velkošā transporta līdzekli lielākajai buksēšanas spēka ietekmei.
  Šis leņķis tiek noteikts, ņemot vērā vertikālo statisko un dinamisko kravu, un ir piemērojams tikai pie atļautas statiskās vertikālās kravas, kas nepārsniedz sekojošo normu:
  S = 120 x D [N]
  Ja statiskā vertikālā krava pārsniedz augstāk aprēķināto, leņķim ir jābūt par 20o lielākam abos virzienos.
  Dinamiskais tests ir jāveic ar sekojošo testa spēku:
  Fhs
  res = ±0,6 D |
| --- | --- |

3.1.5.

Uz testa iekārtas montēto paraugu ir jāpakļauj mainīga spiediena uz lodi pārbaudei zem noteikta leņķa, kā parādīts 21. vai 22. attēlā.

Testa spēka leņķa virziens ir jānosaka pēc vertikālās attiecības starp horizontālo orientējošo līniju caur lodes centru un horizontālo līniju caur augstāko no tuvākajiem sakabes ierīces fiksācijas punktiem, mērot horizontālā plāksnē, līdz vertikālajai šķērsplāksnei cauri lodes centram. Ja fiksācijas punkta līnija ir virs horizontālās orientējošās līnijas, tests ir jāveic α = + 15o ± 1o leņķī, savukārt, ja tas ir zem līnijas, tests ir jāveic α = - 15o ± 1o leņķī (sk. 21. attēlu). Transporta līdzekļa ražotājam ir jānosaka fiksācijas punkti, kas ir jāņem vērā, nosakot testa leņķi un kas pakļauj velkošā transporta līdzekli lielākajai buksēšanas spēka ietekmei.

Šis leņķis tiek noteikts, ņemot vērā vertikālo statisko un dinamisko kravu, un ir piemērojams tikai pie atļautas statiskās vertikālās kravas, kas nepārsniedz sekojošo normu:

S = 120 x D [N]

Ja statiskā vertikālā krava pārsniedz augstāk aprēķināto, leņķim ir jābūt par 20o lielākam abos virzienos.

Dinamiskais tests ir jāveic ar sekojošo testa spēku:

Fhs
  res = ±0,6 D

| 3.1.6. | Testa procedūras ir piemērojamas dažādiem sakabes ierīču tipiem (sk. šī pielikuma 3.1.1. punktu): |
| --- | --- |

3.1.6.

Testa procedūras ir piemērojamas dažādiem sakabes ierīču tipiem (sk. šī pielikuma 3.1.1. punktu):

| 3.1.6.1. | viengabala sakabes lodēm, ieskaitot ierīces ar nemainīgām, noņemamām lodēm (sk. 20.a un 20.b attēlu); |
| --- | --- |

3.1.6.1.

viengabala sakabes lodēm, ieskaitot ierīces ar nemainīgām, noņemamām lodēm (sk. 20.a un 20.b attēlu);

| 3.1.6.1.1. | 20.a un 20.b attēlā parādītajām ierīcēm piemērotā testa spēkam ir jāatbilst 3.1.5. punkta prasībām; |
| --- | --- |

3.1.6.1.1.

20.a un 20.b attēlā parādītajām ierīcēm piemērotā testa spēkam ir jāatbilst 3.1.5. punkta prasībām;

Image

Image

| 3.1.6.2. | Sakabes lodes, ieskaitot daļas, kas var tikt demontētas. Pastāv sekojošas kategorijas:






  a) | kronšteins un lode – sk. 20.c attēlu; |
| --- | --- | --- |

3.1.6.2.

Sakabes lodes, ieskaitot daļas, kas var tikt demontētas. Pastāv sekojošas kategorijas:

a)

kronšteins un lode – sk. 20.c attēlu;

| b) | kronšteins un lode uz nenoņemama balsta – sk. 20.d attēlu; |
| --- | --- |

b)

kronšteins un lode uz nenoņemama balsta – sk. 20.d attēlu;

| c) | kronšteins ar noņemamu lodi – sk. 20.e attēlu; |
| --- | --- |

c)

kronšteins ar noņemamu lodi – sk. 20.e attēlu;

| d) | kronšteins bez lodes – sk. 20.f attēlu. |
| --- | --- |

d)

kronšteins bez lodes – sk. 20.f attēlu.

| 3.1.6.2.1. | Izturības tests 20.c līdz 20.f attēlā parādītajām ierīcēm ir jāveic saskaņā ar 3.1.5. punkta prasībām. Lielumiem e un f ir jābūt ražošanas pielaidei ± 5 mm, un tam ir jābūt norādītam testa atskaitē.
  Kronšteina testi (sk. 20.f attēlu) ir jāveic ar montētu lodi (uz balsta). Tiks ņemts vērā tikai testa rezultāts par kronšteina pārbaudi starp fiksācijas punktiem un lodes balsta montāžas virsmu.
  Lielumiem e un f ir jābūt ražošanas pielaidei ± 5 mm un jābūt sakabes ierīces ražotāja precizētiem. |
| --- | --- |

3.1.6.2.1.

Izturības tests 20.c līdz 20.f attēlā parādītajām ierīcēm ir jāveic saskaņā ar 3.1.5. punkta prasībām. Lielumiem e un f ir jābūt ražošanas pielaidei ± 5 mm, un tam ir jābūt norādītam testa atskaitē.

Kronšteina testi (sk. 20.f attēlu) ir jāveic ar montētu lodi (uz balsta). Tiks ņemts vērā tikai testa rezultāts par kronšteina pārbaudi starp fiksācijas punktiem un lodes balsta montāžas virsmu.

Lielumiem e un f ir jābūt ražošanas pielaidei ± 5 mm un jābūt sakabes ierīces ražotāja precizētiem.

| 3.1.6.3. | Sakabes ierīces ar mainīgu e un f izmēru demontējamām un savstarpēji maināmo sakabes lodēm – sk. 22. attēlu. |
| --- | --- |

3.1.6.3.

Sakabes ierīces ar mainīgu e un f izmēru demontējamām un savstarpēji maināmo sakabes lodēm – sk. 22. attēlu.

| 3.1.6.3.1. | Šādi kronšteina izturības testi ir jāveic saskaņā ar 3.1.5. punkta prasībām. |
| --- | --- |

3.1.6.3.1.

Šādi kronšteina izturības testi ir jāveic saskaņā ar 3.1.5. punkta prasībām.

| 3.1.6.3.2. | Ja ražotājam sadarbojoties ar apstiprinājumu sniedzošo iestādi vai tehnisko servisu ir iespējams noteikt sliktākā gadījuma konfigurāciju, ir pietiekama tikai šīs konfigurācijas testēšana.
  Pretējā gadījumā saskaņā ar 3.1.6.3.3. punktu vienkāršotā testa programmā ir jātestē vairāki lodes stāvokļi. |
| --- | --- |

3.1.6.3.2.

Ja ražotājam sadarbojoties ar apstiprinājumu sniedzošo iestādi vai tehnisko servisu ir iespējams noteikt sliktākā gadījuma konfigurāciju, ir pietiekama tikai šīs konfigurācijas testēšana.

Pretējā gadījumā saskaņā ar 3.1.6.3.3. punktu vienkāršotā testa programmā ir jātestē vairāki lodes stāvokļi.

| 3.1.6.3.3. | Vienkāršotā testa programmā f rādītājs ir jānosaka starp fmin un fmax rādītājiem, kas nepārsniedz 100 mm. Lodei ir jāatrodas emax, 130 mm attālumā no balsta. Lai apskatītu visus iespējamos lodes stāvokļus, laukumā, kas atrodas montāžas virsmas un vertikālā diapazona f (fmin līdz fmax) horizontālā attālumā, ir jāpārbauda divas ierīces:






  i) | viena ar lodi augšējā stāvoklī (fmax) un |
| --- | --- | --- |

3.1.6.3.3.

Vienkāršotā testa programmā f rādītājs ir jānosaka starp fmin un fmax rādītājiem, kas nepārsniedz 100 mm. Lodei ir jāatrodas emax, 130 mm attālumā no balsta. Lai apskatītu visus iespējamos lodes stāvokļus, laukumā, kas atrodas montāžas virsmas un vertikālā diapazona f (fmin līdz fmax) horizontālā attālumā, ir jāpārbauda divas ierīces:

i)

viena ar lodi augšējā stāvoklī (fmax) un

| ii) | otra ar lodi apakšējā stāvoklī (fmin). |
| --- | --- |

ii)

otra ar lodi apakšējā stāvoklī (fmin).

Testa spēka piemērošanas leņķis ir mainīgs, pozitīvi vai negatīvi, atkarībā no lodes centra orientējošās līnijas attiecības pret paralēlo līniju caur augstāko un tuvāko sakabes ierīces fiksācijas punktu. Piemērojamie leņķi ir norādīti 22. attēlā.

| 3.1.7. | Gadījumā, ja demontējamās lodes daļas tiek nostiprinātas, izmantojot citus līdzekļus nekā skrūvējamas detaļas, piemēram, atsperu aptveres, un ja dinamiskā testa laikā netiek pārbaudīts pilnīgas mehāniskās saslēgšanās aspekts, tas ir jāpārbauda lodes vai pilnīgas mehāniskās saslēgšanās pareizā virzienā statiskajā testā. Gadījumā, ja pilnīga mehāniskā saslēgšanās notur lodes vienību vertikālā stāvoklī, statiskajā testā ir jāpielieto vertikāls spēks uz lodi virzienā uz augšu, kas ir līdzvērtīgs “D” rādītājam. Gadījumā, ja pilnīga mehāniskā saslēgšanās notur lodes vienību ar horizontālā šķērskonstrukcijas palīdzību, statiskajā testā ir jāpielieto spēks šajā virzienā līdz 0,25 D. Nedrīkst būt novērojama nekādas pilnīgas mehāniskās saslēgšanās ierīces darbības kļūdas vai deformācijas, kas varētu nelabvēlīgi ietekmēt tās funkcijas. |
| --- | --- |

3.1.7.

Gadījumā, ja demontējamās lodes daļas tiek nostiprinātas, izmantojot citus līdzekļus nekā skrūvējamas detaļas, piemēram, atsperu aptveres, un ja dinamiskā testa laikā netiek pārbaudīts pilnīgas mehāniskās saslēgšanās aspekts, tas ir jāpārbauda lodes vai pilnīgas mehāniskās saslēgšanās pareizā virzienā statiskajā testā. Gadījumā, ja pilnīga mehāniskā saslēgšanās notur lodes vienību vertikālā stāvoklī, statiskajā testā ir jāpielieto vertikāls spēks uz lodi virzienā uz augšu, kas ir līdzvērtīgs “D” rādītājam. Gadījumā, ja pilnīga mehāniskā saslēgšanās notur lodes vienību ar horizontālā šķērskonstrukcijas palīdzību, statiskajā testā ir jāpielieto spēks šajā virzienā līdz 0,25 D. Nedrīkst būt novērojama nekādas pilnīgas mehāniskās saslēgšanās ierīces darbības kļūdas vai deformācijas, kas varētu nelabvēlīgi ietekmēt tās funkcijas.

| 3.1.8. | Papildu sakabes savienošanas punktiem, kas ir aprakstīti 5. pielikuma 1.5. punktā, ir jāiztur 2D atbilstošs horizontālais statiskais spēks ar lielākais 15 kN. Gadījumā, ja ir paredzēts atsevišķs savienošanas punkts atraušanās kabelim, tam ir jāiztur D rādītājam atbilstoša horizontālā spēka ietekme. |
| --- | --- |

3.1.8.

Papildu sakabes savienošanas punktiem, kas ir aprakstīti 5. pielikuma 1.5. punktā, ir jāiztur 2D atbilstošs horizontālais statiskais spēks ar lielākais 15 kN. Gadījumā, ja ir paredzēts atsevišķs savienošanas punkts atraušanās kabelim, tam ir jāiztur D rādītājam atbilstoša horizontālā spēka ietekme.

3.2.   Savienotājgalviņas

| 3.2.1. | Pamata tests ir izturības pārbaude, pielietojot mainīgu testa spēku, kam jāseko statiskajam testam (pacelšanas testam) ar to pašu ierīces paraugu. |
| --- | --- |

3.2.1.

Pamata tests ir izturības pārbaude, pielietojot mainīgu testa spēku, kam jāseko statiskajam testam (pacelšanas testam) ar to pašu ierīces paraugu.

| 3.2.2. | Dinamiskais tests ir jāveic ar piemērota spēka A klases sakabes lodi. Uz testa ierīces sakabes lode un savienotājgalviņa ir jānovieto saskaņā ar ražotāja sniegtajām instrukcijām un atbilstoši to relatīvajam stāvoklim pie normālas lietošanas. Paraugs nedrīkst būt pakļauts citu ārēju spēku iedarbībai. Testa spēkam jābūt virzītam pa līniju cauri lodes centram uz aizmugures lejas daļu 15o leņķī (sk. 23. attēlu). Parauga izturības tests veicams ar sekojošu testa spēku:
  Fhs res w = ±0,6 D
  Gadījumā, ja maksimālā pieļaujamā statiskā vertikālā masa S pārsniedz 120 D, testa leņķis ir jāpalielina par 20o. |
| --- | --- |

3.2.2.

Dinamiskais tests ir jāveic ar piemērota spēka A klases sakabes lodi. Uz testa ierīces sakabes lode un savienotājgalviņa ir jānovieto saskaņā ar ražotāja sniegtajām instrukcijām un atbilstoši to relatīvajam stāvoklim pie normālas lietošanas. Paraugs nedrīkst būt pakļauts citu ārēju spēku iedarbībai. Testa spēkam jābūt virzītam pa līniju cauri lodes centram uz aizmugures lejas daļu 15o leņķī (sk. 23. attēlu). Parauga izturības tests veicams ar sekojošu testa spēku:

Fhs res w = ±0,6 D

Gadījumā, ja maksimālā pieļaujamā statiskā vertikālā masa S pārsniedz 120 D, testa leņķis ir jāpalielina par 20o.

Image

| 3.2.3. | Ir jāveic arī statiskās atdalīšanās tests. Testējamās sakabes lodes diametram ir jābūt no 49,00 līdz 49,13 mm, lai tā atbilstu lietotai sakabes lodei. Atdalīšanas spēks Faa ir jāpieliek perpendikulāri gan sakabes lodes šķērslīnijas, gan arī gareniskās centra līnijas asij, un tam ir jābūt nedaudz pastiprinātam un viegli aprēķināmam:
  Fa = g(C+ S/1 000) kN
  un jānotur 10 sekundes.
  Savienotājgalviņa nedrīkst atdalīties ne no lodes, nedz arī no kādas savienotājgalviņas daļas. Nedrīkst būt novērojamas kādas paliekošas deformācijas, kas varētu nelabvēlīgi ietekmēt tās darbības. |
| --- | --- |

3.2.3.

Ir jāveic arī statiskās atdalīšanās tests. Testējamās sakabes lodes diametram ir jābūt no 49,00 līdz 49,13 mm, lai tā atbilstu lietotai sakabes lodei. Atdalīšanas spēks Faa ir jāpieliek perpendikulāri gan sakabes lodes šķērslīnijas, gan arī gareniskās centra līnijas asij, un tam ir jābūt nedaudz pastiprinātam un viegli aprēķināmam:

Fa = g(C+ S/1 000) kN

un jānotur 10 sekundes.

Savienotājgalviņa nedrīkst atdalīties ne no lodes, nedz arī no kādas savienotājgalviņas daļas. Nedrīkst būt novērojamas kādas paliekošas deformācijas, kas varētu nelabvēlīgi ietekmēt tās darbības.

3.3.   Stieņa sakabes un jūgstieņi

| 3.3.1. | Ir jāveic izturības tests ar ierīces paraugu. Sakabes ierīcei ir jābūt aprīkotai ar nepieciešamajām daļām tās stiprināšanai pie transporta līdzekļa. Ar vienlīdzīga spēka pielietošanu ir jāpārbauda arī jebkādas ierīces, kas ir paredzētas stiprināšanai starp stieņa sakabēm un transporta līdzekļa karkasu (piemēram, jūgkārtis). Testējot jūgstieņus, kas paredzēti standarta stieņa sakabēm, vertikālā krava ir jāpielieto gareniskajā attālumā no fiksācijas punktu vertikālās plāksnes, kas atbilst attiecīgā standarta sakabes stāvoklim. |
| --- | --- |

3.3.1.

Ir jāveic izturības tests ar ierīces paraugu. Sakabes ierīcei ir jābūt aprīkotai ar nepieciešamajām daļām tās stiprināšanai pie transporta līdzekļa. Ar vienlīdzīga spēka pielietošanu ir jāpārbauda arī jebkādas ierīces, kas ir paredzētas stiprināšanai starp stieņa sakabēm un transporta līdzekļa karkasu (piemēram, jūgkārtis). Testējot jūgstieņus, kas paredzēti standarta stieņa sakabēm, vertikālā krava ir jāpielieto gareniskajā attālumā no fiksācijas punktu vertikālās plāksnes, kas atbilst attiecīgā standarta sakabes stāvoklim.

| 3.3.2. | Stieņa sakabes šarnīrjūgstieņiem (S = 0)
  Dinamiskie testi ir jāveic, pielietojot horizontālo mainīgo spēku Fhw= ±0,6 D paralēli zemei un gareniski attiecībā pret velkošā transporta līdzekļa mediāna plāksni caur jūgtapas centru. |
| --- | --- |

3.3.2.

Stieņa sakabes šarnīrjūgstieņiem (S = 0)

Dinamiskie testi ir jāveic, pielietojot horizontālo mainīgo spēku Fhw= ±0,6 D paralēli zemei un gareniski attiecībā pret velkošā transporta līdzekļa mediāna plāksni caur jūgtapas centru.

| 3.3.3. | Stieņa sakabes lietošanai uz centrālās ass piekabēm (S > 0). |
| --- | --- |

3.3.3.

Stieņa sakabes lietošanai uz centrālās ass piekabēm (S > 0).

| 3.3.3.1. | Centrālās ass piekabe ar masu līdz 3,5 tonnām ieskaitot:
  Lietošanai uz centrālās ass piekabēm līdz 3,5 tonnām ieskaitot paredzētās stieņa sakabes ir jāpārbauda tādā pašā veidā kā sakabes lodes un kronšteini saskaņā ar šī pielikuma 3.1. punktu. |
| --- | --- |

3.3.3.1.

Centrālās ass piekabe ar masu līdz 3,5 tonnām ieskaitot:

Lietošanai uz centrālās ass piekabēm līdz 3,5 tonnām ieskaitot paredzētās stieņa sakabes ir jāpārbauda tādā pašā veidā kā sakabes lodes un kronšteini saskaņā ar šī pielikuma 3.1. punktu.

| 3.3.3.2. | Centrālās ass piekabes ar masu virs 3,5 tonnām:
  Testa spēks ir pielietojams paraugiem gan horizontālā, gan vertikālā virzienā asinhronā izturības testā. Iedarbības horizontālajai līnijai ir jāatrodas paralēli attiecībā pret zemi, gareniskā mediāna plāksnē pret velkošo transporta līdzekli un cauri jūgtapas centram. Vertikālajai iedarbības līnijai ir jābūt perpendikulārai pret horizontālo iedarbības līniju un jāiet cauri jūgtapas gareniskajai centra līnijai.
  Stieņa sakabes un jūgstieņa acs stiprināšanai pie testa ierīces ir jāatbilst tā paredzētajam stiprināšanas stāvoklim pie transporta līdzekļa saskaņā ar ražotāja sniegtajām instrukcijām.
  Ir jāpieliek sekojošie testa iedarbības spēki:
  14. TABULA – Testa spēks







  Testa spēks | Vidējais rādītājs (kN) | Amplitūda (kN) |
| --- | --- | --- | --- |
| Horizontālais spēks | 0 | ±0,6Dc (sk. piezīmi) |
| Vertikālais spēks | S × g/1 000 | ±0,6V (sk. piezīmi) |

3.3.3.2.

Centrālās ass piekabes ar masu virs 3,5 tonnām:

Testa spēks ir pielietojams paraugiem gan horizontālā, gan vertikālā virzienā asinhronā izturības testā. Iedarbības horizontālajai līnijai ir jāatrodas paralēli attiecībā pret zemi, gareniskā mediāna plāksnē pret velkošo transporta līdzekli un cauri jūgtapas centram. Vertikālajai iedarbības līnijai ir jābūt perpendikulārai pret horizontālo iedarbības līniju un jāiet cauri jūgtapas gareniskajai centra līnijai.

Stieņa sakabes un jūgstieņa acs stiprināšanai pie testa ierīces ir jāatbilst tā paredzētajam stiprināšanas stāvoklim pie transporta līdzekļa saskaņā ar ražotāja sniegtajām instrukcijām.

Ir jāpieliek sekojošie testa iedarbības spēki:

14. TABULA – Testa spēks

Testa spēks

Vidējais rādītājs (kN)

Amplitūda (kN)

Horizontālais spēks

0

±0,6Dc (sk. piezīmi)

Vertikālais spēks

S × g/1 000

±0,6V (sk. piezīmi)

Piezīme: T klases speciālo stieņa sakabju gadījumā šie rādītāji ir jāsamazina par ±0,5Dc un ±0,5V.

Vertikālo un horizontālo daļu formai ir jābūt līkumotai un ir jātestē asinhroni, ar frekvenču starpību no 1 % līdz 3 %.

| 3.3.4. | Jūgtapu saslēgšanas ierīces statiskie testi
  Stieņa sakabju gadījumā ir nepieciešams pārbaudīt ar 0,25 D statisku spēku atvēršanās virzienā arī ierīces aizvēršanos un jebkādas saslēgšanas ierīces. Testa laikā saslēguma vieta nedrīkst atvērties vai tikt bojāta. 0,1 D testa spēks ir pietiekams cilindrisko jūgtapu gadījumā. |
| --- | --- |

3.3.4.

Jūgtapu saslēgšanas ierīces statiskie testi

Stieņa sakabju gadījumā ir nepieciešams pārbaudīt ar 0,25 D statisku spēku atvēršanās virzienā arī ierīces aizvēršanos un jebkādas saslēgšanas ierīces. Testa laikā saslēguma vieta nedrīkst atvērties vai tikt bojāta. 0,1 D testa spēks ir pietiekams cilindrisko jūgtapu gadījumā.

3.4.   Jūgstieņu acis

| 3.4.1. | Jūgstieņu acis līdzīgi kā stieņa sakabes ir jāpakļauj dinamisko testu pārbaudēm. Jūgstieņu acis, kas tiek lietotas tikai uz piekabēm ar šarnīrjūgstieņiem, kuras pieļauj brīvu vertikālu kustību, ir jātestē ar mainīgu spēku, kā aprakstīts 3.3.2. punktā. Jūgstieņu acis, kas ir paredzētas lietošanai uz centrālās ass piekabēm, ir jātestē līdzīgi kā ložu savienotājgalviņas (3.2. punkts) piekabēm ar C masu līdz 3,5 tonnām ieskaitot un tāpat kā stieņa sakabes (3.3.3.2. punkts) centrālās ass piekabēm ar C masu virs 3,5 tonnām. |
| --- | --- |

3.4.1.

Jūgstieņu acis līdzīgi kā stieņa sakabes ir jāpakļauj dinamisko testu pārbaudēm. Jūgstieņu acis, kas tiek lietotas tikai uz piekabēm ar šarnīrjūgstieņiem, kuras pieļauj brīvu vertikālu kustību, ir jātestē ar mainīgu spēku, kā aprakstīts 3.3.2. punktā. Jūgstieņu acis, kas ir paredzētas lietošanai uz centrālās ass piekabēm, ir jātestē līdzīgi kā ložu savienotājgalviņas (3.2. punkts) piekabēm ar C masu līdz 3,5 tonnām ieskaitot un tāpat kā stieņa sakabes (3.3.3.2. punkts) centrālās ass piekabēm ar C masu virs 3,5 tonnām.

| 3.4.2. | L klases toroidālās acis ir jātestē līdzīgi kā standarta jūgstieņu acis. |
| --- | --- |

3.4.2.

L klases toroidālās acis ir jātestē līdzīgi kā standarta jūgstieņu acis.

| 3.4.3. | Jūgstieņu acu testēšana ir jāveic ar mainīgā spēka iedarbību arī uz daļām, kas savieno jūgstieņu acis ar jūgstieni. Visām kustīgajām starpdetaļām ir jābūt piestiprinātām. |
| --- | --- |

3.4.3.

Jūgstieņu acu testēšana ir jāveic ar mainīgā spēka iedarbību arī uz daļām, kas savieno jūgstieņu acis ar jūgstieni. Visām kustīgajām starpdetaļām ir jābūt piestiprinātām.

3.5.   Āķveida sakabes

| 3.5.1. | K klases āķveida sakabēm jāatbilst dinamisko testu prasībām, kas aprakstītas šī pielikuma 3.5.2. punktā. |
| --- | --- |

3.5.1.

K klases āķveida sakabēm jāatbilst dinamisko testu prasībām, kas aprakstītas šī pielikuma 3.5.2. punktā.

| 3.5.2. | Dinamiskais tests: |
| --- | --- |

3.5.2.

Dinamiskais tests:

| 3.5.2.1. | dinamiskās pārbaudes nolūkos ir jāveic pulsējošais tests, izmantojot L klases toroidālās acis, un ar sakabi montētu stāvoklī, kādā tā atrastos uz transporta līdzekļa, ieskaitot visas montāžai nepieciešamās detaļas. Taču var tikt neitralizētas jebkādas kustīgās detaļas ar ierīces tipu apstiprinošās iestādes vai tehniskā servisa piekrišanu; |
| --- | --- |

3.5.2.1.

dinamiskās pārbaudes nolūkos ir jāveic pulsējošais tests, izmantojot L klases toroidālās acis, un ar sakabi montētu stāvoklī, kādā tā atrastos uz transporta līdzekļa, ieskaitot visas montāžai nepieciešamās detaļas. Taču var tikt neitralizētas jebkādas kustīgās detaļas ar ierīces tipu apstiprinošās iestādes vai tehniskā servisa piekrišanu;

| 3.5.2.2. | āķveida sakabēm, kas paredzētas lietošanai ar šarnīrjūgstieņu piekabēm, ja vertikālās kravas ietekme, S, uz sakabi ir līdzvērtīga nullei, testa spēkam virzienam ir jābūt horizontālam, simulējot stiepes spēka iedarbību uz āķi, spēkam variējot no 0,05 D līdz 1,00 D; |
| --- | --- |

3.5.2.2.

āķveida sakabēm, kas paredzētas lietošanai ar šarnīrjūgstieņu piekabēm, ja vertikālās kravas ietekme, S, uz sakabi ir līdzvērtīga nullei, testa spēkam virzienam ir jābūt horizontālam, simulējot stiepes spēka iedarbību uz āķi, spēkam variējot no 0,05 D līdz 1,00 D;

| 3.5.2.3. | āķveida sakabēm, kas paredzētas lietošanai uz centrālās ass piekabēm, piemērotais testa spēks ir horizontālo un vertikālo spēku iedarbība uz sakabi, kas ir jāpiemēro leņķī -α, tas ir no augšas priekšpuses virzienā uz apakšas aizmugures daļu (sk. 21. attēlu), un ir līdzvērtīgi aprēķinātajam leņķim starp horizontālo un vertikālo spēku uz sakabi. Spēks Fhs res ir aprēķināms ar:



  kur Fh = Dc
  un |
| --- | --- |

3.5.2.3.

āķveida sakabēm, kas paredzētas lietošanai uz centrālās ass piekabēm, piemērotais testa spēks ir horizontālo un vertikālo spēku iedarbība uz sakabi, kas ir jāpiemēro leņķī -α, tas ir no augšas priekšpuses virzienā uz apakšas aizmugures daļu (sk. 21. attēlu), un ir līdzvērtīgi aprēķinātajam leņķim starp horizontālo un vertikālo spēku uz sakabi. Spēks Fhs res ir aprēķināms ar:

Formula
  kur Fh = Dc
  un
  Formula

| 3.5.2.4. | testa spēkam ir jābūt mainīgam no 0,05 Fhs res līdz 1,00 Fhs res. |
| --- | --- |

3.5.2.4.

testa spēkam ir jābūt mainīgam no 0,05 Fhs res līdz 1,00 Fhs res.

| 3.5.3. | Sakabes saslēgšanas ierīces statiskais tests
  Āķveida sakabju gadījumā ir jāveic arī ierīces aizvēršanas un saslēgšanas tests, pielietojot 0,25 D statisko spēku atvēršanās virzienā. Testa laikā ierīce nedrīkst atvērties un nedrīkst rasties nekādi ierīces bojājumi. |
| --- | --- |

3.5.3.

Sakabes saslēgšanas ierīces statiskais tests

Āķveida sakabju gadījumā ir jāveic arī ierīces aizvēršanas un saslēgšanas tests, pielietojot 0,25 D statisko spēku atvēršanās virzienā. Testa laikā ierīce nedrīkst atvērties un nedrīkst rasties nekādi ierīces bojājumi.

3.6.   Jūgstieņi

| 3.6.1. | Jūgstieņiem ir jābūt testētiem līdzīgi kā jūgstieņu acīm (sk. 3.4. punktu). ierīces tipu apstiprinošā iestāde vai tehniskais serviss var atcelt fiziskās izturības testus, ja parauga projekts pieļauj teorētisku izturības pārbaudi. Centrālās ass piekabes ar masu, C, līdz 3,5 tonnām jūgstieņu teorētiskās apstiprināšanas nolūkos ir jālieto ISO 7641/1:1983. Centrālās ass piekabes ar masu, C, virs 3,5 tonnām jūgstieņu teorētiskās apstiprināšanas nolūkos ir jāizmanto sekojoša formula:
  Fsp = (g × S/1 000) + V
  kur spēka amplitūda V ir dota šo noteikumu 2.11.4. punktā.
  Centrālās ass piekabes ar masu, C, virs 3,5 tonnām pieļaujamajam ārējās iedarbības spēkam ir jāsaskan ar ISO 7641/1:1983 5.3. punkta prasībām. Izliektajiem jūgstieņiem (piemēram, “gulbja kakla” tipam) un pilno piekabju jūgstieņiem ir jāņem vērā horizontālā spēka elements Fhp = 1,0 × D. |
| --- | --- |

3.6.1.

Jūgstieņiem ir jābūt testētiem līdzīgi kā jūgstieņu acīm (sk. 3.4. punktu). ierīces tipu apstiprinošā iestāde vai tehniskais serviss var atcelt fiziskās izturības testus, ja parauga projekts pieļauj teorētisku izturības pārbaudi. Centrālās ass piekabes ar masu, C, līdz 3,5 tonnām jūgstieņu teorētiskās apstiprināšanas nolūkos ir jālieto ISO 7641/1:1983. Centrālās ass piekabes ar masu, C, virs 3,5 tonnām jūgstieņu teorētiskās apstiprināšanas nolūkos ir jāizmanto sekojoša formula:

Fsp = (g × S/1 000) + V

kur spēka amplitūda V ir dota šo noteikumu 2.11.4. punktā.

Centrālās ass piekabes ar masu, C, virs 3,5 tonnām pieļaujamajam ārējās iedarbības spēkam ir jāsaskan ar ISO 7641/1:1983 5.3. punkta prasībām. Izliektajiem jūgstieņiem (piemēram, “gulbja kakla” tipam) un pilno piekabju jūgstieņiem ir jāņem vērā horizontālā spēka elements Fhp = 1,0 × D.

| 3.6.2. | Pilno piekabju jūgstieņi ar brīvo kustību vertikālā plāksnē papildus izturības testam vai teorētiskajam izturības aprēķinam ir jānosaka arī skavas izturība vai nu ar teorētiska projekta spēka 3,0 × D aprēķina palīdzību, vai arī skavas testā ar spēku 3,0 × D. Pieļaujamajam ārējas ietekmes spēkam teorētisko aprēķinu gadījumā ir jābūt saskaņā ar ISO 7641/1:1983 5.3. punktu. |
| --- | --- |

3.6.2.

Pilno piekabju jūgstieņi ar brīvo kustību vertikālā plāksnē papildus izturības testam vai teorētiskajam izturības aprēķinam ir jānosaka arī skavas izturība vai nu ar teorētiska projekta spēka 3,0 × D aprēķina palīdzību, vai arī skavas testā ar spēku 3,0 × D. Pieļaujamajam ārējas ietekmes spēkam teorētisko aprēķinu gadījumā ir jābūt saskaņā ar ISO 7641/1:1983 5.3. punktu.

| 3.6.3. | Vadāmo asu gadījumā ar teorētisko aprēķina vai locīšanas testa palīdzību ir jānosaka izturība pret locīšanos. Testā ir jāpielieto horizontāls spēks no malas uz sakabes vietas centru. Šī spēka lielums ir jāizvēlas, lai 0,6 × Av × g (kNm) moments iedarbotos uz priekšējās ass centru. Pieļaujamajam ārējās iedarbības spēkam ir jābūt saskaņā ar ISO 7641/1:1983 5.3. punktu.
  Taču gadījumā, ja vadāmās asis veido dubultu, tandēma, priekšējās ass rāmi, moments ir jāpalielina par 0,95 × Av × g (kNm). |
| --- | --- |

3.6.3.

Vadāmo asu gadījumā ar teorētisko aprēķina vai locīšanas testa palīdzību ir jānosaka izturība pret locīšanos. Testā ir jāpielieto horizontāls spēks no malas uz sakabes vietas centru. Šī spēka lielums ir jāizvēlas, lai 0,6 × Av × g (kNm) moments iedarbotos uz priekšējās ass centru. Pieļaujamajam ārējās iedarbības spēkam ir jābūt saskaņā ar ISO 7641/1:1983 5.3. punktu.

Taču gadījumā, ja vadāmās asis veido dubultu, tandēma, priekšējās ass rāmi, moments ir jāpalielina par 0,95 × Av × g (kNm).

3.7.   Seglu iekārtas

| 3.7.1. | Pamata izturības testi ir dinamiskais un statiskais tests (pacelšanas tests). Seglu iekārtas, kas ir paredzētas pilnas vadības puspiekabēm, ir jāpārbauda papildu statiskajā testā (locīšanas testā). Testa nolūkos seglu iekārtai jābūt aprīkotai ar visām detaļām, kas nepieciešamas seglu iekārtas savienošanai ar transporta līdzekli. Montāžas metodei ir jābūt līdzīgai kā montējot ierīci uz transporta līdzekļa. Teorētisku aprēķinu metode kā fizisku testu alternatīva nav pieļaujama. |
| --- | --- |

3.7.1.

Pamata izturības testi ir dinamiskais un statiskais tests (pacelšanas tests). Seglu iekārtas, kas ir paredzētas pilnas vadības puspiekabēm, ir jāpārbauda papildu statiskajā testā (locīšanas testā). Testa nolūkos seglu iekārtai jābūt aprīkotai ar visām detaļām, kas nepieciešamas seglu iekārtas savienošanai ar transporta līdzekli. Montāžas metodei ir jābūt līdzīgai kā montējot ierīci uz transporta līdzekļa. Teorētisku aprēķinu metode kā fizisku testu alternatīva nav pieļaujama.

3.7.2.   Statiskie testi

| 3.7.2.1. | Standarta seglu iekārtas, kas ir paredzētas vadības ķīlim vai līdzīgām puspiekabju pilnas vadības ierīcēm (sk. šo noteikumu 2.7. punktu) ir jābūt testētām piemērota spēka noteikšanai ar statisko locīšanas testu palīdzību vadības ierīces darbības lokā ar vienlaicīgu seglu iekārtas kravas pielietojumu. Maksimālā pieļaujamā vertikālā kravas, U, iedarbībai uz seglu iekārtu jābūt virzītai uz sakabi tās darba stāvoklī ar pietiekami lielas, sakabi pilnībā nosedzošas cietas plāksnes palīdzību.
  Pielietotā spēka iedarbībai ir jāiet cauri seglu iekārtas horizontālā savienojuma centram.
  Tajā pat laikā horizontālam spēkam no malas, kas būtu līdzvērtīgs puspiekabes pilnai vadībai nepieciešamajam spēkam, ir jābūt virzītam uz jūgtapas virzītāja sāniem. Šī spēka lielums un darbības virziens ir jāizvēlas tā, lai 0,75 m × D moments iedarbotos uz jūgtapas centru ar spēku virzītu uz 0,5 m ± 0,1 m garu sviras rokturi. Ir pieļaujama paliekoša plastiska deformācija līdz 0,5 % no nominālajiem izmēriem. Nedrīkst parādīties plaisas. |
| --- | --- |

3.7.2.1.

Standarta seglu iekārtas, kas ir paredzētas vadības ķīlim vai līdzīgām puspiekabju pilnas vadības ierīcēm (sk. šo noteikumu 2.7. punktu) ir jābūt testētām piemērota spēka noteikšanai ar statisko locīšanas testu palīdzību vadības ierīces darbības lokā ar vienlaicīgu seglu iekārtas kravas pielietojumu. Maksimālā pieļaujamā vertikālā kravas, U, iedarbībai uz seglu iekārtu jābūt virzītai uz sakabi tās darba stāvoklī ar pietiekami lielas, sakabi pilnībā nosedzošas cietas plāksnes palīdzību.

Pielietotā spēka iedarbībai ir jāiet cauri seglu iekārtas horizontālā savienojuma centram.

Tajā pat laikā horizontālam spēkam no malas, kas būtu līdzvērtīgs puspiekabes pilnai vadībai nepieciešamajam spēkam, ir jābūt virzītam uz jūgtapas virzītāja sāniem. Šī spēka lielums un darbības virziens ir jāizvēlas tā, lai 0,75 m × D moments iedarbotos uz jūgtapas centru ar spēku virzītu uz 0,5 m ± 0,1 m garu sviras rokturi. Ir pieļaujama paliekoša plastiska deformācija līdz 0,5 % no nominālajiem izmēriem. Nedrīkst parādīties plaisas.

| 3.7.2.2. | Ir jāveic seglu iekārtas statiskais pacelšanas tests. Līdz pacelšanas spēkam Fa = g.U nedrīkst parādīties nekādi paliekoši sakabes plāksnes locījumi lielāki par 0,2 % no tās virsmas.
  G50 klases standarta seglu iekārtas un līdzvērtīgas sakabes gadījumā ar vienādu jūgtapas diametru pie pacelšanas spēka Fa = g × 2,5 U nedrīkst notikt jūgtapas atdalīšanās no sakabes. Nestandarta sakabju ar tapas izmēru virs 50 mm gadījumā, piemēram, pie 90 mm jūgtapas diametra, pacelšanas spēkam ir jābūt: Fa = g × 1,6 U ar minimālo rādītāju 500 kN.
  Spēkam jābūt virzītam ar sviras palīdzību, tās vienu galu pieliekot pie sakabes plāksnes un otru paceļot 1,0 līdz 1,5 m no jūgtapas centra – sk. 24. attēlu.
  Sviras rokturim ir jāatrodas 90o leņķī attiecībā pret jūgtapas savienojumu ar sakabi. Ir jātestē sliktākais pieļaujamais stāvoklis. Ja nav iespējams noteikt sliktāko stāvokli, ierīces tipu apstiprinošajai iestādei vai tehniskajam servisam ir jāizlemj, kuru ierīces pusi testēt. Ir nepieciešams tikai viens tests. |
| --- | --- |

3.7.2.2.

Ir jāveic seglu iekārtas statiskais pacelšanas tests. Līdz pacelšanas spēkam Fa = g.U nedrīkst parādīties nekādi paliekoši sakabes plāksnes locījumi lielāki par 0,2 % no tās virsmas.

G50 klases standarta seglu iekārtas un līdzvērtīgas sakabes gadījumā ar vienādu jūgtapas diametru pie pacelšanas spēka Fa = g × 2,5 U nedrīkst notikt jūgtapas atdalīšanās no sakabes. Nestandarta sakabju ar tapas izmēru virs 50 mm gadījumā, piemēram, pie 90 mm jūgtapas diametra, pacelšanas spēkam ir jābūt: Fa = g × 1,6 U ar minimālo rādītāju 500 kN.

Spēkam jābūt virzītam ar sviras palīdzību, tās vienu galu pieliekot pie sakabes plāksnes un otru paceļot 1,0 līdz 1,5 m no jūgtapas centra – sk. 24. attēlu.

Sviras rokturim ir jāatrodas 90o leņķī attiecībā pret jūgtapas savienojumu ar sakabi. Ir jātestē sliktākais pieļaujamais stāvoklis. Ja nav iespējams noteikt sliktāko stāvokli, ierīces tipu apstiprinošajai iestādei vai tehniskajam servisam ir jāizlemj, kuru ierīces pusi testēt. Ir nepieciešams tikai viens tests.

Image

3.7.3.   Dinamiskais tests

Seglu iekārta jāpakļauj mainīga spēka testam uz testēšanas iekārtas (asinhrono dinamisko testu) ar vienlaicīgu horizontāla mainīga un vertikāla pulsējoša spēka iedarbību.

| 3.7.3.1. | Gadījumā, ja seglu iekārta nav paredzēta lietošanai uz pilnas vadības puspiekabēm, ir jāpiemēro sekojošs testa spēks:
  Horizontālais: Fhw = ±0,6 × D
  Vertikālais: FsO = g × 1,2 U
  FsU = g × 0,4 U
  Šo divu spēku iedarbība ir jāvirza uz transporta līdzekļa garenisko mediāna plāksni, lai abas spēku FsO un FsU ietekmes līnijas ietu caur sakabes savienojuma centru.
  Vertikālais spēks Fs ir mainīgs no +g × 1,2 U līdz +g × 0,4 U, un horizontālais spēks atbilst ±0,6 D. |
| --- | --- |

3.7.3.1.

Gadījumā, ja seglu iekārta nav paredzēta lietošanai uz pilnas vadības puspiekabēm, ir jāpiemēro sekojošs testa spēks:

Horizontālais: Fhw = ±0,6 × D

Vertikālais: FsO = g × 1,2 U

FsU = g × 0,4 U

Šo divu spēku iedarbība ir jāvirza uz transporta līdzekļa garenisko mediāna plāksni, lai abas spēku FsO un FsU ietekmes līnijas ietu caur sakabes savienojuma centru.

Vertikālais spēks Fs ir mainīgs no +g × 1,2 U līdz +g × 0,4 U, un horizontālais spēks atbilst ±0,6 D.

| 3.7.3.2. | Gadījumā, ja seglu iekārta ir paredzēta lietošanai uz puspiekabēm, ir jālieto sekojošie testa spēki:
  Horizontālais: Fhw = ±0,675 D
  Vertikālais: FsO un FsU saskaņā ar 3.7.3.1. punktu
  Spēku iedarbības līnijām ir jābūt saskaņā ar 3.7.3.1. punktā norādītajām. |
| --- | --- |

3.7.3.2.

Gadījumā, ja seglu iekārta ir paredzēta lietošanai uz puspiekabēm, ir jālieto sekojošie testa spēki:

Horizontālais: Fhw = ±0,675 D

Vertikālais: FsO un FsU saskaņā ar 3.7.3.1. punktu

Spēku iedarbības līnijām ir jābūt saskaņā ar 3.7.3.1. punktā norādītajām.

| 3.7.3.3. | Seglu iekārtas dinamiskajam testam piemērotam smērmateriālam ir jābūt uzklātam starp sakabes plāksni un piekabes plāksni, lai maksimālās berzes koeficients, F, būtu 0,15. |
| --- | --- |

3.7.3.3.

Seglu iekārtas dinamiskajam testam piemērotam smērmateriālam ir jābūt uzklātam starp sakabes plāksni un piekabes plāksni, lai maksimālās berzes koeficients, F, būtu 0,15.

3.8.   Seglu iekārtu montāžas plāksnes

Seglu iekārtu 3.7.3. punktā aprakstītie dinamiskā testa nosacījumi un 3.7.2. punktā aprakstītie statiskā testa nosacījumi attiecas arī uz montāžas plākšņu testēšanu. Montāžas plākšņu gadījumā pietiek veikt pacelšanas testu no vienas puses. Tests jāveic pie maksimālā paredzētā sakabes instalācijas augstuma un montāžas plāksnes maksimālā paredzētā platuma un minimālā paredzētā garuma. Tests nav nepieciešams gadījumā, ja attiecīgā montāžas plāksne ir līdzīga citai plāksnei, kura jau ir tikusi pārbaudīta attiecīgajos testa apstākļos, un ir tikai šaurāka un/vai garāka, un tās kopējais augstums ir mazāks. Ir pieļaujama teorētiskā aprēķina metode kā alternatīva fiziskajai testēšanai.

3.9.   Puspiekabju seglu iekārtu jūgtapas

| 3.9.1. | Uz testēšanas iekārtas montētas tapas ir jāpārbauda dinamiskajā testā ar mainīga spēka pielietojumu. Jūgtapas testēšanu nedrīkst apvienot ar seglu iekārtas pārbaudēm. Tests ir jāveic, virzot testa spēku arī uz jūgtapas pievienošanai puspiekabei nepieciešamajiem stiprinājumiem. Fiziskie testi nav aizstājami ar teorētisku aprēķinu metodēm. |
| --- | --- |

3.9.1.

Uz testēšanas iekārtas montētas tapas ir jāpārbauda dinamiskajā testā ar mainīga spēka pielietojumu. Jūgtapas testēšanu nedrīkst apvienot ar seglu iekārtas pārbaudēm. Tests ir jāveic, virzot testa spēku arī uz jūgtapas pievienošanai puspiekabei nepieciešamajiem stiprinājumiem. Fiziskie testi nav aizstājami ar teorētisku aprēķinu metodēm.

| 3.9.2. | Dinamiskā testa mainīgais horizontālais spēks Fhw = ±0,6 D ir jāvirza uz jūgtapu darbībai gatavā stāvoklī.
  Testa spēka iedarbības līnijai jāiet caur jūgtapas cilindriskās daļas mazākā diametra centru, H50 klasei ar diametru 50,8 mm – sk. 5. pielikuma 18. attēlu. |
| --- | --- |

3.9.2.

Dinamiskā testa mainīgais horizontālais spēks Fhw = ±0,6 D ir jāvirza uz jūgtapu darbībai gatavā stāvoklī.

Testa spēka iedarbības līnijai jāiet caur jūgtapas cilindriskās daļas mazākā diametra centru, H50 klasei ar diametru 50,8 mm – sk. 5. pielikuma 18. attēlu.

7. PIELIKUMS

INSTALĀCIJA UN ĪPAŠAS PRASĪBAS

1.   INSTALĀCIJA UN ĪPAŠAS PRASĪBAS

1.1.   Sakabes ložu un kronšteinu pievienošana

| 1.1.1. | Sakabes lodēm un kronšteinam ir jābūt pievienotiem M1, M2 kategoriju transporta līdzekļiem (ar maksimālo pieļaujamo masu līdz 3,5 t) un N1
   (6) kategorijas transporta līdzekļiem tā, lai tie atbilstu 25. attēlā norādītajām prasībām par atstarpes un augstuma lielumiem. Augstuma mērījumi ir veicami šī pielikuma 1. papildinājumā norādītajos transporta līdzekļa kravas apstākļos.
  Saskaņā ar “The Consolidated Resolution on the Construction of Vehicles” (R.E.3) (document TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2) 7. pielikumu augstuma prasības neattiecas uz G kategorijas transporta līdzekļiem. |
| --- | --- |

1.1.1.

Sakabes lodēm un kronšteinam ir jābūt pievienotiem M1, M2 kategoriju transporta līdzekļiem (ar maksimālo pieļaujamo masu līdz 3,5 t) un N1
   (6) kategorijas transporta līdzekļiem tā, lai tie atbilstu 25. attēlā norādītajām prasībām par atstarpes un augstuma lielumiem. Augstuma mērījumi ir veicami šī pielikuma 1. papildinājumā norādītajos transporta līdzekļa kravas apstākļos.

Saskaņā ar “The Consolidated Resolution on the Construction of Vehicles” (R.E.3) (document TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2) 7. pielikumu augstuma prasības neattiecas uz G kategorijas transporta līdzekļiem.

| 1.1.1.1. | 25.a un 25.b attēlā norādītais atstarpes laukums var būt aizņemts ar nedemontējamu aprīkojumu, kā, piemēram rezerves riepa, ja attālums no lodes centra līdz vertikālajai plāksnes aprīkojuma tālākajā aizmugures punktā nepārsniedz 300 mm. Aprīkojumam ir jābūt montētam tā, lai būtu pēc iespējas pietiekama pieeja sakabes savienošanai un atvienošanai, nepakļaujot ierīces lietotāju traumu riskam un netraucējot sakabes darbību. |
| --- | --- |

1.1.1.1.

25.a un 25.b attēlā norādītais atstarpes laukums var būt aizņemts ar nedemontējamu aprīkojumu, kā, piemēram rezerves riepa, ja attālums no lodes centra līdz vertikālajai plāksnes aprīkojuma tālākajā aizmugures punktā nepārsniedz 300 mm. Aprīkojumam ir jābūt montētam tā, lai būtu pēc iespējas pietiekama pieeja sakabes savienošanai un atvienošanai, nepakļaujot ierīces lietotāju traumu riskam un netraucējot sakabes darbību.

| 1.1.2. | Transporta līdzekļa ražotājam ir jānodrošina pietiekamas instrukcijas sakabes ložu un kronšteinu montāžai un jānorāda, vai ir nepieciešama savienojuma vietas pastiprināšana. |
| --- | --- |

1.1.2.

Transporta līdzekļa ražotājam ir jānodrošina pietiekamas instrukcijas sakabes ložu un kronšteinu montāžai un jānorāda, vai ir nepieciešama savienojuma vietas pastiprināšana.

| 1.1.3. | Ir jābūt iespējamai ložu sakabes savienošanai un atvienošanai, ja sakabes lodes gareniskā ass savienojumā ar sakabes lodes centru un montāžu: | ir pagriezta horizontāli 60o leņķī pa labi vai kreisi (β = 60o, sk. 25. attēlu); |
| --- | --- | --- |

1.1.3.

Ir jābūt iespējamai ložu sakabes savienošanai un atvienošanai, ja sakabes lodes gareniskā ass savienojumā ar sakabes lodes centru un montāžu:

ir pagriezta horizontāli 60o leņķī pa labi vai kreisi (β = 60o, sk. 25. attēlu);

| | ir pagriezta vertikāli 10o leņķī uz augšu vai leju (α = 10o, sk. 25. attēlu); |
| --- | --- |

ir pagriezta vertikāli 10o leņķī uz augšu vai leju (α = 10o, sk. 25. attēlu);

| | ir pagriezta ap asi 10o leņķī pa labi vai kreisi. |
| --- | --- |

ir pagriezta ap asi 10o leņķī pa labi vai kreisi.

Image

Image

| 1.1.4. | Ja piekabe nav savienota ar velkošo transporta līdzekli, montētie kronšteins un sakabes lode nedrīkst nosegt montāžas laukumu, kas paredzēts transporta līdzekļa numura zīmei, vai traucēt velkošā transporta līdzekļa numura zīmes redzamību. Ja sakabes lode vai citas detaļas aizsedz transporta līdzekļa aizmugures numura zīmi, tām ir jābūt noņemamām un pieliekamām bez speciālu instrumentu palīdzības, izņemot gadījumus, kad ir nepieciešama viegli lietojama atslēga (kuras lietošanai nav vajadzīgs spēks, lielāks par 20 Nm), kas ietilpst transporta līdzekļa aprīkojumā. |
| --- | --- |

1.1.4.

Ja piekabe nav savienota ar velkošo transporta līdzekli, montētie kronšteins un sakabes lode nedrīkst nosegt montāžas laukumu, kas paredzēts transporta līdzekļa numura zīmei, vai traucēt velkošā transporta līdzekļa numura zīmes redzamību. Ja sakabes lode vai citas detaļas aizsedz transporta līdzekļa aizmugures numura zīmi, tām ir jābūt noņemamām un pieliekamām bez speciālu instrumentu palīdzības, izņemot gadījumus, kad ir nepieciešama viegli lietojama atslēga (kuras lietošanai nav vajadzīgs spēks, lielāks par 20 Nm), kas ietilpst transporta līdzekļa aprīkojumā.

1.2.   Savienotājgalviņu pievienošana

| 1.2.1. | B klases savienotājgalviņas ir paredzētas lietošanai uz piekabēm ar maksimālo masu līdz 3,5 tonnām ieskaitot. Lietojot uz piekabes ar horizontālu maksimāli pieļaujamo uz asi kravu, savienotājgalviņām ir jābūt nostiprinātām tā, lai apaļās daļas, kurā tiek ievietota lode, centra līnija būtu 430 ± 35 mm virs horizontālās plāksnes, kurā atrodas piekabes pārējās daļas riteņi.
  Treileru un preču kravas automobiļu gadījumā horizontālais stāvoklis tiek apskatīts kā grīdas vai kravas kastes horizontālā. Piekabēm bez šādas orientējošās virsmas (piemēram, laivu piekabes u. tml.) to ražotājam ir jānorāda atbilstoša orientējoša līnija, kas norādītu horizontālu stāvokli. Augstuma prasības attiecas tikai uz piekabēm, kas ir paredzētas savienošanai ar šī pielikuma 1.1.1. punktā minētajiem transporta līdzekļiem.
  Visos gadījumos horizontālajai līnijai jābūt noteiktai ar ± 1o precizitāti. |
| --- | --- |

1.2.1.

B klases savienotājgalviņas ir paredzētas lietošanai uz piekabēm ar maksimālo masu līdz 3,5 tonnām ieskaitot. Lietojot uz piekabes ar horizontālu maksimāli pieļaujamo uz asi kravu, savienotājgalviņām ir jābūt nostiprinātām tā, lai apaļās daļas, kurā tiek ievietota lode, centra līnija būtu 430 ± 35 mm virs horizontālās plāksnes, kurā atrodas piekabes pārējās daļas riteņi.

Treileru un preču kravas automobiļu gadījumā horizontālais stāvoklis tiek apskatīts kā grīdas vai kravas kastes horizontālā. Piekabēm bez šādas orientējošās virsmas (piemēram, laivu piekabes u. tml.) to ražotājam ir jānorāda atbilstoša orientējoša līnija, kas norādītu horizontālu stāvokli. Augstuma prasības attiecas tikai uz piekabēm, kas ir paredzētas savienošanai ar šī pielikuma 1.1.1. punktā minētajiem transporta līdzekļiem.

Visos gadījumos horizontālajai līnijai jābūt noteiktai ar ± 1o precizitāti.

| 1.2.2. | Ir jābūt iespējamai savienotājgalviņas drošai darbībai sakabes lodes brīvajā laukumā, kas ir aprakstīts 25.a un 25.b attēlos, līdz α = 25o un β = 60o leņķiem. |
| --- | --- |

1.2.2.

Ir jābūt iespējamai savienotājgalviņas drošai darbībai sakabes lodes brīvajā laukumā, kas ir aprakstīts 25.a un 25.b attēlos, līdz α = 25o un β = 60o leņķiem.

1.3.   Stieņa sakabju un montāžas bloku pievienošana

| 1.3.1. | Standarta stieņa sakabju montāžas lielumi:
  Standarta stieņa sakabju tipu gadījumā ir jāievēro 15. attēlā un 10. tabulā dotie montāžas lielumi. |
| --- | --- |

1.3.1.

Standarta stieņa sakabju montāžas lielumi:

Standarta stieņa sakabju tipu gadījumā ir jāievēro 15. attēlā un 10. tabulā dotie montāžas lielumi.

| 1.3.2. | Tālvadības sakabju nepieciešamība
  Ja nevar tikt ievērota viena vai vairākas no sekojošajām prasībām par vieglu un drošu ekspluatāciju (1.3.3. punkts), sasniedzamību (1.3.5. punkts) vai brīvo vietu rokas sviras darbībai (1.3.6. punkts), ir jālieto sakabe ar tālvadības ierīci, kas ir aprakstīta 5. pielikuma 12.3. punktā. |
| --- | --- |

1.3.2.

Tālvadības sakabju nepieciešamība

Ja nevar tikt ievērota viena vai vairākas no sekojošajām prasībām par vieglu un drošu ekspluatāciju (1.3.3. punkts), sasniedzamību (1.3.5. punkts) vai brīvo vietu rokas sviras darbībai (1.3.6. punkts), ir jālieto sakabe ar tālvadības ierīci, kas ir aprakstīta 5. pielikuma 12.3. punktā.

| 1.3.3. | Viegla un droša sakabes ekspluatācija
  Stieņa sakabēm ir jābūt montētām uz transporta līdzekļiem tā, lai tie būtu viegli un droši ekspluatējami.
  Papildus atvēršanās (un aizvēršanās, ja nepieciešams) funkcijai tas attiecas arī uz indikatora stāvokļa pārbaudi (vizuālu un taustes) pie jūgtapas aizvērta un saslēgta stāvokļa.
  Laukumā, kurā atrodas ar sakabi strādājošā persona, nedrīkst atrasties nekādi iespējami bīstamas vietas, kā, piemēram asas malas, stūri u. tml., izņemot gadījumus, kad tie ir nosegti un lietotāji ir pasargāti no šādām traumām.
  Šis laukums nedrīkst būt ierobežots vai nodalīts ar sakabes vai transporta līdzekļa daļām nevienā pusē, kas varētu traucēt bēgšanu avārijas gadījumā.
  Nekāda aizsardzības ierīce nedrīkst traucēt ērta stāvokļa ieņemšanu sakabes ierīces lietošanai. |
| --- | --- |

1.3.3.

Viegla un droša sakabes ekspluatācija

Stieņa sakabēm ir jābūt montētām uz transporta līdzekļiem tā, lai tie būtu viegli un droši ekspluatējami.

Papildus atvēršanās (un aizvēršanās, ja nepieciešams) funkcijai tas attiecas arī uz indikatora stāvokļa pārbaudi (vizuālu un taustes) pie jūgtapas aizvērta un saslēgta stāvokļa.

Laukumā, kurā atrodas ar sakabi strādājošā persona, nedrīkst atrasties nekādi iespējami bīstamas vietas, kā, piemēram asas malas, stūri u. tml., izņemot gadījumus, kad tie ir nosegti un lietotāji ir pasargāti no šādām traumām.

Šis laukums nedrīkst būt ierobežots vai nodalīts ar sakabes vai transporta līdzekļa daļām nevienā pusē, kas varētu traucēt bēgšanu avārijas gadījumā.

Nekāda aizsardzības ierīce nedrīkst traucēt ērta stāvokļa ieņemšanu sakabes ierīces lietošanai.

| 1.3.4. | Sakabes savienošanas un atvienošanas minimālais leņķis
  Jūgstieņu acu savienošanai un atvienošanai ir jābūt iespējamai, kad jūgstieņa acs gareniskā ass attiecībā pret spīļu centra līniju ir vienlaicīgi pagriezta:
  50o horizontāli pa labi vai pa kreisi,
  6o vertikāli uz augšu vai uz leju,
  6o pa asi pa labi vai pa kreisi.
  Šīs prasības attiecas arī uz K klases āķveida sakabēm. |
| --- | --- |

1.3.4.

Sakabes savienošanas un atvienošanas minimālais leņķis

Jūgstieņu acu savienošanai un atvienošanai ir jābūt iespējamai, kad jūgstieņa acs gareniskā ass attiecībā pret spīļu centra līniju ir vienlaicīgi pagriezta:

50o horizontāli pa labi vai pa kreisi,

6o vertikāli uz augšu vai uz leju,

6o pa asi pa labi vai pa kreisi.

Šīs prasības attiecas arī uz K klases āķveida sakabēm.

| 1.3.5. | Sasniedzamība
  Attālums no jūgtapas centra līdz transporta līdzekļa korpusa malai nedrīkst pārsniegt 550 mm. Gadījumā, ja šis attālums ir lielāks par 420 mm, sakabei ir jābūt aprīkotai ar stimulēšanas mehānismu, kas atļautu tās drošu darbību maksimālajā 420 mm attālumā no transporta līdzekļa korpusa malas.
  550 mm attālums var tikt pārsniegts gadījumā, ja tā nepieciešamība tehniskos nolūkos var tikt pierādīta un ja stieņa sakabes viegla un droša lietošana netiek traucēta:






  i) | attālumā līdz 650 mm transporta līdzekļiem ar pašizgāzējiem vai aizmugurē montētu aprīkojumu; |
| --- | --- | --- |

1.3.5.

Sasniedzamība

Attālums no jūgtapas centra līdz transporta līdzekļa korpusa malai nedrīkst pārsniegt 550 mm. Gadījumā, ja šis attālums ir lielāks par 420 mm, sakabei ir jābūt aprīkotai ar stimulēšanas mehānismu, kas atļautu tās drošu darbību maksimālajā 420 mm attālumā no transporta līdzekļa korpusa malas.

550 mm attālums var tikt pārsniegts gadījumā, ja tā nepieciešamība tehniskos nolūkos var tikt pierādīta un ja stieņa sakabes viegla un droša lietošana netiek traucēta:

i)

attālumā līdz 650 mm transporta līdzekļiem ar pašizgāzējiem vai aizmugurē montētu aprīkojumu;

| ii) | attālumā līdz 1 320 mm, ja brīvais augstums ir vismaz 1 150 mm; |
| --- | --- |

ii)

attālumā līdz 1 320 mm, ja brīvais augstums ir vismaz 1 150 mm;

| iii) | gadījumā, ja automobiļus transportējošajai piekabei ir vismaz divi stāvi un piekabe nav atdalīta no velkošā transporta līdzekļa normālā darba kārtībā. |
| --- | --- |

iii)

gadījumā, ja automobiļus transportējošajai piekabei ir vismaz divi stāvi un piekabe nav atdalīta no velkošā transporta līdzekļa normālā darba kārtībā.

| 1.3.6. | Brīvais laukums rokas sviras darbībai
  Stieņa sakabes drošas darbības nodrošināšanai ir nepieciešams pietiekams brīvais laukums rokas sviras darbībai.
  26. attēlā parādītais brīvais laukums ir uzskatāms par pietiekamu. Ja uz transporta līdzekļa ir paredzēts lietot dažādu tipu standarta stieņa sakabes, brīvajam laukumam ir jābūt pietiekamam arī 5. pielikuma 3. punktā minētajai attiecīgās klases lielākā izmēra sakabei.



  Brīvā laukuma izmēri attiecas uz stieņa sakabēm ar rokas svirām, vērstām uz leju, vai citu modeļu rokas svirām.
  Brīvajam laukumam ir jābūt ievērotam arī šī pielikuma 1.3.4. punktā norādītajā minimālajā sakabes savienošanas un atvienošanas leņķī. |
| --- | --- |

1.3.6.

Brīvais laukums rokas sviras darbībai

Stieņa sakabes drošas darbības nodrošināšanai ir nepieciešams pietiekams brīvais laukums rokas sviras darbībai.

26. attēlā parādītais brīvais laukums ir uzskatāms par pietiekamu. Ja uz transporta līdzekļa ir paredzēts lietot dažādu tipu standarta stieņa sakabes, brīvajam laukumam ir jābūt pietiekamam arī 5. pielikuma 3. punktā minētajai attiecīgās klases lielākā izmēra sakabei.

Image

Brīvā laukuma izmēri attiecas uz stieņa sakabēm ar rokas svirām, vērstām uz leju, vai citu modeļu rokas svirām.

Brīvajam laukumam ir jābūt ievērotam arī šī pielikuma 1.3.4. punktā norādītajā minimālajā sakabes savienošanas un atvienošanas leņķī.

| 1.3.7. | Brīvai stieņa sakabes darbībai nepieciešamais laukums
  Ar transporta līdzekli savienotai stieņa sakabei ir nepieciešama vismaz 10 mm brīva vieta katrā pusē, ņemot vērā visus 5. pielikuma 3. punktā norādītos iespējamos ģeometriskos stāvokļus.
  Ja uz transporta līdzekļa ir paredzēts lietot dažādu tipu standarta stieņa sakabes, brīvajam laukumam ir jābūt pietiekamam arī 5. pielikuma 3. punktā minētajai attiecīgās klases lielākā izmēra sakabei. |
| --- | --- |

1.3.7.

Brīvai stieņa sakabes darbībai nepieciešamais laukums

Ar transporta līdzekli savienotai stieņa sakabei ir nepieciešama vismaz 10 mm brīva vieta katrā pusē, ņemot vērā visus 5. pielikuma 3. punktā norādītos iespējamos ģeometriskos stāvokļus.

Ja uz transporta līdzekļa ir paredzēts lietot dažādu tipu standarta stieņa sakabes, brīvajam laukumam ir jābūt pietiekamam arī 5. pielikuma 3. punktā minētajai attiecīgās klases lielākā izmēra sakabei.

| 1.3.8. | Atļautās stieņa sakabes ar īpašiem savienojumiem vertikālai rotācijai – sk. 5. pielikuma 3.4. punktu.
  Sakabes ar cilindrisko tapu un sakabes, kas pieļauj savienotā jūgstieņu acs vertikālu rotāciju ar īpaša savienojuma palīdzību, ir atļautas tikai gadījumā, ja to tehniskā nepieciešamība var tikt pierādīta. Tas attiecas, piemēram, uz transporta līdzekļiem ar pašizgāzēju nodalījumiem aizmugurē, kuru savienotājgalviņai ir jāveras eņģēs, vai ar smago preču pārvadātāju sakabēm, kurām pastiprināšanas nolūkos ir nepieciešamas cilindriskās jūgtapas. |
| --- | --- |

1.3.8.

Atļautās stieņa sakabes ar īpašiem savienojumiem vertikālai rotācijai – sk. 5. pielikuma 3.4. punktu.

Sakabes ar cilindrisko tapu un sakabes, kas pieļauj savienotā jūgstieņu acs vertikālu rotāciju ar īpaša savienojuma palīdzību, ir atļautas tikai gadījumā, ja to tehniskā nepieciešamība var tikt pierādīta. Tas attiecas, piemēram, uz transporta līdzekļiem ar pašizgāzēju nodalījumiem aizmugurē, kuru savienotājgalviņai ir jāveras eņģēs, vai ar smago preču pārvadātāju sakabēm, kurām pastiprināšanas nolūkos ir nepieciešamas cilindriskās jūgtapas.

1.4.   Jūgstieņu acu un jūgstieņu pievienošana piekabēm.

| 1.4.1. | Centrālās ass piekabju jūgstieņiem ir jābūt balsta ierīcei ar regulējamu augstumu, ja vertikālā masa pie piekabes jūgstieņu acs pārsniedz 50 kg, kad piekabe ir vienmērīgi piekrauta līdz tehniski pieļaujamajai maksimālajai masai. |
| --- | --- |

1.4.1.

Centrālās ass piekabju jūgstieņiem ir jābūt balsta ierīcei ar regulējamu augstumu, ja vertikālā masa pie piekabes jūgstieņu acs pārsniedz 50 kg, kad piekabe ir vienmērīgi piekrauta līdz tehniski pieļaujamajai maksimālajai masai.

| 1.4.2. | Savienojot jūgstieņu acis un jūgstieni ar centrālās ass piekabēm ar maksimālo pieļaujamo masu, C, uz asi virs 3,5 tonnām, piekabēm ir jābūt aprīkotām ar ierīci ass svara sadalei. |
| --- | --- |

1.4.2.

Savienojot jūgstieņu acis un jūgstieni ar centrālās ass piekabēm ar maksimālo pieļaujamo masu, C, uz asi virs 3,5 tonnām, piekabēm ir jābūt aprīkotām ar ierīci ass svara sadalei.

| 1.4.3. | Šarnīrjūgstienim ir jāatrodas tālu no zemes. Atbrīvotas no horizontālā stāvokļa, tās nedrīkst atrasties zemāk kā 200 mm no zemes. Sk. arī 5. pielikuma 5.3. un 5.4. punktu. |
| --- | --- |

1.4.3.

Šarnīrjūgstienim ir jāatrodas tālu no zemes. Atbrīvotas no horizontālā stāvokļa, tās nedrīkst atrasties zemāk kā 200 mm no zemes. Sk. arī 5. pielikuma 5.3. un 5.4. punktu.

1.5.   Seglu iekārtu, montāžas plākšņu un jūgtapu savienošana ar transporta līdzekļiem.

| 1.5.1. | G50 klases seglu iekārtu nedrīkst montēt tiešā veidā uz transporta līdzekļa karkasa, izņemot gadījumus, ja to pieļauj transporta līdzekļa ražotājs. Tā jāstiprina pie karkasa ar montāžas plāksnes palīdzību, ievērojot transporta līdzekļa un sakabes ražotāju sniegtās instrukcijas. |
| --- | --- |

1.5.1.

G50 klases seglu iekārtu nedrīkst montēt tiešā veidā uz transporta līdzekļa karkasa, izņemot gadījumus, ja to pieļauj transporta līdzekļa ražotājs. Tā jāstiprina pie karkasa ar montāžas plāksnes palīdzību, ievērojot transporta līdzekļa un sakabes ražotāju sniegtās instrukcijas.

| 1.5.2. | Puspiekabēm jābūt aprīkotām ar nolaišanas mehānismu vai kādu citu aprīkojumu, kas pieļautu puspiekabes atvienošanu un novietošanu stāvvietā. Ja puspiekabes ir aprīkotas ar sakabes ierīču, elektrisko sistēmu un bremžu sistēmu automātisku ieslēgšanās mehānismu, piekabei ir jābūt aprīkotai ar nolaišanas mehānismu, kas automātiski paceļas no zemes pēc puspiekabes savienošanas ar velkošo transporta līdzekli.
  Šīs prasības neattiecas uz puspiekabēm, kas paredzētas īpašu darbu veikšanai un kas parasti tiek atvienotas no velkošā transporta līdzekļa tikai autodarbnīcā vai īpašos piekabes piekraušanai un izkraušanai paredzētos laukumos. |
| --- | --- |

1.5.2.

Puspiekabēm jābūt aprīkotām ar nolaišanas mehānismu vai kādu citu aprīkojumu, kas pieļautu puspiekabes atvienošanu un novietošanu stāvvietā. Ja puspiekabes ir aprīkotas ar sakabes ierīču, elektrisko sistēmu un bremžu sistēmu automātisku ieslēgšanās mehānismu, piekabei ir jābūt aprīkotai ar nolaišanas mehānismu, kas automātiski paceļas no zemes pēc puspiekabes savienošanas ar velkošo transporta līdzekli.

Šīs prasības neattiecas uz puspiekabēm, kas paredzētas īpašu darbu veikšanai un kas parasti tiek atvienotas no velkošā transporta līdzekļa tikai autodarbnīcā vai īpašos piekabes piekraušanai un izkraušanai paredzētos laukumos.

| 1.5.3. | Savienojot seglu iekārtas jūgtapu ar puspiekabes montāžas plāksni, ir jāievēro transporta līdzekļa vai seglu iekārtas jūgtapas ražotāja instrukcijas. |
| --- | --- |

1.5.3.

Savienojot seglu iekārtas jūgtapu ar puspiekabes montāžas plāksni, ir jāievēro transporta līdzekļa vai seglu iekārtas jūgtapas ražotāja instrukcijas.

| 1.5.4. | Gadījumā, ja puspiekabe ir aprīkota ar vadības ķīli, tai ir jāatbilst 5. pielikuma 7.8. punkta prasībām. |
| --- | --- |

1.5.4.

Gadījumā, ja puspiekabe ir aprīkota ar vadības ķīli, tai ir jāatbilst 5. pielikuma 7.8. punkta prasībām.

2.   TĀLVADĪBAS IERĪCES INDIKATORS UN KONTROLES SISTĒMA

| 2.1. | Uzstādot tālvadības ierīces indikatoru un kontroles sistēmu, ir jāņem vērā visas attiecīgās 5. pielikuma 12. punktā aprakstītās prasības |
| --- | --- |

2.1.

Uzstādot tālvadības ierīces indikatoru un kontroles sistēmu, ir jāņem vērā visas attiecīgās 5. pielikuma 12. punktā aprakstītās prasības

7. PIELIKUMS

1. papildinājums

KRAVAS NOSACĪJUMI SAKABES LODES AUGSTUMA MĒRĪJUMU NOTEIKŠANAI

| 1. | Augstumam ir jāatbilst 7. pielikuma 1.1.1. punktā norādītajam. |
| --- | --- |

1.

Augstumam ir jāatbilst 7. pielikuma 1.1.1. punktā norādītajam.

| 2. | M1 kategorijas transporta līdzekļiem (7) masu, pie kuras ir veicams šī augstuma mērījums, nosaka transporta līdzekļa ražotājs, to norādot ziņojuma veidlapā (2. pielikums). Masai jāatbilst vai nu maksimāli pieļaujamajai, transporta līdzekļa ražotāja norādītajai masai, sadalītai starp asīm, vai arī masai, kas atbilst transporta līdzekļa kraušanai saskaņā ar šī papildinājuma 2.1. punktu. |
| --- | --- |

2.

M1 kategorijas transporta līdzekļiem (7) masu, pie kuras ir veicams šī augstuma mērījums, nosaka transporta līdzekļa ražotājs, to norādot ziņojuma veidlapā (2. pielikums). Masai jāatbilst vai nu maksimāli pieļaujamajai, transporta līdzekļa ražotāja norādītajai masai, sadalītai starp asīm, vai arī masai, kas atbilst transporta līdzekļa kraušanai saskaņā ar šī papildinājuma 2.1. punktu.

| 2.1. | Velkošā transporta līdzekļa noteiktajam masas maksimālajam rādītājam (sk. paziņojuma veidlapas 6. punktu 2. pielikumā); plus |
| --- | --- |

2.1.

Velkošā transporta līdzekļa noteiktajam masas maksimālajam rādītājam (sk. paziņojuma veidlapas 6. punktu 2. pielikumā); plus

| 2.1.1. | divas masas, katra 68 kg, izvietotas sēdekļos gar katras rindas malām, ar sēdekļiem tālākajā atbīdītajā stāvoklī, un ar masām novietotām: |
| --- | --- |

2.1.1.

divas masas, katra 68 kg, izvietotas sēdekļos gar katras rindas malām, ar sēdekļiem tālākajā atbīdītajā stāvoklī, un ar masām novietotām:

| 2.1.1.1. | transporta līdzekļa ražotāja apstiprināšanai pieteiktajām oriģinālajām sakabes ierīcēm un to daļām, kuras, aptuveni līdz punktam 100 mm pirms regulējamo sēdekļu “R” punkta un 50 mm pirms pārējo sēdekļu “R” punkta, “R” punkts ir nosakāms saskaņā ar Noteikumu Nr. 14 5.1.1.2. punktu; vai |
| --- | --- |

2.1.1.1.

transporta līdzekļa ražotāja apstiprināšanai pieteiktajām oriģinālajām sakabes ierīcēm un to daļām, kuras, aptuveni līdz punktam 100 mm pirms regulējamo sēdekļu “R” punkta un 50 mm pirms pārējo sēdekļu “R” punkta, “R” punkts ir nosakāms saskaņā ar Noteikumu Nr. 14 5.1.1.2. punktu; vai

| 2.1.1.2. | neatkarīga ražotāja apstiprināšanai pieteiktajām sakabes ierīcēm un to daļām, kas ir paredzētas kā rezerves daļas, aptuveni personas stāvoklī sēdeklī; |
| --- | --- |

2.1.1.2.

neatkarīga ražotāja apstiprināšanai pieteiktajām sakabes ierīcēm un to daļām, kas ir paredzētas kā rezerves daļas, aptuveni personas stāvoklī sēdeklī;

| 2.1.2. | turklāt uz katru 68 kg masu ir jāpievieno papildus 7 kg masa iespējamai rokas bagāžai, kam ir jābūt vienmērīgi sadalītai transporta līdzekļa bagāžas nodalījumā; |
| --- | --- |

2.1.2.

turklāt uz katru 68 kg masu ir jāpievieno papildus 7 kg masa iespējamai rokas bagāžai, kam ir jābūt vienmērīgi sadalītai transporta līdzekļa bagāžas nodalījumā;

| 3. | N1 kategorijas transporta līdzekļiem (7), transporta līdzekļa masai, pie kuras ir mērāms šis augstums, ir jābūt: |
| --- | --- |

3.

N1 kategorijas transporta līdzekļiem (7), transporta līdzekļa masai, pie kuras ir mērāms šis augstums, ir jābūt:

| 3.1. | Maksimālajai pieļautajai masai, vienmērīgi sadalītai starp asīm, saskaņā ar velkošā transporta līdzekļa ražotāja norādījumiem (sk. paziņojuma veidlapas 6. punktu 2. pielikumā). |
| --- | --- |

3.1.

Maksimālajai pieļautajai masai, vienmērīgi sadalītai starp asīm, saskaņā ar velkošā transporta līdzekļa ražotāja norādījumiem (sk. paziņojuma veidlapas 6. punktu 2. pielikumā).

---

(1)  Atbilstīgi Konvencijas par ceļu satiksmi (Vīne, 1968. gads) 1. panta t) un u) punktam.

1

(2)  T un R masa un tehniski pieļaujamā maksimālā masa var būt lielāka par valsts tiesību aktos noteikto pieļaujamo maksimālo masu.

2

(3)  Sk. definīciju Noteikumos Nr. 13, “1958 Agreement concerning the Adoption of Uniform Technical Prescriptions for wheeled vehicles, Equipment and Parts which can be Fitted and/or be Used on Vehicles and Conditions for Reciprocal Recognition of Approvals granted on the Basis of these Prescriptions” pielikumā . Šī definīcija ir lasāma arī “Consolidated Resolution on the Construction vehicles (R. E. 3) (document TRANS/WP. 29/78/Rev. 1/Amend. 2)” 7. pielikumā.

3

, “1958 Agreement concerning the Adoption of Uniform Technical Prescriptions for wheeled vehicles, Equipment and Parts which can be Fitted and/or be Used on Vehicles and Conditions for Reciprocal Recognition of Approvals granted on the Basis of these Prescriptions”

“Consolidated Resolution on the Construction vehicles (R. E. 3) (document TRANS/WP. 29/78/Rev. 1/Amend. 2)”

(4)  Tehniski pieļaujamā masa var būt lielāka nekā valsts tiesību aktos noteiktā maksimālā pieļaujamā masa.

4

(5)  1 Vācija, 2 Francija, 3 Itālija, 4 Nīderlande, 5 Zviedrija, 6 Beļģija, 7 Ungārija, 8 Čehija, 9 Spānija, 10 Dienvidslāvija, 11 Apvienotā Karaliste, 12 Austrija, 13 Luksemburga, 14 Šveice, 15 (brīva), 16 Norvēģija, 17 Somija, 18 Dānija, 19 Rumānija, 20 Polija, 21 Portugāle, 22 Krievijas Federācija, 23 Grieķija, 24 Īrija, 25 Horvātija, 26 Slovēnija, 27 Slovākija, 28 Baltkrievija, 29 Igaunija, 30 (brīva), 31 Bosnija un Hercegovina, 32 Latvija, 33 (brīva), 34 Bulgārija, 35–36 (brīvas), 37 Turcija, 38–39 (brīvas), 40 Bijusī Dienvidslāvijas Republika Maķedonija, 41 (brīva), 42 Eiropas Kopiena (apstiprinājumus izsniedz tās dalībvalstis, izmantojot attiecīgo EEK simbolu), 43 Japāna, 44 (brīva), 45 Austrālija un 46 Ukraina. Sekojošie numuri tiks piešķirti citām valstīm hronoloģiskā secībā pēc to pievienošanās “Agreement concerning the Adoption of Uniform Technical Prescriptions for Wheeled Vehicles, Equipment and parts which can be Fitted and/or be Used on Wheeled Vehicles and the Conditions for Reciprocal Recognition of Approvals Granted on the basis of these Prescriptions, and the numbers thus assigned shall be communicated by the Secretary-General of the United Nations to the Contracting Parties to the Agreement”.

5

Agreement concerning the Adoption of Uniform Technical Prescriptions for Wheeled Vehicles, Equipment and parts which can be Fitted and/or be Used on Wheeled Vehicles and the Conditions for Reciprocal Recognition of Approvals Granted on the basis of these Prescriptions, and the numbers thus assigned shall be communicated by the Secretary-General of the United Nations to the Contracting Parties to the Agreement”

(6)  Sk. Noteikumu Nr. 13 definīcijas “1958 Agreement concerning the Adoption of Uniform Technical Prescriptions for wheeled vehicles, Equipment and Parts which can be Fitted and/or be Used on Vehicles and Conditions for Reciprocal Recognition of Approvals granted on the Basis of these Prescriptions” pielikumā. Definīcijas ir apskatāmas arī “Consolidated Resolution on the Construction vehicles” (R. E. 3) (document TRANS/WP. 29/78/Rev. 1/Amend. 2) 7. pielikumā.

6

“1958 Agreement concerning the Adoption of Uniform Technical Prescriptions for wheeled vehicles, Equipment and Parts which can be Fitted and/or be Used on Vehicles and Conditions for Reciprocal Recognition of Approvals granted on the Basis of these Prescriptions” pielikumā. Definīcijas ir apskatāmas arī “Consolidated Resolution on the Construction vehicles” (R. E. 3) (document TRANS/WP. 29/78/Rev. 1/Amend. 2)

(7)  Kā noteikts Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3.), 7. pielikumā (dokumentā TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2).

7

---

| 11.5.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 121/100 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 121/100

---

Labojums Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumos Nr. 107 – Vienotajos noteikumos par prasībām attiecībā uz M2 vai M3 kategorijas transportlīdzekļu vispārīgās konstrukcijas apstiprināšanu

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 373, 2006. gada 27. decembris
  )

Noteikumus Nr. 107 lasīt šādi:

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas Komitejas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 107 – Vienotie noteikumi par prasībām attiecībā uz M2 vai M3 kategorijas transportlīdzekļu vispārīgās konstrukcijas apstiprināšanu

1. redakcija

Kurā ietverti visi spēkā esošie teksti, ieskaitot:

Grozīto noteikumu 01 sēriju – spēkā stāšanās diena: 2004. gada 12. augusts

1. kļūdu labojums – 19.10.2004.

2. kļūdu labojums – 25.1.2006.

1.   DARBĪBAS JOMA

| 1.1. | Šie noteikumi attiecas uz visiem vienstāva, divstāvu, monolītrāmja un posmainiem M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļiem (1). |
| --- | --- |

1.1.

Šie noteikumi attiecas uz visiem vienstāva, divstāvu, monolītrāmja un posmainiem M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļiem (1).

| 1.2. | Tomēr šo noteikumu prasības nepiemēro šādiem transportlīdzekļiem: |
| --- | --- |

1.2.

Tomēr šo noteikumu prasības nepiemēro šādiem transportlīdzekļiem:

| 1.2.1. | transportlīdzekļi, kas projektēti drošai apsargātu personu, piemēram, ieslodzīto, pārvadāšanai; |
| --- | --- |

1.2.1.

transportlīdzekļi, kas projektēti drošai apsargātu personu, piemēram, ieslodzīto, pārvadāšanai;

| 1.2.2. | transportlīdzekļi, kas īpaši projektēti ievainotu vai slimu personu pārvadāšanai (sanitārie transportlīdzekļi); |
| --- | --- |

1.2.2.

transportlīdzekļi, kas īpaši projektēti ievainotu vai slimu personu pārvadāšanai (sanitārie transportlīdzekļi);

| 1.2.3. | apvidus transportlīdzekļi; |
| --- | --- |

1.2.3.

apvidus transportlīdzekļi;

| 1.2.4. | transportlīdzekļi, kas īpaši projektēti skolēnu pārvadāšanai. |
| --- | --- |

1.2.4.

transportlīdzekļi, kas īpaši projektēti skolēnu pārvadāšanai.

| 1.3. | Šo noteikumu prasības attiecas uz turpmāk minētajiem transportlīdzekļiem vienīgi tiktāl, ciktāl tās ir savietojamas ar to paredzēto lietojumu un funkcijām: |
| --- | --- |

1.3.

Šo noteikumu prasības attiecas uz turpmāk minētajiem transportlīdzekļiem vienīgi tiktāl, ciktāl tās ir savietojamas ar to paredzēto lietojumu un funkcijām:

| 1.3.1. | transportlīdzekļi, kas projektēti policijas, drošības un bruņoto spēku vajadzībām; |
| --- | --- |

1.3.1.

transportlīdzekļi, kas projektēti policijas, drošības un bruņoto spēku vajadzībām;

| 1.3.2. | transportlīdzekļi, kuros ir sēdvietas, ko paredzēts izmantot vienīgi transportlīdzeklim stāvot, un kuri nav projektēti vairāk kā 8 personu (neskaitot vadītāju) pārvadāšanai, transportlīdzeklim braucot. Šādu transportlīdzekļu piemēri ir pārvietojamās bibliotēkas, pārvietojamās baznīcas un pārvietojamie labdarības centri. Lietotāju vajadzībām skaidri jāapzīmē tās šādu transportlīdzekļu sēdvietas, kas paredzētas izmantošanai braucošā transportlīdzeklī. |
| --- | --- |

1.3.2.

transportlīdzekļi, kuros ir sēdvietas, ko paredzēts izmantot vienīgi transportlīdzeklim stāvot, un kuri nav projektēti vairāk kā 8 personu (neskaitot vadītāju) pārvadāšanai, transportlīdzeklim braucot. Šādu transportlīdzekļu piemēri ir pārvietojamās bibliotēkas, pārvietojamās baznīcas un pārvietojamie labdarības centri. Lietotāju vajadzībām skaidri jāapzīmē tās šādu transportlīdzekļu sēdvietas, kas paredzētas izmantošanai braucošā transportlīdzeklī.

2.   DEFINĪCIJAS

Šajos noteikumos izmantotas šādas definīcijas:

| 2.1. | “Transportlīdzeklis” ir M2 vai M3 kategorijas transportlīdzeklis 1. punktā noteiktās darbības jomas ietvaros. |
| --- | --- |

2.1.

“Transportlīdzeklis” ir M2 vai M3 kategorijas transportlīdzeklis 1. punktā noteiktās darbības jomas ietvaros.

| 2.1.1. | Ir trīs transportlīdzekļu klases tādiem transportlīdzekļiem, kuru ietilpība pārsniedz 22 pasažierus, neskaitot vadītāju. |
| --- | --- |

2.1.1.

Ir trīs transportlīdzekļu klases tādiem transportlīdzekļiem, kuru ietilpība pārsniedz 22 pasažierus, neskaitot vadītāju.

| 2.1.1.1. | “I klase”: transportlīdzekļi, kas konstruēti, paredzot tajos pasažieru stāvvietas, lai būtu iespējama bieža pasažieru pārvietošanās. |
| --- | --- |

2.1.1.1.

“I klase”: transportlīdzekļi, kas konstruēti, paredzot tajos pasažieru stāvvietas, lai būtu iespējama bieža pasažieru pārvietošanās.

| 2.1.1.2. | “II klase”: transportlīdzekļi, kas konstruēti galvenokārt sēdošu pasažieru pārvadāšanai un projektēti tā, lai būtu iespējams pārvadāt stāvošus pasažierus galvenajā ejā un/vai laukumā, kas nepārsniedz diviem dubultiem sēdekļiem paredzētu vietu. |
| --- | --- |

2.1.1.2.

“II klase”: transportlīdzekļi, kas konstruēti galvenokārt sēdošu pasažieru pārvadāšanai un projektēti tā, lai būtu iespējams pārvadāt stāvošus pasažierus galvenajā ejā un/vai laukumā, kas nepārsniedz diviem dubultiem sēdekļiem paredzētu vietu.

| 2.1.1.3. | “III klase”: transportlīdzekļi, kas konstruēti tikai sēdošu pasažieru pārvadāšanai. |
| --- | --- |

2.1.1.3.

“III klase”: transportlīdzekļi, kas konstruēti tikai sēdošu pasažieru pārvadāšanai.

| 2.1.1.4. | Transportlīdzekli var uzskatīt par vairākām klasēm piederošu. Šādā gadījumā tas var saņemt apstiprinājumu par katru attiecīgo klasi. |
| --- | --- |

2.1.1.4.

Transportlīdzekli var uzskatīt par vairākām klasēm piederošu. Šādā gadījumā tas var saņemt apstiprinājumu par katru attiecīgo klasi.

| 2.1.2. | Ir divas transportlīdzekļu klases tādiem transportlīdzekļiem, kuru ietilpība nepārsniedz 22 pasažierus, neskaitot vadītāju. |
| --- | --- |

2.1.2.

Ir divas transportlīdzekļu klases tādiem transportlīdzekļiem, kuru ietilpība nepārsniedz 22 pasažierus, neskaitot vadītāju.

| 2.1.2.1. | “A klase”: transportlīdzekļi, kas projektēti stāvošu pasažieru pārvadāšanai; šīs klases transportlīdzeklī ir sēdvietas, un ir paredzēts laukums stāvvietām. |
| --- | --- |

2.1.2.1.

“A klase”: transportlīdzekļi, kas projektēti stāvošu pasažieru pārvadāšanai; šīs klases transportlīdzeklī ir sēdvietas, un ir paredzēts laukums stāvvietām.

| 2.1.2.2. | “B klase”: transportlīdzekļi, kas nav projektēti stāvošu pasažieru pārvadāšanai; šīs klases transportlīdzeklī nav paredzētas pasažieru stāvvietas. |
| --- | --- |

2.1.2.2.

“B klase”: transportlīdzekļi, kas nav projektēti stāvošu pasažieru pārvadāšanai; šīs klases transportlīdzeklī nav paredzētas pasažieru stāvvietas.

| 2.1.3. | “Posmains transportlīdzeklis” ir transportlīdzeklis, kas sastāv no diviem vai vairākiem nekustīgiem posmiem, kurus savstarpēji savieno šarnīrs; katra posma pasažieru saloni ir savienoti savā starpā tā, ka pasažieri var brīvi pārvietoties no viena posma uz citu; nekustīgie posmi ir pastāvīgi savienoti tā, ka tos var atdalīt, tikai izmantojot iekārtas, kuras parasti ir pieejamas tikai darbnīcās. |
| --- | --- |

2.1.3.

“Posmains transportlīdzeklis” ir transportlīdzeklis, kas sastāv no diviem vai vairākiem nekustīgiem posmiem, kurus savstarpēji savieno šarnīrs; katra posma pasažieru saloni ir savienoti savā starpā tā, ka pasažieri var brīvi pārvietoties no viena posma uz citu; nekustīgie posmi ir pastāvīgi savienoti tā, ka tos var atdalīt, tikai izmantojot iekārtas, kuras parasti ir pieejamas tikai darbnīcās.

| 2.1.3.1. | “Divstāvu posmains transportlīdzeklis” ir transportlīdzeklis, kas sastāv no diviem vai vairākiem nekustīgiem posmiem, kurus savstarpēji savieno šarnīrs; katra posma pasažieru saloni vismaz vienā stāvā ir savienoti savā starpā tā, ka pasažieri var brīvi pārvietoties no viena posma uz citu; nekustīgie posmi ir pastāvīgi savienoti tā, ka tos var atdalīt, tikai izmantojot iekārtas, kuras parasti ir pieejamas tikai darbnīcās. |
| --- | --- |

2.1.3.1.

“Divstāvu posmains transportlīdzeklis” ir transportlīdzeklis, kas sastāv no diviem vai vairākiem nekustīgiem posmiem, kurus savstarpēji savieno šarnīrs; katra posma pasažieru saloni vismaz vienā stāvā ir savienoti savā starpā tā, ka pasažieri var brīvi pārvietoties no viena posma uz citu; nekustīgie posmi ir pastāvīgi savienoti tā, ka tos var atdalīt, tikai izmantojot iekārtas, kuras parasti ir pieejamas tikai darbnīcās.

| 2.1.4. | “Autobuss ar zemu grīdu” ir I, II vai A klases transportlīdzeklis, kurā vismaz 35 % no pasažieru stāvvietām paredzētās platības (vai tā priekšējā daļā – posmainiem transportlīdzekļiem, vai apakšstāvā – divstāvu transportlīdzekļiem) ir platība bez pakāpieniem, kurā var piekļūt vismaz vienām pasažieru durvīm. |
| --- | --- |

2.1.4.

“Autobuss ar zemu grīdu” ir I, II vai A klases transportlīdzeklis, kurā vismaz 35 % no pasažieru stāvvietām paredzētās platības (vai tā priekšējā daļā – posmainiem transportlīdzekļiem, vai apakšstāvā – divstāvu transportlīdzekļiem) ir platība bez pakāpieniem, kurā var piekļūt vismaz vienām pasažieru durvīm.

| 2.1.5. | “Virsbūve” ir atsevišķa tehniska vienība, kas ietver visu īpašo transportlīdzekļa iekšējo un ārējo aprīkojumu. |
| --- | --- |

2.1.5.

“Virsbūve” ir atsevišķa tehniska vienība, kas ietver visu īpašo transportlīdzekļa iekšējo un ārējo aprīkojumu.

| 2.1.6. | “Divstāvu transportlīdzeklis” ir transportlīdzeklis, kurā pasažieriem paredzētās vietas vismaz daļēji ir izkārtotas divos līmeņos, vienam līmenim nosedzot otru, turklāt augšstāvā nav paredzētas pasažieru stāvvietas. |
| --- | --- |

2.1.6.

“Divstāvu transportlīdzeklis” ir transportlīdzeklis, kurā pasažieriem paredzētās vietas vismaz daļēji ir izkārtotas divos līmeņos, vienam līmenim nosedzot otru, turklāt augšstāvā nav paredzētas pasažieru stāvvietas.

| 2.1.7. | “Atsevišķa tehniska vienība” ir ierīce, kura ir transportlīdzekļa daļa un kuras tipu var apstiprināt atsevišķi no transportlīdzekļa, bet tikai saistībā ar vienu vai vairākiem norādītiem transportlīdzekļu tipiem. |
| --- | --- |

2.1.7.

“Atsevišķa tehniska vienība” ir ierīce, kura ir transportlīdzekļa daļa un kuras tipu var apstiprināt atsevišķi no transportlīdzekļa, bet tikai saistībā ar vienu vai vairākiem norādītiem transportlīdzekļu tipiem.

2.2.   “Tipa(-u) definīcijas”

| 2.2.1. | “Transportlīdzekļa tips” ir transportlīdzekļi, kas būtiski neatšķiras šādos aspektos:






  a) | virsbūves ražotājs; |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

“Transportlīdzekļa tips” ir transportlīdzekļi, kas būtiski neatšķiras šādos aspektos:

a)

virsbūves ražotājs;

| b) | šasijas ražotājs; |
| --- | --- |

b)

šasijas ražotājs;

| c) | transportlīdzekļa koncepcija (vairāk nekā 22 pasažieriem vai līdz 22 pasažieriem); |
| --- | --- |

c)

transportlīdzekļa koncepcija (vairāk nekā 22 pasažieriem vai līdz 22 pasažieriem);

| d) | virsbūves koncepcija (vienstāva/divstāvu, posmaina, ar zemu grīdu); |
| --- | --- |

d)

virsbūves koncepcija (vienstāva/divstāvu, posmaina, ar zemu grīdu);

| e) | virsbūves tips, ja virsbūvei tipa apstiprinājums piešķirts kā atsevišķai tehniskai vienībai. |
| --- | --- |

e)

virsbūves tips, ja virsbūvei tipa apstiprinājums piešķirts kā atsevišķai tehniskai vienībai.

| 2.2.2. | “Virsbūves tips” saistībā ar tipa apstiprinājumu virsbūvei kā atsevišķai tehniskai vienībai ir virsbūves kategorija, kas būtiski neatšķiras šādos aspektos:






  a) | virsbūves ražotājs; |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

“Virsbūves tips” saistībā ar tipa apstiprinājumu virsbūvei kā atsevišķai tehniskai vienībai ir virsbūves kategorija, kas būtiski neatšķiras šādos aspektos:

a)

virsbūves ražotājs;

| b) | transportlīdzekļa koncepcija (vairāk nekā 22 pasažieriem vai līdz 22 pasažieriem); |
| --- | --- |

b)

transportlīdzekļa koncepcija (vairāk nekā 22 pasažieriem vai līdz 22 pasažieriem);

| c) | virsbūves koncepcija (vienstāva/divstāvu, posmaina, ar zemu grīdu); |
| --- | --- |

c)

virsbūves koncepcija (vienstāva/divstāvu, posmaina, ar zemu grīdu);

| d) | pilnībā aprīkota transportlīdzekļa virsbūves masa, kas atšķiras ne vairāk kā par 10 %; |
| --- | --- |

d)

pilnībā aprīkota transportlīdzekļa virsbūves masa, kas atšķiras ne vairāk kā par 10 %;

| e) | īpaši transportlīdzekļa tipi, uz kuriem attiecīgā tipa virsbūvi nevar uzstādīt. |
| --- | --- |

e)

īpaši transportlīdzekļa tipi, uz kuriem attiecīgā tipa virsbūvi nevar uzstādīt.

| 2.3. | “Transportlīdzekļa vai atsevišķas tehniskas vienības apstiprinājums” ir transportlīdzekļa tipa apstiprinājums vai virsbūves tipa apstiprinājums saskaņā ar 2.2. punktā izklāstīto definīciju, ņemot vērā šajos noteikumos precizētās konstrukcijas pazīmes. |
| --- | --- |

2.3.

“Transportlīdzekļa vai atsevišķas tehniskas vienības apstiprinājums” ir transportlīdzekļa tipa apstiprinājums vai virsbūves tipa apstiprinājums saskaņā ar 2.2. punktā izklāstīto definīciju, ņemot vērā šajos noteikumos precizētās konstrukcijas pazīmes.

| 2.4. | “Virsbūves augšējā daļa” ir tā virsbūves daļa, kas palielina transportlīdzekļa stiprību satiksmes negadījumā, kas saistīts ar apgāšanos. |
| --- | --- |

2.4.

“Virsbūves augšējā daļa” ir tā virsbūves daļa, kas palielina transportlīdzekļa stiprību satiksmes negadījumā, kas saistīts ar apgāšanos.

| 2.5. | “Pasažieru durvis” ir durvis, kas paredzētas pasažieriem parastos apstākļos, kad vadītājs sēž. |
| --- | --- |

2.5.

“Pasažieru durvis” ir durvis, kas paredzētas pasažieriem parastos apstākļos, kad vadītājs sēž.

| 2.6. | “Divviru durvis” ir durvis, kas nodrošina divas vai divām līdzvērtīgas piekļuves ejas. |
| --- | --- |

2.6.

“Divviru durvis” ir durvis, kas nodrošina divas vai divām līdzvērtīgas piekļuves ejas.

| 2.7. | “Bīdāmas durvis” ir durvis, ko var atvērt vai aizvērt, vienīgi pabīdot tās pa vienu vai vairākām taisnām vai aptuveni taisnām sliedēm. |
| --- | --- |

2.7.

“Bīdāmas durvis” ir durvis, ko var atvērt vai aizvērt, vienīgi pabīdot tās pa vienu vai vairākām taisnām vai aptuveni taisnām sliedēm.

| 2.8. | “Avārijas durvis” ir durvis, ko paredzēts lietot kā pasažieru izeju vienīgi izņēmuma gadījumos, jo īpaši avārijas situācijā. |
| --- | --- |

2.8.

“Avārijas durvis” ir durvis, ko paredzēts lietot kā pasažieru izeju vienīgi izņēmuma gadījumos, jo īpaši avārijas situācijā.

| 2.9. | “Avārijas logs” ir logs, kurā var arī nebūt stikla un kuru paredzēts lietot kā pasažieru izeju vienīgi avārijas situācijā. |
| --- | --- |

2.9.

“Avārijas logs” ir logs, kurā var arī nebūt stikla un kuru paredzēts lietot kā pasažieru izeju vienīgi avārijas situācijā.

| 2.10. | “Dubultlogs vai daudzkārtīgs logs” ir avārijas logs, kuru sadalot divās vai vairākās daļās ar iedomātu vertikālu līniju(-ām) (vai plakni(-ēm)), rodas attiecīgi divas vai vairākas daļas, un katra izmēros un pieejas ziņā atbilst prasībām, kuras attiecas uz parastiem avārijas logiem. |
| --- | --- |

2.10.

“Dubultlogs vai daudzkārtīgs logs” ir avārijas logs, kuru sadalot divās vai vairākās daļās ar iedomātu vertikālu līniju(-ām) (vai plakni(-ēm)), rodas attiecīgi divas vai vairākas daļas, un katra izmēros un pieejas ziņā atbilst prasībām, kuras attiecas uz parastiem avārijas logiem.

| 2.11. | “Avārijas lūka” ir jumta vai grīdas atvērums, ko paredzēts lietot kā pasažieru avārijas izeju vienīgi avārijas situācijā. |
| --- | --- |

2.11.

“Avārijas lūka” ir jumta vai grīdas atvērums, ko paredzēts lietot kā pasažieru avārijas izeju vienīgi avārijas situācijā.

| 2.12. | “Avārijas izeja” ir avārijas durvis, avārijas logs vai avārijas lūka. |
| --- | --- |

2.12.

“Avārijas izeja” ir avārijas durvis, avārijas logs vai avārijas lūka.

| 2.13. | “Izeja” ir pasažieru durvis, savienotājkāpnes, puskāpnes vai avārijas izeja. |
| --- | --- |

2.13.

“Izeja” ir pasažieru durvis, savienotājkāpnes, puskāpnes vai avārijas izeja.

| 2.14. | “Līmenis vai stāvs” ir tā virsbūves daļa, uz kuras augšējās virsmas stāv pasažieri, atbalstās sēdošo pasažieru, vadītāja un jebkura apkalpes locekļa kājas, kā arī var balstīties sēdekļu balstiekārtas. |
| --- | --- |

2.14.

“Līmenis vai stāvs” ir tā virsbūves daļa, uz kuras augšējās virsmas stāv pasažieri, atbalstās sēdošo pasažieru, vadītāja un jebkura apkalpes locekļa kājas, kā arī var balstīties sēdekļu balstiekārtas.

| 2.15. | “Galvenā eja” ir telpa, pa kuru pasažieri no jebkuras sēdvietas vai sēdvietu rindas var piekļūt jebkurai citai sēdvietai vai sēdvietu rindai, vai jebkurai citai ejai no vai uz jebkurām pasažieru durvīm vai savienotājkāpnēm un jebkuram pasažieru stāvvietām paredzētam laukumam; tā neietver: |
| --- | --- |

2.15.

“Galvenā eja” ir telpa, pa kuru pasažieri no jebkuras sēdvietas vai sēdvietu rindas var piekļūt jebkurai citai sēdvietai vai sēdvietu rindai, vai jebkurai citai ejai no vai uz jebkurām pasažieru durvīm vai savienotājkāpnēm un jebkuram pasažieru stāvvietām paredzētam laukumam; tā neietver:

| 2.15.1. | laukumu 300 mm garumā katras sēdvietas priekšā, izņemot gadījumus, kad sānis novietota sēdvieta atrodas virs riteņa arkas, tad šo attālumu var samazināt līdz 225 mm; |
| --- | --- |

2.15.1.

laukumu 300 mm garumā katras sēdvietas priekšā, izņemot gadījumus, kad sānis novietota sēdvieta atrodas virs riteņa arkas, tad šo attālumu var samazināt līdz 225 mm;

| 2.15.2. | laukumu virs jebkura pakāpiena vai kāpņu virsmas, vai |
| --- | --- |

2.15.2.

laukumu virs jebkura pakāpiena vai kāpņu virsmas, vai

| 2.15.3. | jebkuru laukumu, pa kuru var piekļūt tikai vienai sēdvietai vai sēdvietu rindai, vai kas ir pretī šķērsvirzienā novietotām sēdvietām vai sēdvietu rindai. |
| --- | --- |

2.15.3.

jebkuru laukumu, pa kuru var piekļūt tikai vienai sēdvietai vai sēdvietu rindai, vai kas ir pretī šķērsvirzienā novietotām sēdvietām vai sēdvietu rindai.

| 2.16. | “Piekļuves eja” ir telpa, kas iestiepjas transportlīdzeklī no pasažieru durvīm uz augšu līdz pašai tālākajai augšējā pakāpiena malai (galvenās ejas malai), savienotājkāpnēm vai puskāpnēm. Ja pie durvīm nav pakāpienu, par piekļuves eju uzskata telpu, ko mēra saskaņā ar 3. pielikuma 7.7.1. punkta prasībām, līdz 300 mm attālumam no dubultpaneļa iekšējās virsmas sākumpunkta. |
| --- | --- |

2.16.

“Piekļuves eja” ir telpa, kas iestiepjas transportlīdzeklī no pasažieru durvīm uz augšu līdz pašai tālākajai augšējā pakāpiena malai (galvenās ejas malai), savienotājkāpnēm vai puskāpnēm. Ja pie durvīm nav pakāpienu, par piekļuves eju uzskata telpu, ko mēra saskaņā ar 3. pielikuma 7.7.1. punkta prasībām, līdz 300 mm attālumam no dubultpaneļa iekšējās virsmas sākumpunkta.

| 2.17. | “Vadītāja nodalījums” ir vieta, kas ir paredzēta tikai vadītājam, izņemot avārijas situācijas, un kurā ir vadītāja sēdeklis, stūres rats, vadības ierīces, instrumenti un citas iekārtas, kas vajadzīgas transportlīdzekļa vadīšanai vai darbināšanai. |
| --- | --- |

2.17.

“Vadītāja nodalījums” ir vieta, kas ir paredzēta tikai vadītājam, izņemot avārijas situācijas, un kurā ir vadītāja sēdeklis, stūres rats, vadības ierīces, instrumenti un citas iekārtas, kas vajadzīgas transportlīdzekļa vadīšanai vai darbināšanai.

| 2.18. | “Darba kārtībā esoša transportlīdzekļa masa” ir masa darba kārtībā esošam transportlīdzeklim ar virsbūvi, bet bez kravas, masa velkošajam transportlīdzeklim ar sakabes ierīci vai arī masa šasijai ar kabīni, ja ražotājs transportlīdzekli neaprīko ar virsbūvi un/vai sakabes ierīci (ieskaitot dzesēšanas šķidrumu, eļļas, 90 % degvielas, 100 % citu šķidrumu, izņemot izlietoto ūdeni, instrumentus, rezerves riteni un vadītāju (75 kg) un – autobusu gadījumā – apkalpes locekļa masu (75 kg), ja šajā transportlīdzeklī ir apkalpes locekļa sēdvieta). |
| --- | --- |

2.18.

“Darba kārtībā esoša transportlīdzekļa masa” ir masa darba kārtībā esošam transportlīdzeklim ar virsbūvi, bet bez kravas, masa velkošajam transportlīdzeklim ar sakabes ierīci vai arī masa šasijai ar kabīni, ja ražotājs transportlīdzekli neaprīko ar virsbūvi un/vai sakabes ierīci (ieskaitot dzesēšanas šķidrumu, eļļas, 90 % degvielas, 100 % citu šķidrumu, izņemot izlietoto ūdeni, instrumentus, rezerves riteni un vadītāju (75 kg) un – autobusu gadījumā – apkalpes locekļa masu (75 kg), ja šajā transportlīdzeklī ir apkalpes locekļa sēdvieta).

| 2.19. | “Tehniski pieļaujamā maksimālā pilnā masa (M)” ir transportlīdzekļa maksimālā masa, kas pamatojas uz tā konstrukciju un tehniskajiem datiem, kā to ir norādījis ražotājs. Tehniski pieļaujamo maksimālo pilno masu izmanto, lai noteiktu transportlīdzekļa kategoriju. |
| --- | --- |

2.19.

“Tehniski pieļaujamā maksimālā pilnā masa (M)” ir transportlīdzekļa maksimālā masa, kas pamatojas uz tā konstrukciju un tehniskajiem datiem, kā to ir norādījis ražotājs. Tehniski pieļaujamo maksimālo pilno masu izmanto, lai noteiktu transportlīdzekļa kategoriju.

| 2.20. | “Pasažieris” ir persona, kas nav vadītājs vai apkalpes loceklis. |
| --- | --- |

2.20.

“Pasažieris” ir persona, kas nav vadītājs vai apkalpes loceklis.

| 2.21. | “Pasažieri ar pārvietošanās grūtībām” ir visi pasažieri, kuriem ir grūtības lietot sabiedrisko transportu, piemēram, personas ar invaliditāti (to skaitā personas ar sensoriem vai intelektuāliem traucējumiem un personas ratiņkrēslos), personas ar locekļu bojājumiem, maza auguma personas, personas ar smagu bagāžu, gados vecākas personas, grūtnieces, personas ar iepirkšanās ratiņiem un personas ar bērniem (tostarp bērniem, kas sēž saliekamos ratiņos). |
| --- | --- |

2.21.

“Pasažieri ar pārvietošanās grūtībām” ir visi pasažieri, kuriem ir grūtības lietot sabiedrisko transportu, piemēram, personas ar invaliditāti (to skaitā personas ar sensoriem vai intelektuāliem traucējumiem un personas ratiņkrēslos), personas ar locekļu bojājumiem, maza auguma personas, personas ar smagu bagāžu, gados vecākas personas, grūtnieces, personas ar iepirkšanās ratiņiem un personas ar bērniem (tostarp bērniem, kas sēž saliekamos ratiņos).

| 2.22. | “Persona ratiņkrēslā” ir persona, kas nespēcīguma vai invaliditātes dēļ pārvietojas ratiņkrēslā. |
| --- | --- |

2.22.

“Persona ratiņkrēslā” ir persona, kas nespēcīguma vai invaliditātes dēļ pārvietojas ratiņkrēslā.

| 2.23. | “Apkalpes loceklis” ir persona, kurai uzdots darboties kā otrajam vadītājam vai iespējamam vadītāja palīgam. |
| --- | --- |

2.23.

“Apkalpes loceklis” ir persona, kurai uzdots darboties kā otrajam vadītājam vai iespējamam vadītāja palīgam.

| 2.24. | “Pasažieru nodalījums” ir vieta, kas ir paredzēta vienīgi pasažieriem, izņemot jebkādu telpu, ko aizņem fiksētas ierīces, piemēram, bāri, mazas virtuves, tualetes vai bagāžas/preču nodalījumi. |
| --- | --- |

2.24.

“Pasažieru nodalījums” ir vieta, kas ir paredzēta vienīgi pasažieriem, izņemot jebkādu telpu, ko aizņem fiksētas ierīces, piemēram, bāri, mazas virtuves, tualetes vai bagāžas/preču nodalījumi.

| 2.25. | “Mehāniskas pasažieru durvis” ir pasažieru durvis, kuras darbojas ar enerģiju, kas nav muskuļu enerģija, un kuru atvēršanos un aizvēršanos, ja vien tā nenoris automātiski, no attāluma kontrolē vadītājs vai apkalpes loceklis. |
| --- | --- |

2.25.

“Mehāniskas pasažieru durvis” ir pasažieru durvis, kuras darbojas ar enerģiju, kas nav muskuļu enerģija, un kuru atvēršanos un aizvēršanos, ja vien tā nenoris automātiski, no attāluma kontrolē vadītājs vai apkalpes loceklis.

| 2.26. | “Automātiskas pasažieru durvis” ir pasažieru durvis ar mehānisko piedziņu, kuras var atvērt (izņemot gadījumus, kad lieto avārijas vadības ierīces) vienīgi tad, ja pasažieris iedarbina to vadības mehānismu pēc tam, kad šo vadības mehānismu ir aktivējis vadītājs, un kuras pēc tam aizveras automātiski. |
| --- | --- |

2.26.

“Automātiskas pasažieru durvis” ir pasažieru durvis ar mehānisko piedziņu, kuras var atvērt (izņemot gadījumus, kad lieto avārijas vadības ierīces) vienīgi tad, ja pasažieris iedarbina to vadības mehānismu pēc tam, kad šo vadības mehānismu ir aktivējis vadītājs, un kuras pēc tam aizveras automātiski.

| 2.27. | “Kustības bloķētājs” ir automātiska ierīce, kas neļauj stāvošam transportlīdzeklim izkustēties. |
| --- | --- |

2.27.

“Kustības bloķētājs” ir automātiska ierīce, kas neļauj stāvošam transportlīdzeklim izkustēties.

| 2.28. | “Pasažieru durvis, ko darbina vadītājs” ir pasažieru durvis, kuras parasti atver un aizver vadītājs. |
| --- | --- |

2.28.

“Pasažieru durvis, ko darbina vadītājs” ir pasažieru durvis, kuras parasti atver un aizver vadītājs.

| 2.29. | “Prioritāra sēdvieta” ir lielāka sēdvieta, kas paredzēta pasažieriem ar pārvietošanās grūtībām un ir attiecīgi apzīmēta. |
| --- | --- |

2.29.

“Prioritāra sēdvieta” ir lielāka sēdvieta, kas paredzēta pasažieriem ar pārvietošanās grūtībām un ir attiecīgi apzīmēta.

| 2.30. | “Iekāpšanas palīgierīce” ir ierīce, kas atvieglo ratiņkrēsla piekļūšanu transportlīdzeklim, piemēram, pacēlājs, platforma utt. |
| --- | --- |

2.30.

“Iekāpšanas palīgierīce” ir ierīce, kas atvieglo ratiņkrēsla piekļūšanu transportlīdzeklim, piemēram, pacēlājs, platforma utt.

| 2.31. | “Nolaišanas sistēma” ir sistēma, kas pilnībā vai daļēji nolaiž zemāk un paceļ augstāk transportlīdzekļa virsbūvi attiecībā pret tā normālo braukšanas augstumu. |
| --- | --- |

2.31.

“Nolaišanas sistēma” ir sistēma, kas pilnībā vai daļēji nolaiž zemāk un paceļ augstāk transportlīdzekļa virsbūvi attiecībā pret tā normālo braukšanas augstumu.

| 2.32. | “Pacēlājs” ir ierīce vai sistēma ar platformu, ko var pacelt vai nolaist, lai ļautu pasažierim no zemes vai ietves malas nokļūt pasažieru nodalījumā. |
| --- | --- |

2.32.

“Pacēlājs” ir ierīce vai sistēma ar platformu, ko var pacelt vai nolaist, lai ļautu pasažierim no zemes vai ietves malas nokļūt pasažieru nodalījumā.

| 2.33. | “Platforma” ir ierīce, kas pārsedz telpu starp zemi vai ietves malu un pasažieru nodalījuma grīdu. |
| --- | --- |

2.33.

“Platforma” ir ierīce, kas pārsedz telpu starp zemi vai ietves malu un pasažieru nodalījuma grīdu.

| 2.34. | “Pārnēsājama platforma” ir platforma, ko vadītājs vai apkalpes loceklis var noņemt no transportlīdzekļa un uzstādīt atpakaļ. |
| --- | --- |

2.34.

“Pārnēsājama platforma” ir platforma, ko vadītājs vai apkalpes loceklis var noņemt no transportlīdzekļa un uzstādīt atpakaļ.

| 2.35. | “Noņemams sēdeklis” ir sēdeklis, ko var viegli noņemt no transportlīdzekļa. |
| --- | --- |

2.35.

“Noņemams sēdeklis” ir sēdeklis, ko var viegli noņemt no transportlīdzekļa.

| 2.36. | “Priekšējais” un “aizmugurējais” norāda uz atrašanos transportlīdzekļa priekšā vai aizmugurē, ņemot vērā parasto braukšanas virzienu; attiecīgi ir saprotami termini “uz priekšu”, “pats priekšējais”, “uz aizmuguri” un “pats aizmugurējais” utt. |
| --- | --- |

2.36.

“Priekšējais” un “aizmugurējais” norāda uz atrašanos transportlīdzekļa priekšā vai aizmugurē, ņemot vērā parasto braukšanas virzienu; attiecīgi ir saprotami termini “uz priekšu”, “pats priekšējais”, “uz aizmuguri” un “pats aizmugurējais” utt.

| 2.37. | “Savienotājkāpnes” ir kāpnes, kas ļauj pārvietoties starp augšstāvu un apakšstāvu. |
| --- | --- |

2.37.

“Savienotājkāpnes” ir kāpnes, kas ļauj pārvietoties starp augšstāvu un apakšstāvu.

| 2.38. | “Atsevišķs nodalījums” ir transportlīdzekļa telpa, kurā pasažieri vai apkalpe var atrasties, izmantojot transportlīdzekli, kura ir nodalīta no citām pasažieru vai apkalpes telpām, izņemot gadījumus, kad starpsiena ļauj pasažieriem ieskatīties nākamajā pasažieru nodalījumā, un kura ir savienota ar eju bez durvīm. |
| --- | --- |

2.38.

“Atsevišķs nodalījums” ir transportlīdzekļa telpa, kurā pasažieri vai apkalpe var atrasties, izmantojot transportlīdzekli, kura ir nodalīta no citām pasažieru vai apkalpes telpām, izņemot gadījumus, kad starpsiena ļauj pasažieriem ieskatīties nākamajā pasažieru nodalījumā, un kura ir savienota ar eju bez durvīm.

| 2.39. | “Puskāpnes” ir kāpnes no augšstāva, kas ved uz avārijas durvīm. |
| --- | --- |

2.39.

“Puskāpnes” ir kāpnes no augšstāva, kas ved uz avārijas durvīm.

3.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

| 3.1. | Apstiprinājuma pieteikumu attiecībā uz vispārīgās konstrukcijas pazīmēm:






  a) | transportlīdzekļa tipam vai |
| --- | --- | --- |

3.1.

Apstiprinājuma pieteikumu attiecībā uz vispārīgās konstrukcijas pazīmēm:

a)

transportlīdzekļa tipam vai

| b) | atsevišķas tehniskas vienības tipam, vai |
| --- | --- |

b)

atsevišķas tehniskas vienības tipam, vai

| c) | transportlīdzekļa tipam, kuram pierīkota virsbūve, kas jau ir apstiprināta kā atsevišķa tehniska vienība, |
| --- | --- |

c)

transportlīdzekļa tipam, kuram pierīkota virsbūve, kas jau ir apstiprināta kā atsevišķa tehniska vienība,

iesniedz atbildīgais ražotājs vai viņa pienācīgi pilnvarots pārstāvis.

| 3.2. | Ja apstiprinājuma pieteikums attiecas uz transportlīdzekli, kas sastāv no šasijas ar piemontētu apstiprināta tipa virsbūvi, termins “ražotājs” attiecas uz montētāju. |
| --- | --- |

3.2.

Ja apstiprinājuma pieteikums attiecas uz transportlīdzekli, kas sastāv no šasijas ar piemontētu apstiprināta tipa virsbūvi, termins “ražotājs” attiecas uz montētāju.

| 3.3. | Šo noteikumu 1. pielikuma 1. daļā sniegts paraugs informācijas dokumentam, kas attiecas uz konstrukcijas pazīmēm. |
| --- | --- |

3.3.

Šo noteikumu 1. pielikuma 1. daļā sniegts paraugs informācijas dokumentam, kas attiecas uz konstrukcijas pazīmēm.

| 3.3.1. | 1. papildinājums: transportlīdzekļa tipam; |
| --- | --- |

3.3.1.

1. papildinājums: transportlīdzekļa tipam;

| 3.3.2. | 2. papildinājums: virsbūves tipam; |
| --- | --- |

3.3.2.

2. papildinājums: virsbūves tipam;

| 3.3.3. | 3. papildinājums: transportlīdzekļa tipam, kuram pierīkota virsbūve, kas jau ir apstiprināta kā atsevišķa tehniska vienība. |
| --- | --- |

3.3.3.

3. papildinājums: transportlīdzekļa tipam, kuram pierīkota virsbūve, kas jau ir apstiprināta kā atsevišķa tehniska vienība.

| 3.4. | Apstiprināmā transportlīdzekļa (transportlīdzekļu) vai virsbūves (virsbūvju) tipa paraugu iesniedz tehniskajam dienestam, kas ir atbildīgs par tipa apstiprinājuma pārbaudēm. |
| --- | --- |

3.4.

Apstiprināmā transportlīdzekļa (transportlīdzekļu) vai virsbūves (virsbūvju) tipa paraugu iesniedz tehniskajam dienestam, kas ir atbildīgs par tipa apstiprinājuma pārbaudēm.

4.   APSTIPRINĀJUMS

| 4.1. | Ja transportlīdzeklis vai virsbūve, kas iesniegta tipa apstiprinājuma saņemšanai saskaņā ar šiem noteikumiem, atbilst 5. punkta prasībām, minētajam transportlīdzeklim vai virsbūvei piešķir tipa apstiprinājumu. |
| --- | --- |

4.1.

Ja transportlīdzeklis vai virsbūve, kas iesniegta tipa apstiprinājuma saņemšanai saskaņā ar šiem noteikumiem, atbilst 5. punkta prasībām, minētajam transportlīdzeklim vai virsbūvei piešķir tipa apstiprinājumu.

| 4.2. | Katram apstiprinātajam transportlīdzekļa tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (pašlaik 01, atbilstīgi 01 grozījumu sērijai) norāda grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos būtiskākos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti apstiprinājuma izsniegšanas laikā. Viena un tā pati līgumslēdzēja puse nevar piešķirt tādu pašu numuru citam transportlīdzekļa tipam 2.2. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

4.2.

Katram apstiprinātajam transportlīdzekļa tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (pašlaik 01, atbilstīgi 01 grozījumu sērijai) norāda grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos būtiskākos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti apstiprinājuma izsniegšanas laikā. Viena un tā pati līgumslēdzēja puse nevar piešķirt tādu pašu numuru citam transportlīdzekļa tipam 2.2. punkta nozīmē.

| 4.3. | Paziņojumu par transportlīdzekļa vai virsbūves tipa apstiprinājumu vai apstiprinājuma attiecinājumu uz citu tipu atbilstīgi šiem noteikumiem nosūta līgumslēdzējām pusēm, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikumā sniegtajam paraugam. |
| --- | --- |

4.3.

Paziņojumu par transportlīdzekļa vai virsbūves tipa apstiprinājumu vai apstiprinājuma attiecinājumu uz citu tipu atbilstīgi šiem noteikumiem nosūta līgumslēdzējām pusēm, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikumā sniegtajam paraugam.

| 4.4. | Katram transportlīdzeklim vai virsbūvei, kas atbilst transportlīdzekļa vai virsbūves tipam, kurš apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem, skaidri redzamā un viegli pieejamā vietā, kas norādīta apstiprinājuma veidlapā, piestiprina starptautiski atzītu apstiprinājuma marķējumu, kuru veido: |
| --- | --- |

4.4.

Katram transportlīdzeklim vai virsbūvei, kas atbilst transportlīdzekļa vai virsbūves tipam, kurš apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem, skaidri redzamā un viegli pieejamā vietā, kas norādīta apstiprinājuma veidlapā, piestiprina starptautiski atzītu apstiprinājuma marķējumu, kuru veido:

| 4.4.1. | aplis, kurā ir burts “E”, aiz tā – tās valsts kods, kura piešķīrusi tipa apstiprinājumu (2), un |
| --- | --- |

4.4.1.

aplis, kurā ir burts “E”, aiz tā – tās valsts kods, kura piešķīrusi tipa apstiprinājumu (2), un

| 4.4.2. | pa labi no 4.4.1. punktā aprakstītā apļa – šo noteikumu numurs, aiz tā burts “R”, domu zīme un apstiprinājuma numurs; un |
| --- | --- |

4.4.2.

pa labi no 4.4.1. punktā aprakstītā apļa – šo noteikumu numurs, aiz tā burts “R”, domu zīme un apstiprinājuma numurs; un

| 4.4.3. | papildu simbols, kuru veido romiešu cipari, kas apzīmē klasi (klases), kurā (kurās) apstiprināts transportlīdzeklis vai virsbūve. Ja virsbūvei apstiprinājums piešķirts atsevišķi, marķējumā papildus iekļauj burtu “S”. |
| --- | --- |

4.4.3.

papildu simbols, kuru veido romiešu cipari, kas apzīmē klasi (klases), kurā (kurās) apstiprināts transportlīdzeklis vai virsbūve. Ja virsbūvei apstiprinājums piešķirts atsevišķi, marķējumā papildus iekļauj burtu “S”.

| 4.5. | Ja transportlīdzeklis atbilst transportlīdzekļa tipam, par kuru tam piešķirts tipa apstiprinājums saskaņā ar vienu vai vairākiem citiem šim nolīgumam pievienotiem noteikumiem, valstī, kurā apstiprinājums piešķirts saskaņā ar šiem noteikumiem, nav atkārtoti jānorāda 4.4.1. punktā aprakstītais simbols. Šādā gadījumā šo noteikumu un apstiprinājuma numurus, un visu to noteikumu papildu simbolus, saskaņā ar kuriem apstiprinājums piešķirts valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, novieto vertikālās slejās pa labi no 4.4.1. punktā aprakstītā simbola. |
| --- | --- |

4.5.

Ja transportlīdzeklis atbilst transportlīdzekļa tipam, par kuru tam piešķirts tipa apstiprinājums saskaņā ar vienu vai vairākiem citiem šim nolīgumam pievienotiem noteikumiem, valstī, kurā apstiprinājums piešķirts saskaņā ar šiem noteikumiem, nav atkārtoti jānorāda 4.4.1. punktā aprakstītais simbols. Šādā gadījumā šo noteikumu un apstiprinājuma numurus, un visu to noteikumu papildu simbolus, saskaņā ar kuriem apstiprinājums piešķirts valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, novieto vertikālās slejās pa labi no 4.4.1. punktā aprakstītā simbola.

| 4.6. | Apstiprinājuma marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams. |
| --- | --- |

4.6.

Apstiprinājuma marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams.

| 4.7. | Apstiprinājuma marķējumu novieto blakus transportlīdzekļa vai virsbūves datu plāksnei, ko piestiprinājis ražotājs, vai uz minētās datu plāksnes. |
| --- | --- |

4.7.

Apstiprinājuma marķējumu novieto blakus transportlīdzekļa vai virsbūves datu plāksnei, ko piestiprinājis ražotājs, vai uz minētās datu plāksnes.

| 4.8. | Šo noteikumu 2. pielikumā sniegti apstiprinājuma marķējuma izvietojuma piemēri. |
| --- | --- |

4.8.

Šo noteikumu 2. pielikumā sniegti apstiprinājuma marķējuma izvietojuma piemēri.

5.   PRASĪBAS

| 5.1. | Visi transportlīdzekļi atbilst šo noteikumu 3. pielikumā izklāstītajām prasībām (uz divstāvu transportlīdzekļiem attiecas grozījumi, kas sniegti 9. pielikumā). Virsbūves, kurām tipa apstiprinājums piešķirts atsevišķi, atbilst attiecīgi 5. un/vai 10. pielikumam. Transportlīdzeklim, kura virsbūvei tipa apstiprinājums piešķirts saskaņā ar 10. pielikumu, tipa apstiprinājumu piešķir saskaņā ar minēto pielikumu. |
| --- | --- |

5.1.

Visi transportlīdzekļi atbilst šo noteikumu 3. pielikumā izklāstītajām prasībām (uz divstāvu transportlīdzekļiem attiecas grozījumi, kas sniegti 9. pielikumā). Virsbūves, kurām tipa apstiprinājums piešķirts atsevišķi, atbilst attiecīgi 5. un/vai 10. pielikumam. Transportlīdzeklim, kura virsbūvei tipa apstiprinājums piešķirts saskaņā ar 10. pielikumu, tipa apstiprinājumu piešķir saskaņā ar minēto pielikumu.

| 5.2. | Saskaņā ar 8 pielikumā izklāstītajiem tehniskajiem noteikumiem I klases transportlīdzekļi ir pieejami personām ar pārvietošanās grūtībām, tostarp personām ratiņkrēslos. |
| --- | --- |

5.2.

Saskaņā ar 8 pielikumā izklāstītajiem tehniskajiem noteikumiem I klases transportlīdzekļi ir pieejami personām ar pārvietošanās grūtībām, tostarp personām ratiņkrēslos.

| 5.3. | Līgumslēdzējas puses var brīvi izvēlēties piemērotāko risinājumu, lai panāktu uzlabotu piekļuvi transportlīdzekļiem, kas nav I klases transportlīdzekļi. Tomēr gadījumos, kad transportlīdzekļi, kas nav I klases transportlīdzekļi, ir aprīkoti ar iekārtām, ko lieto personas ar pārvietošanās grūtībām un/vai personas ratiņkrēslos, tiem jāatbilst attiecīgajām 8. pielikuma prasībām. |
| --- | --- |

5.3.

Līgumslēdzējas puses var brīvi izvēlēties piemērotāko risinājumu, lai panāktu uzlabotu piekļuvi transportlīdzekļiem, kas nav I klases transportlīdzekļi. Tomēr gadījumos, kad transportlīdzekļi, kas nav I klases transportlīdzekļi, ir aprīkoti ar iekārtām, ko lieto personas ar pārvietošanās grūtībām un/vai personas ratiņkrēslos, tiem jāatbilst attiecīgajām 8. pielikuma prasībām.

| 5.4. | Nekas šajos noteikumos neliedz līgumslēdzēju pušu valsts iestādēm noteikt, ka konkrēti darbības veidi ir paredzēti tikai transportlīdzekļiem, kas īpaši aprīkoti, lai pārvadātu pasažierus ar pārvietošanās grūtībām saskaņā ar 8. pielikumu. |
| --- | --- |

5.4.

Nekas šajos noteikumos neliedz līgumslēdzēju pušu valsts iestādēm noteikt, ka konkrēti darbības veidi ir paredzēti tikai transportlīdzekļiem, kas īpaši aprīkoti, lai pārvadātu pasažierus ar pārvietošanās grūtībām saskaņā ar 8. pielikumu.

6.   TRANSPORTLĪDZEKĻA VAI VIRSBŪVES TIPA APSTIPRINĀJUMA PĀRVEIDOJUMS UN ATTIECINĀJUMS UZ CITU TIPU

| 6.1. | Visus transportlīdzekļa vai virsbūves tipa pārveidojumus paziņo administratīvajai iestādei, kas piešķīrusi transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu. Minētā iestāde var vai nu: |
| --- | --- |

6.1.

Visus transportlīdzekļa vai virsbūves tipa pārveidojumus paziņo administratīvajai iestādei, kas piešķīrusi transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu. Minētā iestāde var vai nu:

| 6.1.1. | uzskatīt, ka izdarītajiem pārveidojumiem, visticamāk, nebūs ievērojama negatīva ietekme un ka transportlīdzeklis vai virsbūve joprojām atbilst prasībām, vai |
| --- | --- |

6.1.1.

uzskatīt, ka izdarītajiem pārveidojumiem, visticamāk, nebūs ievērojama negatīva ietekme un ka transportlīdzeklis vai virsbūve joprojām atbilst prasībām, vai

| 6.1.2. | no tehniskā dienesta, kas ir atbildīgs par testu veikšanu, pieprasīt papildu ziņojumu par testiem. |
| --- | --- |

6.1.2.

no tehniskā dienesta, kas ir atbildīgs par testu veikšanu, pieprasīt papildu ziņojumu par testiem.

| 6.2. | Par apstiprinājumu vai apstiprinājuma noraidījumu, precizējot izdarītos pārveidojumus, saskaņā ar 4.3. punktā izklāstīto procedūru paziņo citām līgumslēdzējām pusēm, kas piemēro šos noteikumus. |
| --- | --- |

6.2.

Par apstiprinājumu vai apstiprinājuma noraidījumu, precizējot izdarītos pārveidojumus, saskaņā ar 4.3. punktā izklāstīto procedūru paziņo citām līgumslēdzējām pusēm, kas piemēro šos noteikumus.

| 6.3. | Kompetentā iestāde, kas piešķīrusi apstiprinājuma attiecinājumu uz citu tipu, šādam apstiprinājuma attiecinājumam uz citu tipu piešķir sērijas numuru un citas 1958. gada nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, informē par to, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikuma 2. papildinājumā sniegtajam paraugam. |
| --- | --- |

6.3.

Kompetentā iestāde, kas piešķīrusi apstiprinājuma attiecinājumu uz citu tipu, šādam apstiprinājuma attiecinājumam uz citu tipu piešķir sērijas numuru un citas 1958. gada nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, informē par to, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikuma 2. papildinājumā sniegtajam paraugam.

7.   RAŽOJUMU ATBILSTĪBA

Ražojumu atbilstības procedūras atbilst tām, kas izklāstītas nolīguma 2. papildinājumā (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), ievērojot šādas prasības:

| 7.1. | transportlīdzekļi un virsbūves, kas apstiprinātas saskaņā ar šiem noteikumiem, ir ražotas atbilstīgi apstiprinātajam tipam, izpildot 5. punktā noteiktās prasības; |
| --- | --- |

7.1.

transportlīdzekļi un virsbūves, kas apstiprinātas saskaņā ar šiem noteikumiem, ir ražotas atbilstīgi apstiprinātajam tipam, izpildot 5. punktā noteiktās prasības;

| 7.2. | kompetentā iestāde, kas piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā var pārbaudīt katrai ražošanas iekārtai piemērojamo kontroles metožu atbilstību. Parasti šādas pārbaudes veic vienreiz divos gados. |
| --- | --- |

7.2.

kompetentā iestāde, kas piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā var pārbaudīt katrai ražošanas iekārtai piemērojamo kontroles metožu atbilstību. Parasti šādas pārbaudes veic vienreiz divos gados.

8.   SANKCIJAS PAR RAŽOJUMU NEATBILSTĪBU

| 8.1. | Apstiprinājumu, kas piešķirts attiecībā uz transportlīdzekļa vai virsbūves tipu saskaņā ar šiem noteikumiem, var anulēt, ja nav izpildītas 5. punktā minētās prasības. |
| --- | --- |

8.1.

Apstiprinājumu, kas piešķirts attiecībā uz transportlīdzekļa vai virsbūves tipu saskaņā ar šiem noteikumiem, var anulēt, ja nav izpildītas 5. punktā minētās prasības.

| 8.2. | Ja līgumslēdzēja puse, kas piemēro šos noteikumus, anulē apstiprinājumu, ko tā pirms tam piešķīrusi, tā informē par to citas līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikuma 2. papildinājumā sniegtajam paraugam |
| --- | --- |

8.2.

Ja līgumslēdzēja puse, kas piemēro šos noteikumus, anulē apstiprinājumu, ko tā pirms tam piešķīrusi, tā informē par to citas līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikuma 2. papildinājumā sniegtajam paraugam

9.   RAŽOŠANAS GALĪGA IZBEIGŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnībā pārtrauc saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātā transportlīdzekļa vai virsbūves tipa ražošanu, viņš par to informē iestādi, kas šo apstiprinājumu piešķīrusi. Pēc atbilstoša paziņojuma saņemšanas minētā iestāde citas 1958. gada nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, informē par to, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikuma 1. papildinājumā sniegtajam paraugam.

10.   PĀREJAS NOTEIKUMI

| 10.1. | Sākot no 01 grozījumu sērijas oficiālās spēkā stāšanās dienas, neviena no līgumslēdzējām pusēm, kas piemēro šos noteikumus, neatsakās piešķirt EEK tipa apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, kuros grozījumi izdarīti ar 01 grozījumu sēriju. |
| --- | --- |

10.1.

Sākot no 01 grozījumu sērijas oficiālās spēkā stāšanās dienas, neviena no līgumslēdzējām pusēm, kas piemēro šos noteikumus, neatsakās piešķirt EEK tipa apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, kuros grozījumi izdarīti ar 01 grozījumu sēriju.

| 10.2. | Neviena no līgumslēdzējām pusēm, kas piemēro šos noteikumus, neatsaka valsts tipa apstiprinājumu transportlīdzeklim, kam tipa apstiprinājums piešķirts saskaņā ar šo noteikumu 01 grozījumu sēriju. |
| --- | --- |

10.2.

Neviena no līgumslēdzējām pusēm, kas piemēro šos noteikumus, neatsaka valsts tipa apstiprinājumu transportlīdzeklim, kam tipa apstiprinājums piešķirts saskaņā ar šo noteikumu 01 grozījumu sēriju.

| 10.3. | 36 mēnešus pēc spēkā stāšanās dienas līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, piešķir tipa apstiprinājumu vienīgi tad, ja apstiprināmais transportlīdzekļa tips atbilst prasībām šajos noteikumos, kuros grozījumi izdarīti ar 01 grozījumu sēriju. |
| --- | --- |

10.3.

36 mēnešus pēc spēkā stāšanās dienas līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, piešķir tipa apstiprinājumu vienīgi tad, ja apstiprināmais transportlīdzekļa tips atbilst prasībām šajos noteikumos, kuros grozījumi izdarīti ar 01 grozījumu sēriju.

| 10.4. | Sākot no 72. mēneša pēc šo noteikumu 01 grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas, līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, var atteikt pirmo reizi reģistrēt transportlīdzekli valsts reģistrā (pirmo reizi nodotu ekspluatācijā), ja tas neatbilst šo noteikumu 01 grozījumu sērijas prasībām. |
| --- | --- |

10.4.

Sākot no 72. mēneša pēc šo noteikumu 01 grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas, līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, var atteikt pirmo reizi reģistrēt transportlīdzekli valsts reģistrā (pirmo reizi nodotu ekspluatācijā), ja tas neatbilst šo noteikumu 01 grozījumu sērijas prasībām.

11.   TEHNISKO DIENESTU, KAS VEIC APSTIPRINĀŠANAS TESTUS, KĀ ARĪ ADMINISTRATĪVO IESTĀŽU NOSAUKUMI UN ADRESES

Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, paziņo ANO sekretariātam par apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgo tehnisko dienestu un apstiprinājumu piešķīrēju administratīvo iestāžu nosaukumus un adreses, uz kurām jānosūta citās valstīs izdotas veidlapas, kas apliecina apstiprinājumu, apstiprinājuma attiecinājumu uz citu tipu, apstiprinājuma atteikumu vai tā anulēšanu.

12.   PIEZĪMES PAR PIEĻAUJAMĀM ASU SLODZĒM VAI KOPĒJO TRANSPORTLĪDZEKĻA MASU

Nolīguma 3. pants neliedz līgumslēdzējām pusēm aizliegt to teritorijā reģistrēt transportlīdzekļa tipus, kam saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinājumu piešķīrusi cita līgumslēdzēja puse, ja pasažieru vai bagāžas ietilpības rezultātā tiek pārsniegti to valstu teritorijā spēkā esošie likumīgie ierobežojumi attiecībā uz asu slodzi vai transportlīdzekļa tehniski pieļaujamo maksimālo pilno masu.

PIELIKUMU SARAKSTS

| 1. PIELIKUMS | ANO/EEK tipa apstiprinājuma dokumentācija |
| --- | --- |

1. PIELIKUMS

| I daļa | Informācijas dokumentu paraugi |
| --- | --- |

I daļa

| II daļa | Tipa apstiprinājuma sertifikāts |
| --- | --- |

II daļa

| 2. PIELIKUMS | Apstiprinājuma marķējumu izvietojums |
| --- | --- |

2. PIELIKUMS

| 3. PIELIKUMS | Prasības, kas jāievēro attiecībā uz visiem transportlīdzekļiem |
| --- | --- |

3. PIELIKUMS

| Papildinājums: | Statiskās sasvēršanās robežas verifikācija, to aprēķinot |
| --- | --- |

Papildinājums:

| 4. PIELIKUMS | Paskaidrojošās shēmas |
| --- | --- |

4. PIELIKUMS

| 5. PIELIKUMS | Virsbūves augšējās daļas stiprība |
| --- | --- |

5. PIELIKUMS

| 6. PIELIKUMS | Mehānisko durvju aizvēršanas spēku mērīšanas pamatnostādnes |
| --- | --- |

6. PIELIKUMS

| 7. PIELIKUMS | Īpašas prasības transportlīdzekļiem, kuru ietilpība nepārsniedz 22 pasažierus |
| --- | --- |

7. PIELIKUMS

| 8. PIELIKUMS | Prasības tehniskajām ierīcēm, kuras personām ar pārvietošanās grūtībām atvieglo iekļūšanu transportlīdzeklī |
| --- | --- |

8. PIELIKUMS

| 9. PIELIKUMS | Īpašas prasības divstāvu transportlīdzekļiem |
| --- | --- |

9. PIELIKUMS

| 10. PIELIKUMS | Tipa apstiprinājums atsevišķai tehniskai vienībai un tipa apstiprinājums transportlīdzeklim, kas aprīkots ar virsbūvi, kura jau ir apstiprināta kā atsevišķa tehniska vienība |
| --- | --- |

10. PIELIKUMS

| 11. PIELIKUMS | Masa un izmēri |
| --- | --- |

11. PIELIKUMS

1. PIELIKUMS

ANO/EEK TIPA APSTIPRINĀJUMA DOKUMENTĀCIJA

1.DALA

Informācijas dokumentu paraugi

1.papildinājums

INFORMĀCIJAS DOKUMENTA PARAUGS

atbilstīgi Noteikumiem Nr. 107 par M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļu vispārīgās konstrukcijas tipa apstiprinājumu

Turpmāk norādītās ziņas attiecīgā gadījumā iesniedz trīs eksemplāros kopā ar satura rādītāju. Visus rasējumus iesniedz attiecīgā mērogā un pietiekami detalizēti A4 formātā vai A4 formāta mapē. Ja ir fotoattēli, tiem jābūt pietiekami detalizētiem.Ja sistēmas, detaļas vai atsevišķas tehniskas vienības tiek vadītas elektroniski, jāsniedz informācija par to darbību.

1.   VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA

| 1.1. | Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums): |
| --- | --- |

1.1.

Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums):

| 1.2. | Tips: |
| --- | --- |

1.2.

Tips:

| 1.2.1. | Šasija: |
| --- | --- |

1.2.1.

Šasija:

| 1.2.2. | Virsbūve/viss transportlīdzeklis: |
| --- | --- |

1.2.2.

Virsbūve/viss transportlīdzeklis:

| 1.3. | Tipa identifikācijas līdzekļi, ja uz transportlīdzekļa ir marķējums (3): |
| --- | --- |

1.3.

Tipa identifikācijas līdzekļi, ja uz transportlīdzekļa ir marķējums (3):

| 1.3.1. | Šasija: |
| --- | --- |

1.3.1.

Šasija:

| 1.3.2. | Virsbūve/viss transportlīdzeklis: |
| --- | --- |

1.3.2.

Virsbūve/viss transportlīdzeklis:

| 1.3.3. | Minētā marķējuma atrašanās vieta: |
| --- | --- |

1.3.3.

Minētā marķējuma atrašanās vieta:

| 1.3.3.1. | Šasija: |
| --- | --- |

1.3.3.1.

Šasija:

| 1.3.3.2. | Virsbūve/viss transportlīdzeklis: |
| --- | --- |

1.3.3.2.

Virsbūve/viss transportlīdzeklis:

| 1.4. | Transportlīdzekļa kategorija (4): |
| --- | --- |

1.4.

Transportlīdzekļa kategorija (4):

| 1.5. | Ražotāja nosaukums un adrese: |
| --- | --- |

1.5.

Ražotāja nosaukums un adrese:

| 1.6. | Montāžas rūpnīcas(-u) adrese(-es): |
| --- | --- |

1.6.

Montāžas rūpnīcas(-u) adrese(-es):

2.   TRANSPORTLĪDZEKĻA KONSTRUKCIJAS VISPĀRĪGS RAKSTUROJUMS

| 2.1. | Transportlīdzekļa parauga fotoattēli un/vai rasējumi: |
| --- | --- |

2.1.

Transportlīdzekļa parauga fotoattēli un/vai rasējumi:

| 2.2. | Visa transportlīdzekļa rasējums mērogā: |
| --- | --- |

2.2.

Visa transportlīdzekļa rasējums mērogā:

| 2.3. | Asu un riteņu skaits: |
| --- | --- |

2.3.

Asu un riteņu skaits:

| 2.3.1. | Asu ar dubultriteņiem skaits un novietojums: |
| --- | --- |

2.3.1.

Asu ar dubultriteņiem skaits un novietojums:

| 2.3.2. | Vadāmo asu skaits un novietojums: |
| --- | --- |

2.3.2.

Vadāmo asu skaits un novietojums:

| 2.4. | Šasija (ja ir) (kopskata rasējums): |
| --- | --- |

2.4.

Šasija (ja ir) (kopskata rasējums):

| 2.5. | Garensijām izmantotais materiāls (5): |
| --- | --- |

2.5.

Garensijām izmantotais materiāls (5):

| 2.6. | Dzinēja novietojums un konfigurācija: |
| --- | --- |

2.6.

Dzinēja novietojums un konfigurācija:

| 2.7. | Vadītāja kabīne (novietota virs dzinēja nodalījuma vai aiz dzinēja nodalījuma) (6): |
| --- | --- |

2.7.

Vadītāja kabīne (novietota virs dzinēja nodalījuma vai aiz dzinēja nodalījuma) (6):

| 2.8. | Vadības ierīču novietojums: |
| --- | --- |

2.8.

Vadības ierīču novietojums:

| 2.8.1. | Transportlīdzeklis ir aprīkots satiksmei pa labo/kreiso (7) pusi: |
| --- | --- |

2.8.1.

Transportlīdzeklis ir aprīkots satiksmei pa labo/kreiso (7) pusi:

| 2.9. | Norādīt, vai mehāniskais transportlīdzeklis ir paredzēts piekabju vilkšanai un vai piekabe ir puspiekabe, piekabe ar stieņa sakabi vai piekabe ar centrāli novietotu asi. |
| --- | --- |

2.9.

Norādīt, vai mehāniskais transportlīdzeklis ir paredzēts piekabju vilkšanai un vai piekabe ir puspiekabe, piekabe ar stieņa sakabi vai piekabe ar centrāli novietotu asi.

3.   MASA UN IZMĒRI (8) (kg un mm) (attiecīgā gadījumā sniedz norādi uz rasējumu)

| 3.1. | Garenbāze (pie pilnas slodzes) (9): |
| --- | --- |

3.1.

Garenbāze (pie pilnas slodzes) (9):

| 3.2. | Transportlīdzekļa izmēru diapazons (kopumā): |
| --- | --- |

3.2.

Transportlīdzekļa izmēru diapazons (kopumā):

| 3.2.1. | Šasijai ar virsbūvi: |
| --- | --- |

3.2.1.

Šasijai ar virsbūvi:

| 3.2.1.1. | Garums (10): |
| --- | --- |

3.2.1.1.

Garums (10):

| 3.2.1.2. | Platums (11): |
| --- | --- |

3.2.1.2.

Platums (11):

| 3.2.1.3. | Augstums (darba kārtībā esošam transportlīdzeklim) (12) (balstiekārtai ar regulējamu augstumu norāda parasto stāvokli, kādā tā tiek ekspluatēta): |
| --- | --- |

3.2.1.3.

Augstums (darba kārtībā esošam transportlīdzeklim) (12) (balstiekārtai ar regulējamu augstumu norāda parasto stāvokli, kādā tā tiek ekspluatēta):

| 3.2.1.4. | Priekšējā pārkare (13): |
| --- | --- |

3.2.1.4.

Priekšējā pārkare (13):

| 3.2.1.5. | Aizmugurējā pārkare (14): |
| --- | --- |

3.2.1.5.

Aizmugurējā pārkare (14):

| 3.3. | Transportlīdzekļa smaguma centrs ar tā maksimālo tehniski pieļaujamo pilno masu garenvirzienā, šķērsvirzienā un vertikālā virzienā: |
| --- | --- |

3.3.

Transportlīdzekļa smaguma centrs ar tā maksimālo tehniski pieļaujamo pilno masu garenvirzienā, šķērsvirzienā un vertikālā virzienā:

| 3.4. | Darba kārtībā esoša transportlīdzekļa ar virsbūvi masa un – velkošā transportlīdzekļa gadījumā, kas nav M1 kategorijas transportlīdzeklis, – tā masa kopā ar sakabes ierīci, ja to uzstāda ražotājs, vai arī šasijas masa vai šasijas ar kabīni masa bez virsbūves un/vai sakabes ierīces, ja ražotājs neaprīko to ar virsbūvi un/vai sakabes ierīci (ieskaitot šķidrumus, instrumentus, rezerves riteni un vadītāju un – autobusu un tūristu autobusu gadījumā – apkalpes locekļa masu, ja šajā transportlīdzeklī ir apkalpes locekļa sēdvieta) (15) (maksimālā un minimālā katram variantam): |
| --- | --- |

3.4.

Darba kārtībā esoša transportlīdzekļa ar virsbūvi masa un – velkošā transportlīdzekļa gadījumā, kas nav M1 kategorijas transportlīdzeklis, – tā masa kopā ar sakabes ierīci, ja to uzstāda ražotājs, vai arī šasijas masa vai šasijas ar kabīni masa bez virsbūves un/vai sakabes ierīces, ja ražotājs neaprīko to ar virsbūvi un/vai sakabes ierīci (ieskaitot šķidrumus, instrumentus, rezerves riteni un vadītāju un – autobusu un tūristu autobusu gadījumā – apkalpes locekļa masu, ja šajā transportlīdzeklī ir apkalpes locekļa sēdvieta) (15) (maksimālā un minimālā katram variantam):

| 3.4.1. | Šīs masas sadalījums pa asīm un – puspiekabes vai piekabes ar centrāli novietotu asi gadījumā – slodze uz savienojuma punktu (maksimālā un minimālā katram variantam): |
| --- | --- |

3.4.1.

Šīs masas sadalījums pa asīm un – puspiekabes vai piekabes ar centrāli novietotu asi gadījumā – slodze uz savienojuma punktu (maksimālā un minimālā katram variantam):

| 3.5. | Ražotāja noteiktā tehniski pieļaujamā maksimālā pilnā masa (16) (maksimālā un minimālā katram variantam): |
| --- | --- |

3.5.

Ražotāja noteiktā tehniski pieļaujamā maksimālā pilnā masa (16) (maksimālā un minimālā katram variantam):

| 3.5.1. | Šīs masas sadalījums pa asīm (maksimālā un minimālā katram variantam): |
| --- | --- |

3.5.1.

Šīs masas sadalījums pa asīm (maksimālā un minimālā katram variantam):

| 3.6. | Tehniski pieļaujamā maksimālā slodze/masa uz katru asi: |
| --- | --- |

3.6.

Tehniski pieļaujamā maksimālā slodze/masa uz katru asi:

| 3.7. | Tehniski pieļaujamā maksimālā masa uz savienojuma punktu: |
| --- | --- |

3.7.

Tehniski pieļaujamā maksimālā masa uz savienojuma punktu:

| 3.7.1. | Mehāniskajam transportlīdzeklim: |
| --- | --- |

3.7.1.

Mehāniskajam transportlīdzeklim:

4.   VIRSBŪVE

| 4.1. | Virsbūves tips: vienstāva/divstāvu/posmaina/ar zemo grīdu (7): |
| --- | --- |

4.1.

Virsbūves tips: vienstāva/divstāvu/posmaina/ar zemo grīdu (7):

| 4.2. | Izmantotie materiāli un izgatavošanas metodes: |
| --- | --- |

4.2.

Izmantotie materiāli un izgatavošanas metodes:

5.   ĪPAŠI NOTEIKUMI TRANSPORTLĪDZEKĻIEM, KURUS LIETO PASAŽIERU PĀRVADĀŠANAI UN KUROS PAPILDUS AUTOVADĪTĀJA SĒDVIETAI IR VAIRĀK NEKĀ ASTOŅAS SĒDVIETAS

| 5.1. | Transportlīdzekļa klase (I klase, II klase, III klase, A klase, B klase): |
| --- | --- |

5.1.

Transportlīdzekļa klase (I klase, II klase, III klase, A klase, B klase):

| 5.2. | Pasažieriem paredzētais laukums (m2): |
| --- | --- |

5.2.

Pasažieriem paredzētais laukums (m2):

| 5.2.1. | Kopā (So): |
| --- | --- |

5.2.1.

Kopā (So):

| 5.2.2. | Augšstāvā (Soa): (7) |
| --- | --- |

5.2.2.

Augšstāvā (Soa): (7)

| 5.2.3. | Apakšstāvā (Sob): (7) |
| --- | --- |

5.2.3.

Apakšstāvā (Sob): (7)

| 5.2.4. | Stāvošiem pasažieriem (S1): |
| --- | --- |

5.2.4.

Stāvošiem pasažieriem (S1):

| 5.3. | Pasažieru skaits (sēdvietas un stāvvietas): |
| --- | --- |

5.3.

Pasažieru skaits (sēdvietas un stāvvietas):

| 5.3.1. | Kopā (N): |
| --- | --- |

5.3.1.

Kopā (N):

| 5.3.2. | Augšstāvā (Na) (7): |
| --- | --- |

5.3.2.

Augšstāvā (Na) (7):

| 5.3.3. | Apakšstāvā (Nb) (7): |
| --- | --- |

5.3.3.

Apakšstāvā (Nb) (7):

| 5.4. | Pasažieru sēdvietu skaits: |
| --- | --- |

5.4.

Pasažieru sēdvietu skaits:

| 5.4.1. | Kopā (A): |
| --- | --- |

5.4.1.

Kopā (A):

| 5.4.2. | Augšstāvā (Aa) (7): |
| --- | --- |

5.4.2.

Augšstāvā (Aa) (7):

| 5.4.3. | Apakšstāvā (Ab) (7): |
| --- | --- |

5.4.3.

Apakšstāvā (Ab) (7):

| 5.5. | Apkalpes locekļa sēdvieta: jā/nē (7) |
| --- | --- |

5.5.

Apkalpes locekļa sēdvieta: jā/nē (7)

| 5.6. | Pasažieru durvju skaits: |
| --- | --- |

5.6.

Pasažieru durvju skaits:

| 5.7. | Avārijas izeju skaits (durvis, logi, avārijas lūkas, savienotājkāpnes un puskāpnes): |
| --- | --- |

5.7.

Avārijas izeju skaits (durvis, logi, avārijas lūkas, savienotājkāpnes un puskāpnes):

| 5.7.1. | Kopā: |
| --- | --- |

5.7.1.

Kopā:

| 5.7.2. | Augšstāvā (7): |
| --- | --- |

5.7.2.

Augšstāvā (7):

| 5.7.3. | Apakšstāvā (7): |
| --- | --- |

5.7.3.

Apakšstāvā (7):

| 5.8. | Bagāžas nodalījumu tilpums (m3): |
| --- | --- |

5.8.

Bagāžas nodalījumu tilpums (m3):

| 5.9. | Vieta uz jumta bagāžas pārvadāšanai (m2): |
| --- | --- |

5.9.

Vieta uz jumta bagāžas pārvadāšanai (m2):

| 5.10. | Tehniskas ierīces, ar kurām atvieglo piekļūšanu transportlīdzekļiem (piemēram, platforma, pacelšanas platforma, nolaišanas sistēma), ja uzstādītas: |
| --- | --- |

5.10.

Tehniskas ierīces, ar kurām atvieglo piekļūšanu transportlīdzekļiem (piemēram, platforma, pacelšanas platforma, nolaišanas sistēma), ja uzstādītas:

| 5.11. | VIRSBŪVES AUGŠĒJĀS DAĻAS STIPRĪBA |
| --- | --- |

5.11.

| 5.11.1. | Noteikumu Nr. 66 tipa apstiprinājuma numurs, ja tas ir pieejams: |
| --- | --- |

5.11.1.

Noteikumu Nr. 66 tipa apstiprinājuma numurs, ja tas ir pieejams:

| 5.11.2. | Virsbūves augšējām daļām, kas vēl nav apstiprinātas: |
| --- | --- |

5.11.2.

Virsbūves augšējām daļām, kas vēl nav apstiprinātas:

| 5.11.2.1. | Sīks transportlīdzekļa tipa virsbūves augšējās daļas apraksts, norādot tās izmērus, konfigurāciju un materiālus, kā arī stiprinājuma veidu pie šasijas: |
| --- | --- |

5.11.2.1.

Sīks transportlīdzekļa tipa virsbūves augšējās daļas apraksts, norādot tās izmērus, konfigurāciju un materiālus, kā arī stiprinājuma veidu pie šasijas:

| 5.11.2.2. | To transportlīdzekļa un tā salona daļu rasējumi, kuras ietekmē virsbūves augšējās daļas stiprību vai pārējo platību: |
| --- | --- |

5.11.2.2.

To transportlīdzekļa un tā salona daļu rasējumi, kuras ietekmē virsbūves augšējās daļas stiprību vai pārējo platību:

| 5.11.2.3. | Smaguma centra atrašanās vieta transportlīdzeklim darba kārtībā garenvirzienā, šķērsvirzienā un vertikālā virzienā: |
| --- | --- |

5.11.2.3.

Smaguma centra atrašanās vieta transportlīdzeklim darba kārtībā garenvirzienā, šķērsvirzienā un vertikālā virzienā:

| 5.11.2.4. | Maksimālais attālums starp pasažieru papildu sēdekļu viduslīnijām: |
| --- | --- |

5.11.2.4.

Maksimālais attālums starp pasažieru papildu sēdekļu viduslīnijām:

Paskaidrojumi:

1. PIELIKUMS

ANO/EEK TIPA APSTIPRINĀJUMA DOKUMENTĀCIJA

1. DAĻA

Informācijas dokumentu paraugi

2. papildinājums

INFORMĀCIJAS DOKUMENTA PARAUGS

atbilstīgi Noteikumiem Nr. 107 par M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļu virsbūves vispārīgās konstrukcijas tipa apstiprinājumu

Turpmāk norādītās ziņas attiecīgā gadījumā iesniedz trīs eksemplāros kopā ar satura rādītāju. Visus rasējumus iesniedz attiecīgā mērogā un pietiekami detalizēti A4 formātā vai A4 formāta mapē. Ja ir fotoattēli, tiem jābūt pietiekami detalizētiem.Ja sistēmas, detaļas vai atsevišķas tehniskas vienības tiek vadītas elektroniski, jāsniedz informācija par to darbību.

1.   VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA

| 1.1. | Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums): |
| --- | --- |

1.1.

Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums):

| 1.2. | Tips: |
| --- | --- |

1.2.

Tips:

| 1.3. | Tipa identifikācijas līdzekļi, ja uz transportlīdzekļa ir marķējums (b): |
| --- | --- |

1.3.

Tipa identifikācijas līdzekļi, ja uz transportlīdzekļa ir marķējums (b):

| 1.3.1. | Virsbūve/viss transportlīdzeklis: |
| --- | --- |

1.3.1.

Virsbūve/viss transportlīdzeklis:

| 1.3.2. | Šā marķējuma atrašanās vieta: |
| --- | --- |

1.3.2.

Šā marķējuma atrašanās vieta:

| 1.3.3. | Virsbūve/viss transportlīdzeklis: |
| --- | --- |

1.3.3.

Virsbūve/viss transportlīdzeklis:

| 1.4. | Detaļām un atsevišķām tehniskām vienībām – ANO/EEK tipa apstiprinājuma marķējuma stiprinājuma vieta un veids: |
| --- | --- |

1.4.

Detaļām un atsevišķām tehniskām vienībām – ANO/EEK tipa apstiprinājuma marķējuma stiprinājuma vieta un veids:

| 1.5. | Montāžas rūpnīcas(-u) adrese(-es): |
| --- | --- |

1.5.

Montāžas rūpnīcas(-u) adrese(-es):

2.   TRANSPORTLĪDZEKĻA KONSTRUKCIJAS VISPĀRĪGS RAKSTUROJUMS

| 2.1. | Transportlīdzekļa parauga fotoattēli un/vai rasējumi: |
| --- | --- |

2.1.

Transportlīdzekļa parauga fotoattēli un/vai rasējumi:

| 2.2. | Visa transportlīdzekļa rasējums mērogā: |
| --- | --- |

2.2.

Visa transportlīdzekļa rasējums mērogā:

| 2.3. | Asu un riteņu skaits: |
| --- | --- |

2.3.

Asu un riteņu skaits:

| 2.4. | Šasija (ja ir) (kopskata rasējums): |
| --- | --- |

2.4.

Šasija (ja ir) (kopskata rasējums):

| 2.5. | Garensijām izmantotais materiāls (d): |
| --- | --- |

2.5.

Garensijām izmantotais materiāls (d):

| 2.6. | Dzinēja novietojums un konfigurācija: |
| --- | --- |

2.6.

Dzinēja novietojums un konfigurācija:

| 2.7. | Vadītāja kabīne (novietota virs dzinēja nodalījuma vai aiz dzinēja nodalījuma) (z): |
| --- | --- |

2.7.

Vadītāja kabīne (novietota virs dzinēja nodalījuma vai aiz dzinēja nodalījuma) (z):

| 2.8. | Vadības ierīču novietojums: |
| --- | --- |

2.8.

Vadības ierīču novietojums:

3.   MASA UN IZMĒRI (e) (kg un mm) (attiecīgā gadījumā sniedz norādi uz rasējumu)

| 3.1. | Garenbāze (pie pilnas slodzes) (f): |
| --- | --- |

3.1.

Garenbāze (pie pilnas slodzes) (f):

| 3.2. | Transportlīdzekļa izmēru diapazons (kopumā): |
| --- | --- |

3.2.

Transportlīdzekļa izmēru diapazons (kopumā):

| 3.2.1. | Virsbūvei, kas apstiprināta bez šasijas: |
| --- | --- |

3.2.1.

Virsbūvei, kas apstiprināta bez šasijas:

| 3.2.1.1. | Garums (j): |
| --- | --- |

3.2.1.1.

Garums (j):

| 3.2.1.2. | Platums (k): |
| --- | --- |

3.2.1.2.

Platums (k):

| 3.2.1.3. | Augstums (darba kārtībā esošam transportlīdzeklim) (l) (balstiekārtai ar regulējamu augstumu norāda parasto stāvokli, kādā tā tiek ekspluatēta): |
| --- | --- |

3.2.1.3.

Augstums (darba kārtībā esošam transportlīdzeklim) (l) (balstiekārtai ar regulējamu augstumu norāda parasto stāvokli, kādā tā tiek ekspluatēta):

4.   VIRSBŪVE

| 4.1. | Virsbūves tips: vienstāva/divstāvu/posmaina/ar zemo grīdu (1) |
| --- | --- |

4.1.

Virsbūves tips: vienstāva/divstāvu/posmaina/ar zemo grīdu (1)

| 4.2. | Izmantotie materiāli un izgatavošanas metodes: |
| --- | --- |

4.2.

Izmantotie materiāli un izgatavošanas metodes:

5.   ĪPAŠI NOTEIKUMI TRANSPORTLĪDZEKĻIEM, KURUS LIETO PASAŽIERU PĀRVADĀŠANAI UN KUROS PAPILDUS AUTOVADĪTĀJA SĒDVIETAI IR VAIRĀK NEKĀ ASTOŅAS SĒDVIETAS

| 5.1. | Transportlīdzekļa klase (I klase, II klase, III klase, A klase, B klase): |
| --- | --- |

5.1.

Transportlīdzekļa klase (I klase, II klase, III klase, A klase, B klase):

| 5.1.1. | Šasijas tipi, ja var pierīkot virsbūvi, kam piešķirts tipa apstiprinājums (ražotājs(-i) un transportlīdzekļa(-u) tipi): |
| --- | --- |

5.1.1.

Šasijas tipi, ja var pierīkot virsbūvi, kam piešķirts tipa apstiprinājums (ražotājs(-i) un transportlīdzekļa(-u) tipi):

| 5.2. | Pasažieriem paredzētais laukums (m2): |
| --- | --- |

5.2.

Pasažieriem paredzētais laukums (m2):

| 5.2.1. | Kopā (So): |
| --- | --- |

5.2.1.

Kopā (So):

| 5.2.1.1. | Augšstāvā (Soa): (1) |
| --- | --- |

5.2.1.1.

Augšstāvā (Soa): (1)

| 5.2.1.2. | Apakšstāvā (Sob): (1) |
| --- | --- |

5.2.1.2.

Apakšstāvā (Sob): (1)

| 5.2.2. | Stāvošiem pasažieriem (S1): |
| --- | --- |

5.2.2.

Stāvošiem pasažieriem (S1):

| 5.3. | Pasažieru skaits (sēdvietas un stāvvietas): |
| --- | --- |

5.3.

Pasažieru skaits (sēdvietas un stāvvietas):

| 5.3.1. | Kopā (N): |
| --- | --- |

5.3.1.

Kopā (N):

| 5.3.2. | Augšstāvā (Na): (1) |
| --- | --- |

5.3.2.

Augšstāvā (Na): (1)

| 5.3.3. | Apakšstāvā (Nb): (1) |
| --- | --- |

5.3.3.

Apakšstāvā (Nb): (1)

| 5.4. | Pasažieru sēdvietu skaits: |
| --- | --- |

5.4.

Pasažieru sēdvietu skaits:

| 5.4.1. | Kopā (A): |
| --- | --- |

5.4.1.

Kopā (A):

| 5.4.2. | Augšstāvā (Aa): (1) |
| --- | --- |

5.4.2.

Augšstāvā (Aa): (1)

| 5.4.3. | Apakšstāvā (Ab): (1) |
| --- | --- |

5.4.3.

Apakšstāvā (Ab): (1)

| 5.5. | Pasažieru durvju skaits: |
| --- | --- |

5.5.

Pasažieru durvju skaits:

| 5.6. | Avārijas izeju skaits (durvis, logi, avārijas lūkas, savienotājkāpnes un puskāpnes): |
| --- | --- |

5.6.

Avārijas izeju skaits (durvis, logi, avārijas lūkas, savienotājkāpnes un puskāpnes):

| 5.6.1. | Kopā: |
| --- | --- |

5.6.1.

Kopā:

| 5.6.2. | Augšstāvā: (1) |
| --- | --- |

5.6.2.

Augšstāvā: (1)

| 5.6.3. | Apakšstāvā: (1) |
| --- | --- |

5.6.3.

Apakšstāvā: (1)

| 5.7. | Bagāžas nodalījumu tilpums (m3): |
| --- | --- |

5.7.

Bagāžas nodalījumu tilpums (m3):

| 5.8. | Vieta uz jumta bagāžas pārvadāšanai (m2): |
| --- | --- |

5.8.

Vieta uz jumta bagāžas pārvadāšanai (m2):

| 5.9. | Tehniskas ierīces, ar kurām atvieglo piekļūšanu transportlīdzekļiem (piemēram, platforma, pacelšanas platforma, nolaišanas sistēma), ja uzstādītas: |
| --- | --- |

5.9.

Tehniskas ierīces, ar kurām atvieglo piekļūšanu transportlīdzekļiem (piemēram, platforma, pacelšanas platforma, nolaišanas sistēma), ja uzstādītas:

| 5.10. | VIRSBŪVES AUGŠĒJĀS DAĻAS STPRĪBA |
| --- | --- |

5.10.

VIRSBŪVES AUGŠĒJĀS DAĻAS STPRĪBA

| 5.10.1. | Noteikumu Nr. 66 tipa apstiprinājuma numurs, ja tas ir pieejams: |
| --- | --- |

5.10.1.

Noteikumu Nr. 66 tipa apstiprinājuma numurs, ja tas ir pieejams:

| 5.10.2. | Virsbūves augšējām daļām, kas vēl nav apstiprinātas: |
| --- | --- |

5.10.2.

Virsbūves augšējām daļām, kas vēl nav apstiprinātas:

| 5.10.2.1. | Sīks transportlīdzekļa tipa virsbūves augšējās daļas apraksts, norādot tās izmērus, konfigurāciju un materiālus, kā arī stiprinājuma veidu pie šasijas: |
| --- | --- |

5.10.2.1.

Sīks transportlīdzekļa tipa virsbūves augšējās daļas apraksts, norādot tās izmērus, konfigurāciju un materiālus, kā arī stiprinājuma veidu pie šasijas:

| 5.10.2.2. | To transportlīdzekļa un tā salona daļu rasējumi, kuras ietekmē virsbūves augšējās daļas stiprību vai pārējo platību: |
| --- | --- |

5.10.2.2.

To transportlīdzekļa un tā salona daļu rasējumi, kuras ietekmē virsbūves augšējās daļas stiprību vai pārējo platību:

| 5.10.2.3. | Smaguma centra atrašanās vieta transportlīdzeklim darba kārtībā garenvirzienā, šķērsvirzienā un vertikālā virzienā: |
| --- | --- |

5.10.2.3.

Smaguma centra atrašanās vieta transportlīdzeklim darba kārtībā garenvirzienā, šķērsvirzienā un vertikālā virzienā:

| 5.10.2.4. | Maksimālais attālums starp pasažieru papildu sēdekļu viduslīnijām: |
| --- | --- |

5.10.2.4.

Maksimālais attālums starp pasažieru papildu sēdekļu viduslīnijām:

| 5.11. | Šo noteikumu punkti, kas jāizpilda un jāpierāda attiecībā uz šo atsevišķo tehnisko vienību: |
| --- | --- |

5.11.

Šo noteikumu punkti, kas jāizpilda un jāpierāda attiecībā uz šo atsevišķo tehnisko vienību:

Paskaidrojumi: skatīt 1. papildinājumu.

1. PIELIKUMS

ANO/EEK TIPA APSTIPRINĀJUMA DOKUMENTĀCIJA

1. DAĻA

Informācijas dokumentu paraugi

3. papildinājums

INFORMĀCIJAS DOKUMENTA PARAUGS

atbilstīgi Noteikumiem Nr. 107 par M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļu vispārīgās konstrukcijas tipa apstiprinājumu, ja virsbūvei tipa apstiprinājums piešķirts jau iepriekš kā atsevišķai tehniskai vienībai

Turpmāk norādītās ziņas attiecīgā gadījumā iesniedz trīs eksemplāros kopā ar satura rādītāju. Visus rasējumus iesniedz attiecīgā mērogā un pietiekami detalizēti A4 formātā vai A4 formāta mapē. Ja ir fotoattēli, tiem jābūt pietiekami detalizētiem.Ja sistēmas, detaļas vai atsevišķas tehniskas vienības tiek vadītas elektroniski, jāsniedz informācija par to darbību.

1.   VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA

| 1.1. | Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums): |
| --- | --- |

1.1.

Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums):

| 1.2. | Tips: |
| --- | --- |

1.2.

Tips:

| 1.2.1. | Šasija: |
| --- | --- |

1.2.1.

Šasija:

| 1.2.2. | Virsbūve/viss transportlīdzeklis: |
| --- | --- |

1.2.2.

Virsbūve/viss transportlīdzeklis:

| 1.3. | Tipa identifikācijas līdzekļi, ja uz transportlīdzekļa ir marķējums (b): |
| --- | --- |

1.3.

Tipa identifikācijas līdzekļi, ja uz transportlīdzekļa ir marķējums (b):

| 1.3.1. | Šasija: |
| --- | --- |

1.3.1.

Šasija:

| 1.3.2. | Virsbūve/viss transportlīdzeklis: |
| --- | --- |

1.3.2.

Virsbūve/viss transportlīdzeklis:

| 1.3.3. | Šā marķējuma atrašanās vieta: |
| --- | --- |

1.3.3.

Šā marķējuma atrašanās vieta:

| 1.3.3.1. | Šasija: |
| --- | --- |

1.3.3.1.

Šasija:

| 1.3.3.2. | Virsbūve/viss transportlīdzeklis: |
| --- | --- |

1.3.3.2.

Virsbūve/viss transportlīdzeklis:

| 1.4. | Transportlīdzekļa kategorija (c): |
| --- | --- |

1.4.

Transportlīdzekļa kategorija (c):

| 1.5. | Ražotāja nosaukums un adrese: |
| --- | --- |

1.5.

Ražotāja nosaukums un adrese:

| 1.6. | Montāžas rūpnīcas(-u) adrese(-es): |
| --- | --- |

1.6.

Montāžas rūpnīcas(-u) adrese(-es):

2.   TRANSPORTLĪDZEKĻA KONSTRUKCIJAS VISPĀRĪGS RAKSTUROJUMS

| 2.1. | Transportlīdzekļa parauga fotoattēli un/vai rasējumi: |
| --- | --- |

2.1.

Transportlīdzekļa parauga fotoattēli un/vai rasējumi:

| 2.2. | Visa transportlīdzekļa rasējums mērogā: |
| --- | --- |

2.2.

Visa transportlīdzekļa rasējums mērogā:

| 2.3. | Asu un riteņu skaits: |
| --- | --- |

2.3.

Asu un riteņu skaits:

| 2.3.1. | Asu ar dubultriteņiem skaits un novietojums: |
| --- | --- |

2.3.1.

Asu ar dubultriteņiem skaits un novietojums:

| 2.4. | Šasija (ja ir) (kopskata rasējums): |
| --- | --- |

2.4.

Šasija (ja ir) (kopskata rasējums):

| 2.5. | Garensijām izmantotais materiāls (d): |
| --- | --- |

2.5.

Garensijām izmantotais materiāls (d):

| 2.6. | Dzinēja novietojums un konfigurācija: |
| --- | --- |

2.6.

Dzinēja novietojums un konfigurācija:

| 2.7. | Vadības ierīču novietojums: |
| --- | --- |

2.7.

Vadības ierīču novietojums:

| 2.7.1. | Transportlīdzeklis ir aprīkots satiksmei pa labo/kreiso (1) pusi: |
| --- | --- |

2.7.1.

Transportlīdzeklis ir aprīkots satiksmei pa labo/kreiso (1) pusi:

3.   MASA UN IZMĒRI (e) (kg un mm) (VAJADZĪBAS GADĪJUMĀ SNIEDZ NORĀDI UZ RASĒJUMU)

| 3.1. | Garenbāze (pie pilnas slodzes) (f): |
| --- | --- |

3.1.

Garenbāze (pie pilnas slodzes) (f):

| 3.2. | Transportlīdzekļa izmēru diapazons (kopumā) |
| --- | --- |

3.2.

Transportlīdzekļa izmēru diapazons (kopumā)

| 3.2.1. | Šasijai ar virsbūvi |
| --- | --- |

3.2.1.

Šasijai ar virsbūvi

| 3.2.1.1. | Garums (j): |
| --- | --- |

3.2.1.1.

Garums (j):

| 3.2.1.2. | Platums (k): |
| --- | --- |

3.2.1.2.

Platums (k):

| 3.2.1.2.1. | Maksimālais platums: |
| --- | --- |

3.2.1.2.1.

Maksimālais platums:

| 3.2.1.3. | Augstums (darba kārtībā esošam transportlīdzeklim) (l) (balstiekārtai ar regulējamu augstumu norāda parasto stāvokli, kādā tā tiek ekspluatēta): |
| --- | --- |

3.2.1.3.

Augstums (darba kārtībā esošam transportlīdzeklim) (l) (balstiekārtai ar regulējamu augstumu norāda parasto stāvokli, kādā tā tiek ekspluatēta):

| 3.3. | Darba kārtībā esoša transportlīdzekļa ar virsbūvi masa un – velkošā transportlīdzekļa gadījumā, kas nav M1 kategorijas transportlīdzeklis, – tā masa kopā ar sakabes ierīci, ja to uzstāda ražotājs, vai arī šasijas masa vai šasijas ar kabīni masa bez virsbūves un/vai sakabes ierīces, ja ražotājs neaprīko to ar virsbūvi un/vai sakabes ierīci (ieskaitot šķidrumus, instrumentus, rezerves riteni un vadītāju un – autobusu un tūristu autobusu gadījumā – apkalpes locekļa masu, ja šajā transportlīdzeklī ir apkalpes locekļa sēdvieta): (°) (maksimālā un minimālā katram variantam): |
| --- | --- |

3.3.

Darba kārtībā esoša transportlīdzekļa ar virsbūvi masa un – velkošā transportlīdzekļa gadījumā, kas nav M1 kategorijas transportlīdzeklis, – tā masa kopā ar sakabes ierīci, ja to uzstāda ražotājs, vai arī šasijas masa vai šasijas ar kabīni masa bez virsbūves un/vai sakabes ierīces, ja ražotājs neaprīko to ar virsbūvi un/vai sakabes ierīci (ieskaitot šķidrumus, instrumentus, rezerves riteni un vadītāju un – autobusu un tūristu autobusu gadījumā – apkalpes locekļa masu, ja šajā transportlīdzeklī ir apkalpes locekļa sēdvieta): (°) (maksimālā un minimālā katram variantam):

| 3.3.1. | Šīs masas sadalījums pa asīm un – puspiekabes vai piekabes ar centrāli novietotu asi gadījumā – slodze uz savienojuma punktu (maksimālā un minimālā katram variantam): |
| --- | --- |

3.3.1.

Šīs masas sadalījums pa asīm un – puspiekabes vai piekabes ar centrāli novietotu asi gadījumā – slodze uz savienojuma punktu (maksimālā un minimālā katram variantam):

| 3.4. | Ražotāja noteiktā tehniski pieļaujamā maksimālā pilnā masa (y) (maksimālā un minimālā): |
| --- | --- |

3.4.

Ražotāja noteiktā tehniski pieļaujamā maksimālā pilnā masa (y) (maksimālā un minimālā):

| 3.4.1. | Šīs masas sadalījums pa asīm un – puspiekabes vai piekabes ar centrāli novietotu asi gadījumā – slodze uz savienojuma punktu(maksimālā un minimālā): |
| --- | --- |

3.4.1.

Šīs masas sadalījums pa asīm un – puspiekabes vai piekabes ar centrāli novietotu asi gadījumā – slodze uz savienojuma punktu(maksimālā un minimālā):

| 3.5. | Tehniski pieļaujamā maksimālā masa/slodze uz katru asi: |
| --- | --- |

3.5.

Tehniski pieļaujamā maksimālā masa/slodze uz katru asi:

4.   VIRSBŪVES AUGŠĒJĀS DAĻAS STIPRĪBA:

| 4.1. | Noteikumu Nr. 66 tipa apstiprinājuma numurs, ja tas ir pieejams: |
| --- | --- |

4.1.

Noteikumu Nr. 66 tipa apstiprinājuma numurs, ja tas ir pieejams:

| 4.2. | Virsbūves augšējām daļām, kas vēl nav apstiprinātas: |
| --- | --- |

4.2.

Virsbūves augšējām daļām, kas vēl nav apstiprinātas:

| 4.2.1. | Sīks transportlīdzekļa tipa virsbūves augšējās daļas apraksts, norādot tās izmērus, konfigurāciju un materiālus, kā arī stiprinājuma veidu pie šasijas: |
| --- | --- |

4.2.1.

Sīks transportlīdzekļa tipa virsbūves augšējās daļas apraksts, norādot tās izmērus, konfigurāciju un materiālus, kā arī stiprinājuma veidu pie šasijas:

| 4.2.2. | To transportlīdzekļa un tā salona daļu rasējumi, kuras ietekmē virsbūves augšējās daļas stiprību vai pārējo platību: |
| --- | --- |

4.2.2.

To transportlīdzekļa un tā salona daļu rasējumi, kuras ietekmē virsbūves augšējās daļas stiprību vai pārējo platību:

| 4.3. | Smaguma centra atrašanās vieta transportlīdzeklim darba kārtībā garenvirzienā, šķērsvirzienā un vertikālā virzienā: |
| --- | --- |

4.3.

Smaguma centra atrašanās vieta transportlīdzeklim darba kārtībā garenvirzienā, šķērsvirzienā un vertikālā virzienā:

| 4.4. | Maksimālais attālums starp pasažieru papildu sēdekļu viduslīnijām: |
| --- | --- |

4.4.

Maksimālais attālums starp pasažieru papildu sēdekļu viduslīnijām:

Paskaidrojumi: skatīt 1. papildinājumu.

1. PIELIKUMS

2. DAĻA

1. papildinājums

PAZIŅOJUMS

(maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

1. PIELIKUMS

2. DAĻA

2. papildinājums

PAZIŅOJUMS

(maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

1. PIELIKUMS

2. DAĻA

3. papildinājums

PAZIŅOJUMS

(maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

2. PIELIKUMS

APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMU IZVIETOJUMS

A paraugs

(Skatīt šo noteikumu 4.4. punktu)

Image

a = 8 mm min.

Iepriekš atspoguļotais apstiprinājuma marķējums, kas piestiprināts transportlīdzeklim, norāda, ka saskaņā ar Noteikumiem Nr. 107 attiecīgais transportlīdzekļa tips, ievērojot tā konstrukcijas pazīmes, ir apstiprināts Nīderlandē (E 4) kā III klases transportlīdzeklis ar apstiprinājuma numuru 012439. Apstiprinājuma numurs norāda, ka apstiprinājums piešķirts saskaņā ar Noteikumu Nr. 107, kas grozīti ar 01. grozījumu sēriju, prasībām.

B paraugs

(Skatīt šo noteikumu 4.5. punktu)

Image

a = 8 mm min.

Iepriekš atspoguļotais apstiprinājuma marķējums, kas piestiprināts transportlīdzeklim, norāda, ka transportlīdzeklis ir apstiprināts Nīderlandē (E 4) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 107 un Nr. 43 (17). Apstiprinājuma numura pirmie divi cipari norāda, ka attiecīgo apstiprinājumu izsniegšanas laikā Noteikumos Nr. 107 bija ietverta 01. grozījumu sērija un Noteikumi Nr. 43 bija sākotnējā formā.

C paraugs

(Skatīt šo noteikumu 4.4.3. punktu)

Image

a = 8 mm min.

Iepriekš atspoguļotais apstiprinājuma marķējums, kas piestiprināts transportlīdzekļa virsbūvei, norāda, ka saskaņā ar Noteikumiem Nr. 107 attiecīgais virsbūves tips, ievērojot tā konstrukcijas pazīmes, ir atsevišķi apstiprināts Nīderlandē (E 4) III klasē kā atsevišķa virsbūve (burts S) ar apstiprinājuma numuru 012439. Apstiprinājuma numurs norāda, ka apstiprinājums piešķirts saskaņā ar Noteikumu Nr. 107, kas grozīti ar 01. grozījumu sēriju, prasībām.

3. PIELIKUMS

PRASĪBAS, KAS JĀIEVĒRO ATTIECĪBĀ UZ VISIEM TRANSPORTLĪDZEKĻIEM

| 1.–6. | (Rezervēts) |
| --- | --- |

1.–6.

(Rezervēts)

7.   PRASĪBAS

7.1   Vispārīgi norādījumi

| 7.1.1. | Izņemot gadījumus, kad norādīts citādi, visi mērījumi ir jāveic tad, kad transportlīdzekļa masa atbilst darba kārtībā esoša transportlīdzekļa masai, kad tas stāv uz līdzenas, horizontālas virsmas un ir normālā braukšanas stāvoklī. Ja ir piestiprināta nolaišanas sistēma, tā ir jānoregulē tā, lai transportlīdzeklis atrastos normālā braukšanas augstumā. Ja apstiprina virsbūvi kā atsevišķu tehnisku vienību, virsbūves stāvokli attiecībā pret līdzeno horizontālo virsmu norāda ražotājs. |
| --- | --- |

7.1.1.

Izņemot gadījumus, kad norādīts citādi, visi mērījumi ir jāveic tad, kad transportlīdzekļa masa atbilst darba kārtībā esoša transportlīdzekļa masai, kad tas stāv uz līdzenas, horizontālas virsmas un ir normālā braukšanas stāvoklī. Ja ir piestiprināta nolaišanas sistēma, tā ir jānoregulē tā, lai transportlīdzeklis atrastos normālā braukšanas augstumā. Ja apstiprina virsbūvi kā atsevišķu tehnisku vienību, virsbūves stāvokli attiecībā pret līdzeno horizontālo virsmu norāda ražotājs.

| 7.1.2. | Ja šajos noteikumos nosaka virsmas novietojumu horizontālā stāvoklī vai īpašā leņķī transportlīdzeklī, kura masa atbilst darba kārtībā esoša transportlīdzekļa masai, šī virsma var pārsniegt minēto slīpumu vai būt citādi slīpa transportlīdzeklī ar mehānisku piekari, kuram ir šāda masa, ja vien šī prasība ir ievērota tad, kad transportlīdzeklis ir ražotāja noteiktā piekrautā stāvoklī. Ja transportlīdzeklim ir piestiprināta nolaišanas sistēma, tā netiek darbināta. |
| --- | --- |

7.1.2.

Ja šajos noteikumos nosaka virsmas novietojumu horizontālā stāvoklī vai īpašā leņķī transportlīdzeklī, kura masa atbilst darba kārtībā esoša transportlīdzekļa masai, šī virsma var pārsniegt minēto slīpumu vai būt citādi slīpa transportlīdzeklī ar mehānisku piekari, kuram ir šāda masa, ja vien šī prasība ir ievērota tad, kad transportlīdzeklis ir ražotāja noteiktā piekrautā stāvoklī. Ja transportlīdzeklim ir piestiprināta nolaišanas sistēma, tā netiek darbināta.

7.2.   Masas un izmēri

| 7.2.1. | Transportlīdzekļi atbilst 11. pielikuma prasībām. |
| --- | --- |

7.2.1.

Transportlīdzekļi atbilst 11. pielikuma prasībām.

7.2.2.   Pasažieriem pieejamā platība

| 7.2.2.1. | Kopējo pasažieriem pieejamo platību S0 aprēķina tādējādi, ka no transportlīdzekļa grīdas kopējās platības tiek atņemta šāda platība: |
| --- | --- |

7.2.2.1.

Kopējo pasažieriem pieejamo platību S0 aprēķina tādējādi, ka no transportlīdzekļa grīdas kopējās platības tiek atņemta šāda platība:

| 7.2.2.1.1. | vadītāja nodalījuma platība; |
| --- | --- |

7.2.2.1.1.

vadītāja nodalījuma platība;

| 7.2.2.1.2. | pakāpienu un durvju platība un jebkura tāda cita pakāpiena platība, kas ir zemāks par 300 mm, un platība, ko pārsedz durvis un to mehānisms, kad tās tiek virinātas; |
| --- | --- |

7.2.2.1.2.

pakāpienu un durvju platība un jebkura tāda cita pakāpiena platība, kas ir zemāks par 300 mm, un platība, ko pārsedz durvis un to mehānisms, kad tās tiek virinātas;

| 7.2.2.1.3. | jebkuras citas daļas platība, ja, mērot no grīdas, vertikālā atstarpe virs tās ir mazāka par 1 350 mm, turklāt netiek ņemti vērā pieļaujamie izvirzītie elementi, kas minēti 7.7.8.6.3. un 7.7.8.6.4. punktā. A vai B klases transportlīdzekļiem šo attālumu var samazināt līdz 1 200 mm; |
| --- | --- |

7.2.2.1.3.

jebkuras citas daļas platība, ja, mērot no grīdas, vertikālā atstarpe virs tās ir mazāka par 1 350 mm, turklāt netiek ņemti vērā pieļaujamie izvirzītie elementi, kas minēti 7.7.8.6.3. un 7.7.8.6.4. punktā. A vai B klases transportlīdzekļiem šo attālumu var samazināt līdz 1 200 mm;

| 7.2.2.1.4. | platība jebkurā transportlīdzekļa vietā, kur pasažieri nevar iekļūt saskaņā ar 7.9.4. punkta definīciju; |
| --- | --- |

7.2.2.1.4.

platība jebkurā transportlīdzekļa vietā, kur pasažieri nevar iekļūt saskaņā ar 7.9.4. punkta definīciju;

| 7.2.2.1.5. | jebkuras daļas platība, kas ir paredzēta vienīgi preču un bagāžas pārvadāšanai un kura pasažieriem nav pieejama; |
| --- | --- |

7.2.2.1.5.

jebkuras daļas platība, kas ir paredzēta vienīgi preču un bagāžas pārvadāšanai un kura pasažieriem nav pieejama;

| 7.2.2.1.6. | platība, kas nepieciešama netraucētam apkalpes darbam; |
| --- | --- |

7.2.2.1.6.

platība, kas nepieciešama netraucētam apkalpes darbam;

| 7.2.2.1.7. | grīdas platība, ko aizņem kāpnes, puskāpnes, savienotājkāpnes vai pakāpienu virsma. |
| --- | --- |

7.2.2.1.7.

grīdas platība, ko aizņem kāpnes, puskāpnes, savienotājkāpnes vai pakāpienu virsma.

| 7.2.2.2. | S1 platību, kas pieejama stāvošiem pasažieriem, aprēķina, atņemot no S0: |
| --- | --- |

7.2.2.2.

S1 platību, kas pieejama stāvošiem pasažieriem, aprēķina, atņemot no S0:

| 7.2.2.2.1. | visu grīdas daļu platību, kuras slīpums pārsniedz maksimālo pieļaujamo vērtību, kas noteikta 7.7.6. punktā; |
| --- | --- |

7.2.2.2.1.

visu grīdas daļu platību, kuras slīpums pārsniedz maksimālo pieļaujamo vērtību, kas noteikta 7.7.6. punktā;

| 7.2.2.2.2. | visu daļu platību, kas nav pieejama stāvošam pasažierim, kad visas sēdvietas, izņemot nolaižamos sēdekļus, ir aizņemtas; |
| --- | --- |

7.2.2.2.2.

visu daļu platību, kas nav pieejama stāvošam pasažierim, kad visas sēdvietas, izņemot nolaižamos sēdekļus, ir aizņemtas;

| 7.2.2.2.3. | visu daļu platību, kurās tīrais augstums virs grīdas ir mazāks nekā galvenās ejas augstums, kas noteikts 7.7.5.1. punktā (turekļus šai ziņā neņem vērā); |
| --- | --- |

7.2.2.2.3.

visu daļu platību, kurās tīrais augstums virs grīdas ir mazāks nekā galvenās ejas augstums, kas noteikts 7.7.5.1. punktā (turekļus šai ziņā neņem vērā);

| 7.2.2.2.4. | platību uz priekšu no šķērseniskās vertikālās plaknes, kas iet cauri vadītāja sēdekļa virsmas centram (vistālākajā pozīcijā); |
| --- | --- |

7.2.2.2.4.

platību uz priekšu no šķērseniskās vertikālās plaknes, kas iet cauri vadītāja sēdekļa virsmas centram (vistālākajā pozīcijā);

| 7.2.2.2.5. | platību 300 mm apmērā visu sēdekļu priekšā, ja vien tie nav nolaižamie sēdekļi; sēdekļiem, kas ir novietoti sānis un atrodas virs riteņa arkas, minēto attālumu var samazināt līdz 225 mm. Ja ir jaukts sēdekļu izkārtojums, attiecībā uz jebkuru sēdekli, ko uzskata par lietošanā esošu, skatīt 7.2.2.4. punktu; |
| --- | --- |

7.2.2.2.5.

platību 300 mm apmērā visu sēdekļu priekšā, ja vien tie nav nolaižamie sēdekļi; sēdekļiem, kas ir novietoti sānis un atrodas virs riteņa arkas, minēto attālumu var samazināt līdz 225 mm. Ja ir jaukts sēdekļu izkārtojums, attiecībā uz jebkuru sēdekli, ko uzskata par lietošanā esošu, skatīt 7.2.2.4. punktu;

| 7.2.2.2.6. | jebkādu platību, kas nav izslēgta iepriekšminētajā 7.2.2.2.1. līdz 7.2.2.2.5. punktā un uz kuras nav iespējams novietot 400 mm × 300 mm lielu taisnstūri; |
| --- | --- |

7.2.2.2.6.

jebkādu platību, kas nav izslēgta iepriekšminētajā 7.2.2.2.1. līdz 7.2.2.2.5. punktā un uz kuras nav iespējams novietot 400 mm × 300 mm lielu taisnstūri;

| 7.2.2.2.7. | II klases transportlīdzekļiem – platību, kurā nav atļauts stāvēt; |
| --- | --- |

7.2.2.2.7.

II klases transportlīdzekļiem – platību, kurā nav atļauts stāvēt;

| 7.2.2.2.8. | divstāvu transportlīdzekļiem – jebkuru platību augšstāvā; |
| --- | --- |

7.2.2.2.8.

divstāvu transportlīdzekļiem – jebkuru platību augšstāvā;

| 7.2.2.2.9. | ratiņkrēslu nodalījuma(-u) platību, kad uzskata, ka to ir aizņēmis ratiņkrēslu lietotājs(-i), skatīt 7.2.24. punktu. |
| --- | --- |

7.2.2.2.9.

ratiņkrēslu nodalījuma(-u) platību, kad uzskata, ka to ir aizņēmis ratiņkrēslu lietotājs(-i), skatīt 7.2.24. punktu.

| 7.2.2.3. | Atbilstoši 7.7.8. punkta prasībām transportlīdzeklī jābūt noteiktam sēdvietu skaitam (P), kas nav nolaižami sēdekļi. I, II vai A klases transportlīdzeklim sēdvietu skaits katrā stāvā ir vismaz vienāds ar pasažieriem un (vajadzības gadījumā) apkalpei pieejamo grīdas laukuma kvadrātmetru skaitu šajā stāvā, šo skaitli noapaļojot uz leju līdz tuvākajam veselajam skaitlim; šo skaitu I klases transportlīdzekļiem, izņemot augšstāvā, var samazināt par 10 procentiem. |
| --- | --- |

7.2.2.3.

Atbilstoši 7.7.8. punkta prasībām transportlīdzeklī jābūt noteiktam sēdvietu skaitam (P), kas nav nolaižami sēdekļi. I, II vai A klases transportlīdzeklim sēdvietu skaits katrā stāvā ir vismaz vienāds ar pasažieriem un (vajadzības gadījumā) apkalpei pieejamo grīdas laukuma kvadrātmetru skaitu šajā stāvā, šo skaitli noapaļojot uz leju līdz tuvākajam veselajam skaitlim; šo skaitu I klases transportlīdzekļiem, izņemot augšstāvā, var samazināt par 10 procentiem.

| 7.2.2.4. | Ja transportlīdzeklī ir mainīgs sēdvietu skaits, nosaka stāvošiem pasažieriem pieejamo platību (S1) un vajadzības gadījumā piemēro 7.2.3. panta noteikumus visiem turpmākajiem nosacījumiem: |
| --- | --- |

7.2.2.4.

Ja transportlīdzeklī ir mainīgs sēdvietu skaits, nosaka stāvošiem pasažieriem pieejamo platību (S1) un vajadzības gadījumā piemēro 7.2.3. panta noteikumus visiem turpmākajiem nosacījumiem:

| 7.2.2.4.1. | tiek aizņemtas visas iespējamās sēdvietas, pēc tam atlikusī platība stāvošiem pasažieriem un, ja paliek pāri vieta, visas ratiņkrēslu vietas; |
| --- | --- |

7.2.2.4.1.

tiek aizņemtas visas iespējamās sēdvietas, pēc tam atlikusī platība stāvošiem pasažieriem un, ja paliek pāri vieta, visas ratiņkrēslu vietas;

| 7.2.2.4.2. | tiek aizņemtas visas iespējamās stāvvietas, pēc tam atlikušās sēdvietas, kas pieejamas sēdošiem pasažieriem, un, ja paliek pāri vieta, visas ratiņkrēslu vietas; |
| --- | --- |

7.2.2.4.2.

tiek aizņemtas visas iespējamās stāvvietas, pēc tam atlikušās sēdvietas, kas pieejamas sēdošiem pasažieriem, un, ja paliek pāri vieta, visas ratiņkrēslu vietas;

| 7.2.2.4.3. | tiek aizņemtas visas iespējamās ratiņkrēslu vietas, pēc tam atlikusī platība stāvošiem pasažieriem un tad visas atlikušās izmantojamās sēdvietas. |
| --- | --- |

7.2.2.4.3.

tiek aizņemtas visas iespējamās ratiņkrēslu vietas, pēc tam atlikusī platība stāvošiem pasažieriem un tad visas atlikušās izmantojamās sēdvietas.

7.2.3.   Transportlīdzekļu marķēšana

| 7.2.3.1. | Transportlīdzekli skaidri un saskatāmi marķē iekšpusē priekšējo durvju tuvumā, izmantojot vismaz 15 mm augstus burtus vai piktogrammas un vismaz 25 mm augstus ciparus, norādot: |
| --- | --- |

7.2.3.1.

Transportlīdzekli skaidri un saskatāmi marķē iekšpusē priekšējo durvju tuvumā, izmantojot vismaz 15 mm augstus burtus vai piktogrammas un vismaz 25 mm augstus ciparus, norādot:

| 7.2.3.1.1. | attiecīgajā transportlīdzeklī paredzēto maksimālo sēdvietu skaitu; |
| --- | --- |

7.2.3.1.1.

attiecīgajā transportlīdzeklī paredzēto maksimālo sēdvietu skaitu;

| 7.2.3.1.2. | vajadzības gadījumā attiecīgajā transportlīdzeklī paredzēto maksimālo stāvvietu skaitu; |
| --- | --- |

7.2.3.1.2.

vajadzības gadījumā attiecīgajā transportlīdzeklī paredzēto maksimālo stāvvietu skaitu;

| 7.2.3.1.3. | vajadzības gadījumā attiecīgajā transportlīdzeklī paredzēto maksimālo ratiņkrēslu skaitu. |
| --- | --- |

7.2.3.1.3.

vajadzības gadījumā attiecīgajā transportlīdzeklī paredzēto maksimālo ratiņkrēslu skaitu.

| 7.2.3.2. | Ja transportlīdzeklis ir konstruēts tā, lai tajā būtu mainīgs sēdvietu, stāvvietu vai ratiņkrēslu skaits, ko tas var pārvadāt, vajadzības gadījumā piemēro 7.2.3.1. punkta prasības katrai maksimālajai sēdvietu ietilpībai un atbilstīgajam ratiņkrēslu un stāvvietu skaitam. |
| --- | --- |

7.2.3.2.

Ja transportlīdzeklis ir konstruēts tā, lai tajā būtu mainīgs sēdvietu, stāvvietu vai ratiņkrēslu skaits, ko tas var pārvadāt, vajadzības gadījumā piemēro 7.2.3.1. punkta prasības katrai maksimālajai sēdvietu ietilpībai un atbilstīgajam ratiņkrēslu un stāvvietu skaitam.

| 7.2.3.3. | Paredz vietu vadītāja zonā, kuru vadītājs var skaidri saskatīt, lai, izmantojot vismaz 10 mm augstus burtus vai piktogrammas un vismaz 12 mm augstus ciparus, norādītu: |
| --- | --- |

7.2.3.3.

Paredz vietu vadītāja zonā, kuru vadītājs var skaidri saskatīt, lai, izmantojot vismaz 10 mm augstus burtus vai piktogrammas un vismaz 12 mm augstus ciparus, norādītu:

| 7.2.3.3.1. | bagāžas masu, ko transportlīdzeklis var pārvadāt, kad tajā ir maksimālais pasažieru un apkalpes locekļu skaits, lai transportlīdzeklis nepārsniegtu maksimālo tehniski pieļaujamo masu vai pieļaujamo masu uz katru asi. Šajā masā iekļauj bagāžas masu: |
| --- | --- |

7.2.3.3.1.

bagāžas masu, ko transportlīdzeklis var pārvadāt, kad tajā ir maksimālais pasažieru un apkalpes locekļu skaits, lai transportlīdzeklis nepārsniegtu maksimālo tehniski pieļaujamo masu vai pieļaujamo masu uz katru asi. Šajā masā iekļauj bagāžas masu:

| 7.2.3.3.1.1. | bagāžas nodalījumos (B masa, 11. pielikuma 7.4.3.3.1. punkts); |
| --- | --- |

7.2.3.3.1.1.

bagāžas nodalījumos (B masa, 11. pielikuma 7.4.3.3.1. punkts);

| 7.2.3.3.1.2. | uz jumta, ja uz tā ir paredzēta vieta bagāžai (BX masa, 11. pielikuma 7.4.3.3.1. punkts). |
| --- | --- |

7.2.3.3.1.2.

uz jumta, ja uz tā ir paredzēta vieta bagāžai (BX masa, 11. pielikuma 7.4.3.3.1. punkts).

7.3.   Virsbūves augšējās daļas stiprība

| 7.3.1. | Visiem vienstāva II un III klases transportlīdzekļiem ir jābūt ar virsbūvēm, kuras atbilst 5. pielikumā paredzētajām prasībām. |
| --- | --- |

7.3.1.

Visiem vienstāva II un III klases transportlīdzekļiem ir jābūt ar virsbūvēm, kuras atbilst 5. pielikumā paredzētajām prasībām.

7.4.   Stabilitātes tests

| 7.4.1. | Transportlīdzekļa stabilitātei jābūt tādai, lai netiktu pārsniegts punkts, kad transportlīdzeklis var apgāzties, ja virsmu, uz kuras atrodas transportlīdzeklis, pārmaiņus paceļ 28 grādu leņķī uz abām pusēm no horizontāles. |
| --- | --- |

7.4.1.

Transportlīdzekļa stabilitātei jābūt tādai, lai netiktu pārsniegts punkts, kad transportlīdzeklis var apgāzties, ja virsmu, uz kuras atrodas transportlīdzeklis, pārmaiņus paceļ 28 grādu leņķī uz abām pusēm no horizontāles.

| 7.4.2. | Lai veiktu šo pārbaudi, transportlīdzeklim jābūt ar darba kārtībā esoša transportlīdzekļa masu atbilstīgi šo noteikumu 2.18. punkta prasībām, turklāt: |
| --- | --- |

7.4.2.

Lai veiktu šo pārbaudi, transportlīdzeklim jābūt ar darba kārtībā esoša transportlīdzekļa masu atbilstīgi šo noteikumu 2.18. punkta prasībām, turklāt:

| 7.4.2.1. | uz katra pasažieru sēdekļa novieto kravas, kas atbilst Q (kā definēts 11. pielikuma 7.4.3.3.1. punktā). Ja transportlīdzeklis ir paredzēts stāvošiem pasažieriem vai apkalpes loceklim, kas nesēž, kravas Q jeb tai atbilstošo 75 kg gravitācijas centru vienlaidus izkārto attiecīgi pa stāvošiem pasažieriem vai apkalpei paredzēto zonu 875 mm augstumā. Ja transportlīdzeklis ir aprīkots kravas pārvadājumiem uz jumta, pie jumta piestiprina vienlaidus izkārtotu masu (BX) vai vismaz tādu masu, par kuru ražotājs ir paziņojis saskaņā ar 11. pielikuma 7.4.3.3.1. punkta prasībām un kura atbilst šādai bagāžai. Citos bagāžas nodalījumos bagāžu neievieto. |
| --- | --- |

7.4.2.1.

uz katra pasažieru sēdekļa novieto kravas, kas atbilst Q (kā definēts 11. pielikuma 7.4.3.3.1. punktā). Ja transportlīdzeklis ir paredzēts stāvošiem pasažieriem vai apkalpes loceklim, kas nesēž, kravas Q jeb tai atbilstošo 75 kg gravitācijas centru vienlaidus izkārto attiecīgi pa stāvošiem pasažieriem vai apkalpei paredzēto zonu 875 mm augstumā. Ja transportlīdzeklis ir aprīkots kravas pārvadājumiem uz jumta, pie jumta piestiprina vienlaidus izkārtotu masu (BX) vai vismaz tādu masu, par kuru ražotājs ir paziņojis saskaņā ar 11. pielikuma 7.4.3.3.1. punkta prasībām un kura atbilst šādai bagāžai. Citos bagāžas nodalījumos bagāžu neievieto.

| 7.4.2.2. | Ja transportlīdzeklī ir mainīga sēdvietu un stāvvietu ietilpība vai tas ir konstruēts tā, lai tajā varētu pārvadāt vienu vai vairākus ratiņkrēslus, attiecībā uz jebkuru pasažieru nodalījuma platību, kurā notiek šādas skaita pārmaiņas, 7.4.2.1. punktā noteiktajai kravai ir jābūt lielākai par:






  a) | sēdvietās esošo pasažieru, kuri var aizņemt šo platību, masu, ieskaitot jebkādu demontējamo sēdvietu masu, vai |
| --- | --- | --- |

7.4.2.2.

Ja transportlīdzeklī ir mainīga sēdvietu un stāvvietu ietilpība vai tas ir konstruēts tā, lai tajā varētu pārvadāt vienu vai vairākus ratiņkrēslus, attiecībā uz jebkuru pasažieru nodalījuma platību, kurā notiek šādas skaita pārmaiņas, 7.4.2.1. punktā noteiktajai kravai ir jābūt lielākai par:

a)

sēdvietās esošo pasažieru, kuri var aizņemt šo platību, masu, ieskaitot jebkādu demontējamo sēdvietu masu, vai

| b) | stāvošo pasažieru, kuri var aizņemt šo platību, masu, vai |
| --- | --- |

b)

stāvošo pasažieru, kuri var aizņemt šo platību, masu, vai

| c) | ratiņkrēslu un lietotāju, kas var aizņemt šo platību, masu, uz katru attiecīgi novietojot 250 kg masu, kas atrodas 500 mm augstumā no grīdas katrā ratiņkrēslu vietas centrā, vai |
| --- | --- |

c)

ratiņkrēslu un lietotāju, kas var aizņemt šo platību, masu, uz katru attiecīgi novietojot 250 kg masu, kas atrodas 500 mm augstumā no grīdas katrā ratiņkrēslu vietas centrā, vai

| d) | sēdvietās, stāvvietās un ratiņkrēslos esošo pasažieru masu un jebkādu to iepriekšminēto pasažieru masas kombināciju, kuri var aizņemt šo platību. |
| --- | --- |

d)

sēdvietās, stāvvietās un ratiņkrēslos esošo pasažieru masu un jebkādu to iepriekšminēto pasažieru masas kombināciju, kuri var aizņemt šo platību.

| 7.4.3. | Jebkura balsta augstums, ko lieto, lai neļautu transportlīdzekļa ritenim slīdēt sānis no stabilitātes pārbaudes platformas, ir ne augstāks kā divas trešdaļas no attāluma starp virsmu, uz kuras transportlīdzeklis stāv, pirms tā tiek sašķiebta, un tā riteņa malu, kas ir vistuvāk minētajai virsmai, kad transportlīdzekli piekrauj saskaņā ar 7.4.2. punkta prasībām. |
| --- | --- |

7.4.3.

Jebkura balsta augstums, ko lieto, lai neļautu transportlīdzekļa ritenim slīdēt sānis no stabilitātes pārbaudes platformas, ir ne augstāks kā divas trešdaļas no attāluma starp virsmu, uz kuras transportlīdzeklis stāv, pirms tā tiek sašķiebta, un tā riteņa malu, kas ir vistuvāk minētajai virsmai, kad transportlīdzekli piekrauj saskaņā ar 7.4.2. punkta prasībām.

| 7.4.4. | Pārbaudes laikā neviena no transportlīdzekļa daļām, kurām nav paredzēts saskarties atbilstoši lietošanas nosacījumiem, nedrīkst saskarties, tāpat neviena daļa nedrīkst tikt bojāta vai piestiprināta citur. |
| --- | --- |

7.4.4.

Pārbaudes laikā neviena no transportlīdzekļa daļām, kurām nav paredzēts saskarties atbilstoši lietošanas nosacījumiem, nedrīkst saskarties, tāpat neviena daļa nedrīkst tikt bojāta vai piestiprināta citur.

| 7.4.5. | Var lietot arī alternatīvu aprēķinu metodi, lai parādītu, ka transportlīdzeklis 7.4.1. un 7.4.2. punktā minētajos apstākļos neapgāzīsies. Šādos aprēķinos ņem vērā šādus parametrus: |
| --- | --- |

7.4.5.

Var lietot arī alternatīvu aprēķinu metodi, lai parādītu, ka transportlīdzeklis 7.4.1. un 7.4.2. punktā minētajos apstākļos neapgāzīsies. Šādos aprēķinos ņem vērā šādus parametrus:

| 7.4.5.1. | masas un izmērus; |
| --- | --- |

7.4.5.1.

masas un izmērus;

| 7.4.5.2. | gravitācijas centra augstumu; |
| --- | --- |

7.4.5.2.

gravitācijas centra augstumu;

| 7.4.5.3. | atsperu elastīgumu; |
| --- | --- |

7.4.5.3.

atsperu elastīgumu;

| 7.4.5.4. | riepu vertikālā un horizontālā elastīguma rādītājus; |
| --- | --- |

7.4.5.4.

riepu vertikālā un horizontālā elastīguma rādītājus;

| 7.4.5.5. | pneimatisko atsperu gaisa spiediena kontroles raksturlielumus; |
| --- | --- |

7.4.5.5.

pneimatisko atsperu gaisa spiediena kontroles raksturlielumus;

| 7.4.5.6. | momentu centru pozīciju; |
| --- | --- |

7.4.5.6.

momentu centru pozīciju;

| 7.4.5.7. | virsbūves vērpes pretestību.
  Aprēķina metode ir aprakstīta šā pielikuma 1. papildinājumā. |
| --- | --- |

7.4.5.7.

virsbūves vērpes pretestību.

Aprēķina metode ir aprakstīta šā pielikuma 1. papildinājumā.

7.5.   Aizsardzība no ugunsgrēka draudiem

7.5.1.   Dzinēja nodalījums

| 7.5.1.1. | Dzinēja nodalījumā nedrīkst lietot nekādu ugunsnedrošu skaņas izolācijas materiālu, kā arī materiālu, kas var piesūkties ar degvielu, smēreļļu vai kādu citu degošu vielu, izņemot gadījumus, kad šādu materiālu apsedz ar ūdensnecaurlaidīgu loksni. |
| --- | --- |

7.5.1.1.

Dzinēja nodalījumā nedrīkst lietot nekādu ugunsnedrošu skaņas izolācijas materiālu, kā arī materiālu, kas var piesūkties ar degvielu, smēreļļu vai kādu citu degošu vielu, izņemot gadījumus, kad šādu materiālu apsedz ar ūdensnecaurlaidīgu loksni.

| 7.5.1.2. | Ir jāveic drošības pasākumi, attiecīgi izplānojot dzinēja nodalījuma izkārtojumu vai nodrošinot noteces atveres, lai izvairītos, ciktāl tas ir iespējams, no degvielas, smēreļļas vai jebkādas citas degošas vielas uzkrāšanās jebkurā dzinēja nodalījuma vietā. |
| --- | --- |

7.5.1.2.

Ir jāveic drošības pasākumi, attiecīgi izplānojot dzinēja nodalījuma izkārtojumu vai nodrošinot noteces atveres, lai izvairītos, ciktāl tas ir iespējams, no degvielas, smēreļļas vai jebkādas citas degošas vielas uzkrāšanās jebkurā dzinēja nodalījuma vietā.

| 7.5.1.3. | Ievieto karstumizturīgu starpsienu starp dzinēja nodalījumu vai jebkuru citu karstuma avotu (piemēram, ierīci, kuras uzdevums ir absorbēt brīvo enerģiju, transportlīdzeklim braucot pa garu nogāzi, piemēram, palēninātāju, vai ierīci, kas silda virsbūves iekšpusi, tomēr neskaitot ierīces, kas darbojas uz karsta ūdens cirkulācijas pamata) un pārējo transportlīdzekļa daļu. Visiem stiprinājumiem, blīvēm utt., ko lieto saistībā ar šo nodalījumu, ir jābūt ugunsdrošām. |
| --- | --- |

7.5.1.3.

Ievieto karstumizturīgu starpsienu starp dzinēja nodalījumu vai jebkuru citu karstuma avotu (piemēram, ierīci, kuras uzdevums ir absorbēt brīvo enerģiju, transportlīdzeklim braucot pa garu nogāzi, piemēram, palēninātāju, vai ierīci, kas silda virsbūves iekšpusi, tomēr neskaitot ierīces, kas darbojas uz karsta ūdens cirkulācijas pamata) un pārējo transportlīdzekļa daļu. Visiem stiprinājumiem, blīvēm utt., ko lieto saistībā ar šo nodalījumu, ir jābūt ugunsdrošām.

| 7.5.1.4. | Pasažieru nodalījumā var nodrošināt sildierīci, izņemot ar karstu ūdeni darbināmu sildierīci, ja vien tā ir izolēta ar attiecīgu pret ierīces radīto temperatūru izturīgu materiālu, ja tā nerada toksiskus dūmus un ir novietota tā, ka pasažieri nevar saskarties ar tās karsto virsmu. |
| --- | --- |

7.5.1.4.

Pasažieru nodalījumā var nodrošināt sildierīci, izņemot ar karstu ūdeni darbināmu sildierīci, ja vien tā ir izolēta ar attiecīgu pret ierīces radīto temperatūru izturīgu materiālu, ja tā nerada toksiskus dūmus un ir novietota tā, ka pasažieri nevar saskarties ar tās karsto virsmu.

7.5.2.   Elektriskās iekārtas un aparāti

| 7.5.2.1. | Visiem kabeļiem jābūt labi izolētiem, un visiem kabeļiem un elektroierīcēm ir jābūt izturīgām pret temperatūras un mitruma apstākļiem, kas uz tām iedarbojas. Dzinēja nodalījumā īpaša uzmanība jāpievērš dzinēja spējai izturēt vides temperatūru un visu piesārņojošo vielu iespējamo iedarbību. |
| --- | --- |

7.5.2.1.

Visiem kabeļiem jābūt labi izolētiem, un visiem kabeļiem un elektroierīcēm ir jābūt izturīgām pret temperatūras un mitruma apstākļiem, kas uz tām iedarbojas. Dzinēja nodalījumā īpaša uzmanība jāpievērš dzinēja spējai izturēt vides temperatūru un visu piesārņojošo vielu iespējamo iedarbību.

| 7.5.2.2. | Nevienu kabeli, ko lieto elektroinstalācijās, nedrīkst pārslogot ar strāvu, kas ir lielāka par šim kabelim pieļaujamo, ņemot vērā tā uzstādīšanas veidu un maksimālo apkārtējo temperatūru. |
| --- | --- |

7.5.2.2.

Nevienu kabeli, ko lieto elektroinstalācijās, nedrīkst pārslogot ar strāvu, kas ir lielāka par šim kabelim pieļaujamo, ņemot vērā tā uzstādīšanas veidu un maksimālo apkārtējo temperatūru.

| 7.5.2.3. | Katrai elektroinstalācijai, kas baro kādu aprīkojuma vienību un nav starteris, strāvas slēguma sastāvdaļa (piespiedu aizdedze), kvēlsveces, dzinēja apturēšanas ierīce, uzlādes ķēde un akumulatora sazemējums, ir drošinātājs vai ķēdes atdalītājs. Tās tomēr var aizsargāt ar kopīgu drošinātāju vai kopīgu ķēdes atdalītāju, ja vien to kalibrs nepārsniedz 16A. |
| --- | --- |

7.5.2.3.

Katrai elektroinstalācijai, kas baro kādu aprīkojuma vienību un nav starteris, strāvas slēguma sastāvdaļa (piespiedu aizdedze), kvēlsveces, dzinēja apturēšanas ierīce, uzlādes ķēde un akumulatora sazemējums, ir drošinātājs vai ķēdes atdalītājs. Tās tomēr var aizsargāt ar kopīgu drošinātāju vai kopīgu ķēdes atdalītāju, ja vien to kalibrs nepārsniedz 16A.

| 7.5.2.4. | Visi kabeļi ir labi jāaizsargā un jānovieto drošā pozīcijā tā, lai tos nevarētu sabojāt griežot vai noberžot. |
| --- | --- |

7.5.2.4.

Visi kabeļi ir labi jāaizsargā un jānovieto drošā pozīcijā tā, lai tos nevarētu sabojāt griežot vai noberžot.

| 7.5.2.5. | Ja vienā vai vairākās transportlīdzekļa elektroinstalācijās voltāža pārsniedz 100 voltus (vidējā ģeometriskā vērtība), katrā strāvas padeves punktā pievieno nesazemētu, ar roku darbināmu izolācijas slēdzi, ar kuru var atvienot visas šīs instalācijas no galvenās strāvas padeves, to novietojot transportlīdzekļa iekšienē tādā vietā, ko vadītājs var viegli aizsniegt, taču neviens šāds izolācijas slēdzis nedrīkst atslēgt nevienu elektroinstalāciju, kas nodrošina obligāto ārējo transportlīdzekļa apgaismojumu. Šis punkts neattiecas ne uz augstsprieguma strāvas slēgumiem, ne uz autonomām instalācijām kādā transportlīdzekļa aprīkojuma vienībā. |
| --- | --- |

7.5.2.5.

Ja vienā vai vairākās transportlīdzekļa elektroinstalācijās voltāža pārsniedz 100 voltus (vidējā ģeometriskā vērtība), katrā strāvas padeves punktā pievieno nesazemētu, ar roku darbināmu izolācijas slēdzi, ar kuru var atvienot visas šīs instalācijas no galvenās strāvas padeves, to novietojot transportlīdzekļa iekšienē tādā vietā, ko vadītājs var viegli aizsniegt, taču neviens šāds izolācijas slēdzis nedrīkst atslēgt nevienu elektroinstalāciju, kas nodrošina obligāto ārējo transportlīdzekļa apgaismojumu. Šis punkts neattiecas ne uz augstsprieguma strāvas slēgumiem, ne uz autonomām instalācijām kādā transportlīdzekļa aprīkojuma vienībā.

| 7.5.2.6. | Visus elektriskos kabeļus izvieto tā, lai tie nevarētu saskarties ar kādu degvielas šļūteni vai kādu izplūdes gāzu sistēmas sastāvdaļu, vai tikt pārkarsēti, izņemot gadījumus, kad ir nodrošināts piemērots īpašs izolācijas materiāls un aizsargmateriāls, piemēram, elektromagnētiskam izplūdes gāzu ventilim. |
| --- | --- |

7.5.2.6.

Visus elektriskos kabeļus izvieto tā, lai tie nevarētu saskarties ar kādu degvielas šļūteni vai kādu izplūdes gāzu sistēmas sastāvdaļu, vai tikt pārkarsēti, izņemot gadījumus, kad ir nodrošināts piemērots īpašs izolācijas materiāls un aizsargmateriāls, piemēram, elektromagnētiskam izplūdes gāzu ventilim.

7.5.3.   Akumulatori

| 7.5.3.1. | Visiem akumulatoriem jābūt labi nostiprinātiem un viegli sasniedzamiem. |
| --- | --- |

7.5.3.1.

Visiem akumulatoriem jābūt labi nostiprinātiem un viegli sasniedzamiem.

| 7.5.3.2. | Akumulatora nodalījumu nošķir no pasažieru nodalījuma un vadītāja nodalījuma, un tam ventilāciju nodrošina gaiss no ārpuses. |
| --- | --- |

7.5.3.2.

Akumulatora nodalījumu nošķir no pasažieru nodalījuma un vadītāja nodalījuma, un tam ventilāciju nodrošina gaiss no ārpuses.

| 7.5.3.3. | Akumulatoru gali ir jāaizsargā pret īssavienojuma risku. |
| --- | --- |

7.5.3.3.

Akumulatoru gali ir jāaizsargā pret īssavienojuma risku.

7.5.4.   Ugunsdzēšamie aparāti un pirmās palīdzības aprīkojums

| 7.5.4.1. | Jāparedz vieta vienam vai vairākiem ugunsdzēšamajiem aparātiem, no kuriem vienam ir jāatrodas pie vadītāja sēdekļa. A vai B klases transportlīdzekļos šai vietai ir jābūt vismaz 8 dm3, bet I, II vai III klases transportlīdzekļos – vismaz 15 dm3. |
| --- | --- |

7.5.4.1.

Jāparedz vieta vienam vai vairākiem ugunsdzēšamajiem aparātiem, no kuriem vienam ir jāatrodas pie vadītāja sēdekļa. A vai B klases transportlīdzekļos šai vietai ir jābūt vismaz 8 dm3, bet I, II vai III klases transportlīdzekļos – vismaz 15 dm3.

| 7.5.4.2. | Jāparedz vieta vienai vai vairākām pirmās palīdzības aptieciņām. Šai vietai ir jābūt vismaz 7 dm3 ar minimālo izmēru vismaz 80 mm. |
| --- | --- |

7.5.4.2.

Jāparedz vieta vienai vai vairākām pirmās palīdzības aptieciņām. Šai vietai ir jābūt vismaz 7 dm3 ar minimālo izmēru vismaz 80 mm.

| 7.5.4.3. | Ugunsdzēšamos aparātus un aptieciņas var aizsargāt pret zādzību vai sabojāšanu (piemēram, ar atslēgu salonā vai aiz sasitama stikla), ja vien šo priekšmetu atrašanās vietas ir skaidri atzīmētas un ir nodrošināti līdzekļi, ar kuriem avārijas gadījumā tos var viegli izņemt no minētajām vietām. |
| --- | --- |

7.5.4.3.

Ugunsdzēšamos aparātus un aptieciņas var aizsargāt pret zādzību vai sabojāšanu (piemēram, ar atslēgu salonā vai aiz sasitama stikla), ja vien šo priekšmetu atrašanās vietas ir skaidri atzīmētas un ir nodrošināti līdzekļi, ar kuriem avārijas gadījumā tos var viegli izņemt no minētajām vietām.

7.5.5.   Materiāli

Nedrīkst lietot degošu materiālu 100 mm attālumā no izplūdes gāzu sistēmas vai jebkurus citus būtiskus karstuma avotus, izņemot gadījumus, kad materiāls ir pietiekami izolēts. Vajadzības gadījumā ir jānodrošina izolācija, lai novērstu eļļu vai citu degošu materiālu saskaršanos ar izplūdes gāzu sistēmu vai jebkuru citu būtisku karstuma avotu. Šai punktā par degošu materiālu uzskata tādu materiālu, kas nav paredzēts pretestībai tik augstām temperatūrām, kuras iespējams novērot minētajā vietā.

7.6.   Izejas

7.6.1.   Izeju skaits

| 7.6.1.1. | Transportlīdzeklī ir vismaz divas durvis – divas pasažieru durvis vai vienas pasažieru durvis un vienas avārijas durvis. Minimālais pasažieru durvju skaits ir šāds:







  Pasažieru skaits | Pasažieru durvju skaits |
| --- | --- | --- |
| I UN A KLASE | II KLASE | III UN B KLASE |
| 9–45 | 1 | 1 | 1 |
| 46–70 | 2 | 1 | 1 |
| 71–100 | 3 | 2 | 1 |
| > 100 | 4 | 3 | 1 |

7.6.1.1.

Pasažieru skaits

Pasažieru durvju skaits

I UN A KLASE

II KLASE

III UN B KLASE

9–45

1

1

1

46–70

2

1

1

71–100

3

2

1

> 100

4

3

1

| 7.6.1.2. | Katrā nekustīgajā posmaina transportlīdzekļa daļā ir jābūt vismaz vienām durvīm, izņemot attiecībā uz I klases posmaina transportlīdzekļa priekšdaļu, kurā ir jābūt divām durvīm. |
| --- | --- |

7.6.1.2.

Katrā nekustīgajā posmaina transportlīdzekļa daļā ir jābūt vismaz vienām durvīm, izņemot attiecībā uz I klases posmaina transportlīdzekļa priekšdaļu, kurā ir jābūt divām durvīm.

| 7.6.1.3. | Saistībā ar šo prasību pasažieru durvis, kas ir aprīkotas ar mehānisku kontroles sistēmu, neuzskata par avārijas durvīm, izņemot gadījumus, ja tās nepieciešamības gadījumā var viegli atvērt ar rokām, kad ir iedarbināta 7.6.5.1. punktā minētā kontrolierīce. |
| --- | --- |

7.6.1.3.

Saistībā ar šo prasību pasažieru durvis, kas ir aprīkotas ar mehānisku kontroles sistēmu, neuzskata par avārijas durvīm, izņemot gadījumus, ja tās nepieciešamības gadījumā var viegli atvērt ar rokām, kad ir iedarbināta 7.6.5.1. punktā minētā kontrolierīce.

| 7.6.1.4. | Minimālajam izeju skaitam ir jābūt tādam, lai katrā atsevišķā nodalījumā kopā būtu norādītais izeju skaits:





  Pasažieru un apkalpes skaits, kuri var izvietoties katrā nodalījumā | Minimālais izeju kopskaits |
| --- | --- | --- |
| 1–8 | 2 |
| 9–16 | 3 |
| 17–30 | 4 |
| 31–45 | 5 |
| 46–60 | 6 |
| 61–75 | 7 |
| 76–90 | 8 |
| 91–110 | 9 |
| 111–130 | 10 |
| >130 | 11 |

7.6.1.4.

Pasažieru un apkalpes skaits, kuri var izvietoties katrā nodalījumā

Minimālais izeju kopskaits

1–8

2

9–16

3

17–30

4

31–45

5

46–60

6

61–75

7

76–90

8

91–110

9

111–130

10

>130

11

Avārijas lūkas var ieskaitīt tikai kā vienu izeju iepriekšminēto avārijas izeju skaitā.

| 7.6.1.5. | Katru nekustīgo posmaina transportlīdzekļa daļu uzskata par atsevišķu transportlīdzekli, lai varētu noteikt izeju minimālo skaitu un izvietojumu, izņemot 7.6.2.4. punktu. Nosakot avārijas izeju skaitu, tualetes nodalījumus vai virtuves neuzskata par atsevišķiem nodalījumiem. Katrai nekustīgajai daļai nosaka pasažieru skaitu. |
| --- | --- |

7.6.1.5.

Katru nekustīgo posmaina transportlīdzekļa daļu uzskata par atsevišķu transportlīdzekli, lai varētu noteikt izeju minimālo skaitu un izvietojumu, izņemot 7.6.2.4. punktu. Nosakot avārijas izeju skaitu, tualetes nodalījumus vai virtuves neuzskata par atsevišķiem nodalījumiem. Katrai nekustīgajai daļai nosaka pasažieru skaitu.

| 7.6.1.6. | Divviru pasažieru durvis skaita kā divas durvis, un dubultu vai daudzkārtīgu logu skaita kā divus avārijas logus. |
| --- | --- |

7.6.1.6.

Divviru pasažieru durvis skaita kā divas durvis, un dubultu vai daudzkārtīgu logu skaita kā divus avārijas logus.

| 7.6.1.7. | Ja vadītāja nodalījumā nav izejas uz pasažieru nodalījumu pa pasažieru eju, kas atbilst vienam no 7.7.5.1.1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, ir jāievēro šādi noteikumi: |
| --- | --- |

7.6.1.7.

Ja vadītāja nodalījumā nav izejas uz pasažieru nodalījumu pa pasažieru eju, kas atbilst vienam no 7.7.5.1.1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, ir jāievēro šādi noteikumi:

| 7.6.1.7.1. | Vadītāja nodalījumā jābūt divām izejām, kuras nedrīkst būt vienā un tajā pašā sānu sienā; ja viena no izejām ir logs, tam jāatbilst 7.6.3.1. un 7.6.8. punktā izklāstītajiem noteikumiem par avārijas logiem. |
| --- | --- |

7.6.1.7.1.

Vadītāja nodalījumā jābūt divām izejām, kuras nedrīkst būt vienā un tajā pašā sānu sienā; ja viena no izejām ir logs, tam jāatbilst 7.6.3.1. un 7.6.8. punktā izklāstītajiem noteikumiem par avārijas logiem.

| 7.6.1.7.2. | Blakus vadītājam var atrasties viens vai divi sēdekļi papildu personām, šādā gadījumā abām 7.6.1.7.1. punktā minētajām izejām ir jābūt durvīm. Vadītāja durvis var uzskatīt par avārijas durvīm šajos sēdekļos sēdošajām personām, ja vien vadītāja sēdeklis, stūres rats, dzinēja nodalījums, ātrumu pārslēgs, rokas bremzes svira utt. nerada pārāk lielus šķēršļus. Šādu papildu personu vajadzībām lietojamās avārijas durvis uzskata arī par vadītāja avārijas durvīm. Nodalījumā, kas aptver vadītāja nodalījumu, var ievietot, lielākais, piecus papildu sēdekļus, ja vien papildu sēdekļi un to aizņemtā vieta atbilst visām šo noteikumu prasībām un vismaz vienas durvis, pa kurām var iekļūt pasažieru nodalījumā, atbilst 7.6.3. punkta avārijas durvju prasībām. |
| --- | --- |

7.6.1.7.2.

Blakus vadītājam var atrasties viens vai divi sēdekļi papildu personām, šādā gadījumā abām 7.6.1.7.1. punktā minētajām izejām ir jābūt durvīm. Vadītāja durvis var uzskatīt par avārijas durvīm šajos sēdekļos sēdošajām personām, ja vien vadītāja sēdeklis, stūres rats, dzinēja nodalījums, ātrumu pārslēgs, rokas bremzes svira utt. nerada pārāk lielus šķēršļus. Šādu papildu personu vajadzībām lietojamās avārijas durvis uzskata arī par vadītāja avārijas durvīm. Nodalījumā, kas aptver vadītāja nodalījumu, var ievietot, lielākais, piecus papildu sēdekļus, ja vien papildu sēdekļi un to aizņemtā vieta atbilst visām šo noteikumu prasībām un vismaz vienas durvis, pa kurām var iekļūt pasažieru nodalījumā, atbilst 7.6.3. punkta avārijas durvju prasībām.

| 7.6.1.7.3. | Apstākļos, kas raksturoti 7.6.1.7.1. un 7.6.1.7.2. punktā, vadītāja nodalījuma izejas neieskaita kā vienas no durvīm, kuras prasītas 7.6.1.1. līdz 7.6.1.2. punktā, tāpat tās neuzskata par izejām, kuras prasītas 7.6.1.4. punktā, izņemot gadījumos, kas minēti 7.6.1.7.1. un 7.6.1.7.2. punktā. Uz šādām izejām neattiecina 7.6.3. līdz 7.6.7., 7.7.1., 7.7.2. un 7.7.7. punktu. |
| --- | --- |

7.6.1.7.3.

Apstākļos, kas raksturoti 7.6.1.7.1. un 7.6.1.7.2. punktā, vadītāja nodalījuma izejas neieskaita kā vienas no durvīm, kuras prasītas 7.6.1.1. līdz 7.6.1.2. punktā, tāpat tās neuzskata par izejām, kuras prasītas 7.6.1.4. punktā, izņemot gadījumos, kas minēti 7.6.1.7.1. un 7.6.1.7.2. punktā. Uz šādām izejām neattiecina 7.6.3. līdz 7.6.7., 7.7.1., 7.7.2. un 7.7.7. punktu.

| 7.6.1.8. | Ja vadītāja nodalījumam un tam blakus esošajiem sēdekļiem var piekļūt no galvenā pasažieru nodalījuma pa eju, kas atbilst vienam no 7.7.5.1.1. punktā izklāstītajiem noteikumiem, vadītāja nodalījumam nav vajadzīga ārēja izeja. |
| --- | --- |

7.6.1.8.

Ja vadītāja nodalījumam un tam blakus esošajiem sēdekļiem var piekļūt no galvenā pasažieru nodalījuma pa eju, kas atbilst vienam no 7.7.5.1.1. punktā izklāstītajiem noteikumiem, vadītāja nodalījumam nav vajadzīga ārēja izeja.

| 7.6.1.9. | Ja 7.6.1.8. punktā aprakstītajos apstākļos ir nodrošinātas vadītāja durvis vai cita izeja no šā nodalījuma, tās var ieskaitīt pasažiera izeju skaitā tad, ja: |
| --- | --- |

7.6.1.9.

Ja 7.6.1.8. punktā aprakstītajos apstākļos ir nodrošinātas vadītāja durvis vai cita izeja no šā nodalījuma, tās var ieskaitīt pasažiera izeju skaitā tad, ja:

| 7.6.1.9.1. | nav jāspiežas garām stūres ratam un vadītāja sēdeklim, lai spētu lietot šo izeju; |
| --- | --- |

7.6.1.9.1.

nav jāspiežas garām stūres ratam un vadītāja sēdeklim, lai spētu lietot šo izeju;

| 7.6.1.9.2. | šīs durvis atbilst 7.6.3.1. punktā norādītajām avārijas durvju izmēru prasībām. |
| --- | --- |

7.6.1.9.2.

šīs durvis atbilst 7.6.3.1. punktā norādītajām avārijas durvju izmēru prasībām.

| 7.6.1.10. | 7.6.1.8. un 7.6.1.9. punktā nav izslēgta iespēja, ka starp vadītāja sēdekli un pasažieru nodalījumu var atrasties durvis vai kāds cits šķērslis, ja vien vadītājs avārijas gadījumā šādu šķērsli spēj ātri atvērt. Vadītāja durvis, kuras atrodas ar šādu šķērsli aizsargātā nodalījumā, pasažieru izeju skaitā neierēķina. |
| --- | --- |

7.6.1.10.

7.6.1.8. un 7.6.1.9. punktā nav izslēgta iespēja, ka starp vadītāja sēdekli un pasažieru nodalījumu var atrasties durvis vai kāds cits šķērslis, ja vien vadītājs avārijas gadījumā šādu šķērsli spēj ātri atvērt. Vadītāja durvis, kuras atrodas ar šādu šķērsli aizsargātā nodalījumā, pasažieru izeju skaitā neierēķina.

| 7.6.1.11. | II, III un B klases transportlīdzekļos papildus avārijas durvīm un logiem ierīko avārijas lūkas. Tās var ierīkot arī I un A klases transportlīdzekļos. Minimālais lūku skaits ir šāds:





  Pasažieru skaits | Lūku skaits |
| --- | --- | --- |
| nepārsniedz 50 | l |
| pārsniedz 50 | 2 |

7.6.1.11.

Pasažieru skaits

Lūku skaits

nepārsniedz 50

l

pārsniedz 50

2

7.6.2.   Izeju izvietojums

Transportlīdzekļiem, kuru ietilpība pārsniedz 22 pasažieru sēdvietas, jāatbilst turpmāk izklāstītajām prasībām. Transportlīdzekļiem, kuru ietilpība nepārsniedz 22 pasažierus, jāatbilst turpmāk izklāstītajām vai 7. pielikuma 1.2. punktā norādītājām prasībām.

| 7.6.2.1. | Pasažieru durvīm jāatrodas tajā transportlīdzekļa pusē, kura atrodas tuvāk ceļa malai, atbilstīgi satiksmes plūsmas virzienam valstī, kurā transportlīdzekli ir atļauts ekspluatēt, un vismaz vienām no šādām durvīm ir jāatrodas transportlīdzekļa priekšējā pusē. Tas neizslēdz iespēju ratiņkrēslu lietotāju vajadzībām nodrošināt durvis transportlīdzekļa aizmugurē. |
| --- | --- |

7.6.2.1.

Pasažieru durvīm jāatrodas tajā transportlīdzekļa pusē, kura atrodas tuvāk ceļa malai, atbilstīgi satiksmes plūsmas virzienam valstī, kurā transportlīdzekli ir atļauts ekspluatēt, un vismaz vienām no šādām durvīm ir jāatrodas transportlīdzekļa priekšējā pusē. Tas neizslēdz iespēju ratiņkrēslu lietotāju vajadzībām nodrošināt durvis transportlīdzekļa aizmugurē.

| 7.6.2.2. | Divas no 7.6.1.1. punktā minētajām durvīm nošķir tā, lai atstatums starp to šķērseniskajām vertikālajām plaknēm caur to virsmas laukuma centru nebūtu mazāks par 40 procentiem no kopējā pasažieru nodalījuma garuma. Ja vienas no šīm durvīm ietilpst divviru durvīs, šo atstatumu mēra starp durvju daļām, kas atrodas vistālāk viena no otras. |
| --- | --- |

7.6.2.2.

Divas no 7.6.1.1. punktā minētajām durvīm nošķir tā, lai atstatums starp to šķērseniskajām vertikālajām plaknēm caur to virsmas laukuma centru nebūtu mazāks par 40 procentiem no kopējā pasažieru nodalījuma garuma. Ja vienas no šīm durvīm ietilpst divviru durvīs, šo atstatumu mēra starp durvju daļām, kas atrodas vistālāk viena no otras.

| 7.6.2.3. | Izejām jābūt izvietotām tā, lai to skaits abās transportlīdzekļa pusēs būtu faktiski vienāds. |
| --- | --- |

7.6.2.3.

Izejām jābūt izvietotām tā, lai to skaits abās transportlīdzekļa pusēs būtu faktiski vienāds.

| 7.6.2.4. | Vismaz vienai avārijas izejai jābūt izvietotai transportlīdzekļa aizmugures daļā vai attiecīgi priekšdaļā. I klases transportlīdzekļiem un transportlīdzekļiem, kuru aizmugures daļa ir pastāvīgi nodalīta no pasažieru nodalījuma, šis noteikums ir izpildīts tad, ja ir ierīkota avārijas lūka. |
| --- | --- |

7.6.2.4.

Vismaz vienai avārijas izejai jābūt izvietotai transportlīdzekļa aizmugures daļā vai attiecīgi priekšdaļā. I klases transportlīdzekļiem un transportlīdzekļiem, kuru aizmugures daļa ir pastāvīgi nodalīta no pasažieru nodalījuma, šis noteikums ir izpildīts tad, ja ir ierīkota avārijas lūka.

| 7.6.2.5. | Transportlīdzekļa izejas, kas atrodas vienā un tajā pašā transportlīdzekļa pusē, ir pienācīgi izvietojamas visā transportlīdzekļa garumā. |
| --- | --- |

7.6.2.5.

Transportlīdzekļa izejas, kas atrodas vienā un tajā pašā transportlīdzekļa pusē, ir pienācīgi izvietojamas visā transportlīdzekļa garumā.

| 7.6.2.6. | Transportlīdzekļa aizmugurē ir atļautas durvis, ja vien tās nav pasažieru durvis. |
| --- | --- |

7.6.2.6.

Transportlīdzekļa aizmugurē ir atļautas durvis, ja vien tās nav pasažieru durvis.

| 7.6.2.7. | Ja ir avārijas lūkas, tās ir jānovieto šādi: ja ir tikai viena lūka, tai ir jābūt transportlīdzekļa vidusdaļas trešdaļā; ja ir divas lūkas, tām jābūt vismaz 2 metrus atstatus, šo attālumu mērot starp tuvākajiem atvēruma leņķiem taisnē, kas iet paralēli transportlīdzekļa gareniskajai asij. |
| --- | --- |

7.6.2.7.

Ja ir avārijas lūkas, tās ir jānovieto šādi: ja ir tikai viena lūka, tai ir jābūt transportlīdzekļa vidusdaļas trešdaļā; ja ir divas lūkas, tām jābūt vismaz 2 metrus atstatus, šo attālumu mērot starp tuvākajiem atvēruma leņķiem taisnē, kas iet paralēli transportlīdzekļa gareniskajai asij.

7.6.3.   Minimālie izeju izmēri

| 7.6.3.1. | Šādus minimālos izeju izmērus nosaka vairāku veidu izejām: | I klase | II un III klase | Piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pasažieru durvis | Durvju atvērums | Augstums (mm) | 1 800 | 1 650 | — |
| Platums (mm) | Vienkāršās durvis: 650
  Divviru durvis: 1 200 | Šo izmēru var samazināt par 100 mm, ja mērījumus veic turekļu līmenī. |
| Avārijas durvis | | Augstums (mm) | 1 250 | — |
| | Platums (mm) | 550 | |
| Avārijas logs | Laukums: (mm2) | 400 000 | Šajā laukumā ir jāspēj ievietot 500 mm × 700 mm lielu taisnstūri. |
| Avārijas logs, kas izvietots transportlīdzekļa aizmugurē, ja izgatavotājs nenodrošina avārijas logu ar iepriekšminētajiem minimālajiem izmēriem | Šajā avārijas loga atvērumā jāspēj ievietot 350 mm augstu × 1 550 mm platu taisnstūri. Taisnstūra leņķus var noapaļot ar izliekuma rādiusu, kas nepārsniedz 250 mm. |
| Avārijas lūka | Lūkas atvērums | Laukums (mm2) | 400 000 | Šajā laukumā ir jāspēj ievietot 500 mm × 700 mm lielu taisnstūri. |

7.6.3.1.

I klase

II un III klase

Piezīmes

Pasažieru durvis

Durvju atvērums

Augstums (mm)

1 800

1 650

—

Platums (mm)

Vienkāršās durvis: 650

Divviru durvis: 1 200

Šo izmēru var samazināt par 100 mm, ja mērījumus veic turekļu līmenī.

Avārijas durvis

Augstums (mm)

1 250

—

Platums (mm)

550

Avārijas logs

Laukums: (mm2)

400 000

Šajā laukumā ir jāspēj ievietot 500 mm × 700 mm lielu taisnstūri.

Avārijas logs, kas izvietots transportlīdzekļa aizmugurē, ja izgatavotājs nenodrošina avārijas logu ar iepriekšminētajiem minimālajiem izmēriem

Šajā avārijas loga atvērumā jāspēj ievietot 350 mm augstu × 1 550 mm platu taisnstūri. Taisnstūra leņķus var noapaļot ar izliekuma rādiusu, kas nepārsniedz 250 mm.

Avārijas lūka

Lūkas atvērums

Laukums (mm2)

400 000

Šajā laukumā ir jāspēj ievietot 500 mm × 700 mm lielu taisnstūri.

| 7.6.3.2. | Transportlīdzekļiem, kuru ietilpība nepārsniedz 22 pasažierus, jāatbilst 7.6.3.1. punktā vai 7. pielikuma 1.1. punktā norādītajām prasībām. |
| --- | --- |

7.6.3.2.

Transportlīdzekļiem, kuru ietilpība nepārsniedz 22 pasažierus, jāatbilst 7.6.3.1. punktā vai 7. pielikuma 1.1. punktā norādītajām prasībām.

7.6.4.   Tehniskās prasības visām pasažieru durvīm

| 7.6.4.1. | Visām pasažieru durvīm viegli jāveras no iekšpuses un ārpuses, kad transportlīdzeklis stāv (tas nav obligāti attiecībā uz braucošu transportlīdzekli). Tomēr šo prasību neuzskata par tādu, kas aizliedz durvju slēgšanu no ārpuses, ja vien tās vienmēr iespējams atvērt no iekšpuses. |
| --- | --- |

7.6.4.1.

Visām pasažieru durvīm viegli jāveras no iekšpuses un ārpuses, kad transportlīdzeklis stāv (tas nav obligāti attiecībā uz braucošu transportlīdzekli). Tomēr šo prasību neuzskata par tādu, kas aizliedz durvju slēgšanu no ārpuses, ja vien tās vienmēr iespējams atvērt no iekšpuses.

| 7.6.4.2. | Jebkurš mehānisms vai ierīce durvju atvēršanai no ārpuses atrodas 1 000 mm līdz 1 500 mm attālumā no zemes un ne vairāk kā 500 mm attālumā no durvīm. I, II un III klases transportlīdzekļiem katrai vadības iekārtai vai ierīcei durvju atvēršanai no iekšpuses jāatrodas no 1 000 mm līdz 1 500 mm attālumā no grīdas virsmas vai vadības iekārtai tuvākā pakāpiena un ne vairāk kā 500 mm attālumā no durvīm. Tas neattiecas uz vadības iekārtām, kuras atrodas ārpus vadītāja zonas. |
| --- | --- |

7.6.4.2.

Jebkurš mehānisms vai ierīce durvju atvēršanai no ārpuses atrodas 1 000 mm līdz 1 500 mm attālumā no zemes un ne vairāk kā 500 mm attālumā no durvīm. I, II un III klases transportlīdzekļiem katrai vadības iekārtai vai ierīcei durvju atvēršanai no iekšpuses jāatrodas no 1 000 mm līdz 1 500 mm attālumā no grīdas virsmas vai vadības iekārtai tuvākā pakāpiena un ne vairāk kā 500 mm attālumā no durvīm. Tas neattiecas uz vadības iekārtām, kuras atrodas ārpus vadītāja zonas.

| 7.6.4.3. | Visas vienlaidu ar rokām darbināmās pasažieru durvis, kuras ir nostiprinātas uz eņģēm vai uz ass, ir jānostiprina tā, lai gadījumā, ja, transportlīdzeklim kustoties uz priekšu, tas saskaras ar nekustīgu priekšmetu, šīs durvis vērtos ciet. |
| --- | --- |

7.6.4.3.

Visas vienlaidu ar rokām darbināmās pasažieru durvis, kuras ir nostiprinātas uz eņģēm vai uz ass, ir jānostiprina tā, lai gadījumā, ja, transportlīdzeklim kustoties uz priekšu, tas saskaras ar nekustīgu priekšmetu, šīs durvis vērtos ciet.

| 7.6.4.4. | Ja ar rokām darbināmās pasažieru durvis ir aprīkotas ar aizkritņa slēdzeni, tai ir jāslēdzas divās pakāpēs. |
| --- | --- |

7.6.4.4.

Ja ar rokām darbināmās pasažieru durvis ir aprīkotas ar aizkritņa slēdzeni, tai ir jāslēdzas divās pakāpēs.

| 7.6.4.5. | Pasažieru durvju iekšpusē nedrīkst būt nekāda ierīce, kas ir paredzēta iekšējo pakāpienu aizsegšanai, kad durvis ir ciet. Tas neizslēdz iespēju, ka pakāpienu padziļinājumā, durvīm esot aizvērtām, atrodas durvju darbības mehānisms un cits aprīkojums, kas piestiprināts durvju iekšienē, ja tas neveido pacēlumu uz grīdas, uz kuras stāv pasažieri. Šis mehānisms un aprīkojums nedrīkst būt pasažieriem bīstams. |
| --- | --- |

7.6.4.5.

Pasažieru durvju iekšpusē nedrīkst būt nekāda ierīce, kas ir paredzēta iekšējo pakāpienu aizsegšanai, kad durvis ir ciet. Tas neizslēdz iespēju, ka pakāpienu padziļinājumā, durvīm esot aizvērtām, atrodas durvju darbības mehānisms un cits aprīkojums, kas piestiprināts durvju iekšienē, ja tas neveido pacēlumu uz grīdas, uz kuras stāv pasažieri. Šis mehānisms un aprīkojums nedrīkst būt pasažieriem bīstams.

| 7.6.4.6. | Ja tiešskate nav piemērota, ir jāierīko optiskas vai cita veida ierīces, lai vadītājs no savas vietas spētu saskatīt pasažieri, kas atrodas tiešā durvju tuvumā vai nu no iekšpuses, vai ārpuses, ja šādas durvis nav automātiskas pasažieru durvis.
  Ja pasažieru durvis atrodas aizmugurē tādam transportlīdzeklim, kura ietilpība nepārsniedz 22 pasažierus, šī prasība ir izpildīta, ja vadītājs spēj pamanīt 1,3 m garu personu, kura stāv 1 m aiz transportlīdzekļa. |
| --- | --- |

7.6.4.6.

Ja tiešskate nav piemērota, ir jāierīko optiskas vai cita veida ierīces, lai vadītājs no savas vietas spētu saskatīt pasažieri, kas atrodas tiešā durvju tuvumā vai nu no iekšpuses, vai ārpuses, ja šādas durvis nav automātiskas pasažieru durvis.

Ja pasažieru durvis atrodas aizmugurē tādam transportlīdzeklim, kura ietilpība nepārsniedz 22 pasažierus, šī prasība ir izpildīta, ja vadītājs spēj pamanīt 1,3 m garu personu, kura stāv 1 m aiz transportlīdzekļa.

| 7.6.4.7. | Visām durvīm, kas veras uz transportlīdzekļa iekšpusi, un to mehānismam ir jābūt veidotam tā, lai tas paredzētajos ekspluatācijas apstākļos nevarētu ievainot pasažierus. Vajadzības gadījumā pierīko pienācīgas aizsargierīces. |
| --- | --- |

7.6.4.7.

Visām durvīm, kas veras uz transportlīdzekļa iekšpusi, un to mehānismam ir jābūt veidotam tā, lai tas paredzētajos ekspluatācijas apstākļos nevarētu ievainot pasažierus. Vajadzības gadījumā pierīko pienācīgas aizsargierīces.

| 7.6.4.8. | Ja pasažieru durvis atrodas līdzās kādām durvīm uz tualeti vai citu iekšējo nodalījumu, tās ir jānodrošina pret nejaušu atvēršanos. Šo prasību tomēr nepiemēro, ja durvis automātiski tiek aizvērtas, kad transportlīdzeklis pārvietojas ar ātrumu, kas pārsniedz 5 km/h. |
| --- | --- |

7.6.4.8.

Ja pasažieru durvis atrodas līdzās kādām durvīm uz tualeti vai citu iekšējo nodalījumu, tās ir jānodrošina pret nejaušu atvēršanos. Šo prasību tomēr nepiemēro, ja durvis automātiski tiek aizvērtas, kad transportlīdzeklis pārvietojas ar ātrumu, kas pārsniedz 5 km/h.

| 7.6.4.9. | Transportlīdzekļiem, kuru ietilpība nepārsniedz 22 pasažierus, transportlīdzekļa aizmugurē esošo pasažieru durvju puses nedrīkst atvērties vairāk kā 115o un mazāk nekā 85o leņķī, un atvērtā stāvoklī tām ir automātiski jāsaglabā šāda pozīcija. Tas neizslēdz iespēju atvērt tās plašāk par minēto leņķi, kad tas ir droši; piemēram, atvērt tās otrādi tad, kad lieto augstu iekraušanas platformu, vai atvērt tās 270o leņķī, lai varētu atbrīvot iekraušanas zonu transportlīdzekļa aizmugurē. |
| --- | --- |

7.6.4.9.

Transportlīdzekļiem, kuru ietilpība nepārsniedz 22 pasažierus, transportlīdzekļa aizmugurē esošo pasažieru durvju puses nedrīkst atvērties vairāk kā 115o un mazāk nekā 85o leņķī, un atvērtā stāvoklī tām ir automātiski jāsaglabā šāda pozīcija. Tas neizslēdz iespēju atvērt tās plašāk par minēto leņķi, kad tas ir droši; piemēram, atvērt tās otrādi tad, kad lieto augstu iekraušanas platformu, vai atvērt tās 270o leņķī, lai varētu atbrīvot iekraušanas zonu transportlīdzekļa aizmugurē.

7.6.5.   Papildu tehniskās prasības mehāniskām pasažieru durvīm

| 7.6.5.1. | Avārijas gadījumā visas automātiskās pasažieru durvis, transportlīdzeklim stāvot, ir jāspēj atvērt no iekšpuses (tas nav obligāti, transportlīdzeklim braucot) vai, ja tās nav aizslēgtas, no ārpuses, izmantojot no enerģijas avota darbības neatkarīgus līdzekļus, kuri: |
| --- | --- |

7.6.5.1.

Avārijas gadījumā visas automātiskās pasažieru durvis, transportlīdzeklim stāvot, ir jāspēj atvērt no iekšpuses (tas nav obligāti, transportlīdzeklim braucot) vai, ja tās nav aizslēgtas, no ārpuses, izmantojot no enerģijas avota darbības neatkarīgus līdzekļus, kuri:

| 7.6.5.1.1. | neitralizē visas pārējās durvju kontrolierīces; |
| --- | --- |

7.6.5.1.1.

neitralizē visas pārējās durvju kontrolierīces;

| 7.6.5.1.2. | iekšējo durvju kontrolierīču gadījumā atrodas 300 mm attālumā no durvīm, turklāt augstumā, kas nav mazāks par 1 600 mm virs pirmā pakāpiena; |
| --- | --- |

7.6.5.1.2.

iekšējo durvju kontrolierīču gadījumā atrodas 300 mm attālumā no durvīm, turklāt augstumā, kas nav mazāks par 1 600 mm virs pirmā pakāpiena;

| 7.6.5.1.3. | ir viegli saskatāmi un skaidri identificējami, personai tuvojoties durvīm un stāvot to priekšā, turklāt, ja tie papildina normālos durvju atvēršanas mehānismus, tie ir skaidri jāmarķē kā avārijas līdzekļi; |
| --- | --- |

7.6.5.1.3.

ir viegli saskatāmi un skaidri identificējami, personai tuvojoties durvīm un stāvot to priekšā, turklāt, ja tie papildina normālos durvju atvēršanas mehānismus, tie ir skaidri jāmarķē kā avārijas līdzekļi;

| 7.6.5.1.4. | ir jādarbina vienai personai, kas stāv tieši durvju priekšā; |
| --- | --- |

7.6.5.1.4.

ir jādarbina vienai personai, kas stāv tieši durvju priekšā;

| 7.6.5.1.5. | liek durvīm atvērties vai ļauj tās viegli atvērt ar rokām; |
| --- | --- |

7.6.5.1.5.

liek durvīm atvērties vai ļauj tās viegli atvērt ar rokām;

| 7.6.5.1.6. | var būt aizsargāti ar ierīci, kuru var viegli noņemt vai salauzt, lai varētu piekļūt avārijas kontrolierīcei; avārijas kontrolierīču iedarbināšanu vai aizsargājošā aizsega noņemšanu vadītājs pamana gan ar skaņas, gan vizuāla signāla palīdzību; un |
| --- | --- |

7.6.5.1.6.

var būt aizsargāti ar ierīci, kuru var viegli noņemt vai salauzt, lai varētu piekļūt avārijas kontrolierīcei; avārijas kontrolierīču iedarbināšanu vai aizsargājošā aizsega noņemšanu vadītājs pamana gan ar skaņas, gan vizuāla signāla palīdzību; un

| 7.6.5.1.7. | ja mehāniskās durvis, kas neatbilst 7.6.5.6.2. punkta prasībām, darbina vadītājs, tām jābūt tādām, lai pēc to darbināšanas, mehānismam ieņemot normālo stāvokli, durvis neaizvērtos tik ilgi, iekams vadītājs nav iedarbinājis durvju slēgšanas kontrolierīci. |
| --- | --- |

7.6.5.1.7.

ja mehāniskās durvis, kas neatbilst 7.6.5.6.2. punkta prasībām, darbina vadītājs, tām jābūt tādām, lai pēc to darbināšanas, mehānismam ieņemot normālo stāvokli, durvis neaizvērtos tik ilgi, iekams vadītājs nav iedarbinājis durvju slēgšanas kontrolierīci.

| 7.6.5.2. | Var nodrošināt ierīci, kuru darbina vadītājs no vadītāja sēdekļa, lai atslēgtu ārpusē esošās avārijas kontrolierīces un nobloķētu durvis no ārpuses. Šajā gadījumā avārijas mehānismi no ārpuses jāatbloķē automātiski, palaižot dzinēju, vai pirms brīža, kad transportlīdzeklis sasniedz ātrumu 20 km/h. Pēc tam ārpusē esošās avārijas kontrolierīces neatslēdzas automātiski, bet tikai pēc vadītāja iejaukšanās. |
| --- | --- |

7.6.5.2.

Var nodrošināt ierīci, kuru darbina vadītājs no vadītāja sēdekļa, lai atslēgtu ārpusē esošās avārijas kontrolierīces un nobloķētu durvis no ārpuses. Šajā gadījumā avārijas mehānismi no ārpuses jāatbloķē automātiski, palaižot dzinēju, vai pirms brīža, kad transportlīdzeklis sasniedz ātrumu 20 km/h. Pēc tam ārpusē esošās avārijas kontrolierīces neatslēdzas automātiski, bet tikai pēc vadītāja iejaukšanās.

| 7.6.5.3. | Vadītājam ir jāspēj darbināt visas vadītāja darbinātās pasažieru durvis, sēžot sēdeklī un lietojot kontrolierīces, kuras ir skaidri un nepārprotami marķētas, izņemot gadījumus, kad lieto ar kāju darbināmas ierīces. |
| --- | --- |

7.6.5.3.

Vadītājam ir jāspēj darbināt visas vadītāja darbinātās pasažieru durvis, sēžot sēdeklī un lietojot kontrolierīces, kuras ir skaidri un nepārprotami marķētas, izņemot gadījumus, kad lieto ar kāju darbināmas ierīces.

| 7.6.5.4. | Katrām mehāniskajām durvīm ir jāiedarbina vizuāls indikators, kas, vadītājam sēžot normālā stāvoklī, ir skaidri redzams jebkādos apkārtējā apgaismojuma apstākļos un brīdina viņu, ja durvis nav pilnībā aizvērušās. Šis indikators parāda, kad durvju nekustīgā struktūra atrodas starp pilnīgi atvērtu stāvokli un punktu, kas ir 30 mm attālumā no pilnīgi aizvērta stāvokļa. Viens indikators var kalpot vairāk nekā vienām durvīm. Šādu indikatoru tomēr nedrīkst pierīkot tādām priekšējām pasažieru durvīm, kuras neatbilst 7.6.5.6.1.1. un 7.6.5.6.1.2. punkta prasībām. |
| --- | --- |

7.6.5.4.

Katrām mehāniskajām durvīm ir jāiedarbina vizuāls indikators, kas, vadītājam sēžot normālā stāvoklī, ir skaidri redzams jebkādos apkārtējā apgaismojuma apstākļos un brīdina viņu, ja durvis nav pilnībā aizvērušās. Šis indikators parāda, kad durvju nekustīgā struktūra atrodas starp pilnīgi atvērtu stāvokli un punktu, kas ir 30 mm attālumā no pilnīgi aizvērta stāvokļa. Viens indikators var kalpot vairāk nekā vienām durvīm. Šādu indikatoru tomēr nedrīkst pierīkot tādām priekšējām pasažieru durvīm, kuras neatbilst 7.6.5.6.1.1. un 7.6.5.6.1.2. punkta prasībām.

| 7.6.5.5. | Ja ir kontrolierīces, ar kurām vadītājs var atvērt un aizvērt mehāniskas pasažieru durvis, tām ir jābūt tādām, lai vadītājs varētu apturēt durvju kustību jebkurā brīdī, tām atveroties vai aizveroties. |
| --- | --- |

7.6.5.5.

Ja ir kontrolierīces, ar kurām vadītājs var atvērt un aizvērt mehāniskas pasažieru durvis, tām ir jābūt tādām, lai vadītājs varētu apturēt durvju kustību jebkurā brīdī, tām atveroties vai aizveroties.

| 7.6.5.6. | Visām mehāniskajām durvīm un to kontrolierīcēm ir jābūt ar tādu konstrukciju, lai pasažieri nevarētu ievainot vai iespiest durvīs, kad tās aizveras. |
| --- | --- |

7.6.5.6.

Visām mehāniskajām durvīm un to kontrolierīcēm ir jābūt ar tādu konstrukciju, lai pasažieri nevarētu ievainot vai iespiest durvīs, kad tās aizveras.

| 7.6.5.6.1. | Šo prasību uzskata par izpildītu, ja ir izpildītas šādas divas turpmāk izklāstītās prasības: |
| --- | --- |

7.6.5.6.1.

Šo prasību uzskata par izpildītu, ja ir izpildītas šādas divas turpmāk izklāstītās prasības:

| 7.6.5.6.1.1. | Pirmā prasība ir: ja, aizverot durvis, 6. pielikumā aprakstītajā jebkurā mērījumu punktā darbojas pretestība ar spiedes spēku, kas nepārsniedz 150 N, durvīm automātiski pilnībā jāatveras un, izņemot automātiskas pasažieru durvis, jāpaliek pilnībā atvērtām līdz durvju aizvēršanas mehānisma iedarbināšanai. Spiedes spēku var izmērīt ar jebkuru metodi atbilstīgi kompetentās iestādes prasībām. Šo noteikumu 6. pielikumā ir izklāstītas attiecīgas vadlīnijas. Maksimālais spēks uz īsu brīdi var pārsniegt 150 N, tomēr nepārsniedzot 300 N. Atkārtotās atvēršanas sistēmu var pārbaudīt ar stieni, kura šķērsgriezums ir 60 mm augsts, 30 mm plats un kuram ir noapaļoti stūri 5 mm rādiusā. |
| --- | --- |

7.6.5.6.1.1.

Pirmā prasība ir: ja, aizverot durvis, 6. pielikumā aprakstītajā jebkurā mērījumu punktā darbojas pretestība ar spiedes spēku, kas nepārsniedz 150 N, durvīm automātiski pilnībā jāatveras un, izņemot automātiskas pasažieru durvis, jāpaliek pilnībā atvērtām līdz durvju aizvēršanas mehānisma iedarbināšanai. Spiedes spēku var izmērīt ar jebkuru metodi atbilstīgi kompetentās iestādes prasībām. Šo noteikumu 6. pielikumā ir izklāstītas attiecīgas vadlīnijas. Maksimālais spēks uz īsu brīdi var pārsniegt 150 N, tomēr nepārsniedzot 300 N. Atkārtotās atvēršanas sistēmu var pārbaudīt ar stieni, kura šķērsgriezums ir 60 mm augsts, 30 mm plats un kuram ir noapaļoti stūri 5 mm rādiusā.

| 7.6.5.6.1.2. | Otrā prasība ir, lai gadījumos, kad durvīs iespiež pasažiera plaukstas locītavu vai pirkstus: |
| --- | --- |

7.6.5.6.1.2.

Otrā prasība ir, lai gadījumos, kad durvīs iespiež pasažiera plaukstas locītavu vai pirkstus:

| 7.6.5.6.1.2.1. | durvis automātiski pilnībā atvērtos un, izņemot automātiskas pasažieru durvis, paliktu pilnībā atvērtas līdz durvju aizvēršanas mehānisma iedarbināšanai vai |
| --- | --- |

7.6.5.6.1.2.1.

durvis automātiski pilnībā atvērtos un, izņemot automātiskas pasažieru durvis, paliktu pilnībā atvērtas līdz durvju aizvēršanas mehānisma iedarbināšanai vai

| 7.6.5.6.1.2.2. | pasažiera plaukstas locītavu vai pirkstus bez grūtībām varētu izvilkt no durvīm, neriskējot pasažieri savainot. Šo prasību var pārbaudīt ar roku vai ar pārbaudes stieni, kas minēts 7.6.5.6.1.1. punktā, kas vienā galā nosmailināts 300 mm garumā, tā biezumam samazinoties no 30 mm līdz 5 mm. Tas nedrīkst būt nopulēts vai ieziests. Ja durvis iespiež stieni, to jāspēj viegli izvilkt, vai |
| --- | --- |

7.6.5.6.1.2.2.

pasažiera plaukstas locītavu vai pirkstus bez grūtībām varētu izvilkt no durvīm, neriskējot pasažieri savainot. Šo prasību var pārbaudīt ar roku vai ar pārbaudes stieni, kas minēts 7.6.5.6.1.1. punktā, kas vienā galā nosmailināts 300 mm garumā, tā biezumam samazinoties no 30 mm līdz 5 mm. Tas nedrīkst būt nopulēts vai ieziests. Ja durvis iespiež stieni, to jāspēj viegli izvilkt, vai

| 7.6.5.6.1.2.3. | durvis paliek stāvoklī, kas ļauj brīvi iziet cauri pārbaudes stienim, kura šķērsgriezums ir 60 mm augsts, 20 mm plats un kuram ir noapaļoti stūri 5 mm rādiusā. Šis stāvoklis nedrīkst pārsniegt pilnīgas aizvēršanās stāvokli par vairāk nekā 30 mm. |
| --- | --- |

7.6.5.6.1.2.3.

durvis paliek stāvoklī, kas ļauj brīvi iziet cauri pārbaudes stienim, kura šķērsgriezums ir 60 mm augsts, 20 mm plats un kuram ir noapaļoti stūri 5 mm rādiusā. Šis stāvoklis nedrīkst pārsniegt pilnīgas aizvēršanās stāvokli par vairāk nekā 30 mm.

| 7.6.5.6.2. | Priekšējām pasažieru durvīm 7.6.5.6. punkta prasību uzskata par izpildītu, ja durvis: |
| --- | --- |

7.6.5.6.2.

Priekšējām pasažieru durvīm 7.6.5.6. punkta prasību uzskata par izpildītu, ja durvis:

| 7.6.5.6.2.1. | atbilst 7.6.5.6.1.1. un 7.6.5.6.1.2. punkta prasībām vai |
| --- | --- |

7.6.5.6.2.1.

atbilst 7.6.5.6.1.1. un 7.6.5.6.1.2. punkta prasībām vai

| 7.6.5.6.2.2. | ja tām ir mīkstas malas; šīs malas tomēr nedrīkst būt tik mīkstas, ka, durvīm iespiežot 7.6.5.6.1.1. punktā minēto pārbaudes stieni, durvju cietā struktūra sasniedz pilnīgas aizvēršanās stāvokli. |
| --- | --- |

7.6.5.6.2.2.

ja tām ir mīkstas malas; šīs malas tomēr nedrīkst būt tik mīkstas, ka, durvīm iespiežot 7.6.5.6.1.1. punktā minēto pārbaudes stieni, durvju cietā struktūra sasniedz pilnīgas aizvēršanās stāvokli.

| 7.6.5.7. | Ja mehāniskas pasažieru durvis aizvērtā stāvoklī notur vienīgi ar pastāvīgu enerģijas pievadi, ir jānodrošina vizuāla brīdināšanas ierīce, kas informē vadītāju, ja enerģijas pievadē durvīm radušās kādas kļūmes. |
| --- | --- |

7.6.5.7.

Ja mehāniskas pasažieru durvis aizvērtā stāvoklī notur vienīgi ar pastāvīgu enerģijas pievadi, ir jānodrošina vizuāla brīdināšanas ierīce, kas informē vadītāju, ja enerģijas pievadē durvīm radušās kādas kļūmes.

| 7.6.5.8. | Kustības bloķētājam, ja tāds ir pierīkots, ir jādarbojas vienīgi tad, ja ātrums ir mazāks par 5 km/h, un tas nedrīkst darboties, ja ātrums ir lielāks. |
| --- | --- |

7.6.5.8.

Kustības bloķētājam, ja tāds ir pierīkots, ir jādarbojas vienīgi tad, ja ātrums ir mazāks par 5 km/h, un tas nedrīkst darboties, ja ātrums ir lielāks.

| 7.6.5.9. | Ja transportlīdzeklim nav pierīkots kustības bloķētājs, ir jāiedarbojas vadītāja skaņas signālam, ja transportlīdzeklis sakustas un kādas mehāniskās durvis nav pilnībā aizvērušās. Skaņas signālam attiecībā uz 7.6.5.6.1.2.3. punkta prasībām atbilstošām durvīm ir jāiedarbojas ātrumā, kas pārsniedz 5 km/h. |
| --- | --- |

7.6.5.9.

Ja transportlīdzeklim nav pierīkots kustības bloķētājs, ir jāiedarbojas vadītāja skaņas signālam, ja transportlīdzeklis sakustas un kādas mehāniskās durvis nav pilnībā aizvērušās. Skaņas signālam attiecībā uz 7.6.5.6.1.2.3. punkta prasībām atbilstošām durvīm ir jāiedarbojas ātrumā, kas pārsniedz 5 km/h.

7.6.6.   Papildu tehniskās prasības automātiskām pasažieru durvīm

7.6.6.1.   Atvēršanas ierīču aktivēšana

| 7.6.6.1.1. | Izņemot gadījumus, kas norādīti 7.6.5.1. punktā, visas automātisko pasažieru durvju atvēršanas ierīces ir jāspēj iedarbināt un atslēgt tikai vadītājam no sava sēdekļa. |
| --- | --- |

7.6.6.1.1.

Izņemot gadījumus, kas norādīti 7.6.5.1. punktā, visas automātisko pasažieru durvju atvēršanas ierīces ir jāspēj iedarbināt un atslēgt tikai vadītājam no sava sēdekļa.

| 7.6.6.1.2. | Iedarbināšanu un atslēgšanu var veikt tieši, izmantojot slēdzi, vai netieši, piemēram, atverot un aizverot priekšējās pasažieru durvis. |
| --- | --- |

7.6.6.1.2.

Iedarbināšanu un atslēgšanu var veikt tieši, izmantojot slēdzi, vai netieši, piemēram, atverot un aizverot priekšējās pasažieru durvis.

| 7.6.6.1.3. | Atvēršanas ierīču ieslēgšana tiek norādīta transportlīdzekļa iekšpusē un arī ārpusē, ja durvis ir atveramas no transportlīdzekļa ārpuses; indikatoram (piemēram, apgaismotai spiedpogai, apgaismotai zīmei) ir jābūt uz durvīm vai blakus durvīm, uz kurām tas attiecas. |
| --- | --- |

7.6.6.1.3.

Atvēršanas ierīču ieslēgšana tiek norādīta transportlīdzekļa iekšpusē un arī ārpusē, ja durvis ir atveramas no transportlīdzekļa ārpuses; indikatoram (piemēram, apgaismotai spiedpogai, apgaismotai zīmei) ir jābūt uz durvīm vai blakus durvīm, uz kurām tas attiecas.

| 7.6.6.1.4. | Ja mehānismu iedarbina tieši, t. i., ar slēdzi, sistēmas funkcionālajam stāvoklim ir jābūt tādam, lai vadītājs skaidri to varētu saskatīt, piemēram, pēc slēdža stāvokļa, indikatora spuldzes vai apgaismota slēdža. Slēdzi īpaši marķē un ierīko tā, lai to nevarētu sajaukt ar citām kontrolierīcēm. |
| --- | --- |

7.6.6.1.4.

Ja mehānismu iedarbina tieši, t. i., ar slēdzi, sistēmas funkcionālajam stāvoklim ir jābūt tādam, lai vadītājs skaidri to varētu saskatīt, piemēram, pēc slēdža stāvokļa, indikatora spuldzes vai apgaismota slēdža. Slēdzi īpaši marķē un ierīko tā, lai to nevarētu sajaukt ar citām kontrolierīcēm.

7.6.6.2.   Automātisku pasažieru durvju atvēršana

| 7.6.6.2.1. | Kad vadītājs ir iedarbinājis atvēršanas ierīces, pasažieriem jāspēj atvērt durvis šādā veidā: |
| --- | --- |

7.6.6.2.1.

Kad vadītājs ir iedarbinājis atvēršanas ierīces, pasažieriem jāspēj atvērt durvis šādā veidā:

| 7.6.6.2.1.1. | no iekšpuses, piemēram, nospiežot spiedpogu vai pārejot pāri gaismas barjerai, un |
| --- | --- |

7.6.6.2.1.1.

no iekšpuses, piemēram, nospiežot spiedpogu vai pārejot pāri gaismas barjerai, un

| 7.6.6.2.1.2. | no ārpuses, izņemot gadījumus, kad durvis ir paredzētas tikai izejai un attiecīgi marķētas, nospiežot apgaismotu spiedpogu, spiedpogu zem apgaismotas zīmes vai līdzīgu ierīci, kas marķēta ar attiecīgām norādēm. |
| --- | --- |

7.6.6.2.1.2.

no ārpuses, izņemot gadījumus, kad durvis ir paredzētas tikai izejai un attiecīgi marķētas, nospiežot apgaismotu spiedpogu, spiedpogu zem apgaismotas zīmes vai līdzīgu ierīci, kas marķēta ar attiecīgām norādēm.

| 7.6.6.2.2. | Spiedpogu, kuras minētas 7.6.6.2.1.1. punktā, nospiešana, kā arī sakaru līdzekļu, kuri minēti 7.7.9.1. punktā, lietošana var raidīt signālu, kas tiek saglabāts un, kad vadītājs ir iedarbinājis durvju atvēršanas kontrolierīces, veic durvju atvēršanu. |
| --- | --- |

7.6.6.2.2.

Spiedpogu, kuras minētas 7.6.6.2.1.1. punktā, nospiešana, kā arī sakaru līdzekļu, kuri minēti 7.7.9.1. punktā, lietošana var raidīt signālu, kas tiek saglabāts un, kad vadītājs ir iedarbinājis durvju atvēršanas kontrolierīces, veic durvju atvēršanu.

7.6.6.3.   Automātisku pasažieru durvju aizvēršana

| 7.6.6.3.1. | Kad durvis ir atvērtas ar automātisku ierīci, tās aizveras tad, kad ir pagājis noteikts laika intervāls. Ja šā intervāla laikā transportlīdzeklī iekāpj vai no tā izkāpj pasažieris (piemēram, uzkāpjot uz jutīga paneļa, šķērsojot gaismas barjeru, ieejot vienvirziena ejā), drošības ierīcei ir jānodrošina pietiekams šā durvju aizvēršanās perioda pagarinājums. |
| --- | --- |

7.6.6.3.1.

Kad durvis ir atvērtas ar automātisku ierīci, tās aizveras tad, kad ir pagājis noteikts laika intervāls. Ja šā intervāla laikā transportlīdzeklī iekāpj vai no tā izkāpj pasažieris (piemēram, uzkāpjot uz jutīga paneļa, šķērsojot gaismas barjeru, ieejot vienvirziena ejā), drošības ierīcei ir jānodrošina pietiekams šā durvju aizvēršanās perioda pagarinājums.

| 7.6.6.3.2. | Ja, durvīm aizveroties, pasažieris iekāpj transportlīdzeklī vai izkāpj no tā, aizvēršanās procesam ir automātiski jāapstājas un durvīm ir jāsaglabā atvērts stāvoklis. Aizvēršanās procesu var apturēt, iedarbinot vienu no drošības ierīcēm, kas minētas 7.6.6.3.1. punktā, vai jebkuru citu ierīci. |
| --- | --- |

7.6.6.3.2.

Ja, durvīm aizveroties, pasažieris iekāpj transportlīdzeklī vai izkāpj no tā, aizvēršanās procesam ir automātiski jāapstājas un durvīm ir jāsaglabā atvērts stāvoklis. Aizvēršanās procesu var apturēt, iedarbinot vienu no drošības ierīcēm, kas minētas 7.6.6.3.1. punktā, vai jebkuru citu ierīci.

| 7.6.6.3.3. | Durvis, kas aizvērušās automātiski saskaņā ar 7.6.6.3.1. punktu, pasažierim ir jāspēj atkārtoti atvērt saskaņā ar 7.6.6.2. punktu; šo prasību nepiemēro, ja vadītājs ir izslēdzis atvēršanas kontrolierīces. |
| --- | --- |

7.6.6.3.3.

Durvis, kas aizvērušās automātiski saskaņā ar 7.6.6.3.1. punktu, pasažierim ir jāspēj atkārtoti atvērt saskaņā ar 7.6.6.2. punktu; šo prasību nepiemēro, ja vadītājs ir izslēdzis atvēršanas kontrolierīces.

| 7.6.6.3.4. | Pēc tam, kad vadītājs ir izslēdzis automātisko pasažieru durvju atvēršanas kontrolierīces, atvērtās durvis aizveras saskaņā ar 7.6.6.3.1. un 7.6.6.3.2. punktu. |
| --- | --- |

7.6.6.3.4.

Pēc tam, kad vadītājs ir izslēdzis automātisko pasažieru durvju atvēršanas kontrolierīces, atvērtās durvis aizveras saskaņā ar 7.6.6.3.1. un 7.6.6.3.2. punktu.

7.6.6.4.   Automātiskā aizvēršanas procesa aizkavēšana, ja durvis marķētas īpašām vajadzībām, piemēram, pasažieriem ar bērnu ratiņiem, pasažieriem ar pārvietošanās grūtībām utt.

| 7.6.6.4.1. | Vadītājam jāspēj aizkavēt automātisko aizvēršanās procesu, iedarbinot īpašu kontrolierīci. Arī pasažierim jāspēj aizkavēt automātisko aizvēršanās procesu, nospiežot speciālu spiedpogu. |
| --- | --- |

7.6.6.4.1.

Vadītājam jāspēj aizkavēt automātisko aizvēršanās procesu, iedarbinot īpašu kontrolierīci. Arī pasažierim jāspēj aizkavēt automātisko aizvēršanās procesu, nospiežot speciālu spiedpogu.

| 7.6.6.4.2. | Automātiskā aizvēršanās procesa aizkavēšanās vadītājam ir jāpamana, piemēram, ar vizuāla indikatora palīdzību. |
| --- | --- |

7.6.6.4.2.

Automātiskā aizvēršanās procesa aizkavēšanās vadītājam ir jāpamana, piemēram, ar vizuāla indikatora palīdzību.

| 7.6.6.4.3. | Jebkurā gadījumā automātiskās aizvēršanas procesam ir jābūt tādam, lai to varētu paveikt vadītājs. |
| --- | --- |

7.6.6.4.3.

Jebkurā gadījumā automātiskās aizvēršanas procesam ir jābūt tādam, lai to varētu paveikt vadītājs.

| 7.6.6.4.4. | Uz šādu durvju aizvēršanos attiecas 7.6.6.3. punkts. |
| --- | --- |

7.6.6.4.4.

Uz šādu durvju aizvēršanos attiecas 7.6.6.3. punkts.

7.6.7.   Tehniskās prasības avārijas durvīm

| 7.6.7.1. | Avārijas durvīm ir viegli jāatveras no iekšpuses un ārpuses, kad transportlīdzeklis stāv. Tomēr šo prasību neuzskata par tādu, kas aizliedz durvju slēgšanu no ārpuses, ja vien tās vienmēr iespējams atvērt no iekšpuses, lietojot parasto atvēršanas mehānismu. |
| --- | --- |

7.6.7.1.

Avārijas durvīm ir viegli jāatveras no iekšpuses un ārpuses, kad transportlīdzeklis stāv. Tomēr šo prasību neuzskata par tādu, kas aizliedz durvju slēgšanu no ārpuses, ja vien tās vienmēr iespējams atvērt no iekšpuses, lietojot parasto atvēršanas mehānismu.

| 7.6.7.2. | Avārijas durvis, kad tās lieto paredzētajiem mērķiem, nav mehāniskas durvis, izņemot gadījumus, kad ir iedarbinātas 7.6.5.1. punktā paredzētās ierīces, kuras ir atgriezušās normālajā stāvoklī, un šīs durvis neaizveras, iekams vadītājs nav iedarbinājis aizvēršanās kontrolierīces. Tās nedrīkst būt bīdāma tipa durvis, izņemot gadījumus, kad transportlīdzekļa ietilpība nepārsniedz 22 pasažierus. Transportlīdzekļiem, kuriem ir bīdāmas durvis, attiecībā uz kurām ir pierādīts, ka tās var atvērt, nelietojot instrumentus, kad saskaņā ar Noteikumiem Nr. 33 ir veikts frontālās barjeras trieciena tests, šīs durvis uzskata par avārijas durvīm. |
| --- | --- |

7.6.7.2.

Avārijas durvis, kad tās lieto paredzētajiem mērķiem, nav mehāniskas durvis, izņemot gadījumus, kad ir iedarbinātas 7.6.5.1. punktā paredzētās ierīces, kuras ir atgriezušās normālajā stāvoklī, un šīs durvis neaizveras, iekams vadītājs nav iedarbinājis aizvēršanās kontrolierīces. Tās nedrīkst būt bīdāma tipa durvis, izņemot gadījumus, kad transportlīdzekļa ietilpība nepārsniedz 22 pasažierus. Transportlīdzekļiem, kuriem ir bīdāmas durvis, attiecībā uz kurām ir pierādīts, ka tās var atvērt, nelietojot instrumentus, kad saskaņā ar Noteikumiem Nr. 33 ir veikts frontālās barjeras trieciena tests, šīs durvis uzskata par avārijas durvīm.

| 7.6.7.3. | Katrai vadības iekārtai vai ierīcei, ar kuru atver avārijas durvis no ārpuses, jāatrodas 1 000 mm līdz 1 500 mm attālumā no zemes un ne vairāk kā 500 mm attālumā no durvīm. I, II un III klases transportlīdzekļos katrai vadības iekārtai vai ierīcei avārijas durvju atvēršanai no iekšpuses jāatrodas 1 000 mm līdz 1 500 mm attālumā no grīdas virsmas vai vadības iekārtai tuvākā pakāpiena un ne vairāk kā 500 mm attālumā no durvīm. Tas neattiecas uz vadības iekārtām, kas atrodas vadītāja zonā. |
| --- | --- |

7.6.7.3.

Katrai vadības iekārtai vai ierīcei, ar kuru atver avārijas durvis no ārpuses, jāatrodas 1 000 mm līdz 1 500 mm attālumā no zemes un ne vairāk kā 500 mm attālumā no durvīm. I, II un III klases transportlīdzekļos katrai vadības iekārtai vai ierīcei avārijas durvju atvēršanai no iekšpuses jāatrodas 1 000 mm līdz 1 500 mm attālumā no grīdas virsmas vai vadības iekārtai tuvākā pakāpiena un ne vairāk kā 500 mm attālumā no durvīm. Tas neattiecas uz vadības iekārtām, kas atrodas vadītāja zonā.

| 7.6.7.4. | Transportlīdzekļa sānos ierīkotām avārijas durvīm ar eņģēm jāatrodas transportlīdzekļa priekšgalā un jāveras uz āru. Ir atļautas siksnas, ķēdes vai citas drošības ierīces, ja vien tās netraucē durvīm atvērties un palikt atvērtā stāvoklī vismaz 100 grādu leņķī. Prasību par vismaz 100 grādu leņķi nepiemēro, ja ir nodrošināti līdzekļi, kas ļauj brīvi piekļūt avārijas durvju izejai. |
| --- | --- |

7.6.7.4.

Transportlīdzekļa sānos ierīkotām avārijas durvīm ar eņģēm jāatrodas transportlīdzekļa priekšgalā un jāveras uz āru. Ir atļautas siksnas, ķēdes vai citas drošības ierīces, ja vien tās netraucē durvīm atvērties un palikt atvērtā stāvoklī vismaz 100 grādu leņķī. Prasību par vismaz 100 grādu leņķi nepiemēro, ja ir nodrošināti līdzekļi, kas ļauj brīvi piekļūt avārijas durvju izejai.

| 7.6.7.5. | Avārijas durvis jānodrošina pret nejaušu iedarbošanos. Šo prasību tomēr nepiemēro, ja avārijas durvis automātiski aizslēdzas, transportlīdzeklim pārsniedzot ātrumu 5 km/h. |
| --- | --- |

7.6.7.5.

Avārijas durvis jānodrošina pret nejaušu iedarbošanos. Šo prasību tomēr nepiemēro, ja avārijas durvis automātiski aizslēdzas, transportlīdzeklim pārsniedzot ātrumu 5 km/h.

| 7.6.7.6. | Visām avārijas durvīm jābūt aprīkotām ar skaņas signālu, kas brīdina vadītāju par nepilnīgu šo durvju aizvēršanos. Skaņas signāls iedarbojas, pavelkot durvju rokturi, nevis sakustoties pašām durvīm. |
| --- | --- |

7.6.7.6.

Visām avārijas durvīm jābūt aprīkotām ar skaņas signālu, kas brīdina vadītāju par nepilnīgu šo durvju aizvēršanos. Skaņas signāls iedarbojas, pavelkot durvju rokturi, nevis sakustoties pašām durvīm.

7.6.8.   Tehniskās prasības avārijas logiem

| 7.6.8.1. | Katram izgrūžamam vai atveramam avārijas logam jāveras uz ārpusi. Izgrūžamā tipa logi nedrīkst pilnībā atdalīties no transportlīdzekļa, kad tos lieto. Izgrūžamajiem logiem ir jādarbojas tā, lai efektīvi novērstu iespēju tos izgrūst nejauši. |
| --- | --- |

7.6.8.1.

Katram izgrūžamam vai atveramam avārijas logam jāveras uz ārpusi. Izgrūžamā tipa logi nedrīkst pilnībā atdalīties no transportlīdzekļa, kad tos lieto. Izgrūžamajiem logiem ir jādarbojas tā, lai efektīvi novērstu iespēju tos izgrūst nejauši.

| 7.6.8.2. | Katram avārijas logam: |
| --- | --- |

7.6.8.2.

Katram avārijas logam:

| 7.6.8.2.1. | ir jābūt tādam, lai to viegli un uzreiz varētu atvērt no transportlīdzekļa iekšpuses un ārpuses, izmantojot attiecīgi paredzētu ierīci, vai |
| --- | --- |

7.6.8.2.1.

ir jābūt tādam, lai to viegli un uzreiz varētu atvērt no transportlīdzekļa iekšpuses un ārpuses, izmantojot attiecīgi paredzētu ierīci, vai

| 7.6.8.2.2. | jābūt ar viegli izsitamu drošības stiklu. Šis iepriekš minētais noteikums neļauj izmantot laminēta stikla plāksnes vai plastmasas materiālu. Blakus katram avārijas logam nodrošina ierīci, ko var viegli sasniegt transportlīdzeklī esošās personas, lai dotu iespēju izsist katru šādu logu. |
| --- | --- |

7.6.8.2.2.

jābūt ar viegli izsitamu drošības stiklu. Šis iepriekš minētais noteikums neļauj izmantot laminēta stikla plāksnes vai plastmasas materiālu. Blakus katram avārijas logam nodrošina ierīci, ko var viegli sasniegt transportlīdzeklī esošās personas, lai dotu iespēju izsist katru šādu logu.

| 7.6.8.3. | Katram avārijas logam, ko var aizslēgt no ārpuses, ir jābūt konstruētam tā, lai to jebkurā laikā varētu atvērt no transportlīdzekļa iekšpuses. |
| --- | --- |

7.6.8.3.

Katram avārijas logam, ko var aizslēgt no ārpuses, ir jābūt konstruētam tā, lai to jebkurā laikā varētu atvērt no transportlīdzekļa iekšpuses.

| 7.6.8.4. | Ja avārijas logs ir tāds logs, kura eņģes atrodas horizontālā augšējā malā, ir jānodrošina piemērota ierīce, kas noturētu to pilnībā atvērtā stāvoklī. Katram veramam avārijas logam ir jādarbojas tā, lai tas neradītu šķēršļus brīvai kustībai no transportlīdzekļa iekšpuses vai ārpuses. |
| --- | --- |

7.6.8.4.

Ja avārijas logs ir tāds logs, kura eņģes atrodas horizontālā augšējā malā, ir jānodrošina piemērota ierīce, kas noturētu to pilnībā atvērtā stāvoklī. Katram veramam avārijas logam ir jādarbojas tā, lai tas neradītu šķēršļus brīvai kustībai no transportlīdzekļa iekšpuses vai ārpuses.

| 7.6.8.5. | Transportlīdzekļa sānos ierīkotā avārijas loga apakšējās malas augstums no grīdas vidējā līmeņa, kad šī grīda atrodas tieši zem minētā loga (neņemot vērā dažādus vietēja rakstura variantus, piemēram, riteni vai transmisijas kārbu), nedrīkst pārsniegt 1 200 mm, bet nedrīkst būt arī mazāks par 650 mm avārijas logam, ko var atvērt, vai par 500 mm, ja avārijas logam ir izsitams stikls.
  Tomēr verama avārijas loga apakšējās malas augstumu var samazināt līdz 500 mm, ja vien loga atvērumam ir pierīkots aizsargs, kas atrodas līdz 650 mm augstumā, lai novērstu iespēju, ka pasažieri var izkrist no transportlīdzekļa. Ja loga atvērumam ir pierīkots aizsargs, iepriekš minētā loga atvēruma izmēri nedrīkst būt mazāki par minimālajiem izmēriem, kādi ir noteikti avārijas logam. |
| --- | --- |

7.6.8.5.

Transportlīdzekļa sānos ierīkotā avārijas loga apakšējās malas augstums no grīdas vidējā līmeņa, kad šī grīda atrodas tieši zem minētā loga (neņemot vērā dažādus vietēja rakstura variantus, piemēram, riteni vai transmisijas kārbu), nedrīkst pārsniegt 1 200 mm, bet nedrīkst būt arī mazāks par 650 mm avārijas logam, ko var atvērt, vai par 500 mm, ja avārijas logam ir izsitams stikls.

Tomēr verama avārijas loga apakšējās malas augstumu var samazināt līdz 500 mm, ja vien loga atvērumam ir pierīkots aizsargs, kas atrodas līdz 650 mm augstumā, lai novērstu iespēju, ka pasažieri var izkrist no transportlīdzekļa. Ja loga atvērumam ir pierīkots aizsargs, iepriekš minētā loga atvēruma izmēri nedrīkst būt mazāki par minimālajiem izmēriem, kādi ir noteikti avārijas logam.

| 7.6.8.6. | Katram veramam avārijas logam, ko nevar skaidri saskatīt no vadītāja sēdekļa, ir jābūt aprīkotam ar brīdinājuma skaņas signālu, kas brīdina vadītāju par nepilnīgu loga aizvēršanos. Šo ierīci iedarbina loga slēdzis, nevis paša loga sakustēšanās. |
| --- | --- |

7.6.8.6.

Katram veramam avārijas logam, ko nevar skaidri saskatīt no vadītāja sēdekļa, ir jābūt aprīkotam ar brīdinājuma skaņas signālu, kas brīdina vadītāju par nepilnīgu loga aizvēršanos. Šo ierīci iedarbina loga slēdzis, nevis paša loga sakustēšanās.

7.6.9.   Avārijas lūku tehniskās prasības

| 7.6.9.1. | Katrai avārijas lūkai ir jādarbojas tā, lai tā neradītu šķēršļus brīvai kustībai no transportlīdzekļa iekšpuses vai ārpuses. |
| --- | --- |

7.6.9.1.

Katrai avārijas lūkai ir jādarbojas tā, lai tā neradītu šķēršļus brīvai kustībai no transportlīdzekļa iekšpuses vai ārpuses.

| 7.6.9.2. | Avārijas lūkām ir jābūt vai nu izgrūžamām, veramām, vai izgatavotām no viegli izsitama drošības stikla. Grīdas lūkām ir jābūt vai nu veramām, vai izgrūžamām, un tām jābūt aprīkotām ar brīdinājuma skaņas signālu, kas brīdina vadītāju par nepilnīgu lūkas aizvēršanos. Šo ierīci iedarbina grīdas lūkas slēdzis, nevis pašas lūkas sakustēšanās. Grīdas lūkas ir jānodrošina pret nejaušu atvēršanos. Šo prasību tomēr nepiemēro, ja grīdas lūka automātiski aizslēdzas, transportlīdzeklim pārsniedzot ātrumu 5 km/h. |
| --- | --- |

7.6.9.2.

Avārijas lūkām ir jābūt vai nu izgrūžamām, veramām, vai izgatavotām no viegli izsitama drošības stikla. Grīdas lūkām ir jābūt vai nu veramām, vai izgrūžamām, un tām jābūt aprīkotām ar brīdinājuma skaņas signālu, kas brīdina vadītāju par nepilnīgu lūkas aizvēršanos. Šo ierīci iedarbina grīdas lūkas slēdzis, nevis pašas lūkas sakustēšanās. Grīdas lūkas ir jānodrošina pret nejaušu atvēršanos. Šo prasību tomēr nepiemēro, ja grīdas lūka automātiski aizslēdzas, transportlīdzeklim pārsniedzot ātrumu 5 km/h.

| 7.6.9.3. | Ja atver izgrūžama tipa lūkas, tās nedrīkst pilnībā atdalīties no transportlīdzekļa, lai neradītu draudus citiem satiksmes dalībniekiem. Izgrūžamajām avārijas lūkām ir jādarbojas tā, lai efektīvi novērstu iespēju tās izgrūst nejauši. Izgrūžamās grīdas lūkas var izgrūst vienīgi pasažieru nodalījumā. |
| --- | --- |

7.6.9.3.

Ja atver izgrūžama tipa lūkas, tās nedrīkst pilnībā atdalīties no transportlīdzekļa, lai neradītu draudus citiem satiksmes dalībniekiem. Izgrūžamajām avārijas lūkām ir jādarbojas tā, lai efektīvi novērstu iespēju tās izgrūst nejauši. Izgrūžamās grīdas lūkas var izgrūst vienīgi pasažieru nodalījumā.

| 7.6.9.4. | Veramas avārijas lūkas ir jāierīko transportlīdzekļa malā uz tā priekšpusi vai aizmuguri, un tām jāatveras vismaz 100o leņķī. Veramās avārijas grīdas lūkas var atvērt vienīgi pasažieru nodalījumā. |
| --- | --- |

7.6.9.4.

Veramas avārijas lūkas ir jāierīko transportlīdzekļa malā uz tā priekšpusi vai aizmuguri, un tām jāatveras vismaz 100o leņķī. Veramās avārijas grīdas lūkas var atvērt vienīgi pasažieru nodalījumā.

| 7.6.9.5. | Avārijas lūkām jābūt viegli atveramām vai noņemamām gan no iekšpuses, gan ārpuses. Šo prasību tomēr neuzskata par tādu, kas izslēgtu iespēju aizslēgt avārijas lūku transportlīdzekļa drošības apsvērumu dēļ, kad tas ir neuzraudzīts, ja vien avārijas lūku vienmēr var atvērt vai noņemt no transportlīdzekļa iekšienes, izmantojot parastu atvēršanas vai noņemšanas mehānismu. Viegli izsitamas lūkas gadījumā lūkas tuvumā novieto ierīci, ko var viegli sasniegt transportlīdzeklī esošās personas, lai nodrošinātu iespēju izsist šādu lūku. |
| --- | --- |

7.6.9.5.

Avārijas lūkām jābūt viegli atveramām vai noņemamām gan no iekšpuses, gan ārpuses. Šo prasību tomēr neuzskata par tādu, kas izslēgtu iespēju aizslēgt avārijas lūku transportlīdzekļa drošības apsvērumu dēļ, kad tas ir neuzraudzīts, ja vien avārijas lūku vienmēr var atvērt vai noņemt no transportlīdzekļa iekšienes, izmantojot parastu atvēršanas vai noņemšanas mehānismu. Viegli izsitamas lūkas gadījumā lūkas tuvumā novieto ierīci, ko var viegli sasniegt transportlīdzeklī esošās personas, lai nodrošinātu iespēju izsist šādu lūku.

7.6.10.   Ievelkamo pakāpienu tehniskās prasības

Ja ir pierīkoti ievelkamie pakāpieni, tie atbilst šādām prasībām:

| 7.6.10.1. | Ievelkamo pakāpienu darbību var sinhronizēt ar attiecīgo pasažieru vai avārijas durvju darbību. |
| --- | --- |

7.6.10.1.

Ievelkamo pakāpienu darbību var sinhronizēt ar attiecīgo pasažieru vai avārijas durvju darbību.

| 7.6.10.2. | Kad durvis ir aizvērtas, neviena ievelkamā pakāpienā daļa nedrīkst būt izvirzīta pāri virsbūves līnijai par vairāk kā 10 mm. |
| --- | --- |

7.6.10.2.

Kad durvis ir aizvērtas, neviena ievelkamā pakāpienā daļa nedrīkst būt izvirzīta pāri virsbūves līnijai par vairāk kā 10 mm.

| 7.6.10.3. | Kad durvis ir atvērtas un ievelkamais pakāpiens ir izvirzītā stāvoklī, tā virsmai ir jāatbilst šā pielikuma 7.7.7. punkta prasībām. |
| --- | --- |

7.6.10.3.

Kad durvis ir atvērtas un ievelkamais pakāpiens ir izvirzītā stāvoklī, tā virsmai ir jāatbilst šā pielikuma 7.7.7. punkta prasībām.

| 7.6.10.4. | Ja pakāpiens ir mehāniski darbināms, tam jābūt tādam, ka transportlīdzeklis pats no sevis nevar izkustēties, ja pakāpiens ir izvirzītā stāvoklī. Ja pakāpienu darbina manuāli, jābūt skaņas signālam, kas brīdinātu vadītāju, ja pakāpiens nav pilnībā ievilkts. |
| --- | --- |

7.6.10.4.

Ja pakāpiens ir mehāniski darbināms, tam jābūt tādam, ka transportlīdzeklis pats no sevis nevar izkustēties, ja pakāpiens ir izvirzītā stāvoklī. Ja pakāpienu darbina manuāli, jābūt skaņas signālam, kas brīdinātu vadītāju, ja pakāpiens nav pilnībā ievilkts.

| 7.6.10.5. | Mehāniski darbināms pakāpiens nedrīkst izvirzīties tad, kad transportlīdzeklis ir kustībā. Ja pakāpiena darbību nodrošinošā ierīce ir bojāta, pakāpiens ievelkas un paliek ievilktā stāvoklī. Tomēr attiecīgo durvju darbībā nedrīkst rasties traucējumi, ja rodas šāds bojājums vai ja pakāpiens ir sabojāts vai bloķēts. |
| --- | --- |

7.6.10.5.

Mehāniski darbināms pakāpiens nedrīkst izvirzīties tad, kad transportlīdzeklis ir kustībā. Ja pakāpiena darbību nodrošinošā ierīce ir bojāta, pakāpiens ievelkas un paliek ievilktā stāvoklī. Tomēr attiecīgo durvju darbībā nedrīkst rasties traucējumi, ja rodas šāds bojājums vai ja pakāpiens ir sabojāts vai bloķēts.

| 7.6.10.6. | Kad uz mehāniski darbināma ievelkamā pakāpiena stāv pasažieris, attiecīgās durvis nedrīkst aizvērties. Šīs prasības ievērošanu var pārbaudīt, pakāpiena vidū novietojot 15 kg smagu masu, kas atbilst maza bērna svaram. Šo prasību nepiemēro durvīm, kas atrodas tiešā vadītāja redzes laukā. |
| --- | --- |

7.6.10.6.

Kad uz mehāniski darbināma ievelkamā pakāpiena stāv pasažieris, attiecīgās durvis nedrīkst aizvērties. Šīs prasības ievērošanu var pārbaudīt, pakāpiena vidū novietojot 15 kg smagu masu, kas atbilst maza bērna svaram. Šo prasību nepiemēro durvīm, kas atrodas tiešā vadītāja redzes laukā.

| 7.6.10.7. | Ievelkamā pakāpiena kustība nedrīkst radīt miesas bojājumus nedz pasažieriem, nedz personām, kas gaida autobusa pieturvietā. |
| --- | --- |

7.6.10.7.

Ievelkamā pakāpiena kustība nedrīkst radīt miesas bojājumus nedz pasažieriem, nedz personām, kas gaida autobusa pieturvietā.

| 7.6.10.8. | Ievelkamo pakāpienu stūrus, kas ir vērsti uz priekšu vai aizmuguri, noapaļo ne mazāk kā 5 mm rādiusā; malas noapaļo vismaz 2,5 mm rādiusā. |
| --- | --- |

7.6.10.8.

Ievelkamo pakāpienu stūrus, kas ir vērsti uz priekšu vai aizmuguri, noapaļo ne mazāk kā 5 mm rādiusā; malas noapaļo vismaz 2,5 mm rādiusā.

| 7.6.10.9. | Kad pasažieru durvis ir atvērtas, ievelkamam pakāpienam ir droši jāsaglabā izvirzīts stāvoklis. Ja vienlaidu pakāpiena vidū novieto 136 kg smagu masu, bet dubulta pakāpiena vidū novieto 272 kg smagu masu, tas nevienā punktā nedrīkst ieliekties vairāk par 10 mm. |
| --- | --- |

7.6.10.9.

Kad pasažieru durvis ir atvērtas, ievelkamam pakāpienam ir droši jāsaglabā izvirzīts stāvoklis. Ja vienlaidu pakāpiena vidū novieto 136 kg smagu masu, bet dubulta pakāpiena vidū novieto 272 kg smagu masu, tas nevienā punktā nedrīkst ieliekties vairāk par 10 mm.

7.6.11.   Marķējumi

| 7.6.11.1. | Katru avārijas izeju marķē gan transportlīdzekļa iekšpusē, gan ārpusē ar uzrakstu “Avārijas izeja”, attiecīgā gadījumā papildinot ar starptautiski raksturīgu simbolu. |
| --- | --- |

7.6.11.1.

Katru avārijas izeju marķē gan transportlīdzekļa iekšpusē, gan ārpusē ar uzrakstu “Avārijas izeja”, attiecīgā gadījumā papildinot ar starptautiski raksturīgu simbolu.

| 7.6.11.2. | Pasažieru durvju un visu avārijas izeju kontrolierīces attiecīgi marķē gan transportlīdzekļa iekšienē, gan ārpus tā, lietojot raksturīgu simbolu vai skaidri formulētu uzrakstu. |
| --- | --- |

7.6.11.2.

Pasažieru durvju un visu avārijas izeju kontrolierīces attiecīgi marķē gan transportlīdzekļa iekšienē, gan ārpus tā, lietojot raksturīgu simbolu vai skaidri formulētu uzrakstu.

| 7.6.11.3. | Uz visām šādām avārijas izeju kontrolierīcēm vai to tuvumā novieto skaidri formulētas norādes par to darbības principiem. |
| --- | --- |

7.6.11.3.

Uz visām šādām avārijas izeju kontrolierīcēm vai to tuvumā novieto skaidri formulētas norādes par to darbības principiem.

| 7.6.11.4. | Valodu, kurā jāraksta jebkādi teksta veida marķējumi, lai ievērotu 7.6.11.1. līdz 7.6.11.3. punkta prasības, nosaka apstiprinātāja iestāde, ņemot vērā valsti/valstis, kurās pieteikuma iesniedzējs ir paredzējis tirgot transportlīdzekli, vajadzības gadījumā sazinoties ar attiecīgās valsts/valstu kompetentajām iestādēm. Ja transportlīdzekļa reģistrācijas valsts/valstu iestāde ir nomainījusi valodu, šī pārmaiņa neliek atkārtot tipa apstiprināšanas procesu. |
| --- | --- |

7.6.11.4.

Valodu, kurā jāraksta jebkādi teksta veida marķējumi, lai ievērotu 7.6.11.1. līdz 7.6.11.3. punkta prasības, nosaka apstiprinātāja iestāde, ņemot vērā valsti/valstis, kurās pieteikuma iesniedzējs ir paredzējis tirgot transportlīdzekli, vajadzības gadījumā sazinoties ar attiecīgās valsts/valstu kompetentajām iestādēm. Ja transportlīdzekļa reģistrācijas valsts/valstu iestāde ir nomainījusi valodu, šī pārmaiņa neliek atkārtot tipa apstiprināšanas procesu.

7.7.   Iekšējais aprīkojums

7.7.1.   Piekļūšana pasažieru durvīm (sk. 4. pielikuma 1. attēlu)

| 7.7.1.1. | Brīvā telpa, kas iestiepjas transportlīdzeklī no sānu sienas, kurā ir ierīkotas durvis, ir tāda, ka pa to grīdas augstumā var brīvi pārvietot vertikālu četrstūra paneli, kura biezums ir 20 mm, platums 400 mm un garums 700 mm, kuram pāri simetriski ir pārlikts vēl viens 550 mm plats panelis; otrā paneļa augstums ir tāds, kāds ir paredzēts attiecīgajai transportlīdzekļa klasei. Šo dubultpaneli notur paralēli durvju atvērumam, kad to pārvieto no sākuma pozīcijas, kur tā virspuses plakne atrodas vistuvāk transportlīdzekļa iekšienei un ir tangenciāla attiecībā pret ārējo atvēruma malu uz pozīciju, kur tā pieskaras pirmajam pakāpienam, aiz kura paneli notur taisnā leņķī attiecībā uz durvju lietotāja iespējamo kustības virzienu. |
| --- | --- |

7.7.1.1.

Brīvā telpa, kas iestiepjas transportlīdzeklī no sānu sienas, kurā ir ierīkotas durvis, ir tāda, ka pa to grīdas augstumā var brīvi pārvietot vertikālu četrstūra paneli, kura biezums ir 20 mm, platums 400 mm un garums 700 mm, kuram pāri simetriski ir pārlikts vēl viens 550 mm plats panelis; otrā paneļa augstums ir tāds, kāds ir paredzēts attiecīgajai transportlīdzekļa klasei. Šo dubultpaneli notur paralēli durvju atvērumam, kad to pārvieto no sākuma pozīcijas, kur tā virspuses plakne atrodas vistuvāk transportlīdzekļa iekšienei un ir tangenciāla attiecībā pret ārējo atvēruma malu uz pozīciju, kur tā pieskaras pirmajam pakāpienam, aiz kura paneli notur taisnā leņķī attiecībā uz durvju lietotāja iespējamo kustības virzienu.

| 7.7.1.2. | Virsējā četrstūra paneļa augstums atbilst attiecīgajai transportlīdzekļa klasei un kategorijai, kas ir norādīta tabulā pēc šā punkta. Kā alternatīvu var lietot trapecveida profilu 500 mm augstumā, kas veido pāreju starp augšējā un apakšējā paneļa platumu. Šajā gadījumā augšējā paneļa četrstūra profila un trapecveida profila kopējais augstums ir 1 100 mm visās to transportlīdzekļu klasēs, kuru ietilpība pārsniedz 22 pasažierus, un 950 mm – to transportlīdzekļu klasēs, kuru ietilpība nepārsniedz 22 pasažierus.








  Transportlīdzekļa klase | Augšējā paneļa augstums (mm)
  (“A” izmērs, 1. attēls) | Kopējais augstums | Platums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Alternatīvs trapecveida profils | | |
| A klase (18) | 950 | 950 | 1 650 | 550 (19) |
| B klase (18) | 700 | 950 | 1 400 | |
| I klase | 1 100 | 1 100 | 1 800 | |
| II klase | 950 | 1 100 | 1 650 | |
| III klase | 850 | 1 100 | 1 550 | |

7.7.1.2.

Transportlīdzekļa klase

Augšējā paneļa augstums (mm)

(“A” izmērs, 1. attēls)

Kopējais augstums

Platums

Alternatīvs trapecveida profils

A klase (18)

950

950

1 650

550 (19)

B klase (18)

700

950

1 400

I klase

1 100

1 100

1 800

II klase

950

1 100

1 650

III klase

850

1 100

1 550

| 7.7.1.3. | Ja dubultpaneļa viduslīnija stiepjas 300 mm attālumā no sākuma pozīcijas un dubultpanelis pieskaras pakāpiena virsmai, tas ir jānotur šajā pozīcijā. |
| --- | --- |

7.7.1.3.

Ja dubultpaneļa viduslīnija stiepjas 300 mm attālumā no sākuma pozīcijas un dubultpanelis pieskaras pakāpiena virsmai, tas ir jānotur šajā pozīcijā.

| 7.7.1.4. | Cilindrisko figūru (skatīt 4. pielikuma 6. attēlu), kuru lieto, lai pārbaudītu galvenās ejas telpiskumu, pārvieto no galvenās ejas tādā virzienā, kādā persona, kas izkāpj no transportlīdzekļa, varētu pārvietoties, līdz tās viduslīnija ir sasniegusi vertikālo plakni, kurā ir augšējā pakāpiena augšējā mala, vai arī līdz plakne, kas ir tangenciāla attiecībā pret augšējo cilindru, pieskaras dubultpanelim, atkarībā no tā, kas notiek vispirms, un tad šo figūru fiksē šajā pozīcijā (skatīt 4. pielikuma 2. attēlu). |
| --- | --- |

7.7.1.4.

Cilindrisko figūru (skatīt 4. pielikuma 6. attēlu), kuru lieto, lai pārbaudītu galvenās ejas telpiskumu, pārvieto no galvenās ejas tādā virzienā, kādā persona, kas izkāpj no transportlīdzekļa, varētu pārvietoties, līdz tās viduslīnija ir sasniegusi vertikālo plakni, kurā ir augšējā pakāpiena augšējā mala, vai arī līdz plakne, kas ir tangenciāla attiecībā pret augšējo cilindru, pieskaras dubultpanelim, atkarībā no tā, kas notiek vispirms, un tad šo figūru fiksē šajā pozīcijā (skatīt 4. pielikuma 2. attēlu).

| 7.7.1.5. | Starp cilindrisko figūru, kas atrodas 7.7.1.4. punktā noteiktajā pozīcijā, un dubultpaneli, kas novietots 7.7.1.3. punktā izklāstītajā pozīcijā, ir jābūt brīvai vietai, kuras augšējās un apakšējās robežas ir parādītas 4. pielikuma 2. attēlā. Caur šo brīvo vietu var brīvi pārvietot vertikālu paneli, kura forma un izmēri ir tādi paši, kādi ir cilindriskajai formai (7.7.5.1. punkts), ja tā centra šķērsgriezums un biezums nepārsniedz 20 mm. Šo paneli pārvieto no cilindriskās formas tangenciālās pozīcijas, līdz tā ārējā puse saskaras ar dubultpaneļa iekšpusi un plakni vai plaknēm, ko veido pakāpiena augšējās malas, virzot paneli uz to pusi, uz kuru varētu pārvietoties persona, kas izmanto ieeju (skatīt 4. pielikuma 2. attēlu). |
| --- | --- |

7.7.1.5.

Starp cilindrisko figūru, kas atrodas 7.7.1.4. punktā noteiktajā pozīcijā, un dubultpaneli, kas novietots 7.7.1.3. punktā izklāstītajā pozīcijā, ir jābūt brīvai vietai, kuras augšējās un apakšējās robežas ir parādītas 4. pielikuma 2. attēlā. Caur šo brīvo vietu var brīvi pārvietot vertikālu paneli, kura forma un izmēri ir tādi paši, kādi ir cilindriskajai formai (7.7.5.1. punkts), ja tā centra šķērsgriezums un biezums nepārsniedz 20 mm. Šo paneli pārvieto no cilindriskās formas tangenciālās pozīcijas, līdz tā ārējā puse saskaras ar dubultpaneļa iekšpusi un plakni vai plaknēm, ko veido pakāpiena augšējās malas, virzot paneli uz to pusi, uz kuru varētu pārvietoties persona, kas izmanto ieeju (skatīt 4. pielikuma 2. attēlu).

| 7.7.1.6. | Brīvās vietas telpiskums neietver telpu, kas stiepjas 300 mm uz priekšu no katra nesaspiesta sēdekļa spilvena, ja sēdeklis ir novietots braukšanas virzienā vai pretēji tam, vai 225 mm – sēdekļiem, kas novietoti uz riteņu arkām, un augstumu līdz sēdekļa spilvena augšai. |
| --- | --- |

7.7.1.6.

Brīvās vietas telpiskums neietver telpu, kas stiepjas 300 mm uz priekšu no katra nesaspiesta sēdekļa spilvena, ja sēdeklis ir novietots braukšanas virzienā vai pretēji tam, vai 225 mm – sēdekļiem, kas novietoti uz riteņu arkām, un augstumu līdz sēdekļa spilvena augšai.

| 7.7.1.7. | Ja sēdeklis ir nolaižams, šo vietu nosaka tādam sēdeklim, kas ir lietošanas stāvoklī. |
| --- | --- |

7.7.1.7.

Ja sēdeklis ir nolaižams, šo vietu nosaka tādam sēdeklim, kas ir lietošanas stāvoklī.

| 7.7.1.8. | Nolaižams sēdeklis, ko lieto apkalpe, tomēr var aizšķērsot piekļuves eju pasažieru durvīm, kad tas ir lietošanas stāvoklī, ja: |
| --- | --- |

7.7.1.8.

Nolaižams sēdeklis, ko lieto apkalpe, tomēr var aizšķērsot piekļuves eju pasažieru durvīm, kad tas ir lietošanas stāvoklī, ja:

| 7.7.1.8.1. | gan pašā transportlīdzeklī, gan paziņojuma veidlapā (skatīt 1. pielikumu) ir skaidri norādīts, ka šis sēdeklis ir paredzēts vienīgi apkalpei; |
| --- | --- |

7.7.1.8.1.

gan pašā transportlīdzeklī, gan paziņojuma veidlapā (skatīt 1. pielikumu) ir skaidri norādīts, ka šis sēdeklis ir paredzēts vienīgi apkalpei;

| 7.7.1.8.2. | tas salokās automātiski, kad to nelieto, tādējādi ļaujot izpildīt 7.7.1.1. vai 7.7.1.2. un 7.7.1.3., 7.7.1.4. un 7.7.1.5. punkta prasības; |
| --- | --- |

7.7.1.8.2.

tas salokās automātiski, kad to nelieto, tādējādi ļaujot izpildīt 7.7.1.1. vai 7.7.1.2. un 7.7.1.3., 7.7.1.4. un 7.7.1.5. punkta prasības;

| 7.7.1.8.3. | durvis neuzskata par obligāto izeju saistībā ar 7.6.1.4. punkta prasībām, un |
| --- | --- |

7.7.1.8.3.

durvis neuzskata par obligāto izeju saistībā ar 7.6.1.4. punkta prasībām, un

| 7.7.1.8.4. | neviena daļa šim sēdeklim, kurš ir lietošanas stāvoklī, kā arī salocītā stāvoklī, neizvirzās uz priekšu vertikālajā plaknē, kas iet caur vadītāja sēdekļa sēdvirsmas centru, ja šis sēdeklis ir maksimāli atbīdīts atpakaļ, un transportlīdzekļa pretējā pusē pierīkotā ārējā atpakaļskata spoguļa centru. |
| --- | --- |

7.7.1.8.4.

neviena daļa šim sēdeklim, kurš ir lietošanas stāvoklī, kā arī salocītā stāvoklī, neizvirzās uz priekšu vertikālajā plaknē, kas iet caur vadītāja sēdekļa sēdvirsmas centru, ja šis sēdeklis ir maksimāli atbīdīts atpakaļ, un transportlīdzekļa pretējā pusē pierīkotā ārējā atpakaļskata spoguļa centru.

| 7.7.1.9. | Transportlīdzekļiem, kuru ietilpība nepārsniedz 22 pasažierus, ieeju un gaiteni, pa kuru pasažieri iekļūst transportlīdzeklī, uzskata par brīvu, ja: |
| --- | --- |

7.7.1.9.

Transportlīdzekļiem, kuru ietilpība nepārsniedz 22 pasažierus, ieeju un gaiteni, pa kuru pasažieri iekļūst transportlīdzeklī, uzskata par brīvu, ja:

| 7.7.1.9.1. | mērot to paralēli transportlīdzekļa garenasij, ir attālums, kas nevienā punktā nav mazāks par 220 mm, un 550 mm jebkurā punktā, kas atrodas vairāk nekā 500 mm virs grīdas vai pakāpieniem (skatīt 4. pielikuma 3. attēlu); |
| --- | --- |

7.7.1.9.1.

mērot to paralēli transportlīdzekļa garenasij, ir attālums, kas nevienā punktā nav mazāks par 220 mm, un 550 mm jebkurā punktā, kas atrodas vairāk nekā 500 mm virs grīdas vai pakāpieniem (skatīt 4. pielikuma 3. attēlu);

| 7.7.1.9.2. | mērot to perpendikulāri transportlīdzekļa garenasij, ir attālums, kas nevienā punktā nav mazāks par 300 mm, un 550 mm jebkurā punktā, kas atrodas vairāk nekā 1 200 mm virs grīdas vai pakāpieniem vai mazāk nekā 300 mm zem griestiem (skatīt 4. pielikuma 4. attēlu). |
| --- | --- |

7.7.1.9.2.

mērot to perpendikulāri transportlīdzekļa garenasij, ir attālums, kas nevienā punktā nav mazāks par 300 mm, un 550 mm jebkurā punktā, kas atrodas vairāk nekā 1 200 mm virs grīdas vai pakāpieniem vai mazāk nekā 300 mm zem griestiem (skatīt 4. pielikuma 4. attēlu).

| 7.7.1.10. | Pasažieru durvju un avārijas durvju izmēri, kas norādīti 7.6.3.1. punktā, un prasības, kas izklāstītas 7.7.1.1. līdz 7.7.1.7., 7.7.2.1. līdz 7.7.2.3., 7.7.5.1. un 7.7.8.5. punktā, nepiemēro B klases transportlīdzeklim ar tehniski pieļaujamo maksimālo masu, kas nepārsniedz 3,5 tonnas, un ar maksimums 12 pasažieru sēdvietām, kurā no katras sēdvietas var brīvi piekļūt vismaz divām durvīm. |
| --- | --- |

7.7.1.10.

Pasažieru durvju un avārijas durvju izmēri, kas norādīti 7.6.3.1. punktā, un prasības, kas izklāstītas 7.7.1.1. līdz 7.7.1.7., 7.7.2.1. līdz 7.7.2.3., 7.7.5.1. un 7.7.8.5. punktā, nepiemēro B klases transportlīdzeklim ar tehniski pieļaujamo maksimālo masu, kas nepārsniedz 3,5 tonnas, un ar maksimums 12 pasažieru sēdvietām, kurā no katras sēdvietas var brīvi piekļūt vismaz divām durvīm.

| 7.7.1.11. | Maksimālais grīdas slīpums piekļuves ejā nedrīkst pārsniegt 5 %, kad to mēra pilnas masas transportlīdzeklim darba kārtībā, tam atrodoties uz horizontālas virsmas. Nolaišanas ierīces tai laikā neizmanto. |
| --- | --- |

7.7.1.11.

Maksimālais grīdas slīpums piekļuves ejā nedrīkst pārsniegt 5 %, kad to mēra pilnas masas transportlīdzeklim darba kārtībā, tam atrodoties uz horizontālas virsmas. Nolaišanas ierīces tai laikā neizmanto.

7.7.2.   Piekļuve avārijas durvīm (skatīt 4. pielikuma 5. attēlu)

Turpmāk uzskaitītās prasības neattiecina uz vadītāja durvīm, kuras lieto kā avārijas izeju transportlīdzeklim, kura ietilpība nepārsniedz 22 pasažierus.

| 7.7.2.1. | Pa brīvo vietu, kas ir starp galvenās ejas un avārijas izejas atveri, var brīvi pārvietot vertikālu cilindru 300 mm diametrā un 700 mm augstumā no grīdas, kas balstās uz vēl viena vertikāla cilindra 550 mm diametrā, šā veidojuma kopējam augstumam sasniedzot 1 400 mm.
  Augšējā cilindra diametru augšpusē var samazināt līdz 400 mm, ierēķinot nobīdi pret horizontāli, kas nepārsniedz 30o. |
| --- | --- |

7.7.2.1.

Pa brīvo vietu, kas ir starp galvenās ejas un avārijas izejas atveri, var brīvi pārvietot vertikālu cilindru 300 mm diametrā un 700 mm augstumā no grīdas, kas balstās uz vēl viena vertikāla cilindra 550 mm diametrā, šā veidojuma kopējam augstumam sasniedzot 1 400 mm.

Augšējā cilindra diametru augšpusē var samazināt līdz 400 mm, ierēķinot nobīdi pret horizontāli, kas nepārsniedz 30o.

| 7.7.2.2. | Pirmā cilindra pamats atrodas otrā cilindra projekcijas robežās. |
| --- | --- |

7.7.2.2.

Pirmā cilindra pamats atrodas otrā cilindra projekcijas robežās.

| 7.7.2.3. | Ja gar šo eju ierīko nolaižamus sēdekļus, brīvā vieta cilindra pārvietošanai jānosaka tad, kad šie sēdekļi ir izmantošanas stāvoklī. |
| --- | --- |

7.7.2.3.

Ja gar šo eju ierīko nolaižamus sēdekļus, brīvā vieta cilindra pārvietošanai jānosaka tad, kad šie sēdekļi ir izmantošanas stāvoklī.

| 7.7.2.4. | Dubultcilindra vietā var lietot saliktu mērierīci, kas aprakstīta 7.7.5.1. punktā (skatīt 4. pielikuma 6. attēlu). |
| --- | --- |

7.7.2.4.

Dubultcilindra vietā var lietot saliktu mērierīci, kas aprakstīta 7.7.5.1. punktā (skatīt 4. pielikuma 6. attēlu).

7.7.3.   Piekļuve avārijas logiem

| 7.7.3.1. | No galvenās ejas uz transportlīdzekļa ārpusi pa katru avārijas logu var pārvietot pārbaudes mērierīci. |
| --- | --- |

7.7.3.1.

No galvenās ejas uz transportlīdzekļa ārpusi pa katru avārijas logu var pārvietot pārbaudes mērierīci.

| 7.7.3.2. | Mērierīces kustības virzienam ir jābūt tādam pašam, kādā ir paredzēta pasažiera pārvietošanās, viņam evakuējoties no transportlīdzekļa. Pārbaudes mērierīci tur perpendikulāri šim pārvietošanās virzienam. |
| --- | --- |

7.7.3.2.

Mērierīces kustības virzienam ir jābūt tādam pašam, kādā ir paredzēta pasažiera pārvietošanās, viņam evakuējoties no transportlīdzekļa. Pārbaudes mērierīci tur perpendikulāri šim pārvietošanās virzienam.

| 7.7.3.3. | Pārbaudes mērierīce ir no plānas plāksnes, kuras izmēri ir 600 × 400 mm, bet stūru rādiuss ir noapaļots un atbilst 200 mm. Ja transportlīdzeklim tomēr ir avārijas logs aizmugures pusē, pārbaudes mērierīces izmēri var būt arī 1 400 × 350 mm, bet stūru rādiuss var būt noapaļots un atbilst 175 mm. |
| --- | --- |

7.7.3.3.

Pārbaudes mērierīce ir no plānas plāksnes, kuras izmēri ir 600 × 400 mm, bet stūru rādiuss ir noapaļots un atbilst 200 mm. Ja transportlīdzeklim tomēr ir avārijas logs aizmugures pusē, pārbaudes mērierīces izmēri var būt arī 1 400 × 350 mm, bet stūru rādiuss var būt noapaļots un atbilst 175 mm.

7.7.4.   Piekļuve avārijas lūkām

7.7.4.1.   Avārijas lūkas jumtā

| 7.7.4.1.1. | Izņemot I klases transportlīdzekļus, vismaz vienai avārijas lūkai jābūt novietotai tā, lai četrās pusēs nošķelta 1 600 mm augsta piramīda ar sānu leņķi 20o pieskartos sēdekļa daļai vai līdzvērtīgam atbalstam. Piramīdai ir vertikāla ass, un tās mazākā daļa saskaras ar avārijas lūkas atveres zonu. Atbalsti var būt salokāmi vai pārvietojami, ja vien tos var nobloķēt to lietošanas stāvoklī. Šo stāvokli ņem par pārbaudes stāvokli. |
| --- | --- |

7.7.4.1.1.

Izņemot I klases transportlīdzekļus, vismaz vienai avārijas lūkai jābūt novietotai tā, lai četrās pusēs nošķelta 1 600 mm augsta piramīda ar sānu leņķi 20o pieskartos sēdekļa daļai vai līdzvērtīgam atbalstam. Piramīdai ir vertikāla ass, un tās mazākā daļa saskaras ar avārijas lūkas atveres zonu. Atbalsti var būt salokāmi vai pārvietojami, ja vien tos var nobloķēt to lietošanas stāvoklī. Šo stāvokli ņem par pārbaudes stāvokli.

| 7.7.4.1.2. | Ja jumta struktūras biezums ir lielāks par 150 mm, mazākā piramīdas daļa saskaras ar avārijas lūkas atveres zonu jumta ārējās virsmas līmenī. |
| --- | --- |

7.7.4.1.2.

Ja jumta struktūras biezums ir lielāks par 150 mm, mazākā piramīdas daļa saskaras ar avārijas lūkas atveres zonu jumta ārējās virsmas līmenī.

7.7.4.2.   Avārijas lūkas grīdā

Ja avārijas lūka ir ierīkota grīdā, pa to ir jānodrošina tieša un brīva piekļuve transportlīdzekļa ārpusei, un tā ir jāierīko tur, kur virs lūkas ir brīva vieta, kas atbilst galvenās ejas augstumam. Jebkuram karstuma avotam vai kustīgajām daļām ir jāatrodas vismaz 500 mm no lūkas atveres jebkuras daļas.

Ir jāspēj pārvietot pārbaudes mērierīci, kas izgatavota no plānas plāksnes, kuras izmēri ir 600 × 400 mm, bet stūru rādiuss ir noapaļots un atbilst 200 mm, virzot to horizontālā stāvoklī no vietas, kas atrodas 1 m virs transportlīdzekļa grīdas, līdz pat zemei.

7.7.5.   Galvenās ejas (skatīt 4. pielikuma 6. attēlu)

| 7.7.5.1. | Transportlīdzekļa galvenajai ejai ir jābūt plānotai un konstruētai tā, lai pa to varētu brīvi pārvietot mērierīci, kas sastāv no diviem vienas ass cilindriem, starp kuriem novietots apgriezts šķelts konuss, ja mērierīcei ir šādi izmēri (mm): | I klase | II klase | III klase | A klase | B klase |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apakšējā cilindra “A” diametrs | 450 | 350 | 300 | 350 | 300 |
| Apakšējā cilindra augstums | 900 | 900 | 900 | 900 | 900 |
| Augšējā cilindra “B” diametrs | 550 | 550 | 450 | 550 | 450 |
| Augšējā cilindra “B” augstums | 500 (20) | 500 (20) | 500 (20) | 500 (20) | 300 |
| Kopējais augstums “H” | 1 900 (20) | 1 900 (20) | 1 900 (20) | 1 900 (20) | 1 500 |

7.7.5.1.

I klase

II klase

III klase

A klase

B klase

Apakšējā cilindra “A” diametrs

450

350

300

350

300

Apakšējā cilindra augstums

900

900

900

900

900

Augšējā cilindra “B” diametrs

550

550

450

550

450

Augšējā cilindra “B” augstums

500 (20)

500 (20)

500 (20)

500 (20)

300

Kopējais augstums “H”

1 900 (20)

1 900 (20)

1 900 (20)

1 900 (20)

1 500

| 7.7.5.1.1. | Ja sēdekļa vai sēdekļu rindas priekšā nav izejas |
| --- | --- |

7.7.5.1.1.

Ja sēdekļa vai sēdekļu rindas priekšā nav izejas

| 7.7.5.1.1.1. | Ja ir sēdekļi, kas novietoti braukšanas virzienā, 7.7.5.1. punktā definētās cilindriskās mērierīces priekšējai malai jāaizsniedzas vismaz līdz šķērseniskajai vertikālajai plaknei, kas ir tangenciāla priekšējās rindas sēdekļa atzveltnes priekšējam punktam, un jāpaliek šādā stāvoklī. No šīs plaknes ir iespējams pārvietot paneli, kas parādīts 4. pielikuma 7. attēlā, virzot to no vietas, kur tas saskaras ar cilindrisko mērierīci, lai paneļa puse, kas pavērsta pret transportlīdzekļa ārpusi, pārvietotos uz priekšu, veicot 660 mm lielu attālumu. |
| --- | --- |

7.7.5.1.1.1.

Ja ir sēdekļi, kas novietoti braukšanas virzienā, 7.7.5.1. punktā definētās cilindriskās mērierīces priekšējai malai jāaizsniedzas vismaz līdz šķērseniskajai vertikālajai plaknei, kas ir tangenciāla priekšējās rindas sēdekļa atzveltnes priekšējam punktam, un jāpaliek šādā stāvoklī. No šīs plaknes ir iespējams pārvietot paneli, kas parādīts 4. pielikuma 7. attēlā, virzot to no vietas, kur tas saskaras ar cilindrisko mērierīci, lai paneļa puse, kas pavērsta pret transportlīdzekļa ārpusi, pārvietotos uz priekšu, veicot 660 mm lielu attālumu.

| 7.7.5.1.1.2. | Ja ir sānis novietotas sēdvietas, cilindriskās mērierīces priekšējai daļai jāaizsniedzas vismaz līdz šķērseniskajai plaknei, kura sakrīt ar vertikālo plakni, kas iziet cauri priekšējā sēdekļa centram (skatīt 4. pielikuma 7. attēlu). |
| --- | --- |

7.7.5.1.1.2.

Ja ir sānis novietotas sēdvietas, cilindriskās mērierīces priekšējai daļai jāaizsniedzas vismaz līdz šķērseniskajai plaknei, kura sakrīt ar vertikālo plakni, kas iziet cauri priekšējā sēdekļa centram (skatīt 4. pielikuma 7. attēlu).

| 7.7.5.1.1.3. | Ja ir sēdekļi, kas novietoti pretēji braukšanas virzienam, cilindriskās mērierīces priekšējai daļai jāaizsniedzas vismaz līdz šķērseniskajai vertikālajai plaknei, kura ir tangenciāla priekšējā sēdekļa vai rindas sēdekļa spilvenu virsmai (skatīt 4. pielikuma 7. attēlu). |
| --- | --- |

7.7.5.1.1.3.

Ja ir sēdekļi, kas novietoti pretēji braukšanas virzienam, cilindriskās mērierīces priekšējai daļai jāaizsniedzas vismaz līdz šķērseniskajai vertikālajai plaknei, kura ir tangenciāla priekšējā sēdekļa vai rindas sēdekļa spilvenu virsmai (skatīt 4. pielikuma 7. attēlu).

| 7.7.5.2. | I klases transportlīdzekļiem apakšējā cilindra diametru no 450 mm var samazināt līdz 400 mm attiecībā uz jebkuru galvenās ejas daļu, kas atrodas aiz: |
| --- | --- |

7.7.5.2.

I klases transportlīdzekļiem apakšējā cilindra diametru no 450 mm var samazināt līdz 400 mm attiecībā uz jebkuru galvenās ejas daļu, kas atrodas aiz:

| 7.7.5.2.1. | šķērseniskas vertikālas plaknes, kas izvirzīta 1,5 m uz priekšu no aizmugurējās ass viduslīnijas (vistālāk uz priekšu novietotā aizmugurējās ass transportlīdzekļiem ar vairāk nekā vienu aizmugurējo asi), un |
| --- | --- |

7.7.5.2.1.

šķērseniskas vertikālas plaknes, kas izvirzīta 1,5 m uz priekšu no aizmugurējās ass viduslīnijas (vistālāk uz priekšu novietotā aizmugurējās ass transportlīdzekļiem ar vairāk nekā vienu aizmugurējo asi), un

| 7.7.5.2.2. | šķērseniskās vertikālās plaknes, kas atrodas aizmugurējo pasažieru durvju aizmugurējā malā. |
| --- | --- |

7.7.5.2.2.

šķērseniskās vertikālās plaknes, kas atrodas aizmugurējo pasažieru durvju aizmugurējā malā.

| 7.7.5.3. | III klases transportlīdzekļiem sēdekļus vienā vai abās galvenās ejas pusēs var pārvietot sānis, tādējādi radot iespēju samazināt galvenās ejas platumu līdz tādam lielumam, kas atbilst apakšējā cilindra diametram 220 mm, ar nosacījumu, ka ar šāda sēdekļa darbināšanas mehānismiem, kuri ir viegli pieejami personai, kas stāv galvenajā ejā, pietiek, lai viegli un, ja iespējams, automātiski vēlreiz novietotu sēdekli, pat sēdekli ar svaru, tādā stāvoklī, kas atbilst minimālajam platumam 300 mm. |
| --- | --- |

7.7.5.3.

III klases transportlīdzekļiem sēdekļus vienā vai abās galvenās ejas pusēs var pārvietot sānis, tādējādi radot iespēju samazināt galvenās ejas platumu līdz tādam lielumam, kas atbilst apakšējā cilindra diametram 220 mm, ar nosacījumu, ka ar šāda sēdekļa darbināšanas mehānismiem, kuri ir viegli pieejami personai, kas stāv galvenajā ejā, pietiek, lai viegli un, ja iespējams, automātiski vēlreiz novietotu sēdekli, pat sēdekli ar svaru, tādā stāvoklī, kas atbilst minimālajam platumam 300 mm.

| 7.7.5.4. | Posmainiem transportlīdzekļiem 7.7.5.1. punktā definēto mērierīci ir iespējams netraucēti izbīdīt cauri posmainajai transportlīdzekļa daļai. Neviena šīs daļas mīkstā pārklājuma daļa, tostarp apakšējās daļas, nedrīkst iestiepties galvenajā ejā. |
| --- | --- |

7.7.5.4.

Posmainiem transportlīdzekļiem 7.7.5.1. punktā definēto mērierīci ir iespējams netraucēti izbīdīt cauri posmainajai transportlīdzekļa daļai. Neviena šīs daļas mīkstā pārklājuma daļa, tostarp apakšējās daļas, nedrīkst iestiepties galvenajā ejā.

| 7.7.5.5. | Galvenajās ejās var būt pierīkoti pakāpieni. Šādu pakāpienu platums nedrīkst būt mazāks par galvenās ejas platumu pakāpienu augšpusē. |
| --- | --- |

7.7.5.5.

Galvenajās ejās var būt pierīkoti pakāpieni. Šādu pakāpienu platums nedrīkst būt mazāks par galvenās ejas platumu pakāpienu augšpusē.

| 7.7.5.6. | Nolaižamie sēdekļi, kas ļautu pasažieriem sēdēt galvenajā ejā, nav atļauti. |
| --- | --- |

7.7.5.6.

Nolaižamie sēdekļi, kas ļautu pasažieriem sēdēt galvenajā ejā, nav atļauti.

| 7.7.5.7. | Sānis bīdāmi sēdekļi, kuri kādā stāvoklī var iestiepties galvenajā ejā, nav atļauti, izņemot III klases transportlīdzekļos, ievērojot 7.7.5.3. punktā izklāstītos nosacījumus. |
| --- | --- |

7.7.5.7.

Sānis bīdāmi sēdekļi, kuri kādā stāvoklī var iestiepties galvenajā ejā, nav atļauti, izņemot III klases transportlīdzekļos, ievērojot 7.7.5.3. punktā izklāstītos nosacījumus.

| 7.7.5.8. | Transportlīdzekļiem, uz kuriem attiecas 7.7.1.9. punkts, galvenā eja nav nepieciešama, ja vien ir ievēroti piekļuves izmēri, kas noteikti minētajā punktā. |
| --- | --- |

7.7.5.8.

Transportlīdzekļiem, uz kuriem attiecas 7.7.1.9. punkts, galvenā eja nav nepieciešama, ja vien ir ievēroti piekļuves izmēri, kas noteikti minētajā punktā.

| 7.7.5.9. | Galvenās ejas un piekļuves eju virsmai ir jābūt neslīdīgai. |
| --- | --- |

7.7.5.9.

Galvenās ejas un piekļuves eju virsmai ir jābūt neslīdīgai.

7.7.6.   Galvenās ejas slīpums

Galvenās ejas slīpums, ko mēra tukšam transportlīdzeklim, kurš stāv uz horizontālas virsmas, kad nav ieslēgta nolaišanas sistēma, nedrīkst pārsniegt:

| 7.7.6.1. | 8 % I, II vai A klases transportlīdzeklim vai |
| --- | --- |

7.7.6.1.

8 % I, II vai A klases transportlīdzeklim vai

| 7.7.6.2. | (rezervēts) |
| --- | --- |

7.7.6.2.

(rezervēts)

| 7.7.6.3 | 12,5 % III un B klases transportlīdzeklim un |
| --- | --- |

7.7.6.3

12,5 % III un B klases transportlīdzeklim un

| 7.7.6.4. | 5 % attiecībā uz plakni, kas ir perpendikulāra transportlīdzekļa simetrijas garenasij. |
| --- | --- |

7.7.6.4.

5 % attiecībā uz plakni, kas ir perpendikulāra transportlīdzekļa simetrijas garenasij.

7.7.7.   Pakāpieni (skatīt 4. pielikuma 8. attēlu)

| 7.7.7.1. | Maksimālais un minimālais augstums, kad nolaišanas sistēma nav ieslēgta, un minimālais pasažieru vajadzībām paredzēto pakāpienu dziļums pie pasažieru un avārijas durvīm, kā arī transportlīdzekļa iekšienē, ir šāds:







  Klase | I un A | II, III un B |
| --- | --- | --- | --- |
| Pirmais pakāpiens no zemes “D” | Maks. augstums (mm) | 340 (22) | 380 (22)
   (23)
   (24) |
| | Min. dziļums (mm) | 300 (21) |
| Citi pakāpieni “E” | Maks. augstums (mm) | 250 (25) | 350 (26) |
| | Min. augstums (mm) | 120 |
| | Min. dziļums (mm) | 200 |

7.7.7.1.

Klase

I un A

II, III un B

Pirmais pakāpiens no zemes “D”

Maks. augstums (mm)

340 (22)

380 (22)
   (23)
   (24)

Min. dziļums (mm)

300 (21)

Citi pakāpieni “E”

Maks. augstums (mm)

250 (25)

350 (26)

Min. augstums (mm)

120

Min. dziļums (mm)

200

| Piezīme: | 1. | Divviru durvju ejā pakāpienus katrā piekļuves ejas daļā aplūko atsevišķi. |
| --- | --- | --- |

Piezīme:

1.

Divviru durvju ejā pakāpienus katrā piekļuves ejas daļā aplūko atsevišķi.

| 2. | 4. pielikuma 8. zīmējuma E izmēram nav jābūt vienādam attiecībā uz katru pakāpienu. |
| --- | --- |

2.

4. pielikuma 8. zīmējuma E izmēram nav jābūt vienādam attiecībā uz katru pakāpienu.

| 7.7.7.1.1. | Nevienu pāreju no pazeminātas galvenās ejas uz sēdekļu zonu neuzskata par pakāpienu. Vertikālais attālums starp galvenās ejas virsmu un sēdekļu zonas grīdu tomēr nedrīkst pārsniegt 350 mm. |
| --- | --- |

7.7.7.1.1.

Nevienu pāreju no pazeminātas galvenās ejas uz sēdekļu zonu neuzskata par pakāpienu. Vertikālais attālums starp galvenās ejas virsmu un sēdekļu zonas grīdu tomēr nedrīkst pārsniegt 350 mm.

| 7.7.7.2. | Attiecībā uz 7.7.7. punktu pakāpiena augstumu mēra tā platuma centrā. Ražotājiem turklāt ir īpaši jāņem vērā piekļuves iespējas pasažieriem ar pārvietošanās grūtībām, it sevišķi saistībā ar pakāpiena augstumu, kam ir jābūt pēc iespējas mazākam. |
| --- | --- |

7.7.7.2.

Attiecībā uz 7.7.7. punktu pakāpiena augstumu mēra tā platuma centrā. Ražotājiem turklāt ir īpaši jāņem vērā piekļuves iespējas pasažieriem ar pārvietošanās grūtībām, it sevišķi saistībā ar pakāpiena augstumu, kam ir jābūt pēc iespējas mazākam.

| 7.7.7.3. | Pirmā pakāpiena augstumu attiecībā pret zemi mēra, novietojot transportlīdzekli uz līdzenas zemes, pie pilnas masas darba kārtībā, kā noteikts šo noteikumu 2.18. punktā, kā arī ar tādām riepām un spiedienu tajās, kā noteicis ražotājs maksimāli tehniski pieļaujamai masai ar kravu (M), kura paziņota saskaņā ar šo noteikumu 2.19. punktu. |
| --- | --- |

7.7.7.3.

Pirmā pakāpiena augstumu attiecībā pret zemi mēra, novietojot transportlīdzekli uz līdzenas zemes, pie pilnas masas darba kārtībā, kā noteikts šo noteikumu 2.18. punktā, kā arī ar tādām riepām un spiedienu tajās, kā noteicis ražotājs maksimāli tehniski pieļaujamai masai ar kravu (M), kura paziņota saskaņā ar šo noteikumu 2.19. punktu.

| 7.7.7.4. | Ja ir vairāk nekā viens pakāpiens, katrs pakāpiens var ietiekties nākamā pakāpiena vertikālās pārvirzes zonā ne vairāk kā 100 mm, turklāt šādai pārvirzei pār apakšējo pakāpienu ir jāatstāj vismaz 200 mm brīva platība (skatīt 4. pielikuma 8. attēlu), turklāt pakāpienu galiem ir jābūt tādiem, lai pēc iespējas samazinātu paklupšanas risku, turklāt tiem ir jābūt kontrastējošā krāsā vai krāsās. |
| --- | --- |

7.7.7.4.

Ja ir vairāk nekā viens pakāpiens, katrs pakāpiens var ietiekties nākamā pakāpiena vertikālās pārvirzes zonā ne vairāk kā 100 mm, turklāt šādai pārvirzei pār apakšējo pakāpienu ir jāatstāj vismaz 200 mm brīva platība (skatīt 4. pielikuma 8. attēlu), turklāt pakāpienu galiem ir jābūt tādiem, lai pēc iespējas samazinātu paklupšanas risku, turklāt tiem ir jābūt kontrastējošā krāsā vai krāsās.

| 7.7.7.5. | Katra pakāpiena platumam un formai ir jābūt tādai, lai varētu uz tā novietot tālāk sniegtajā tabulā norādīto taisnstūri, turklāt lai attiecīgā taisnstūra pārkares laukums pāri šim pakāpienam nepārsniegtu 5 % no tā laukuma. Divviru durvju ejā šī prasība ir jāizpilda katrai durvju ejas pusei.







  Pasažieru skaits | > 22 | < 22 |
| --- | --- | --- | --- |
| Zona | Pirmais pakāpiens (mm) | 400 × 300 | 400 × 200 |
| | Pārējie pakāpieni (mm) | 400 × 200 | 400 × 200 |

7.7.7.5.

Pasažieru skaits

> 22

< 22

Zona

Pirmais pakāpiens (mm)

400 × 300

400 × 200

Pārējie pakāpieni (mm)

400 × 200

400 × 200

| 7.7.7.6. | Visiem pakāpieniem ir jābūt ar neslīdīgu virsmu. |
| --- | --- |

7.7.7.6.

Visiem pakāpieniem ir jābūt ar neslīdīgu virsmu.

| 7.7.7.7. | Maksimālais pakāpiena slīpums jebkurā virzienā nedrīkst pārsniegt 5 %, kad transportlīdzeklis bez kravas stāv uz gludas un horizontālas virsmas normālā braukšanas stāvoklī (jo sevišķi nedrīkst būt ieslēgtas nekādas nolaišanas ierīces). |
| --- | --- |

7.7.7.7.

Maksimālais pakāpiena slīpums jebkurā virzienā nedrīkst pārsniegt 5 %, kad transportlīdzeklis bez kravas stāv uz gludas un horizontālas virsmas normālā braukšanas stāvoklī (jo sevišķi nedrīkst būt ieslēgtas nekādas nolaišanas ierīces).

7.7.8.   Pasažieru sēdekļi un vieta sēdošiem pasažieriem

7.7.8.1.   Minimālais sēdekļu platums

| 7.7.8.1.1. | Minimālajam sēdekļa spilvena platumam, F izmērs (4. pielikuma 9. attēls), ko mēra no vertikālās plaknes, kas iet cauri sēdvietas centram, ir jābūt šādam:





  I, II, A, B klase | 200 mm; |
| --- | --- | --- |
| III klase | 225 mm. |

7.7.8.1.1.

I, II, A, B klase

200 mm;

III klase

225 mm.

| 7.7.8.1.2. | Minimālajai vietai, kurai jābūt pieejamai katrā sēdvietā, G izmērs (skatīt 4. pielikuma 9. attēlu), ko mēra no vertikālās plaknes, kas iet cauri minētās sēdvietas centram augstumā starp 270 un 650 mm virs nesaspiesta sēdekļa spilvena, ir jābūt vismaz šādai:





  atsevišķi sēdekļi | 250 mm; |
| --- | --- | --- |
| nepārtrauktas sēdekļu rindas 2 vai vairāk pasažieriem | 225 mm. |

7.7.8.1.2.

atsevišķi sēdekļi

250 mm;

nepārtrauktas sēdekļu rindas 2 vai vairāk pasažieriem

225 mm.

| 7.7.8.1.3. | Transportlīdzekļiem, kuru platums ir 2,35 m vai mazāks, katrai sēdvietai pieejamās vietas platumam, ko mēra no vertikālās plaknes, kas iet cauri minētās sēdvietas centram augstumā starp 270 mm un 650 mm virs nesaspiesta sēdekļa spilvena, ir jābūt 200 mm (skatīt 4. pielikuma 9.A attēlu). Ja ir izpildītas šā punkta prasības, 7.7.8.1.2. punkta prasības nepiemēro. |
| --- | --- |

7.7.8.1.3.

Transportlīdzekļiem, kuru platums ir 2,35 m vai mazāks, katrai sēdvietai pieejamās vietas platumam, ko mēra no vertikālās plaknes, kas iet cauri minētās sēdvietas centram augstumā starp 270 mm un 650 mm virs nesaspiesta sēdekļa spilvena, ir jābūt 200 mm (skatīt 4. pielikuma 9.A attēlu). Ja ir izpildītas šā punkta prasības, 7.7.8.1.2. punkta prasības nepiemēro.

| 7.7.8.1.4. | Transportlīdzekļiem, kuru ietilpība nepārsniedz 22 pasažierus, attiecībā uz sēdekļiem, kas atrodas pie transportlīdzekļa sienas, pieejamā vieta augšdaļā neietver trijstūra formas laukumu, kas ir 20 mm plats un 100 mm augsts (skatīt 4. pielikuma 10. attēlu). Turklāt vietu, kas ir vajadzīga drošības jostām un to stiprinājumiem, kā arī saules aizsegiem, neuzskata par aizņemtu. |
| --- | --- |

7.7.8.1.4.

Transportlīdzekļiem, kuru ietilpība nepārsniedz 22 pasažierus, attiecībā uz sēdekļiem, kas atrodas pie transportlīdzekļa sienas, pieejamā vieta augšdaļā neietver trijstūra formas laukumu, kas ir 20 mm plats un 100 mm augsts (skatīt 4. pielikuma 10. attēlu). Turklāt vietu, kas ir vajadzīga drošības jostām un to stiprinājumiem, kā arī saules aizsegiem, neuzskata par aizņemtu.

7.7.8.2.   Sēdekļa spilvena minimālais dziļums (K izmērs, skatīt 4. pielikuma 11. attēlu)

Sēdekļa spilvena minimālais dziļums ir šāds:

| 7.7.8.2.1. | 350 mm I, A un B klases transportlīdzekļos un |
| --- | --- |

7.7.8.2.1.

350 mm I, A un B klases transportlīdzekļos un

| 7.7.8.2.2. | 400 mm II un III klases transportlīdzekļos. |
| --- | --- |

7.7.8.2.2.

400 mm II un III klases transportlīdzekļos.

7.7.8.3.   Sēdekļa spilvena augstums (H izmērs, skatīt 4. pielikuma 11. attēlu)

Nesaspiesta sēdekļa spilvena augstums attiecībā pret grīdu ir tāds, ka attālums no grīdas līdz horizontālajai plaknei, kas ir tangenciāla priekšējai augšējai sēdekļa spilvena virsmai, ir robežās no 400 mm līdz 500 mm: šo augstumu tomēr var samazināt līdz augstumam, kas nav mazāks par 350 mm, pie riteņu arkām un dzinēja nodalījuma.

7.7.8.4.   Vieta starp sēdekļiem (skatīt 4. pielikuma 12. attēlu)

| 7.7.8.4.1. | Attiecībā uz sēdekļiem, kas ir vērsti uz vienu un to pašu pusi, attālums starp sēdekļa malas priekšpusi un tam priekšā esošā sēdekļa atzveltnes malu (H izmērs), kad to mēra horizontāli un jebkurā augstumā virs grīdas starp sēdekļa spilvena augšējās virsmas līmeni un punktu, kurš atrodas 620 mm virs grīdas, ir ne mazāks kā:





  H |
| --- | --- |
| I, A un B klase | 650 mm |
| II un III klase | 680 mm |

7.7.8.4.1.

H

I, A un B klase

650 mm

II un III klase

680 mm

| 7.7.8.4.2. | Visus mērījumus izdara, kad sēdekļa spilvens un mala nav saspiesti, attiecībā uz vertikālo plakni, kas iet cauri atsevišķa sēdekļa vietas viduslīnijai. |
| --- | --- |

7.7.8.4.2.

Visus mērījumus izdara, kad sēdekļa spilvens un mala nav saspiesti, attiecībā uz vertikālo plakni, kas iet cauri atsevišķa sēdekļa vietas viduslīnijai.

| 7.7.8.4.3. | Kad šķērseniski novietoti sēdekļi ir vērsti cits pret citu, minimālais attālums starp pretī esošo sēdekļu priekšpusēm, kad to mēra augstākajā sēdekļu spilvenu punktā, ir ne mazāks kā 1 300 mm. |
| --- | --- |

7.7.8.4.3.

Kad šķērseniski novietoti sēdekļi ir vērsti cits pret citu, minimālais attālums starp pretī esošo sēdekļu priekšpusēm, kad to mēra augstākajā sēdekļu spilvenu punktā, ir ne mazāks kā 1 300 mm.

| 7.7.8.4.4. | Mērījumus nolaižamiem pasažieru sēdekļiem un regulējamiem vadītāja sēdekļiem veic, kad sēdekļu atzveltnes un citas regulējamas daļas atrodas normālā lietošanas stāvoklī, kā norādījis ražotājs. |
| --- | --- |

7.7.8.4.4.

Mērījumus nolaižamiem pasažieru sēdekļiem un regulējamiem vadītāja sēdekļiem veic, kad sēdekļu atzveltnes un citas regulējamas daļas atrodas normālā lietošanas stāvoklī, kā norādījis ražotājs.

| 7.7.8.4.5. | Mērījumus sēdekļiem ar atvāžamiem galdiņiem, kas piestiprināti pie sēdekļu atzveltnes, veic, kad šie galdiņi ir salocītā stāvoklī. |
| --- | --- |

7.7.8.4.5.

Mērījumus sēdekļiem ar atvāžamiem galdiņiem, kas piestiprināti pie sēdekļu atzveltnes, veic, kad šie galdiņi ir salocītā stāvoklī.

| 7.7.8.4.6. | Sēdekļiem, kas uzmontēti uz sliedes vai citas sistēmas, kas ļauj operatoram vai lietotājam viegli mainīt transportlīdzekļa iekšienes konfigurāciju, mērījumus veic normālā lietošanas pozīcijā, ko norādījis ražotājs tipa apstiprinājuma saņemšanas pieteikumā. |
| --- | --- |

7.7.8.4.6.

Sēdekļiem, kas uzmontēti uz sliedes vai citas sistēmas, kas ļauj operatoram vai lietotājam viegli mainīt transportlīdzekļa iekšienes konfigurāciju, mērījumus veic normālā lietošanas pozīcijā, ko norādījis ražotājs tipa apstiprinājuma saņemšanas pieteikumā.

7.7.8.5.   Vieta sēdošiem pasažieriem (skatīt 4. pielikuma 13. attēlu)

| 7.7.8.5.1. | Jānodrošina minimālā brīvā vieta katra pasažiera priekšā, kā tas norādīts 4. pielikuma 13. attēlā. Priekšā novietota sēdekļa atzveltne vai nodalījums, kura aprises aptuveni atbilst atlaista sēdekļa atzveltnes aprisēm, var ietiekties šai vietā saskaņā ar 7.7.8.4. punkta noteikumiem. Šai vietā ir pieļaujama arī sēdekļu kāju klātbūtne, ja vien paliek pietiekami daudz vietas pasažiera kājām. Ja transportlīdzeklī, kura ietilpība nepārsniedz 22 pasažierus, ir sēdekļi blakus vadītāja sēdeklim, tad ir atļauts kontroles un instrumentu paneļa, vējstikla, saules aizsega, drošības jostu un to stiprinājuma izvirzīts stāvoklis. |
| --- | --- |

7.7.8.5.1.

Jānodrošina minimālā brīvā vieta katra pasažiera priekšā, kā tas norādīts 4. pielikuma 13. attēlā. Priekšā novietota sēdekļa atzveltne vai nodalījums, kura aprises aptuveni atbilst atlaista sēdekļa atzveltnes aprisēm, var ietiekties šai vietā saskaņā ar 7.7.8.4. punkta noteikumiem. Šai vietā ir pieļaujama arī sēdekļu kāju klātbūtne, ja vien paliek pietiekami daudz vietas pasažiera kājām. Ja transportlīdzeklī, kura ietilpība nepārsniedz 22 pasažierus, ir sēdekļi blakus vadītāja sēdeklim, tad ir atļauts kontroles un instrumentu paneļa, vējstikla, saules aizsega, drošības jostu un to stiprinājuma izvirzīts stāvoklis.

| 7.7.8.5.2. | Tomēr tajā autobusa daļā, kurā ir visērtāk iekāpt, ir jānodrošina vismaz divi sēdekļi I un II klases transportlīdzekļos un vismaz viens sēdeklis A klases transportlīdzekļos, kas novietots transportlīdzekļa braukšanas virzienā vai pretēji tam un ir īpaši paredzēts un marķēts pasažieriem ar pārvietošanās grūtībām, izņemot personas ratiņkrēslos. Šie sēdekļi ir jāparedz pasažieriem ar pārvietošanās grūtībām, lai nodrošinātu pietiekami daudz vietas, tie ir attiecīgi jāapzīmē, un pie tiem ir jānovieto turekļi, lai atvieglotu apsēšanos sēdeklī un piecelšanos no tā, kā arī jānodrošina no sēdus stāvokļa tāda saziņas iespēja, kādā paredzēta 7.7.9. punktā. |
| --- | --- |

7.7.8.5.2.

Tomēr tajā autobusa daļā, kurā ir visērtāk iekāpt, ir jānodrošina vismaz divi sēdekļi I un II klases transportlīdzekļos un vismaz viens sēdeklis A klases transportlīdzekļos, kas novietots transportlīdzekļa braukšanas virzienā vai pretēji tam un ir īpaši paredzēts un marķēts pasažieriem ar pārvietošanās grūtībām, izņemot personas ratiņkrēslos. Šie sēdekļi ir jāparedz pasažieriem ar pārvietošanās grūtībām, lai nodrošinātu pietiekami daudz vietas, tie ir attiecīgi jāapzīmē, un pie tiem ir jānovieto turekļi, lai atvieglotu apsēšanos sēdeklī un piecelšanos no tā, kā arī jānodrošina no sēdus stāvokļa tāda saziņas iespēja, kādā paredzēta 7.7.9. punktā.

| 7.7.8.5.2.1. | Šiem sēdekļiem ir jānodrošina vismaz 110 % no 7.7.8.5.1. punktā paredzētās vietas. |
| --- | --- |

7.7.8.5.2.1.

Šiem sēdekļiem ir jānodrošina vismaz 110 % no 7.7.8.5.1. punktā paredzētās vietas.

7.7.8.6.   Brīva vieta virs sēdvietām

| 7.7.8.6.1. | Virs katras sēdvietas, izņemot priekšējās rindas sēdekļus transportlīdzeklī, kura ietilpība nepārsniedz 22 pasažierus, un virs attiecīgās vietas, kas paredzēta kājām, ir jābūt brīvai vietai, kuras augstums ir ne mazāks par 900 mm, ja to mēra no augstākā nesaspiesta sēdekļa spilvena punkta, turklāt vismaz 1 350 mm attālumā no vidējā grīdas līmeņa vietā, kas atvēlēta kājām. Transportlīdzekļiem, uz kuriem attiecas 7.7.1.10. punkts, šo izmēru var samazināt līdz 1 200 mm, ja mēra no grīdas. |
| --- | --- |

7.7.8.6.1.

Virs katras sēdvietas, izņemot priekšējās rindas sēdekļus transportlīdzeklī, kura ietilpība nepārsniedz 22 pasažierus, un virs attiecīgās vietas, kas paredzēta kājām, ir jābūt brīvai vietai, kuras augstums ir ne mazāks par 900 mm, ja to mēra no augstākā nesaspiesta sēdekļa spilvena punkta, turklāt vismaz 1 350 mm attālumā no vidējā grīdas līmeņa vietā, kas atvēlēta kājām. Transportlīdzekļiem, uz kuriem attiecas 7.7.1.10. punkts, šo izmēru var samazināt līdz 1 200 mm, ja mēra no grīdas.

| 7.7.8.6.2. | Šī brīvā vieta atrodas virs zonas, ko veido: |
| --- | --- |

7.7.8.6.2.

Šī brīvā vieta atrodas virs zonas, ko veido:

| 7.7.8.6.2.1. | gareniskās vertikālās plaknes 200 mm uz katru pusi no sēdvietas vertikālās vidusplaknes un |
| --- | --- |

7.7.8.6.2.1.

gareniskās vertikālās plaknes 200 mm uz katru pusi no sēdvietas vertikālās vidusplaknes un

| 7.7.8.6.2.2. | šķērseniskā vertikālā plakne, kas iet caur vistālāk uz aizmuguri novietoto augšējo sēdekļa atzveltnes punktu, un šķērseniskā vertikālā plakne 280 mm pirms nesaspiesta sēdekļa spilvena paša priekšējā punkta, kuru attiecīgi mēra pie sēdvietas vertikālās vidusplaknes. |
| --- | --- |

7.7.8.6.2.2.

šķērseniskā vertikālā plakne, kas iet caur vistālāk uz aizmuguri novietoto augšējo sēdekļa atzveltnes punktu, un šķērseniskā vertikālā plakne 280 mm pirms nesaspiesta sēdekļa spilvena paša priekšējā punkta, kuru attiecīgi mēra pie sēdvietas vertikālās vidusplaknes.

| 7.7.8.6.3. | No 7.7.8.6.1. un 7.7.8.6.2. punktā noteiktās brīvās vietas malām var izslēgt šādas zonas: |
| --- | --- |

7.7.8.6.3.

No 7.7.8.6.1. un 7.7.8.6.2. punktā noteiktās brīvās vietas malām var izslēgt šādas zonas:

| 7.7.8.6.3.1. | Attiecībā uz ārmalas sēdekļu augšdaļu – zonu ar taisnstūra šķērsgriezumu, kas ir 150 mm augsts un 100 mm plats (skatīt 4. pielikuma 14. attēlu). |
| --- | --- |

7.7.8.6.3.1.

Attiecībā uz ārmalas sēdekļu augšdaļu – zonu ar taisnstūra šķērsgriezumu, kas ir 150 mm augsts un 100 mm plats (skatīt 4. pielikuma 14. attēlu).

| 7.7.8.6.3.2. | Attiecībā uz ārmalas sēdekļu augšdaļu – zonu ar trijstūra šķērsgriezumu, kura virsotne atrodas 650 mm attālumā no grīdas un kura pamats ir 100 mm plats (skatīt 4. pielikuma 15. attēlu). |
| --- | --- |

7.7.8.6.3.2.

Attiecībā uz ārmalas sēdekļu augšdaļu – zonu ar trijstūra šķērsgriezumu, kura virsotne atrodas 650 mm attālumā no grīdas un kura pamats ir 100 mm plats (skatīt 4. pielikuma 15. attēlu).

| 7.7.8.6.3.3. | Attiecībā uz ārmalas sēdekļu kāju balstu – šķērsgriezuma laukuma zonu, kura nepārsniedz 0,02 m2 (0,03 m2 I klases transportlīdzekļiem ar zemu grīdu) un kuras maksimālais platums nepārsniedz 100 mm (150 mm I klases transportlīdzekļiem ar zemu grīdu) (skatīt 4. pielikuma 16. attēlu). |
| --- | --- |

7.7.8.6.3.3.

Attiecībā uz ārmalas sēdekļu kāju balstu – šķērsgriezuma laukuma zonu, kura nepārsniedz 0,02 m2 (0,03 m2 I klases transportlīdzekļiem ar zemu grīdu) un kuras maksimālais platums nepārsniedz 100 mm (150 mm I klases transportlīdzekļiem ar zemu grīdu) (skatīt 4. pielikuma 16. attēlu).

| 7.7.8.6.3.4. | Transportlīdzeklim, kura ietilpība nepārsniedz 22 pasažierus, attiecībā uz sēdvietām, kas atrodas vistuvāk virsbūves aizmugures stūriem, brīvās vietas ārējo aizmugures malu plakaniskā skatījumā var noapaļot līdz rādiusam, kas nepārsniedz 150 mm (skatīt 4. pielikuma 17. attēlu). |
| --- | --- |

7.7.8.6.3.4.

Transportlīdzeklim, kura ietilpība nepārsniedz 22 pasažierus, attiecībā uz sēdvietām, kas atrodas vistuvāk virsbūves aizmugures stūriem, brīvās vietas ārējo aizmugures malu plakaniskā skatījumā var noapaļot līdz rādiusam, kas nepārsniedz 150 mm (skatīt 4. pielikuma 17. attēlu).

| 7.7.8.6.4. | Brīvajā vietā, kas definēta 7.7.8.6.1., 7.7.8.6.2. un 7.7.8.6.3. punktā, ir atļauti šādi papildu izvirzīti elementi: |
| --- | --- |

7.7.8.6.4.

Brīvajā vietā, kas definēta 7.7.8.6.1., 7.7.8.6.2. un 7.7.8.6.3. punktā, ir atļauti šādi papildu izvirzīti elementi:

| 7.7.8.6.4.1. | Cita sēdekļa atzveltnes, balstu un stiprinājumu izvirzījums (piemēram, atvāžams galdiņš). |
| --- | --- |

7.7.8.6.4.1.

Cita sēdekļa atzveltnes, balstu un stiprinājumu izvirzījums (piemēram, atvāžams galdiņš).

| 7.7.8.6.4.2. | Transportlīdzeklim, kura ietilpība nepārsniedz 22 pasažierus, riteņa arkas izvirzīšanās, ja vien ir izpildīts viens no turpmāk izklāstītajiem diviem noteikumiem: |
| --- | --- |

7.7.8.6.4.2.

Transportlīdzeklim, kura ietilpība nepārsniedz 22 pasažierus, riteņa arkas izvirzīšanās, ja vien ir izpildīts viens no turpmāk izklāstītajiem diviem noteikumiem:

| 7.7.8.6.4.2.1. | izvirzītais elements nesniedzas tālāk par sēdvietas vertikālo vidusplakni (skatīt 4. pielikuma 18. attēlu) vai |
| --- | --- |

7.7.8.6.4.2.1.

izvirzītais elements nesniedzas tālāk par sēdvietas vertikālo vidusplakni (skatīt 4. pielikuma 18. attēlu) vai

| 7.7.8.6.4.2.2. | tuvākā mala no 300 mm dziļās zonas, kas ir paredzēta sēdoša pasažiera kājām, nav izvirzīta tālāk par 200 mm no nesaspiesta sēdekļa spilvena malas un nav izvirzīta tālāk par 600 mm sēdekļa malas priekšā, ja šos mērījumus veic sēdvietas vertikālajā vidusplaknē (skatīt 4. pielikuma 19. punktu). Ja ir divi sēdekļi, kas novietoti viens otram pretī, šo noteikumu attiecina tikai uz vienu no šiem sēdekļiem, un atlikušajai vietai, kas paredzēta sēdošu pasažieru kājām, ir jābūt vismaz 400 mm. |
| --- | --- |

7.7.8.6.4.2.2.

tuvākā mala no 300 mm dziļās zonas, kas ir paredzēta sēdoša pasažiera kājām, nav izvirzīta tālāk par 200 mm no nesaspiesta sēdekļa spilvena malas un nav izvirzīta tālāk par 600 mm sēdekļa malas priekšā, ja šos mērījumus veic sēdvietas vertikālajā vidusplaknē (skatīt 4. pielikuma 19. punktu). Ja ir divi sēdekļi, kas novietoti viens otram pretī, šo noteikumu attiecina tikai uz vienu no šiem sēdekļiem, un atlikušajai vietai, kas paredzēta sēdošu pasažieru kājām, ir jābūt vismaz 400 mm.

| 7.7.8.6.4.3. | Ja transportlīdzeklī, kura ietilpība nepārsniedz 22 pasažierus, ir sēdekļi blakus vadītāja sēdeklim, izvirzīti paverami logi un to stiprinājumi, kontroles/instrumentu panelis, vējstikls, saules aizsegi, drošības jostas un to stiprinājumi un griestu daļa transportlīdzekļa priekšā. |
| --- | --- |

7.7.8.6.4.3.

Ja transportlīdzeklī, kura ietilpība nepārsniedz 22 pasažierus, ir sēdekļi blakus vadītāja sēdeklim, izvirzīti paverami logi un to stiprinājumi, kontroles/instrumentu panelis, vējstikls, saules aizsegi, drošības jostas un to stiprinājumi un griestu daļa transportlīdzekļa priekšā.

7.7.9.   Sakari ar vadītāju

| 7.7.9.1. | I, II un A klases transportlīdzekļos pasažieriem ir jānodrošina iespēja paziņot vadītājam par vēlēšanos apturēt transportlīdzekli. Šādu sakaru ierīču vadības mehānismiem ir jābūt ar izvirzītām pogām, kuras I un A klases transportlīdzekļos atrodas ne augstāk kā 1 200 mm no grīdas, un tām ir jābūt kontrastējošā krāsā vai krāsās. Vadības mehānismiem ir jābūt izvietotiem pietiekamā skaitā visa transportlīdzekļa garumā. Par vadības mehānisma ieslēgšanos pasažieri var pārliecināties pēc viena vai vairākiem indikatoriem. Indikatorā parādās vārdi “autobusa pietura” vai atbilstošs uzraksts un/vai attiecīga piktogramma, kas paliek ieslēgta, iekams atveras pasažieru durvis. Posmainiem transportlīdzekļiem šādi indikatori ir katrā nekustīgajā transportlīdzekļa daļā. Divstāvu transportlīdzekļiem šādi indikatori ir katrā stāvā. |
| --- | --- |

7.7.9.1.

I, II un A klases transportlīdzekļos pasažieriem ir jānodrošina iespēja paziņot vadītājam par vēlēšanos apturēt transportlīdzekli. Šādu sakaru ierīču vadības mehānismiem ir jābūt ar izvirzītām pogām, kuras I un A klases transportlīdzekļos atrodas ne augstāk kā 1 200 mm no grīdas, un tām ir jābūt kontrastējošā krāsā vai krāsās. Vadības mehānismiem ir jābūt izvietotiem pietiekamā skaitā visa transportlīdzekļa garumā. Par vadības mehānisma ieslēgšanos pasažieri var pārliecināties pēc viena vai vairākiem indikatoriem. Indikatorā parādās vārdi “autobusa pietura” vai atbilstošs uzraksts un/vai attiecīga piktogramma, kas paliek ieslēgta, iekams atveras pasažieru durvis. Posmainiem transportlīdzekļiem šādi indikatori ir katrā nekustīgajā transportlīdzekļa daļā. Divstāvu transportlīdzekļiem šādi indikatori ir katrā stāvā.

7.7.9.2.   Sakari ar apkalpes nodalījumu

Ja apkalpes nodalījums ir ierīkots bez piekļuves vadītāja vai pasažieru nodalījumam, nodrošina sakaru līdzekli saziņai starp vadītāja un apkalpes nodalījumu.

7.7.10.   Karsto dzērienu automāti un virtuves aprīkojums

| 7.7.10.1. | Karsto dzērienu automātus un virtuves aprīkojumu ierīko un norobežo tā, lai avārijas bremzēšanas vai straujas virziena maiņas dēļ karsts ēdiens vai dzēriens nevarētu uzlīt virsū nevienam pasažierim. |
| --- | --- |

7.7.10.1.

Karsto dzērienu automātus un virtuves aprīkojumu ierīko un norobežo tā, lai avārijas bremzēšanas vai straujas virziena maiņas dēļ karsts ēdiens vai dzēriens nevarētu uzlīt virsū nevienam pasažierim.

| 7.7.10.2. | Transportlīdzekļos, kuros ir karsto dzērienu automāti un virtuves aprīkojums, visiem pasažieru sēdekļiem ir jābūt īpaši nodrošinātiem, lai tajos varētu novietot karstu ēdienu vai dzērienu, kad transportlīdzeklis kustas. |
| --- | --- |

7.7.10.2.

Transportlīdzekļos, kuros ir karsto dzērienu automāti un virtuves aprīkojums, visiem pasažieru sēdekļiem ir jābūt īpaši nodrošinātiem, lai tajos varētu novietot karstu ēdienu vai dzērienu, kad transportlīdzeklis kustas.

7.7.11.   Durvis uz iekšējiem nodalījumiem

Ikvienas durvis uz tualeti vai citu iekšēju nodalījumu:

| 7.7.11.1. | ir automātiskas un nedrīkst būt aprīkotas ar nekādām bloķēšanas ierīcēm, ja atvērtā stāvoklī tās var radīt pasažieriem šķēršļus avārijas gadījumā; |
| --- | --- |

7.7.11.1.

ir automātiskas un nedrīkst būt aprīkotas ar nekādām bloķēšanas ierīcēm, ja atvērtā stāvoklī tās var radīt pasažieriem šķēršļus avārijas gadījumā;

| 7.7.11.2. | atvērtā stāvoklī nedrīkst aizsegt nevienu rokturi, vadības ierīci, ko lieto pasažieru durvju, avārijas durvju, avārijas izejas atvēršanai, ugunsdzēšamā aparāta vai pirmās palīdzības aptieciņas iegūšanai, vai attiecīgu obligāto marķējumu; |
| --- | --- |

7.7.11.2.

atvērtā stāvoklī nedrīkst aizsegt nevienu rokturi, vadības ierīci, ko lieto pasažieru durvju, avārijas durvju, avārijas izejas atvēršanai, ugunsdzēšamā aparāta vai pirmās palīdzības aptieciņas iegūšanai, vai attiecīgu obligāto marķējumu;

| 7.7.11.3. | ir nodrošinātas ar līdzekļiem, kas avārijas gadījumā ļauj tās atvērt no nodalījuma ārpuses; |
| --- | --- |

7.7.11.3.

ir nodrošinātas ar līdzekļiem, kas avārijas gadījumā ļauj tās atvērt no nodalījuma ārpuses;

| 7.7.11.4. | nedrīkst būt slēdzamas no ārpuses, ja vien nepastāv iespēja vienmēr tās atslēgt no iekšpuses. |
| --- | --- |

7.7.11.4.

nedrīkst būt slēdzamas no ārpuses, ja vien nepastāv iespēja vienmēr tās atslēgt no iekšpuses.

7.8.   Mākslīgais apgaismojums

| 7.8.1. | Nodrošina elektrisko apgaismojumu salona iekšpusē, lai apgaismotu: |
| --- | --- |

7.8.1.

Nodrošina elektrisko apgaismojumu salona iekšpusē, lai apgaismotu:

| 7.8.1.1. | visus pasažieru nodalījumus, apkalpes nodalījumus, tualešu nodalījumus un posmaina transportlīdzekļa posmaino daļu; |
| --- | --- |

7.8.1.1.

visus pasažieru nodalījumus, apkalpes nodalījumus, tualešu nodalījumus un posmaina transportlīdzekļa posmaino daļu;

| 7.8.1.2. | jebkuru pakāpienu vai pakāpienus; |
| --- | --- |

7.8.1.2.

jebkuru pakāpienu vai pakāpienus;

| 7.8.1.3. | piekļuvi jebkurai izejai un zonai, kas atrodas tiešā pasažieru durvju tuvumā; |
| --- | --- |

7.8.1.3.

piekļuvi jebkurai izejai un zonai, kas atrodas tiešā pasažieru durvju tuvumā;

| 7.8.1.4. | iekšējo marķējumu un salonā esošās kontrolierīces visām izejām; |
| --- | --- |

7.8.1.4.

iekšējo marķējumu un salonā esošās kontrolierīces visām izejām;

| 7.8.1.5. | visas vietas, kur ir šķēršļi. |
| --- | --- |

7.8.1.5.

visas vietas, kur ir šķēršļi.

| 7.8.2. | Ir jābūt vismaz divām iekšējās apgaismes sistēmām, lai vienas sistēmas atteice neietekmētu otru. Sistēmu, ar kuru nodrošina nepārtrauktu ieejas un izejas apgaismošanu, var uzskatīt par vienu no šīm sistēmām. |
| --- | --- |

7.8.2.

Ir jābūt vismaz divām iekšējās apgaismes sistēmām, lai vienas sistēmas atteice neietekmētu otru. Sistēmu, ar kuru nodrošina nepārtrauktu ieejas un izejas apgaismošanu, var uzskatīt par vienu no šīm sistēmām.

| 7.8.3. | Ir jāveic pasākumi, lai aizsargātu vadītāju no apžilbināšanas efekta un atspīdumiem, kurus rada mākslīgais salona apgaismojums. |
| --- | --- |

7.8.3.

Ir jāveic pasākumi, lai aizsargātu vadītāju no apžilbināšanas efekta un atspīdumiem, kurus rada mākslīgais salona apgaismojums.

7.9.   Posmainu transportlīdzekļu posmainā daļa

| 7.9.1. | Posmainajai daļai, kas savieno transportlīdzekļa nekustīgās daļas, ir jābūt plānotai un konstruētai tā, lai vismaz viens rotējošais elements grieztos ap vismaz vienu horizontālo asi, un vismaz viens – ap vismaz vienu vertikālo asi. |
| --- | --- |

7.9.1.

Posmainajai daļai, kas savieno transportlīdzekļa nekustīgās daļas, ir jābūt plānotai un konstruētai tā, lai vismaz viens rotējošais elements grieztos ap vismaz vienu horizontālo asi, un vismaz viens – ap vismaz vienu vertikālo asi.

| 7.9.2. | Ja posmains transportlīdzeklis ar pilnu masu darba kārtībā stāv uz horizontālas gludas virsmas, starp nekustīgās daļas grīdu un rotējošās bāzes vai elementa, kas aizstāj šādu bāzi, nedrīkst būt neapsegta sprauga, kuras platums pārsniedz: |
| --- | --- |

7.9.2.

Ja posmains transportlīdzeklis ar pilnu masu darba kārtībā stāv uz horizontālas gludas virsmas, starp nekustīgās daļas grīdu un rotējošās bāzes vai elementa, kas aizstāj šādu bāzi, nedrīkst būt neapsegta sprauga, kuras platums pārsniedz:

| 7.9.2.1. | 10 mm, ja visi transportlīdzekļa riteņi atrodas vienā līmenī, vai |
| --- | --- |

7.9.2.1.

10 mm, ja visi transportlīdzekļa riteņi atrodas vienā līmenī, vai

| 7.9.2.2. | 20 mm, ja posmainās daļas tuvumā esošās ass riteņi balstās uz virsmu, kas ir 150 mm augstāka par virsmu, uz kuras balstās pārējo asu riteņi. |
| --- | --- |

7.9.2.2.

20 mm, ja posmainās daļas tuvumā esošās ass riteņi balstās uz virsmu, kas ir 150 mm augstāka par virsmu, uz kuras balstās pārējo asu riteņi.

| 7.9.3. | Līmeņa atšķirība starp nekustīgo daļu grīdu un rotējošās bāzes grīdu, ko mēra pie savienojuma, nedrīkst pārsniegt: |
| --- | --- |

7.9.3.

Līmeņa atšķirība starp nekustīgo daļu grīdu un rotējošās bāzes grīdu, ko mēra pie savienojuma, nedrīkst pārsniegt:

| 7.9.3.1. | 20 mm 7.9.2.1. punktā raksturotajos apstākļos vai |
| --- | --- |

7.9.3.1.

20 mm 7.9.2.1. punktā raksturotajos apstākļos vai

| 7.9.3.2. | 30 mm 7.9.2.2. punktā raksturotajos apstākļos. |
| --- | --- |

7.9.3.2.

30 mm 7.9.2.2. punktā raksturotajos apstākļos.

| 7.9.4. | Posmainos transportlīdzekļos ir jānodrošina līdzekļi, kas fiziski neļautu pasažieriem piekļūt jebkurai posmainās daļas vietai, kur: |
| --- | --- |

7.9.4.

Posmainos transportlīdzekļos ir jānodrošina līdzekļi, kas fiziski neļautu pasažieriem piekļūt jebkurai posmainās daļas vietai, kur:

| 7.9.4.1. | grīdā ir neapsegta sprauga, kas neatbilst 7.9.2. punkta prasībām; |
| --- | --- |

7.9.4.1.

grīdā ir neapsegta sprauga, kas neatbilst 7.9.2. punkta prasībām;

| 7.9.4.2. | grīda neiztur pasažieru masu; |
| --- | --- |

7.9.4.2.

grīda neiztur pasažieru masu;

| 7.9.4.3. | sienu pārvietošanās rada briesmas pasažieriem. |
| --- | --- |

7.9.4.3.

sienu pārvietošanās rada briesmas pasažieriem.

7.10.   Posmaina transportlīdzekļa gaitas noturīgums

Kad posmains transportlīdzeklis brauc pa taisnu ceļa posmu, gareniskajām vidusplaknēm tā nekustīgajās daļās ir jāsakrīt un jāveido nepārtraukta plakne bez nekādām nobīdēm.

7.11.   Rokturi un turekļi

7.11.1.   Vispārīgas prasības

| 7.11.1.1. | Rokturiem un turekļiem ir jābūt pietiekami izturīgiem. |
| --- | --- |

7.11.1.1.

Rokturiem un turekļiem ir jābūt pietiekami izturīgiem.

| 7.11.1.2. | Tiem ir jābūt izgatavotiem un pierīkotiem tādā veidā, lai neradītu ievainojuma risku pasažieriem. |
| --- | --- |

7.11.1.2.

Tiem ir jābūt izgatavotiem un pierīkotiem tādā veidā, lai neradītu ievainojuma risku pasažieriem.

| 7.11.1.3. | Rokturu un turekļu šķērsgriezumam ir jābūt tādam, lai pasažieri varētu viegli tos satvert un stingri turēties tajos. Katram rokturim ir jābūt vismaz 100 mm garam, lai tajā varētu ietilpt roka. Neviens šķērsgriezuma izmērs nedrīkst būt mazāks par 20 mm vai lielāks par 45 mm, izņemot rokturiem pie durvīm un sēdekļiem, kā arī piekļuves ejās II, III vai B klases transportlīdzekļiem. Šiem rokturiem ir atļauts minimālais izmērs 15 mm, ja vien cits izmērs ir vismaz 25 mm. Rokturiem nedrīkst būt asi izliekumi. |
| --- | --- |

7.11.1.3.

Rokturu un turekļu šķērsgriezumam ir jābūt tādam, lai pasažieri varētu viegli tos satvert un stingri turēties tajos. Katram rokturim ir jābūt vismaz 100 mm garam, lai tajā varētu ietilpt roka. Neviens šķērsgriezuma izmērs nedrīkst būt mazāks par 20 mm vai lielāks par 45 mm, izņemot rokturiem pie durvīm un sēdekļiem, kā arī piekļuves ejās II, III vai B klases transportlīdzekļiem. Šiem rokturiem ir atļauts minimālais izmērs 15 mm, ja vien cits izmērs ir vismaz 25 mm. Rokturiem nedrīkst būt asi izliekumi.

| 7.11.1.4. | Attālumam starp rokturi vai turekli un blakus esošo transportlīdzekļa virsbūves daļu vai sienām ir jābūt vismaz 40 mm. Tomēr durvju vai sēdekļa rokturim II, III vai B klases transportlīdzekļa piekļuves ejā ir atļauts minimālais attālums 35 mm. |
| --- | --- |

7.11.1.4.

Attālumam starp rokturi vai turekli un blakus esošo transportlīdzekļa virsbūves daļu vai sienām ir jābūt vismaz 40 mm. Tomēr durvju vai sēdekļa rokturim II, III vai B klases transportlīdzekļa piekļuves ejā ir atļauts minimālais attālums 35 mm.

| 7.11.1.5. | Visu rokturu, turekļu vai atbalsta stieņu virsmai ir jābūt kontrastējošās krāsās un neslīdīgai. |
| --- | --- |

7.11.1.5.

Visu rokturu, turekļu vai atbalsta stieņu virsmai ir jābūt kontrastējošās krāsās un neslīdīgai.

7.11.2.   Rokturi un turekļi stāvošiem pasažieriem

| 7.11.2.1. | Ir jānodrošina pietiekams rokturu un/vai turekļu skaits katrā grīdas platības punktā stāvošu pasažieru vajadzībām, ievērojot 7.2.2. punktu. Šai nolūkā saitēs iekārtus turekļus, ja tādi ir, var ieskaitīt kā turekļus, ja vien tos notur nekustīgus attiecīgas ierīces. Šo prasību uzskata par izpildītu, ja vien visās iespējamās vietās ar testēšanas ierīci, kas parādīta šīs direktīvas 4. pielikuma 20. attēlā, var aizsniegt vismaz divus rokturus vai turekļus, izstiepjot ierīces saliekamo roku. Testēšanas ierīci var brīvi griezt ap tās vertikālo asi. |
| --- | --- |

7.11.2.1.

Ir jānodrošina pietiekams rokturu un/vai turekļu skaits katrā grīdas platības punktā stāvošu pasažieru vajadzībām, ievērojot 7.2.2. punktu. Šai nolūkā saitēs iekārtus turekļus, ja tādi ir, var ieskaitīt kā turekļus, ja vien tos notur nekustīgus attiecīgas ierīces. Šo prasību uzskata par izpildītu, ja vien visās iespējamās vietās ar testēšanas ierīci, kas parādīta šīs direktīvas 4. pielikuma 20. attēlā, var aizsniegt vismaz divus rokturus vai turekļus, izstiepjot ierīces saliekamo roku. Testēšanas ierīci var brīvi griezt ap tās vertikālo asi.

| 7.11.2.2. | Piemērojot procedūru, kas aprakstīta 7.11.2.1. punktā, ņem vērā tikai tādus rokturus un turekļus, kuri atrodas vismaz 800 mm un ne vairāk kā 1 900 mm virs grīdas. |
| --- | --- |

7.11.2.2.

Piemērojot procedūru, kas aprakstīta 7.11.2.1. punktā, ņem vērā tikai tādus rokturus un turekļus, kuri atrodas vismaz 800 mm un ne vairāk kā 1 900 mm virs grīdas.

| 7.11.2.3. | Attiecībā uz katru vietu, kuru var aizņemt stāvošs pasažieris, vismaz viens no diviem vajadzīgajiem rokturiem vai turekļiem atrodas ne vairāk kā 1 500 mm attālumā no grīdas līmeņa šai vietā. Tas neattiecas uz zonu, kas atrodas blakus durvīm, kur durvis vai to mehānisms atvērtā stāvoklī neļauj lietot šo turekli. |
| --- | --- |

7.11.2.3.

Attiecībā uz katru vietu, kuru var aizņemt stāvošs pasažieris, vismaz viens no diviem vajadzīgajiem rokturiem vai turekļiem atrodas ne vairāk kā 1 500 mm attālumā no grīdas līmeņa šai vietā. Tas neattiecas uz zonu, kas atrodas blakus durvīm, kur durvis vai to mehānisms atvērtā stāvoklī neļauj lietot šo turekli.

| 7.11.2.4. | Vietās, kuras var aizņemt stāvoši pasažieri un kuras nav atdalītas no sēdekļiem ar sānu sienām vai transportlīdzekļa aizmugures sienu, nodrošina horizontālus turekļus, kas izvietoti paralēli sienām un pierīkoti 800 mm līdz 1 500 mm augstumā virs grīdas. |
| --- | --- |

7.11.2.4.

Vietās, kuras var aizņemt stāvoši pasažieri un kuras nav atdalītas no sēdekļiem ar sānu sienām vai transportlīdzekļa aizmugures sienu, nodrošina horizontālus turekļus, kas izvietoti paralēli sienām un pierīkoti 800 mm līdz 1 500 mm augstumā virs grīdas.

7.11.3.   Rokturi un turekļi pasažieru durvīm

| 7.11.3.1. | Durvju atverēm abās pusēs pierīko rokturus un/vai turekļus. Attiecībā uz divviru durvīm šo prasību var izpildīt, pierīkojot vienu centrālu atbalsta stieni vai rokturi. |
| --- | --- |

7.11.3.1.

Durvju atverēm abās pusēs pierīko rokturus un/vai turekļus. Attiecībā uz divviru durvīm šo prasību var izpildīt, pierīkojot vienu centrālu atbalsta stieni vai rokturi.

| 7.11.3.2. | Pasažieru durvīm pierīkojamajiem turekļiem un/vai rokturiem ir jābūt ar punktu, kuram var pieķerties persona, kas stāv uz zemes blakus pasažieru durvīm vai uz jebkura no tālākajiem durvju pakāpieniem. Šādiem punktiem jāatrodas vertikāli starp 800 mm un 1 100 mm no zemes vai katra pakāpiena virsmas, bet horizontāli: |
| --- | --- |

7.11.3.2.

Pasažieru durvīm pierīkojamajiem turekļiem un/vai rokturiem ir jābūt ar punktu, kuram var pieķerties persona, kas stāv uz zemes blakus pasažieru durvīm vai uz jebkura no tālākajiem durvju pakāpieniem. Šādiem punktiem jāatrodas vertikāli starp 800 mm un 1 100 mm no zemes vai katra pakāpiena virsmas, bet horizontāli:

| 7.11.3.2.1. | stāvoklī, kas ir piemērots personai, kas stāv uz zemes, ne vairāk kā 400 mm uz iekšu no ārējās pirmā pakāpiena ārmalas, un |
| --- | --- |

7.11.3.2.1.

stāvoklī, kas ir piemērots personai, kas stāv uz zemes, ne vairāk kā 400 mm uz iekšu no ārējās pirmā pakāpiena ārmalas, un

| 7.11.3.2.2. | stāvoklī, kas ir piemērots konkrētajam pakāpienam, minētajiem punktiem nav jāatrodas uz ārpusi no attiecīgā pakāpiena ārmalas un ne vairāk kā 600 m uz iekšu no minētās malas. |
| --- | --- |

7.11.3.2.2.

stāvoklī, kas ir piemērots konkrētajam pakāpienam, minētajiem punktiem nav jāatrodas uz ārpusi no attiecīgā pakāpiena ārmalas un ne vairāk kā 600 m uz iekšu no minētās malas.

7.11.4.   Prioritāro sēdekļu rokturi

| 7.11.4.1. | Starp 7.7.8.5.2. punktā minētajām prioritārajām sēdvietām un pasažieru durvīm iekāpšanai un izkāpšanai nodrošina rokturus 800 mm līdz 900 mm augstumā no grīdas līmeņa. Tureklī ir pieļaujams pārrāvums vietā, kur ir jāpiekļūst ratiņkrēsla vietai, pie sēdekļa, kā arī vietā, kas atrodas uz riteņa arkas, kāpnēm, piekļuves ejas vai galvenās ejas. Turekļa pārrāvums nedrīkst pārsniegt 1 050 mm, kā arī virs šā pārrāvuma vismaz vienā pusē ir jānodrošina vertikāls tureklis. |
| --- | --- |

7.11.4.1.

Starp 7.7.8.5.2. punktā minētajām prioritārajām sēdvietām un pasažieru durvīm iekāpšanai un izkāpšanai nodrošina rokturus 800 mm līdz 900 mm augstumā no grīdas līmeņa. Tureklī ir pieļaujams pārrāvums vietā, kur ir jāpiekļūst ratiņkrēsla vietai, pie sēdekļa, kā arī vietā, kas atrodas uz riteņa arkas, kāpnēm, piekļuves ejas vai galvenās ejas. Turekļa pārrāvums nedrīkst pārsniegt 1 050 mm, kā arī virs šā pārrāvuma vismaz vienā pusē ir jānodrošina vertikāls tureklis.

7.12.   Kāpņu laukumiņu aizsardzība

| 7.12.1. | Ja pastāv iespēja, ka sēdošs pasažieris straujas bremzēšanas rezultātā var iekrist kāpņu laukumiņā, laukumiņam ir jāpierīko aizsargs. Aizsarga minimālais augstums no grīdas, uz kuras balstās pasažiera kājas, ir 800 mm, un tas no transportlīdzekļa sienas stiepjas uz iekšu vismaz 100 mm aiz gareniskās jebkuras sēdvietas viduslīnijas, kurā sēdošajam pasažierim draud šāds risks, vai arī aiz salonam vistuvākā pakāpiena stateniskās virsmas; ņemot par pamatu īsāko attālumu. |
| --- | --- |

7.12.1.

Ja pastāv iespēja, ka sēdošs pasažieris straujas bremzēšanas rezultātā var iekrist kāpņu laukumiņā, laukumiņam ir jāpierīko aizsargs. Aizsarga minimālais augstums no grīdas, uz kuras balstās pasažiera kājas, ir 800 mm, un tas no transportlīdzekļa sienas stiepjas uz iekšu vismaz 100 mm aiz gareniskās jebkuras sēdvietas viduslīnijas, kurā sēdošajam pasažierim draud šāds risks, vai arī aiz salonam vistuvākā pakāpiena stateniskās virsmas; ņemot par pamatu īsāko attālumu.

7.13.   Bagāžas plaukti un pasažieru aizsardzība

Transportlīdzekļa pasažieri ir jāaizsargā no priekšmetiem, kas var krist no bagāžas plauktiem straujas bremzēšanas vai pēkšņas virziena maiņas dēļ. Ja ir īpaši bagāžas nodalījumi, tiem jābūt veidotiem tā, lai pēkšņas bremzēšanas gadījumā bagāža nevarētu no tiem izkrist.

7.14.   Lūkas, ja tādas ir

| 7.14.1. | Katra lūka, kas nav avārijas lūka, transportlīdzekļa grīdā ir jāierīko un jānodrošina tā, lai to nevarētu izkustināt vai atvērt bez īpašiem instrumentiem vai atslēgām, un neviena pacelšanas vai aizsargierīce šīm lūkām nedrīkst izvirzīties virs grīdas līmeņa vairāk par 8 mm. Izvirzījumu malas ir jānoapaļo. |
| --- | --- |

7.14.1.

Katra lūka, kas nav avārijas lūka, transportlīdzekļa grīdā ir jāierīko un jānodrošina tā, lai to nevarētu izkustināt vai atvērt bez īpašiem instrumentiem vai atslēgām, un neviena pacelšanas vai aizsargierīce šīm lūkām nedrīkst izvirzīties virs grīdas līmeņa vairāk par 8 mm. Izvirzījumu malas ir jānoapaļo.

7.15.   Audiovizuālie līdzekļi

| 7.15.1. | Pasažieru vajadzībām paredzētajiem audiovizuālajiem līdzekļiem, piemēram, televizoru ekrāniem vai videomagnetofoniem, ir jāatrodas ārpus vadītāja redzamības lauka, kad vadītājs sēž transportlīdzekļa vadītāja vietā. Šī prasība neattiecas uz televizora monitoru vai tamlīdzīgu ierīci, kas ietilpst vadītājam vajadzīgajā transportlīdzekļa kontroles vai vadības sistēmā, piemēram, pasažieru durvju pārskatīšanai. |
| --- | --- |

7.15.1.

Pasažieru vajadzībām paredzētajiem audiovizuālajiem līdzekļiem, piemēram, televizoru ekrāniem vai videomagnetofoniem, ir jāatrodas ārpus vadītāja redzamības lauka, kad vadītājs sēž transportlīdzekļa vadītāja vietā. Šī prasība neattiecas uz televizora monitoru vai tamlīdzīgu ierīci, kas ietilpst vadītājam vajadzīgajā transportlīdzekļa kontroles vai vadības sistēmā, piemēram, pasažieru durvju pārskatīšanai.

3. PIELIKUMS

Papildinājums

STATISKĀS SASVĒRŠANAS ROBEŽAS VERIFIKĀCIJA, TO APRĒĶINOT

| 1. | Transportlīdzekļa atbilstību 3. pielikuma 7.4. punkta prasībai var pierādīt ar aprēķina metodi, ko apstiprinājis testēšanas tehniskais dienests. |
| --- | --- |

1.

Transportlīdzekļa atbilstību 3. pielikuma 7.4. punkta prasībai var pierādīt ar aprēķina metodi, ko apstiprinājis testēšanas tehniskais dienests.

| 2. | Par testēšanu atbildīgais tehniskais dienests var pieprasīt transportlīdzekļa daļu testēšanu, lai pārbaudītu aprēķina pieņēmumus. |
| --- | --- |

2.

Par testēšanu atbildīgais tehniskais dienests var pieprasīt transportlīdzekļa daļu testēšanu, lai pārbaudītu aprēķina pieņēmumus.

| 3. | Sagatavošanās aprēķināšanai |
| --- | --- |

3.

Sagatavošanās aprēķināšanai

| 3.1. | Transportlīdzekli reprezentē telpiska sistēma. |
| --- | --- |

3.1.

Transportlīdzekli reprezentē telpiska sistēma.

| 3.2. | Atkarībā no transportlīdzekļa virsbūves smaguma centra atrašanās vietas un transportlīdzekļa balstiekārtas atšķirīgās atsperojuma pakāpes un riepām laterāla paātrinājuma gadījumā transportlīdzekļa vienas puses asis parasti nepaceļas vienlaicīgi. Tāpēc virsbūves laterālā sasvēršanās virs katras ass jānoteic, pieņemot, ka otras ass (pārējo asu) riteņi paliek uz zemes. |
| --- | --- |

3.2.

Atkarībā no transportlīdzekļa virsbūves smaguma centra atrašanās vietas un transportlīdzekļa balstiekārtas atšķirīgās atsperojuma pakāpes un riepām laterāla paātrinājuma gadījumā transportlīdzekļa vienas puses asis parasti nepaceļas vienlaicīgi. Tāpēc virsbūves laterālā sasvēršanās virs katras ass jānoteic, pieņemot, ka otras ass (pārējo asu) riteņi paliek uz zemes.

| 3.3. | Vienkāršības labad jāpieņem, ka nenospriegotās masas smaguma centrs atrodas transportlīdzekļa garenvirziena plaknē uz taisnes, kas šķērso riteņu rotācijas ass centru. Griešanās centra nelielo novirzi, kas rodas, asij izliecoties, var neievērot. Pneimatiskās balstiekārtas vadība nav jāievēro. |
| --- | --- |

3.3.

Vienkāršības labad jāpieņem, ka nenospriegotās masas smaguma centrs atrodas transportlīdzekļa garenvirziena plaknē uz taisnes, kas šķērso riteņu rotācijas ass centru. Griešanās centra nelielo novirzi, kas rodas, asij izliecoties, var neievērot. Pneimatiskās balstiekārtas vadība nav jāievēro.

| 3.4. | Jāievēro vismaz šādi parametri:
  tādi transportlīdzekļa raksturlielumi kā garenbāze, velšanās virsmas platums, nospriegota/nenospriegota masa, transportlīdzekļa smaguma centra atrašanās vieta, izliece un atgriešanās sākuma stāvoklī, kā arī transportlīdzekļa balstiekārtas atsperojuma pakāpe, ņemot vērā arī nelinearitāti, riepu atsperojuma pakāpi, virsbūves vērpi, asu griešanās centra atrašanās vietu. |
| --- | --- |

3.4.

Jāievēro vismaz šādi parametri:

tādi transportlīdzekļa raksturlielumi kā garenbāze, velšanās virsmas platums, nospriegota/nenospriegota masa, transportlīdzekļa smaguma centra atrašanās vieta, izliece un atgriešanās sākuma stāvoklī, kā arī transportlīdzekļa balstiekārtas atsperojuma pakāpe, ņemot vērā arī nelinearitāti, riepu atsperojuma pakāpi, virsbūves vērpi, asu griešanās centra atrašanās vietu.

| 4. | Aprēķināšanas metodes derīgums |
| --- | --- |

4.

Aprēķināšanas metodes derīgums

| 4.1. | Aprēķināšanas metodes derīgums jānosaka atbilstīgi tehniskā dienesta prasībām, piemēram, pamatojoties uz salīdzināmu testu, ko izdara ar līdzīgu transportlīdzekli. |
| --- | --- |

4.1.

Aprēķināšanas metodes derīgums jānosaka atbilstīgi tehniskā dienesta prasībām, piemēram, pamatojoties uz salīdzināmu testu, ko izdara ar līdzīgu transportlīdzekli.

4. PIELIKUMS

PASKAIDROJOŠĀS SHĒMAS

1. attēls

PIEKĻUVE PASAŽIERU DURVĪM

(Skatīt 3. pielikuma 7.7.1. punktu)

Image

alternatīvas

I, II un III klase: A = 1 100 mm

A un B klase: A = 950 mm

| Pasažieru skaits | < | 22 (27) | > 22 |
| --- | --- | --- | --- |
| Klases | A | B | I | II | III |
| A izmērs (mm) | 950 | 700 | 1 100 | 950 | 850 |
| Divdaļīgā paneļa kopējais augstums | 1 650 | 1 400 | 1 800 | 1 650 | 1 550 |

Pasažieru skaits

<

22 (27)

> 22

Klases

A

B

I

II

III

A izmērs (mm)

950

700

1 100

950

850

Divdaļīgā paneļa kopējais augstums

1 650

1 400

1 800

1 650

1 550

2. attēls

PIEKĻUVE PASAŽIERU DURVĪM

(Skatīt 3. pielikuma 7.7.1.4. punktu)

Image

3. attēls

KĀ NOTEIKT, VAI PIEKĻUVE DURVĪM IR BEZ ŠĶĒRŠĻIEM

(Skatīt 3. pielikuma 7.7.1.9.1. punktu)

Image

4. attēls

KĀ NOTEIKT, VAI PIEKĻUVE DURVĪM IR BEZ ŠĶĒRŠĻIEM

(Skatīt 3. pielikuma 7.7.1.9.2. punktu)

Image

5. attēls

PIEKĻUVE AVĀRIJAS DURVĪM

(Skatīt 3. pielikuma 7.7.2. punktu)

Image

6. attēls

GALVENĀS EJAS

(Skatīt 3. pielikuma 7.7.5. punktu)

Image

| Klases | A | B | I | II | III |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Izmēri (mm) | A | 350 | 300 | 450 | 350 | 300 |
| C | 550 | 450 | 550 | 550 | 450 |
| B | 500 (28) | 300 | 500 (28) | 500 (28) | 500 (28) |
| H | 1 900 (28) | 1 500 | 1 900 (28) | 1 900 (28) | 1 900 (28) |

Klases

A

B

I

II

III

Izmēri (mm)

A

350

300

450

350

300

C

550

450

550

550

450

B

500 (28)

300

500 (28)

500 (28)

500 (28)

H

1 900 (28)

1 500

1 900 (28)

1 900 (28)

1 900 (28)

7. attēls

EJAS PRIEKŠĒJĀ ROBEŽA

(Skatīt 3. pielikuma 7.7.5.1.1.1. punktu)

Image

8. attēls

PAKĀPIENI PASAŽIERIEM

(Skatīt 3. pielikuma 7.7.7. punktu)

Image

Augstums virs zemes, kad transportlīdzeklis nav noslogots

| Klases | I un A | II, III un B |
| --- | --- | --- |
| Pirmais pakāpiens no zemes “D” | Maksimālais augstums (mm) | 340 (30) | 380 (30)
   (31)
   (34) |
| Minimālais dziļums (mm) | 300 (29) |
| Pārējie pakāpieni “E” | Maksimālais augstums (mm) | 250 (32) | 350 (33) |
| Minimālais augstums (mm) | 120 |
| Minimālais dziļums (mm) | 200 |

Klases

I un A

II, III un B

Pirmais pakāpiens no zemes “D”

Maksimālais augstums (mm)

340 (30)

380 (30)
   (31)
   (34)

Minimālais dziļums (mm)

300 (29)

Pārējie pakāpieni “E”

Maksimālais augstums (mm)

250 (32)

350 (33)

Minimālais augstums (mm)

120

Minimālais dziļums (mm)

200

| Piezīme: | 1. | Ja durvīm ir divas vērtnes, tad uzskatāms, ka pakāpieni katrai ieejas pusei ir atsevišķi. |
| --- | --- | --- |

Piezīme:

1.

Ja durvīm ir divas vērtnes, tad uzskatāms, ka pakāpieni katrai ieejas pusei ir atsevišķi.

| 2. | E nav jābūt visiem pakāpieniem vienādam. |
| --- | --- |

2.

E nav jābūt visiem pakāpieniem vienādam.

9. attēls

PASAŽIERU SĒDEKĻU IZMĒRI

(Skatīt 3. pielikuma 7.7.8.1. punktu)

Image

| | G (mm) minimums |
| --- | --- |
| F (mm) minimums | Vienlaidu sēdekļi | Atsevišķi sēdekļi |
| 200 (35) | 225 | 250 |

G (mm) minimums

F (mm) minimums

Vienlaidu sēdekļi

Atsevišķi sēdekļi

200 (35)

225

250

9.A attēls

PASAŽIERU SĒDEKĻU IZMĒRI

(Skatīt 3. pielikuma 7.7.8.1.3. punktu)

Image

| | G (mm) minimums |
| --- | --- |
| F (mm) minimums | Vienlaidu sēdekļi | Atsevišķi sēdekļi |
| 200 | 200 | 200 |

G (mm) minimums

F (mm) minimums

Vienlaidu sēdekļi

Atsevišķi sēdekļi

200

200

200

10. attēls

PIEĻAUJAMAIS TELPAS IEROBEŽOJUMS PLECU AUGSTUMĀ

Mazākās plecu augstumā pieejamās telpas šķērsgriezums sēdeklim, kas ir pie transportlīdzekļa sienas

(Skatīt 3. pielikuma 7.7.8.1.4. punktu)

Image

| G = | 225 mm vienlaidu sēdeklim |
| --- | --- |
| G = | 250 mm atsevišķam sēdeklim |
| G = | 200 mm transportlīdzekļiem, kuru platums ir mazāks par 2,35 m |

G =

225 mm vienlaidu sēdeklim

G =

250 mm atsevišķam sēdeklim

G =

200 mm transportlīdzekļiem, kuru platums ir mazāks par 2,35 m

11. attēls

SĒDEKĻA SPILVENA DZIĻUMS UN AUGSTUMS

(Skatīt 3. pielikuma 7.7.8.2. un 7.7.8.3. punktu)

Image

| H = | 400/500 mm (36) |
| --- | --- |
| K = | 350 mm minimums (37) |

H =

400/500 mm (36)

K =

350 mm minimums (37)

12. attēls

ATTĀLUMI STARP SĒDEKĻIEM

(Skatīt 3. pielikuma 7.7.8.4. punktu)

Image

| | H |
| --- | --- |
| I, A un B klase | 650 mm |
| II un III klase | 680 mm |

H

I, A un B klase

650 mm

II un III klase

680 mm

13. attēls

TELPA SĒDOŠIEM PASAŽIERIEM

(Skatīt 3. pielikuma 7.7.8.5. punktu)

Image

14. attēls

PIEĻAUJAMAIS TELPAS IEROBEŽOJUMS VIRS SĒDEKĻA

Mazākās brīvās telpas šķērsgriezums, kurai jābūt virs sēdekļa, kas atrodas pie transportlīdzekļa sienas

(Skatīt 3. pielikuma 7.7.8.6.3.1. punktu)

Image

15. attēls

PIEĻAUJAMAIS TELPAS IEROBEŽOJUMS VIRS SĒDEKĻA

(Skatīt 3. pielikuma 7.7.8.6.3.2. punktu)

Image

16. attēls

PIEĻAUJAMAIS PASAŽIERA TELPAS APAKŠĒJĀS DAĻAS IEROBEŽOJUMS

(Skatīt 3. pielikuma 7.7.8.6.3.3. punktu)

Image

| (**) | 0,03 m2 I klases transportlīdzekļiem ar zemu grīdu. |
| --- | --- |

(**)

0,03 m2 I klases transportlīdzekļiem ar zemu grīdu.

17. attēls

PIEĻAUJAMAIS TELPAS IEROBEŽOJUMS AIZMUGURĒJIEM STŪRA SĒDEKĻIEM

Sēdeklim paredzētās zonas skats (divi malējie aizmugurējie sēdekļi)

(Skatīt 3. pielikuma 7.7.8.6.3.4. punktu)

Image

18. attēls

PIEĻAUJAMAIS TELPAS IEROBEŽOJUMS, KO VEIDO RITEŅA ARKA, KAS NESNIEDZAS TĀLĀK PAR SĀNU SĒDEKĻA VERTIKĀLO VIDUSLĪNIJU

(Skatīt 3. pielikuma 7.7.8.6.4.2.1. punktu)

Image

19. attēls

PIEĻAUJAMAIS TELPAS IEROBEŽOJUMS, KO VEIDO RITEŅA ARKA, KAS SNIEDZAS TĀLĀK PAR SĀNU SĒDEKĻA VERTIKĀLO VIDUSLĪNIJU

(Skatīt 3. pielikuma 7.7.8.6.4.2.2. punktu)

Image

20. attēls

TUREKĻU IZVIETOJUMA TESTĒŠANAS IERĪCE

(Skatīt 3. pielikuma 7.11.2.1. punktu)

Image

21. attēls

STANDARTA RATIŅKRĒSLS

(Skatīt 8. pielikuma 3.6.4. punktu)

Image

Kopējais garums l: 1 200 mm

Kopējais platums b: 700 mm

Kopējais augstums h: 1 090 mm

Piezīme:

Kad ratiņkrēslā sēž ratiņkrēsla lietotājs, tā kopējais garums palielinās par 50 mm un augstums virs zemes ir 1 350 mm.

22. attēls

Mazākā brīvā vieta ratiņkrēsla lietotājam ratiņkrēsla telpā

(Skatīt 8. pielikuma 3.6.1. punktu)

Image

23. attēls

(Skatīt 8. pielikuma 3.4. punktu)

23.A attēls

PIKTOGRAMMA RATIŅKRĒSLA LIETOTĀJIEM

Image

23.B attēls

PIKTOGRAMMA PASAŽIERIEM, KURIEM IR PARVIETOŠANĀS GRŪTĪBAS, BET KURI NELIETO RATIŅKRĒSLU

Image

5. PIELIKUMS

VIRSBŪVES STIPRĪBA

(Skatīt 3. pielikuma 7.3. punktu)

1.   PIEMĒROŠANAS JOMA

Šis pielikums attiecas uz vienstāva II un III klases transportlīdzekļiem.

2.   DEFINĪCIJAS

Šajā pielikumā:

| 2.1. | “Drošības telpa” ir telpa, kam pasažieru salonā jāsaglabājas laikā, kad konstrukcijai izdara kādu no šajā pielikumā paredzētajiem testiem, un pēc tam. |
| --- | --- |

2.1.

“Drošības telpa” ir telpa, kam pasažieru salonā jāsaglabājas laikā, kad konstrukcijai izdara kādu no šajā pielikumā paredzētajiem testiem, un pēc tam.

| 2.2. | “Virsbūve” ir transportlīdzekļa konstrukcijas daļa(-as), kas iesaistītas transportlīdzekļa stiprības nodrošināšanā, transportlīdzeklim apgāžoties. |
| --- | --- |

2.2.

“Virsbūve” ir transportlīdzekļa konstrukcijas daļa(-as), kas iesaistītas transportlīdzekļa stiprības nodrošināšanā, transportlīdzeklim apgāžoties.

| 2.3. | “Virsbūves segments” ir segments, kam ir vismaz divi identi vertikālie balsti katrā pusē un kas ir reprezentatīvs transportlīdzekļa virsbūves daļai vai daļām. |
| --- | --- |

2.3.

“Virsbūves segments” ir segments, kam ir vismaz divi identi vertikālie balsti katrā pusē un kas ir reprezentatīvs transportlīdzekļa virsbūves daļai vai daļām.

| 2.4. | “Kopējā enerģija” ir enerģija, par ko pieņemts, ka to absorbē visa transportlīdzekļa konstrukcija. To var noteikt, kā parādīts šajā pielikumā. |
| --- | --- |

2.4.

“Kopējā enerģija” ir enerģija, par ko pieņemts, ka to absorbē visa transportlīdzekļa konstrukcija. To var noteikt, kā parādīts šajā pielikumā.

3.   VISPĀRĪGAS SPECIFIKĀCIJAS UN PRASĪBAS.

Ja virsbūve ir apstiprināta saskaņā ar Noteikumiem Nr. 66, tad to uzskata par atbilstīgu šīm vispārīgajām specifikācijām un prasībām

| 3.1. | Transportlīdzekļa virsbūves stiprībai jābūt pietiekamai, lai nodrošinātu to, ka laikā, kad to testē ar kādu no 4. punktā noteiktajām metodēm vai izdara aprēķinu, un pēc tam: |
| --- | --- |

3.1.

Transportlīdzekļa virsbūves stiprībai jābūt pietiekamai, lai nodrošinātu to, ka laikā, kad to testē ar kādu no 4. punktā noteiktajām metodēm vai izdara aprēķinu, un pēc tam:

| 3.1.1. | neviena no pārvietotajām transportlīdzekļa daļām neatrodas drošības telpā, kā norādīts 5. punktā, un |
| --- | --- |

3.1.1.

neviena no pārvietotajām transportlīdzekļa daļām neatrodas drošības telpā, kā norādīts 5. punktā, un

| 3.1.2. | neviena no drošības telpas daļām nav izvirzīta ārpus deformētās konstrukcijas. |
| --- | --- |

3.1.2.

neviena no drošības telpas daļām nav izvirzīta ārpus deformētās konstrukcijas.

| 3.2. | Prasības, kas noteiktas 3.1. punktā, attiecas uz transportlīdzekli, ieskaitot visas tā konstrukcijas daļas, konstrukcijas elementus un paneļus, un visas izvirzītās stingās daļas, piemēram, bagāžas plauktus, ventilācijas iekārtu u. c. Tomēr starpsienas, šķērssienas, stīpas vai citus konstrukcijas elementus, ar ko armēta transportlīdzekļa virsbūve, un tādas nostiprinātas ierīces kā bāri, virtuves vai tualetes neņem vērā attiecībā uz 3.1. punktu. |
| --- | --- |

3.2.

Prasības, kas noteiktas 3.1. punktā, attiecas uz transportlīdzekli, ieskaitot visas tā konstrukcijas daļas, konstrukcijas elementus un paneļus, un visas izvirzītās stingās daļas, piemēram, bagāžas plauktus, ventilācijas iekārtu u. c. Tomēr starpsienas, šķērssienas, stīpas vai citus konstrukcijas elementus, ar ko armēta transportlīdzekļa virsbūve, un tādas nostiprinātas ierīces kā bāri, virtuves vai tualetes neņem vērā attiecībā uz 3.1. punktu.

| 3.3. | Ja transportlīdzeklis ir posmains, tad katrai tā daļai jāatbilst 3.1. punkta prasībām. |
| --- | --- |

3.3.

Ja transportlīdzeklis ir posmains, tad katrai tā daļai jāatbilst 3.1. punkta prasībām.

4.   TESTĒŠANAS METODES

| 4.1. | Visu veidu transportlīdzekļi jāverificē saskaņā ar vienu no šīm metodēm pēc ražotāja izvēles vai saskaņā ar alternatīvu metodi, ko apstiprinājusi atbildīgā iestāde: |
| --- | --- |

4.1.

Visu veidu transportlīdzekļi jāverificē saskaņā ar vienu no šīm metodēm pēc ražotāja izvēles vai saskaņā ar alternatīvu metodi, ko apstiprinājusi atbildīgā iestāde:

| 4.1.1. | nokomplektēta transportlīdzekļa apgāšanas tests saskaņā ar 1. papildinājumā noteikto procedūru; |
| --- | --- |

4.1.1.

nokomplektēta transportlīdzekļa apgāšanas tests saskaņā ar 1. papildinājumā noteikto procedūru;

| 4.1.2. | nokomplektētam transportlīdzeklim reprezentatīva virsbūves segmenta vai segmentu apgāšanas tests saskaņā ar 2. papildinājumu; |
| --- | --- |

4.1.2.

nokomplektētam transportlīdzeklim reprezentatīva virsbūves segmenta vai segmentu apgāšanas tests saskaņā ar 2. papildinājumu;

| 4.1.3. | svārsta tests virsbūves segmentam vai segmentiem saskaņā ar 3. papildinājumu vai |
| --- | --- |

4.1.3.

svārsta tests virsbūves segmentam vai segmentiem saskaņā ar 3. papildinājumu vai

| 4.1.4. | virsbūves stiprības verificēšana, izdarot aprēķinu saskaņā ar 4. papildinājumu. |
| --- | --- |

4.1.4.

virsbūves stiprības verificēšana, izdarot aprēķinu saskaņā ar 4. papildinājumu.

| 4.2. | Ja ar metodēm, kas noteiktas 4.1.2., 4.1.3. vai 4.1.4. punktā, nevar ievērot nozīmīgu atšķirību starp vienu transportlīdzekļa segmentu un citu, piemēram, ar gaisa kondicionēšanas iekārtu uz jumta, tad tehniskajam dienestam jāiesniedz papildu testēšanas metodes vai aprēķini. Ja nav šādas papildu informācijas, tad transportlīdzeklim var būt jāpiemēro testēšanas metode, kas noteikta 4.1.1. punktā. |
| --- | --- |

4.2.

Ja ar metodēm, kas noteiktas 4.1.2., 4.1.3. vai 4.1.4. punktā, nevar ievērot nozīmīgu atšķirību starp vienu transportlīdzekļa segmentu un citu, piemēram, ar gaisa kondicionēšanas iekārtu uz jumta, tad tehniskajam dienestam jāiesniedz papildu testēšanas metodes vai aprēķini. Ja nav šādas papildu informācijas, tad transportlīdzeklim var būt jāpiemēro testēšanas metode, kas noteikta 4.1.1. punktā.

5.   DROŠĪBAS TELPA

| 5.1. | Drošības telpa 2.1. punktā ir tilpums pasažieru salonā, kas tiek iznīcināts, kad vertikālo šķērsplakni, kura noteikta 1.a) attēlā, pārvieto taisnā līnijā tā, ka punkts “R” 1.a) attēlā pārvietojas no pēdējā aizmugurējā ārējā sēdekļa punkta “R” caur katra nākamā ārējā sēdekļa punktu “R” līdz priekšējo ārējo pasažieru sēdekļu punktam “R”. |
| --- | --- |

5.1.

Drošības telpa 2.1. punktā ir tilpums pasažieru salonā, kas tiek iznīcināts, kad vertikālo šķērsplakni, kura noteikta 1.a) attēlā, pārvieto taisnā līnijā tā, ka punkts “R” 1.a) attēlā pārvietojas no pēdējā aizmugurējā ārējā sēdekļa punkta “R” caur katra nākamā ārējā sēdekļa punktu “R” līdz priekšējo ārējo pasažieru sēdekļu punktam “R”.

| 5.2. | Pieņem, ka 1.b) attēlā parādītais punkts “R” atrodas 500 mm virs grīdas zem pasažieru kājām, 300 mm no transportlīdzekļa sāna iekšējās virsmas un 100 mm uz priekšu no atzveltnes, uz ārējo sēdekļu viduslīnijas. |
| --- | --- |

5.2.

Pieņem, ka 1.b) attēlā parādītais punkts “R” atrodas 500 mm virs grīdas zem pasažieru kājām, 300 mm no transportlīdzekļa sāna iekšējās virsmas un 100 mm uz priekšu no atzveltnes, uz ārējo sēdekļu viduslīnijas.

6.   TESTA REZULTĀTU INTERPRETĒŠANA

| 6.1. | Ja testē virsbūves segmentus, tad tehniskajam dienestam, kas atbild par testa izpildi, jānodrošina, lai transportlīdzeklis atbilstu nosacījumiem, kuri noteikti 3. papildinājuma 2. apakšpapildinājumā, kur ir prasības, kas attiecas uz transportlīdzekļa virsbūves galveno enerģiju absorbējošo daļu izvietojumu. |
| --- | --- |

6.1.

Ja testē virsbūves segmentus, tad tehniskajam dienestam, kas atbild par testa izpildi, jānodrošina, lai transportlīdzeklis atbilstu nosacījumiem, kuri noteikti 3. papildinājuma 2. apakšpapildinājumā, kur ir prasības, kas attiecas uz transportlīdzekļa virsbūves galveno enerģiju absorbējošo daļu izvietojumu.

1. attēls

DROŠĪBAS TELPA

(visi izmēri milimetros)

| 1.a) | laterāli |
| --- | --- |

1.a)

laterāli

Image

Piezīme: skatīt 5.1. punkta prasību.

| 1.b) | garenvirzienā |
| --- | --- |

1.b)

garenvirzienā

Transportlīdzekļa griezums “A-A” vertikālajā plaknē pa iekšējo sēdekļu viduslīniju.

Image

Piezīme: skatīt 5.2. punkta prasību.

5. PIELIKUMS

1. papildinājums

NOKOMPLEKTĒTA TRANSPORTLĪDZEKĻA APGĀŠANAS TESTS

| 1. | Testēšanas nosacījumi |
| --- | --- |

1.

Testēšanas nosacījumi

| 1.1. | Transportlīdzeklim nav jābūt pilnīgi pabeigtā stāvoklī, bet tam jābūt reprezentatīvam attiecībā uz tehniskā kārtībā esošu transportlīdzekļu masu, smaguma centru un masas sadalījumu saskaņā ar ražotāja deklarāciju. |
| --- | --- |

1.1.

Transportlīdzeklim nav jābūt pilnīgi pabeigtā stāvoklī, bet tam jābūt reprezentatīvam attiecībā uz tehniskā kārtībā esošu transportlīdzekļu masu, smaguma centru un masas sadalījumu saskaņā ar ražotāja deklarāciju.

| 1.2. | Transportlīdzeklim jābūt aprīkotam ar vadītāja un pasažieru sēdekļiem, un to atzveltnēm, ja tās ir regulējamas, jābūt augstākajā stāvoklī. Sēdekļiem, kuru augstums ir regulējams, jābūt augstākajā stāvoklī. |
| --- | --- |

1.2.

Transportlīdzeklim jābūt aprīkotam ar vadītāja un pasažieru sēdekļiem, un to atzveltnēm, ja tās ir regulējamas, jābūt augstākajā stāvoklī. Sēdekļiem, kuru augstums ir regulējams, jābūt augstākajā stāvoklī.

| 1.3. | Visām transportlīdzekļa durvīm un atveramiem logiem jābūt aizvērtiem ar aizkritņiem, bet ne aizslēgtiem. Logi un stiklotas starpsienas vai sieti pēc pieteicēja izvēles var būt iestikloti vai neiestikloti. Ja tie nav iestikloti, attiecīgajās vietās transportlīdzeklim jānodrošina attiecīga masa. |
| --- | --- |

1.3.

Visām transportlīdzekļa durvīm un atveramiem logiem jābūt aizvērtiem ar aizkritņiem, bet ne aizslēgtiem. Logi un stiklotas starpsienas vai sieti pēc pieteicēja izvēles var būt iestikloti vai neiestikloti. Ja tie nav iestikloti, attiecīgajās vietās transportlīdzeklim jānodrošina attiecīga masa.

| 1.4. | Riepām jābūt piepūstām līdz tādam spiedienam, kādu noteicis transportlīdzekļa ražotājs, un, ja transportlīdzeklim ir pneimatiskā balstiekārta, jābūt nodrošinātai gaisa padevei. Jebkura automātiskās līmeņošanas sistēma jāsalāgo ar transportlīdzekli uz līdzenas, horizontālas virsmas līdz tādam līmenim, kādu norādījis ražotājs. Amortizatoriem jādarbojas normāli. |
| --- | --- |

1.4.

Riepām jābūt piepūstām līdz tādam spiedienam, kādu noteicis transportlīdzekļa ražotājs, un, ja transportlīdzeklim ir pneimatiskā balstiekārta, jābūt nodrošinātai gaisa padevei. Jebkura automātiskās līmeņošanas sistēma jāsalāgo ar transportlīdzekli uz līdzenas, horizontālas virsmas līdz tādam līmenim, kādu norādījis ražotājs. Amortizatoriem jādarbojas normāli.

| 1.5. | Degvielu, elektrolītu un citas degamas, eksplozīvas vai kodīgas vielas var aizstāt ar citām vielām, ja tiek ievēroti 1.1. punkta nosacījumi. |
| --- | --- |

1.5.

Degvielu, elektrolītu un citas degamas, eksplozīvas vai kodīgas vielas var aizstāt ar citām vielām, ja tiek ievēroti 1.1. punkta nosacījumi.

| 1.6. | Trieciena zonai jābūt no dzelzsbetona vai cita stinga materiāla. |
| --- | --- |

1.6.

Trieciena zonai jābūt no dzelzsbetona vai cita stinga materiāla.

| 2. | Testa procedūra (skatīt 1. attēlu) |
| --- | --- |

2.

Testa procedūra (skatīt 1. attēlu)

| 2.1. | Transportlīdzekli novieto uz platformas, lai apgāztu uz sāna. Šo sānu norāda izgatavotājs. |
| --- | --- |

2.1.

Transportlīdzekli novieto uz platformas, lai apgāztu uz sāna. Šo sānu norāda izgatavotājs.

| 2.2. | Transportlīdzeklis uz platformas jānovieto tā, lai tad, kad platforma ir horizontāla: |
| --- | --- |

2.2.

Transportlīdzeklis uz platformas jānovieto tā, lai tad, kad platforma ir horizontāla:

| 2.2.1. | rotācijas ass būtu paralēla transportlīdzekļa garenvirziena asij; |
| --- | --- |

2.2.1.

rotācijas ass būtu paralēla transportlīdzekļa garenvirziena asij;

| 2.2.2. | rotācijas ass būtu no 0 mm līdz 200 mm no vertikālās virsmas starp abiem līmeņiem; |
| --- | --- |

2.2.2.

rotācijas ass būtu no 0 mm līdz 200 mm no vertikālās virsmas starp abiem līmeņiem;

| 2.2.3. | rotācijas ass būtu no 0 mm līdz 100 mm no riepas malas uz platākās ass; |
| --- | --- |

2.2.3.

rotācijas ass būtu no 0 mm līdz 100 mm no riepas malas uz platākās ass;

| 2.2.4. | rotācijas ass būtu no 0 mm līdz 100 mm zem horizontālās sākuma plaknes, uz kuras balstās riepas, un |
| --- | --- |

2.2.4.

rotācijas ass būtu no 0 mm līdz 100 mm zem horizontālās sākuma plaknes, uz kuras balstās riepas, un

| 2.2.5. | starpība starp horizontālās sākuma plaknes augstumu un tās horizontālās apakšējās plaknes augstumu, uz kuras notiek trieciens, nedrīkst būt mazāka par 800 mm. |
| --- | --- |

2.2.5.

starpība starp horizontālās sākuma plaknes augstumu un tās horizontālās apakšējās plaknes augstumu, uz kuras notiek trieciens, nedrīkst būt mazāka par 800 mm.

| 2.3. | Jānodrošina, lai transportlīdzekļa garenvirziena ass nepārvietojas. |
| --- | --- |

2.3.

Jānodrošina, lai transportlīdzekļa garenvirziena ass nepārvietojas.

| 2.4. | Testa iekārtai ar sānu sienām jānovērš riepu slīdēšana sāniski gāšanas virzienā. |
| --- | --- |

2.4.

Testa iekārtai ar sānu sienām jānovērš riepu slīdēšana sāniski gāšanas virzienā.

| 2.5. | Testa iekārtai jānodrošina transportlīdzekļa asu vienlaicīga pacelšana. |
| --- | --- |

2.5.

Testa iekārtai jānodrošina transportlīdzekļa asu vienlaicīga pacelšana.

| 2.6. | Transportlīdzeklis jāsasver, to nešūpojot un nepieļaujot dinamiskus efektus līdz tā apgāšanai. Leņķiskais ātrums nedrīkst pārsniegt 5 grādus sekundē (0,087 rad/s). |
| --- | --- |

2.6.

Transportlīdzeklis jāsasver, to nešūpojot un nepieļaujot dinamiskus efektus līdz tā apgāšanai. Leņķiskais ātrums nedrīkst pārsniegt 5 grādus sekundē (0,087 rad/s).

| 2.7. | Ar ātrdarbīgu fotokameru, deformējamām veidnēm vai citiem piemērotiem līdzekļiem jānosaka, vai ir izpildīta šā pielikuma 3.1. punkta prasība. To pārbauda vismaz divās vietās, parasti pasažieru salona priekšgalā un aizmugurē, vietas precizējot pēc tehniskā dienesta izvēles. Veidnes jāpiestiprina konstrukcijas daļām, kas nav būtiski deformējamas. |
| --- | --- |

2.7.

Ar ātrdarbīgu fotokameru, deformējamām veidnēm vai citiem piemērotiem līdzekļiem jānosaka, vai ir izpildīta šā pielikuma 3.1. punkta prasība. To pārbauda vismaz divās vietās, parasti pasažieru salona priekšgalā un aizmugurē, vietas precizējot pēc tehniskā dienesta izvēles. Veidnes jāpiestiprina konstrukcijas daļām, kas nav būtiski deformējamas.

1. attēls

Image

5. PIELIKUMS

2. papildinājums

VIRSBŪVES SEGMENTA APGĀŠANAS TESTS

1.   TESTĒŠANAS NOSACĪJUMI

| 1.1. | Virsbūves segmentam jāreprezentē nenoslogota transportlīdzekļa segments. |
| --- | --- |

1.1.

Virsbūves segmentam jāreprezentē nenoslogota transportlīdzekļa segments.

| 1.2 | Virsbūves segmenta ģeometrijai, rotācijas asij un smaguma centra atrašanās vietai vertikālā un laterālā virzienā jāreprezentē nokomplektēts transportlīdzeklis. |
| --- | --- |

1.2

Virsbūves segmenta ģeometrijai, rotācijas asij un smaguma centra atrašanās vietai vertikālā un laterālā virzienā jāreprezentē nokomplektēts transportlīdzeklis.

| 1.3. | Ražotājam jānorāda virsbūves segmenta masa, to izsakot tehniskā kārtībā esoša transportlīdzekļa masas procentos. |
| --- | --- |

1.3.

Ražotājam jānorāda virsbūves segmenta masa, to izsakot tehniskā kārtībā esoša transportlīdzekļa masas procentos.

| 1.4. | Ražotājam jānorāda virsbūves segmentam absorbējamā enerģija, to izsakot procentos no kopējās enerģijas, ko absorbētu nokomplektēts transportlīdzeklis. |
| --- | --- |

1.4.

Ražotājam jānorāda virsbūves segmentam absorbējamā enerģija, to izsakot procentos no kopējās enerģijas, ko absorbētu nokomplektēts transportlīdzeklis.

| 1.5. | Procentuālā kopējā enerģija, kas aprakstīta 1.4. punktā, nedrīkst būt mazāka par procentuālo kopējo tehniskā kārtībā esoša transportlīdzekļa masu, kas aprakstīta 1.3. punktā. |
| --- | --- |

1.5.

Procentuālā kopējā enerģija, kas aprakstīta 1.4. punktā, nedrīkst būt mazāka par procentuālo kopējo tehniskā kārtībā esoša transportlīdzekļa masu, kas aprakstīta 1.3. punktā.

| 1.6. | Jāpiemēro testēšanas nosacījumi, kas norādīti 1. papildinājuma 1.6. punktā un 3. papildinājuma 2.1.–2.6. punktā. |
| --- | --- |

1.6.

Jāpiemēro testēšanas nosacījumi, kas norādīti 1. papildinājuma 1.6. punktā un 3. papildinājuma 2.1.–2.6. punktā.

2.   TESTA PROCEDŪRA

| 2.1. | Testa procedūrai jābūt tādai pašai kā 1. papildinājumā aprakstītā procedūra, izņemot to, ka nokomplektēta transportlīdzekļa vietā jāizmanto iepriekš aprakstītais virsbūves segments. |
| --- | --- |

2.1.

Testa procedūrai jābūt tādai pašai kā 1. papildinājumā aprakstītā procedūra, izņemot to, ka nokomplektēta transportlīdzekļa vietā jāizmanto iepriekš aprakstītais virsbūves segments.

5. PIELIKUMS

3 Papildinājums

VIRSBŪVES SEGMENTA TESTĒŠANA AR SVĀRSTU

1.   ENERĢIJAS DAUDZUMS UN TRIECIENA VIRZIENS

| 1.1. | Enerģijai, kas jāpārvada uz konkrētu virsbūves segmentu, jābūt vienādai ar to enerģiju summu, kuras ražotājs deklarējis par pārvadāmām uz katru no šķērsgriezuma stīpām, kas iekļautas attiecīgajā virsbūves segmentā. |
| --- | --- |

1.1.

Enerģijai, kas jāpārvada uz konkrētu virsbūves segmentu, jābūt vienādai ar to enerģiju summu, kuras ražotājs deklarējis par pārvadāmām uz katru no šķērsgriezuma stīpām, kas iekļautas attiecīgajā virsbūves segmentā.

| 1.2. | Attiecīgā enerģijas daļa, kas noteikta šā papildinājuma 1. apakšpapildinājumā, ar svārstu jāpārvada uz virsbūves segmentu tā, lai trieciena brīdī svārsts ir 25 grādu leņķī (+ 0o, – 5o) attiecībā pret virsbūves segmenta vertikālo garenvirziena vidusplakni. Leņķis šajās robežās precīzi jānorāda transportlīdzekļa ražotājam. |
| --- | --- |

1.2.

Attiecīgā enerģijas daļa, kas noteikta šā papildinājuma 1. apakšpapildinājumā, ar svārstu jāpārvada uz virsbūves segmentu tā, lai trieciena brīdī svārsts ir 25 grādu leņķī (+ 0o, – 5o) attiecībā pret virsbūves segmenta vertikālo garenvirziena vidusplakni. Leņķis šajās robežās precīzi jānorāda transportlīdzekļa ražotājam.

2.   TESTĒŠANAS NOSACĪJUMI

| 2.1. | Testu skaitam jābūt pietiekamam, lai tehniskais dienests, kas veic testēšanu, pārliecinātos, ka šā pielikuma 3.1. punkta prasība ir izpildīta. |
| --- | --- |

2.1.

Testu skaitam jābūt pietiekamam, lai tehniskais dienests, kas veic testēšanu, pārliecinātos, ka šā pielikuma 3.1. punkta prasība ir izpildīta.

| 2.2. | Testēšanas nolūkos virsbūves segmenti jāaprīko ar standarta konstrukcijas sastāvdaļām, kas jānostiprina starp balstiem attiecībā pret grīdu, apakšējo rāmi, sāniem un jumtu. Aprīkojot segmentu ar šādām sastāvdaļām, jāiekļauj arī attiecīgās daļas no tādām sastāvdaļām kā bagāžas plaukti, ventilācijas caurules u. c. |
| --- | --- |

2.2.

Testēšanas nolūkos virsbūves segmenti jāaprīko ar standarta konstrukcijas sastāvdaļām, kas jānostiprina starp balstiem attiecībā pret grīdu, apakšējo rāmi, sāniem un jumtu. Aprīkojot segmentu ar šādām sastāvdaļām, jāiekļauj arī attiecīgās daļas no tādām sastāvdaļām kā bagāžas plaukti, ventilācijas caurules u. c.

| 2.3. | Visām virsbūves segmenta durvīm un atveramiem logiem jābūt aizvērtiem ar aizkritņiem, bet ne aizslēgtiem. Logi un stiklotas starpsienas vai sieti pēc pieteicēja izvēles var būt iestikloti vai neiestikloti. |
| --- | --- |

2.3.

Visām virsbūves segmenta durvīm un atveramiem logiem jābūt aizvērtiem ar aizkritņiem, bet ne aizslēgtiem. Logi un stiklotas starpsienas vai sieti pēc pieteicēja izvēles var būt iestikloti vai neiestikloti.

| 2.4. | Attiecīgos gadījumos pēc ražotāja izvēles jāiekļauj arī sēdekļi, un tiem jābūt savās vietās attiecībā pret virsbūves segmenta konstrukciju. Jāiekļauj standarta stiprinājumi un savienojumi starp visiem konstrukcijas elementiem un aprīkojumu. Ja atzveltnes ir regulējamas, tad tām jābūt augstākajā stāvoklī, un, ja sēdekļu augstums ir regulējams, tad tiem jābūt augstākajā stāvoklī. |
| --- | --- |

2.4.

Attiecīgos gadījumos pēc ražotāja izvēles jāiekļauj arī sēdekļi, un tiem jābūt savās vietās attiecībā pret virsbūves segmenta konstrukciju. Jāiekļauj standarta stiprinājumi un savienojumi starp visiem konstrukcijas elementiem un aprīkojumu. Ja atzveltnes ir regulējamas, tad tām jābūt augstākajā stāvoklī, un, ja sēdekļu augstums ir regulējams, tad tiem jābūt augstākajā stāvoklī.

| 2.5. | Virsbūves segmenta sāns, pret kuru būs vērsts trieciens, jāizvēlas ražotājam. Ja jātestē vairāk nekā viens virsbūves segments, tad abiem trieciens jāsaņem no vienas puses. |
| --- | --- |

2.5.

Virsbūves segmenta sāns, pret kuru būs vērsts trieciens, jāizvēlas ražotājam. Ja jātestē vairāk nekā viens virsbūves segments, tad abiem trieciens jāsaņem no vienas puses.

| 2.6. | Ar ātrdarbīgu fotokameru, deformējamām veidnēm vai citiem piemērotiem līdzekļiem jānoteic, vai ir izpildīta šā pielikuma 3.1. punkta prasība. Veidnes jāpiestiprina konstrukcijas daļām, kas nav būtiski deformējamas. |
| --- | --- |

2.6.

Ar ātrdarbīgu fotokameru, deformējamām veidnēm vai citiem piemērotiem līdzekļiem jānoteic, vai ir izpildīta šā pielikuma 3.1. punkta prasība. Veidnes jāpiestiprina konstrukcijas daļām, kas nav būtiski deformējamas.

| 2.7. | Testējamais virsbūves segments stingri un droši jānostiprina uz stiprināšanas rāmja caur šķērssijām vai daļām, kas tās aizstāj, tā, lai balsta rāmī un tā aprīkojumā trieciena brīdī netiktu absorbēts nozīmīgs enerģijas daudzums. |
| --- | --- |

2.7.

Testējamais virsbūves segments stingri un droši jānostiprina uz stiprināšanas rāmja caur šķērssijām vai daļām, kas tās aizstāj, tā, lai balsta rāmī un tā aprīkojumā trieciena brīdī netiktu absorbēts nozīmīgs enerģijas daudzums.

| 2.8. | Svārsts jāpalaiž no tāda augstuma, ka tas triecas pret virsbūves segmentu ar ātrumu 3–8 m/s. |
| --- | --- |

2.8.

Svārsts jāpalaiž no tāda augstuma, ka tas triecas pret virsbūves segmentu ar ātrumu 3–8 m/s.

3.   SVĀRSTA APRAKSTS

| 3.1. | Svārsta triecienvirsmai jābūt no tērauda vai saplākšņa, kura biezums ir 20 mm ± 5 mm, un svārsta masai jābūt vienmērīgi sadalītai. Triecienvirsmai jābūt taisnstūra formā un plakanai, tās platums nedrīkst būt mazāks par testējamās virsbūves segmenta platumu, un augstums nedrīkst būt mazāks par 800 mm. Tās malām jābūt noapaļotām, un noapaļojuma rādiuss nedrīkst būt mazāks par 15 mm. |
| --- | --- |

3.1.

Svārsta triecienvirsmai jābūt no tērauda vai saplākšņa, kura biezums ir 20 mm ± 5 mm, un svārsta masai jābūt vienmērīgi sadalītai. Triecienvirsmai jābūt taisnstūra formā un plakanai, tās platums nedrīkst būt mazāks par testējamās virsbūves segmenta platumu, un augstums nedrīkst būt mazāks par 800 mm. Tās malām jābūt noapaļotām, un noapaļojuma rādiuss nedrīkst būt mazāks par 15 mm.

| 3.2. | Svārsta korpusam jābūt nekustīgi nostiprinātam pie diviem stingiem stieņiem. Stieņu asīm jāatrodas vismaz 3 500 mm no svārsta korpusa ģeometriskā centra. |
| --- | --- |

3.2.

Svārsta korpusam jābūt nekustīgi nostiprinātam pie diviem stingiem stieņiem. Stieņu asīm jāatrodas vismaz 3 500 mm no svārsta korpusa ģeometriskā centra.

1. apakšpapildinājums

KOPĒJĀS ENERĢIJAS APRĒĶINS (E*)

Image

Pieņēmumi:

| 1. | Pieņem, ka korpusa šķērsgriezuma forma ir taisnstūris. |
| --- | --- |

1.

Pieņem, ka korpusa šķērsgriezuma forma ir taisnstūris.

| 2. | Pieņem, ka balstiekārta ir nekustīgi nostiprināta. |
| --- | --- |

2.

Pieņem, ka balstiekārta ir nekustīgi nostiprināta.

| 3. | Pieņem, ka vienīgā virsbūves segmenta kustība ir rotācija ap punktu “A”. |
| --- | --- |

3.

Pieņem, ka vienīgā virsbūves segmenta kustība ir rotācija ap punktu “A”.

Kopējās enerģijas aprēķins (E*)

Ja smaguma centra kritienu (h) noteic ar grafiskām metodēm, tad var pieņemt, ka E* ir izteikts ar formulu:

E* = 0,75 M.g.h (Nm)

Alternatīvi E* var aprēķināt pēc formulas:

Formula

(Nm), kur:

| M = | tehniskā kārtībā esoša transportlīdzekļa masa (kg) |
| --- | --- |
| g = | 9,8 m/s2 |
| W = | transportlīdzekļa kopējais platums (m) |
| Hs = | nenoslogota transportlīdzekļa smaguma centra augstums (m) |
| H = | transportlīdzekļa augstums (m) |

M =

tehniskā kārtībā esoša transportlīdzekļa masa (kg)

g =

9,8 m/s2

W =

transportlīdzekļa kopējais platums (m)

Hs =

nenoslogota transportlīdzekļa smaguma centra augstums (m)

H =

transportlīdzekļa augstums (m)

2. apakšpapildinājums

PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ GALVENO ENERĢIJU ABSORBĒJOŠO DAĻU IZVIETOJUMU VIRSBŪVĒ

| 1. | Testu skaitam jābūt pietiekamam, lai tehniskais dienests pārliecinātos, ka nokomplektētais transportlīdzeklis atbilst šā pielikuma 3.1. punkta prasībām. Nav obligāti jāizdara vairāk par vienu testu. |
| --- | --- |

1.

Testu skaitam jābūt pietiekamam, lai tehniskais dienests pārliecinātos, ka nokomplektētais transportlīdzeklis atbilst šā pielikuma 3.1. punkta prasībām. Nav obligāti jāizdara vairāk par vienu testu.

| 2. | Aprēķinus, kas pamatojas uz datiem, kuri iegūti, testējot virsbūves segmentu, var izmantot, lai pierādītu cita tāda virsbūves segmenta pieņemamību, kas nav idents jau testētajam virsbūves segmentam, bet kam ir daudz tādu pašu konstruktīvu īpašību. |
| --- | --- |

2.

Aprēķinus, kas pamatojas uz datiem, kuri iegūti, testējot virsbūves segmentu, var izmantot, lai pierādītu cita tāda virsbūves segmenta pieņemamību, kas nav idents jau testētajam virsbūves segmentam, bet kam ir daudz tādu pašu konstruktīvu īpašību.

| 3. | Ražotājam jādeklarē, kuri virsbūves balsti ir uzskatāmi par tādiem, kas virsbūvei piešķir stiprību, un jādeklarē arī enerģijas daudzums (Ei), ko katram balstam paredzēts absorbēt. Šīm deklarācijām jāatbilst šādiem kritērijiem:







  1) | | kur m ir deklarēto balstu kopējais skaits; |
| --- | --- | --- | --- |
| 2) a) | | kur n ir deklarēto balstu skaits uz priekšu no transportlīdzekļa smaguma centra; |
| b) | | kur p ir deklarēto balstu skaits uz aizmuguri no transportlīdzekļa smaguma centra; |
| 3) | LF ≥ 0,4lf | |
| 4) | LR ≥ 0,4lr | |
| 5) | | to piemēro tikai tad, ja dmax ir lielāks par 0,8 x maksimālā izliece, kas pieļaujama, neierobežojot drošības telpu, |
| | kur: | |
| | Ei | ir deklarētais enerģijas daudzums, ko var absorbēt virsbūves i-tais balsts, |
| EiF | ir deklarētais enerģijas daudzums, ko var absorbēt i-tais balsts, kurš atrodas uz priekšu no transportlīdzekļa smaguma centra, |
| EiR | ir deklarētais enerģijas daudzums, ko var absorbēt i-tais balsts, kurš atrodas uz priekšu no transportlīdzekļa smaguma centra, |
| E* | ir kopējā enerģija, kas jāabsorbē nokomplektēta transportlīdzekļa konstrukcijai, |
| dmax | ir lielākā izliece, ko katram virsbūves konstrukcijas segmentam mēra trieciena virzienā pēc tam, kad tas ir absorbējis savu deklarēto trieciena enerģiju, |
| dmin | ir mazākā izliece, ko katram virsbūves konstrukcijas segmentam mēra trieciena virzienā un tajā pašā liekuma punktā, kur mēra dmax, pēc tam, kad tas ir absorbējis savu deklarēto trieciena enerģiju; |

3.

Ražotājam jādeklarē, kuri virsbūves balsti ir uzskatāmi par tādiem, kas virsbūvei piešķir stiprību, un jādeklarē arī enerģijas daudzums (Ei), ko katram balstam paredzēts absorbēt. Šīm deklarācijām jāatbilst šādiem kritērijiem:

1)

Formula

kur m ir deklarēto balstu kopējais skaits;

2) a)

Formula

kur n ir deklarēto balstu skaits uz priekšu no transportlīdzekļa smaguma centra;

b)

Formula

kur p ir deklarēto balstu skaits uz aizmuguri no transportlīdzekļa smaguma centra;

3)

LF ≥ 0,4lf

4)

LR ≥ 0,4lr

5)

Formula

to piemēro tikai tad, ja dmax ir lielāks par 0,8 x maksimālā izliece, kas pieļaujama, neierobežojot drošības telpu,

kur:

Ei

ir deklarētais enerģijas daudzums, ko var absorbēt virsbūves i-tais balsts,

EiF

ir deklarētais enerģijas daudzums, ko var absorbēt i-tais balsts, kurš atrodas uz priekšu no transportlīdzekļa smaguma centra,

EiR

ir deklarētais enerģijas daudzums, ko var absorbēt i-tais balsts, kurš atrodas uz priekšu no transportlīdzekļa smaguma centra,

E*

ir kopējā enerģija, kas jāabsorbē nokomplektēta transportlīdzekļa konstrukcijai,

dmax

ir lielākā izliece, ko katram virsbūves konstrukcijas segmentam mēra trieciena virzienā pēc tam, kad tas ir absorbējis savu deklarēto trieciena enerģiju,

dmin

ir mazākā izliece, ko katram virsbūves konstrukcijas segmentam mēra trieciena virzienā un tajā pašā liekuma punktā, kur mēra dmax, pēc tam, kad tas ir absorbējis savu deklarēto trieciena enerģiju;

| = | to deklarēto balstu svērtais vidējais atstatums, kas atrodas uz priekšu no transportlīdzekļa smaguma centra; |
| --- | --- |
| = | to deklarēto balstu svērtais vidējais atstatums, kas atrodas uz aizmuguri no transportlīdzekļa smaguma centra, |

Formula

to deklarēto balstu svērtais vidējais atstatums, kas atrodas uz priekšu no transportlīdzekļa smaguma centra;

Formula

to deklarēto balstu svērtais vidējais atstatums, kas atrodas uz aizmuguri no transportlīdzekļa smaguma centra,

| | kur: | |
| --- | --- | --- |
| | lif | ir i-tā balsta attālums no transportlīdzekļa smaguma centra uz priekšu no smaguma centra, |
| lir | ir i-tā balsta attālums no transportlīdzekļa smaguma centra uz aizmuguri no smaguma centra, |
| lf | ir attālums no transportlīdzekļa priekšgala līdz transportlīdzekļa smaguma centram, |
| lf | ir attālums no transportlīdzekļa aizmugures līdz transportlīdzekļa smaguma centram. |

kur:

lif

ir i-tā balsta attālums no transportlīdzekļa smaguma centra uz priekšu no smaguma centra,

lir

ir i-tā balsta attālums no transportlīdzekļa smaguma centra uz aizmuguri no smaguma centra,

lf

ir attālums no transportlīdzekļa priekšgala līdz transportlīdzekļa smaguma centram,

lf

ir attālums no transportlīdzekļa aizmugures līdz transportlīdzekļa smaguma centram.

Image

5. PIELIKUMS

4. papildinājums

VIRSBŪVES STIPRĪBAS VERIFICĒŠANA, TO APRĒĶINOT

| 1. | Virsbūves vai virsbūves segmentu atbilstību šā pielikuma 3.1. punkta prasībai var pierādīt ar aprēķina metodi, ko apstiprinājis tehniskais dienests, kas atbild par testēšanu. |
| --- | --- |

1.

Virsbūves vai virsbūves segmentu atbilstību šā pielikuma 3.1. punkta prasībai var pierādīt ar aprēķina metodi, ko apstiprinājis tehniskais dienests, kas atbild par testēšanu.

| 2. | Ja uz konstrukciju var iedarboties deformācijas, kas pārsniedz izmantoto materiālu elastības robežu, tad aprēķinos jāmodelē konstrukcijas uzvedība paliekošu deformāciju gadījumā. |
| --- | --- |

2.

Ja uz konstrukciju var iedarboties deformācijas, kas pārsniedz izmantoto materiālu elastības robežu, tad aprēķinos jāmodelē konstrukcijas uzvedība paliekošu deformāciju gadījumā.

| 3. | Par testēšanu atbildīgais tehniskais dienests var pieprasīt konstrukcijas savienojumu vai daļu testēšanu, lai pārbaudītu aprēķina pieņēmumus. |
| --- | --- |

3.

Par testēšanu atbildīgais tehniskais dienests var pieprasīt konstrukcijas savienojumu vai daļu testēšanu, lai pārbaudītu aprēķina pieņēmumus.

4.   SAGATAVOŠANĀS APRĒĶINĀŠANAI

| 4.1. | Aprēķināšanu nevar sākt, kamēr konstrukcija nav izanalizēta un kamēr nav izstrādāts tās matemātiskais modelis. Tajā jānosaka atsevišķie izskatāmie konstrukcijas elementi un jāidentificē vietas, kurās var rasties paliekošas locīklas. Jānorāda konstrukcijas elementu izmēri un izmantotā materiāla īpašības. Fizikāli jātestē locīklu vietas, lai noteiktu spēku (griezes momentu), kas ir deformācijas raksturlielums paliekošajā modā un kas ir aprēķiniem būtiski dati. Jānosaka deformācijas pakāpe un plūstamības spriegumu dinamika atbilstīgi šai deformācijas pakāpei. Ja aprēķina metode nenorāda, kad notiks sabrukums, to ir svarīgi noteikt eksperimentāli, ar atsevišķām analīzēm vai attiecīgu dinamisko sadalījumu. Jānorāda slogojuma sadalījums transportlīdzekļa garumā. |
| --- | --- |

4.1.

Aprēķināšanu nevar sākt, kamēr konstrukcija nav izanalizēta un kamēr nav izstrādāts tās matemātiskais modelis. Tajā jānosaka atsevišķie izskatāmie konstrukcijas elementi un jāidentificē vietas, kurās var rasties paliekošas locīklas. Jānorāda konstrukcijas elementu izmēri un izmantotā materiāla īpašības. Fizikāli jātestē locīklu vietas, lai noteiktu spēku (griezes momentu), kas ir deformācijas raksturlielums paliekošajā modā un kas ir aprēķiniem būtiski dati. Jānosaka deformācijas pakāpe un plūstamības spriegumu dinamika atbilstīgi šai deformācijas pakāpei. Ja aprēķina metode nenorāda, kad notiks sabrukums, to ir svarīgi noteikt eksperimentāli, ar atsevišķām analīzēm vai attiecīgu dinamisko sadalījumu. Jānorāda slogojuma sadalījums transportlīdzekļa garumā.

| 4.2. | Aprēķināšanas metodē jāiekļauj deformācijas līdz materiālu elastības robežām, pēc tam to vietu identifikācija, kur veidosies paliekošas locīklas un secīgi citas paliekošas locīklas, ja paliekošo locīklu veidošanās vieta un secība nav zināma pēc pieredzes. Metodei jāaptver izmaiņas konstrukcijas ģeometrijā vismaz līdz stadijai, kad deformācijas ir pārsniegušas pieņemamās robežas. Aprēķinos jāmodelē trieciena enerģija un virziens gadījumā, ja konkrētā virsbūve būtu jāiesniedz apgāšanas testiem, kas noteikti 1. papildinājumā. Aprēķināšanas metodes derīgumam jābūt noteiktam, salīdzinot ar rezultātiem fizikālajos testos, kam nav obligāti jābūt izdarītiem saistībā ar šajā gadījumā apstiprināmo transportlīdzekli. |
| --- | --- |

4.2.

Aprēķināšanas metodē jāiekļauj deformācijas līdz materiālu elastības robežām, pēc tam to vietu identifikācija, kur veidosies paliekošas locīklas un secīgi citas paliekošas locīklas, ja paliekošo locīklu veidošanās vieta un secība nav zināma pēc pieredzes. Metodei jāaptver izmaiņas konstrukcijas ģeometrijā vismaz līdz stadijai, kad deformācijas ir pārsniegušas pieņemamās robežas. Aprēķinos jāmodelē trieciena enerģija un virziens gadījumā, ja konkrētā virsbūve būtu jāiesniedz apgāšanas testiem, kas noteikti 1. papildinājumā. Aprēķināšanas metodes derīgumam jābūt noteiktam, salīdzinot ar rezultātiem fizikālajos testos, kam nav obligāti jābūt izdarītiem saistībā ar šajā gadījumā apstiprināmo transportlīdzekli.

5.   VIRSBŪVES SEGMENTA TESTĒŠANA

Ja aprēķināšanas metodi piemēro nokomplektētas virsbūves segmentam, tad ir spēkā tie paši nosacījumi, kas iepriekš noteikti attiecībā uz nokomplektētu transportlīdzekli.

6. PIELIKUMS

MEHĀNISKO DURVJU AIZVĒRŠANAS SPĒKU MĒRĪŠANAS PAMATNOSTĀDNES

(Skatīt 3. pielikuma 7.6.5.6.1.1. punktu)

1.   VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

Mehānisko durvju aizvēršana ir dinamisks process. Ja durvis vēršanas brīdī atduras pret šķērsli, rodas dinamisks reakcijas spēks, kura rašanās (laikā) ir atkarīga no vairākiem faktoriem (piemēram, no durvju masas, paātrinājuma, izmēriem).

2.   DEFINĪCIJAS

| 2.1. | Aizvēršanas spēks F(t) ir laika funkcija, ko mēra durvju slēgmalās (skatīt turpmāko 3.2. punktu). |
| --- | --- |

2.1.

Aizvēršanas spēks F(t) ir laika funkcija, ko mēra durvju slēgmalās (skatīt turpmāko 3.2. punktu).

| 2.2. | Maksimālais spēks FS ir aizvēršanas spēka maksimālā vērtība. |
| --- | --- |

2.2.

Maksimālais spēks FS ir aizvēršanas spēka maksimālā vērtība.

| 2.3. | Lietderīgais spēks FE ir aizvēršanas spēka vidējā vērtība attiecībā pret impulsa ilgumu: |
| --- | --- |

2.3.

Lietderīgais spēks FE ir aizvēršanas spēka vidējā vērtība attiecībā pret impulsa ilgumu:

Formula

| 2.4. | Impulsa ilgums T ir laiks no t1 līdz t2:
  T = t2 – t1

  Kur:






  t1 = | jutības slieksnis, ja aizvēršanas spēks pārsniedz 50 N, |
| --- | --- | --- |
| t2 = | izzušanas slieksnis, ja aizvēršanas spēks kļūst mazāks par 50 N. |

2.4.

Impulsa ilgums T ir laiks no t1 līdz t2:

T = t2 – t1

Kur:

t1 =

jutības slieksnis, ja aizvēršanas spēks pārsniedz 50 N,

t2 =

izzušanas slieksnis, ja aizvēršanas spēks kļūst mazāks par 50 N.

| 2.5. | Attiecība starp minētajiem rādītājiem ir attēlota 1. attēlā (kā piemērs):
  1. attēls |
| --- | --- |

2.5.

Attiecība starp minētajiem rādītājiem ir attēlota 1. attēlā (kā piemērs):

1. attēls

Image

| 2.6. | Fiksēšanas spēks Fc ir vienā mērīšanas punktā vairākkārt izmērītu lietderīgo spēku vidējā aritmētiskā vērtība: |
| --- | --- |

2.6.

Fiksēšanas spēks Fc ir vienā mērīšanas punktā vairākkārt izmērītu lietderīgo spēku vidējā aritmētiskā vērtība:

Formula

3.   MĒRĪJUMI

| 3.1. | Mērīšanas nosacījumi: |
| --- | --- |

3.1.

Mērīšanas nosacījumi:

| 3.1.1. | temperatūras intervāls: 10–30 oC; |
| --- | --- |

3.1.1.

temperatūras intervāls: 10–30 oC;

| 3.1.2. | transportlīdzeklim jāatrodas uz horizontālas virsmas. |
| --- | --- |

3.1.2.

transportlīdzeklim jāatrodas uz horizontālas virsmas.

| 3.2. | Mērīšanas punktiem jābūt: |
| --- | --- |

3.2.

Mērīšanas punktiem jābūt:

| 3.2.1. | durvju galvenajās slēgmalās: | vienam durvju vidū, |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

durvju galvenajās slēgmalās:

vienam durvju vidū,

| | vienam 150 mm virs durvju apakšējās malas; |
| --- | --- |

vienam 150 mm virs durvju apakšējās malas;

| 3.2.2. | ja durvis ir aprīkotas ar atvēršanas procesa aiztures novēršanas ierīcēm:
  durvju sekundārajās slēgmalās, tajā punktā, kas uzskatāms bīstamāko aiztures vietu. |
| --- | --- |

3.2.2.

ja durvis ir aprīkotas ar atvēršanas procesa aiztures novēršanas ierīcēm:

durvju sekundārajās slēgmalās, tajā punktā, kas uzskatāms bīstamāko aiztures vietu.

| 3.3. | Katrā mērīšanas punktā jāizdara vismaz trīs mērījumi, lai aiztures spēku noteiktu saskaņā ar 2.6. punktu. |
| --- | --- |

3.3.

Katrā mērīšanas punktā jāizdara vismaz trīs mērījumi, lai aiztures spēku noteiktu saskaņā ar 2.6. punktu.

| 3.4. | Aizvēršanas spēka signāls jāpieraksta ar zemfrekvenču filtru, kura robežfrekvence ir 100 Hz. Jutības slieksnis un izzušanas slieksnis impulsa ilguma ierobežošanai jāiestata uz 50 N. |
| --- | --- |

3.4.

Aizvēršanas spēka signāls jāpieraksta ar zemfrekvenču filtru, kura robežfrekvence ir 100 Hz. Jutības slieksnis un izzušanas slieksnis impulsa ilguma ierobežošanai jāiestata uz 50 N.

| 3.5. | Nolasījuma novirze no nominālās vērtības nedrīkst pārsniegt ± 3 procentus. |
| --- | --- |

3.5.

Nolasījuma novirze no nominālās vērtības nedrīkst pārsniegt ± 3 procentus.

4.   MĒRĪŠANAS IERĪCE

| 4.1. | Mērīšanas ierīcei jābūt divdaļīgai: viens rokturis un viena mērītāja daļa, kas ir slodzes devējs (skatīt 2. attēlu). |
| --- | --- |

4.1.

Mērīšanas ierīcei jābūt divdaļīgai: viens rokturis un viena mērītāja daļa, kas ir slodzes devējs (skatīt 2. attēlu).

| 4.2. | Slodzes devējam jābūt šādiem raksturlielumiem: |
| --- | --- |

4.2.

Slodzes devējam jābūt šādiem raksturlielumiem:

| 4.2.1. | tam jāsastāv no diviem slīdkorpusiem, kuru ārējais diametrs ir 100 mm un platums 115 mm. Slodzes devēja iekšpusē, starp abiem korpusiem, jābūt saspiežamai atsperei, lai ar attiecīgu spēku slodzes devēju var saspiest; |
| --- | --- |

4.2.1.

tam jāsastāv no diviem slīdkorpusiem, kuru ārējais diametrs ir 100 mm un platums 115 mm. Slodzes devēja iekšpusē, starp abiem korpusiem, jābūt saspiežamai atsperei, lai ar attiecīgu spēku slodzes devēju var saspiest;

| 4.2.2. | slodzes devēja stingumam jābūt 10 ± 0,2 N/mm. Atsperes maksimālā izliece jāierobežo līdz 30 mm, lai maksimālais spēks sasniedz 300 N maksimumu. |
| --- | --- |

4.2.2.

slodzes devēja stingumam jābūt 10 ± 0,2 N/mm. Atsperes maksimālā izliece jāierobežo līdz 30 mm, lai maksimālais spēks sasniedz 300 N maksimumu.

2. attēls

Image

7. PIELIKUMS

ĪPAŠAS PRASĪBAS TRANSPORTLĪDZEKĻIEM, KURU IETILPĪBA NEPĀRSNIEDZ 22 PASAŽIERUS

1.1.   Izeju minimālie izmēri

Dažāda veida izeju izmēriem jābūt šādiem:

| Ailes | Izmēri | Piezīmes |
| --- | --- | --- |
| Pasažieru durvis | Ieejas augstums:
  Klase
  A 1 650 mm
  B 1 500 mm | Pasažieru durvju ieejas augstumu mēra kā vertikālo attālumu durvju ailes viduspunkta horizontālo projekciju vertikālajā plaknē un pakāpienu apakšējā pakāpiena apakšējā pakāpiena virspusē. |
| Ailas augstums | Pasažieru durvju ailas augstumam jābūt tādam, lai ļautu iziet tai cauri divdaļīgajam panelim, kāds aprakstīts 3. pielikumā 7.7.1.1. pantā. Augšējie stūri var būt noapaļoti rādiusā, kas nepārsniedz 150 mm. |
| Platums:
  Vienviru durvis: 650 mm
  Divviru durvis: 1 200 mm | Uz B klases transportlīdzekļiem, kuru pasažieru durvju ailas augstums ir no 1 400 mm līdz 1 500 mm, attiecas vienvērtnes durvju ailas platums 750 mm. Visiem transportlīdzekļiem jebkuru pasažieru durvju platumu var samazināt par 100 mm, veicot mērījumu turekļu līmenī, un par 250 mm, ja tas nepieciešams riteņu lokiem vai automātisko vai tālvadības vadības durvju piedziņas mehānismam, vai vējstikla rāmim. |
| Avārijas durvis | Augstums: 1 250 mm
  Platums: 550 mm | Platumu var samazināt līdz 300 mm, ja tas nepieciešams riteņu lokiem, ar nosacījumu, ka tiek ievērots 550 mm platums vismaz 400 mm augstumā no durvju ailas apakšas. Augšējie stūri var būt noapaļoti rādiusā, kas nepārsniedz 150 mm. |
| Avārijas logs | Ailas laukums: 4 000 cm2 | Tomēr ir pieļaujama 5 % pielaide no šī laukuma tiem tipu apstiprinājumiem, kas izdoti gadu pēc šo noteikumu stāšanās spēkā. Šajā laukumā jābūt iespējams ievietot 500 mm x 700 mm taisnstūri. |

Ailes

Izmēri

Piezīmes

Pasažieru durvis

Ieejas augstums:

Klase

A 1 650 mm

B 1 500 mm

Pasažieru durvju ieejas augstumu mēra kā vertikālo attālumu durvju ailes viduspunkta horizontālo projekciju vertikālajā plaknē un pakāpienu apakšējā pakāpiena apakšējā pakāpiena virspusē.

Ailas augstums

Pasažieru durvju ailas augstumam jābūt tādam, lai ļautu iziet tai cauri divdaļīgajam panelim, kāds aprakstīts 3. pielikumā 7.7.1.1. pantā. Augšējie stūri var būt noapaļoti rādiusā, kas nepārsniedz 150 mm.

Platums:

Vienviru durvis: 650 mm

Divviru durvis: 1 200 mm

Uz B klases transportlīdzekļiem, kuru pasažieru durvju ailas augstums ir no 1 400 mm līdz 1 500 mm, attiecas vienvērtnes durvju ailas platums 750 mm. Visiem transportlīdzekļiem jebkuru pasažieru durvju platumu var samazināt par 100 mm, veicot mērījumu turekļu līmenī, un par 250 mm, ja tas nepieciešams riteņu lokiem vai automātisko vai tālvadības vadības durvju piedziņas mehānismam, vai vējstikla rāmim.

Avārijas durvis

Augstums: 1 250 mm

Platums: 550 mm

Platumu var samazināt līdz 300 mm, ja tas nepieciešams riteņu lokiem, ar nosacījumu, ka tiek ievērots 550 mm platums vismaz 400 mm augstumā no durvju ailas apakšas. Augšējie stūri var būt noapaļoti rādiusā, kas nepārsniedz 150 mm.

Avārijas logs

Ailas laukums: 4 000 cm2

Tomēr ir pieļaujama 5 % pielaide no šī laukuma tiem tipu apstiprinājumiem, kas izdoti gadu pēc šo noteikumu stāšanās spēkā. Šajā laukumā jābūt iespējams ievietot 500 mm x 700 mm taisnstūri.

| 1.1.1. | Transportlīdzekļiem, uz kuriem attiecas 3. pielikuma 7.7.1.9. punkts, jāatbilst 3. pielikuma 7.6.3.1. punkta vai šī pielikuma 1.1. punkta nosacījumiem attiecībā uz avārijas logiem un avārijas lūkām, un šīm minimuma prasībām attiecībā uz avārijas durvīm:






  Ailas | Izmēri | Piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Pasažieru durvis | Ailas augstums: 1 100 mm | Šo izmēru iespējams samazināt, noapaļojot ailas stūros rādiusā, kas nepārsniedz 150 mm. |
| Platums:
  Vienvērtnes durvis: 650 mm
  Divvērtņu durvis: 1 200 mm | Šo izmēru iespējams samazināt, noapaļojot ailas stūros rādiusā, kas nepārsniedz 150 mm. Platumu var samazināt par 100 mm, veicot mērījumu turekļu līmenī, un par 250 mm, ja tas nepieciešams riteņu lokiem vai automātisko vai tālvadības vadības durvju piedziņas mehānismam, vai vējstikla rāmim. |
| Avārijas durvis | Augstums: 1 100 mm
  Platums: 550 mm | Platumu var samazināt līdz 300 mm, ja tas nepieciešams riteņu lokiem, ar nosacījumu, ka tiek ievērots 550 mm platums vismaz 400 mm augstumā no durvju ailas apakšas. Augšējie stūri var būt noapaļoti rādiusā, kas nepārsniedz 150 mm. |

1.1.1.

Ailas

Izmēri

Piezīmes

Pasažieru durvis

Ailas augstums: 1 100 mm

Šo izmēru iespējams samazināt, noapaļojot ailas stūros rādiusā, kas nepārsniedz 150 mm.

Platums:

Vienvērtnes durvis: 650 mm

Divvērtņu durvis: 1 200 mm

Šo izmēru iespējams samazināt, noapaļojot ailas stūros rādiusā, kas nepārsniedz 150 mm. Platumu var samazināt par 100 mm, veicot mērījumu turekļu līmenī, un par 250 mm, ja tas nepieciešams riteņu lokiem vai automātisko vai tālvadības vadības durvju piedziņas mehānismam, vai vējstikla rāmim.

Avārijas durvis

Augstums: 1 100 mm

Platums: 550 mm

Platumu var samazināt līdz 300 mm, ja tas nepieciešams riteņu lokiem, ar nosacījumu, ka tiek ievērots 550 mm platums vismaz 400 mm augstumā no durvju ailas apakšas. Augšējie stūri var būt noapaļoti rādiusā, kas nepārsniedz 150 mm.

1.2.   Izeju novietojums

| 1.2.1. | Pasažieru durvīm jāatrodas tajā transportlīdzekļa pusē, kura atrodas tuvāk ceļa malai, atbilstoši satiksmes kustības virzienam valstī, kurā transportlīdzeklis ir reģistrēts, vai transportlīdzekļa aizmugurē. |
| --- | --- |

1.2.1.

Pasažieru durvīm jāatrodas tajā transportlīdzekļa pusē, kura atrodas tuvāk ceļa malai, atbilstoši satiksmes kustības virzienam valstī, kurā transportlīdzeklis ir reģistrēts, vai transportlīdzekļa aizmugurē.

| 1.2.2. | Izejas jānovieto tā, lai katrā transportlīdzekļa pusē atrastos vismaz viena izeja. |
| --- | --- |

1.2.2.

Izejas jānovieto tā, lai katrā transportlīdzekļa pusē atrastos vismaz viena izeja.

| 1.2.3. | Pasažieru salona priekšējā pusē un aizmugurējā pusē jābūt vismaz vienai izejai. |
| --- | --- |

1.2.3.

Pasažieru salona priekšējā pusē un aizmugurējā pusē jābūt vismaz vienai izejai.

| 1.2.4. | Ja nav ierīkota avārijas lūka, vismaz vienai izejai jāatrodas vai nu transportlīdzekļa priekšpusē, vai arī aizmugurē. |
| --- | --- |

1.2.4.

Ja nav ierīkota avārijas lūka, vismaz vienai izejai jāatrodas vai nu transportlīdzekļa priekšpusē, vai arī aizmugurē.

8. PIELIKUMS

PRASĪBAS TEHNISKAJĀM IERĪCĒM, KURAS PERSONĀM AR PĀRVIETOŠANĀS GRŪTĪBĀM ATVIEGLO IEKĻŪŠANU TRANSPORTLĪDZEKLĪ

1.   VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA

Šajā pielikumā apkopoti noteikumi, kas attiecas uz transportlīdzekļiem, kas projektēti atvieglotai piekļūšanai pasažieriem ar pārvietošanās grūtībām un personām ratiņkrēslos.

2.   DARBĪBAS MĒRĶIS

Šīs prasības attiecas uz transportlīdzekļiem ar atvieglotu piekļuvi personām ar pārvietošanās grūtībām.

3.   PRASĪBAS

3.1.   Pakāpieni

Vismaz vienu pasažieru durvju pirmā pakāpiena augstumam no zemes jābūt ne vairāk kā 250 mm I un A klases transportlīdzekļos un 320 mm II, III un B klases transportlīdzekļos.

Kā alternatīva I un A klases transportlīdzekļiem pirmais pakāpiens no zemes nedrīkst atrasties augstāk kā 270 mm virs zemes divu durvju atverēm, no kurām viena ir ieeja un otra – izeja.

Var izmantot nolaišanas sistēmu un/vai izbīdāmu pakāpienu.

Pārējo pakāpienu, atskaitot pirmo pakāpienu, augstums no zemes iepriekšminētajām durvīm, piekļuves ceļam un ejā nedrīkst pārsniegt 200 mm I un A klases transportlīdzekļos un 250 mm – II, III un B klases transportlīdzekļos.

Pāreja no padziļinātas ejas uz sēdvietu zonu nav uzskatāma par pakāpienu.

3.2.   Prioritāras sēdvietas un sēdvietas pasažieriem ar pārvietošanās grūtībām

| 3.2.1. | Minimālam skaitam uz priekšu vai uz aizmuguri vērstu sēdvietu, kas norādītas kā prioritāras sēdvietas pasažieriem ar invaliditāti, jāatrodas pasažieru durvju tuvumā, kas ir piemērotas invalīdu iekāpšanai un izkāpšanai. Minimālais sēdvietu skaits pasažieriem invalīdiem I klases transportlīdzekļos ir četras, II un III klases – divas un A un B klases – viena. Atliecamie sēdekļi, kas pēc lietošanas pieliecas pie sienas, nav uzskatāmi par sēdvietām pasažieriem invalīdiem. 3. pielikuma 7.7.8.5.2. punkts neattiecas uz transportlīdzekļiem, kas atbilst šai prasībai. |
| --- | --- |

3.2.1.

Minimālam skaitam uz priekšu vai uz aizmuguri vērstu sēdvietu, kas norādītas kā prioritāras sēdvietas pasažieriem ar invaliditāti, jāatrodas pasažieru durvju tuvumā, kas ir piemērotas invalīdu iekāpšanai un izkāpšanai. Minimālais sēdvietu skaits pasažieriem invalīdiem I klases transportlīdzekļos ir četras, II un III klases – divas un A un B klases – viena. Atliecamie sēdekļi, kas pēc lietošanas pieliecas pie sienas, nav uzskatāmi par sēdvietām pasažieriem invalīdiem. 3. pielikuma 7.7.8.5.2. punkts neattiecas uz transportlīdzekļiem, kas atbilst šai prasībai.

| 3.2.2. | Vismaz vienai no sēdvietām pasažieriem ar invaliditāti jābūt atbilstošai vietai zem tās vai blakus tai, kas paredzēta sunim – neredzīgas personas pavadonim. |
| --- | --- |

3.2.2.

Vismaz vienai no sēdvietām pasažieriem ar invaliditāti jābūt atbilstošai vietai zem tās vai blakus tai, kas paredzēta sunim – neredzīgas personas pavadonim.

| 3.2.3. | Sēdvietām, kas atrodas pie ejas, jābūt ierīkotiem roku balstiem; roku balstiem jābūt viegli atvirzāmiem, lai atbrīvotu ceļu piekļuvei sēdeklim.
  Sēdvietu pasažieriem ar invaliditāti tuvumā jāierīko stieņi vai turekļi, kas būtu pasažierim viegli satverami. |
| --- | --- |

3.2.3.

Sēdvietām, kas atrodas pie ejas, jābūt ierīkotiem roku balstiem; roku balstiem jābūt viegli atvirzāmiem, lai atbrīvotu ceļu piekļuvei sēdeklim.

Sēdvietu pasažieriem ar invaliditāti tuvumā jāierīko stieņi vai turekļi, kas būtu pasažierim viegli satverami.

| 3.2.4. | Pasažieriem ar invaliditāti paredzētās sēdvietas sēdekļa spilvena minimālajam platumam, mērot no vertikālās plaknes, kas iet caur sēdvietas centru, jābūt 220 mm katrā pusē vai 220 mm uz sēdvietu katrā pusē vienlaidu sēdekļiem. |
| --- | --- |

3.2.4.

Pasažieriem ar invaliditāti paredzētās sēdvietas sēdekļa spilvena minimālajam platumam, mērot no vertikālās plaknes, kas iet caur sēdvietas centru, jābūt 220 mm katrā pusē vai 220 mm uz sēdvietu katrā pusē vienlaidu sēdekļiem.

| 3.2.5. | Nenoslogota sēdekļa spilvena augstumam attiecībā pret grīdu jābūt tādam, lai attālums no grīdas līdz horizontālajai plaknei, kas pieskaras sēdekļa spilvena augšējai priekšējai virsmai, ir 400 mm līdz 500 mm. |
| --- | --- |

3.2.5.

Nenoslogota sēdekļa spilvena augstumam attiecībā pret grīdu jābūt tādam, lai attālums no grīdas līdz horizontālajai plaknei, kas pieskaras sēdekļa spilvena augšējai priekšējai virsmai, ir 400 mm līdz 500 mm.

| 3.2.6. | Kāju vietai pie sēdvietām pasažieriem ar invaliditāti jābūt paplašinātai uz priekšu no sēdekļa no vertikālās plaknes, kas iet caur sēdekļa spilvena priekšējo malu. Kāju vietai nevienā virzienā nedrīkst būt slīpums, kas pārsniedz 8 %. |
| --- | --- |

3.2.6.

Kāju vietai pie sēdvietām pasažieriem ar invaliditāti jābūt paplašinātai uz priekšu no sēdekļa no vertikālās plaknes, kas iet caur sēdekļa spilvena priekšējo malu. Kāju vietai nevienā virzienā nedrīkst būt slīpums, kas pārsniedz 8 %.

| 3.2.7. | Katrai sēdvietai pasažieriem ar invaliditāti jābūt ne mazāk kā 1 300 mm brīvas vietas līdz griestiem I un A klases transportlīdzekļos un 900 mm – II klases transportlīdzekļos, mērot no nenoslogota sēdekļa spilvena augstākās vietas. Brīvajai vietai līdz griestiem jābūt visas sēdvietas un ar to saistītās vietas kājām vertikālās projekcijas garumā. Sēdekļa atzveltnes vai cita objekta ievirzīšanās šajā telpā ir pieļaujama tikai tādā gadījumā, ja tiek saglabāta minimālā neskartā vertikālā telpa, kas sniedzas 230 mm uz priekšu no sēdekļa spilvena. Ja sēdvieta pasažieriem ar invaliditāti ir pavērsta pret starpsienu, kas ir augstāka par 1 200 mm, šai telpai jābūt 300 mm. |
| --- | --- |

3.2.7.

Katrai sēdvietai pasažieriem ar invaliditāti jābūt ne mazāk kā 1 300 mm brīvas vietas līdz griestiem I un A klases transportlīdzekļos un 900 mm – II klases transportlīdzekļos, mērot no nenoslogota sēdekļa spilvena augstākās vietas. Brīvajai vietai līdz griestiem jābūt visas sēdvietas un ar to saistītās vietas kājām vertikālās projekcijas garumā. Sēdekļa atzveltnes vai cita objekta ievirzīšanās šajā telpā ir pieļaujama tikai tādā gadījumā, ja tiek saglabāta minimālā neskartā vertikālā telpa, kas sniedzas 230 mm uz priekšu no sēdekļa spilvena. Ja sēdvieta pasažieriem ar invaliditāti ir pavērsta pret starpsienu, kas ir augstāka par 1 200 mm, šai telpai jābūt 300 mm.

3.3.   Komunikācijas ierīces

| 3.3.1. | Komunikācijas ierīcēm jābūt novietotām blakus visām sēdvietām pasažieriem ar invaliditāti un jebkurā ratiņkrēslu zonā 700 mm līdz 1 200 mm augstumā no grīdas. |
| --- | --- |

3.3.1.

Komunikācijas ierīcēm jābūt novietotām blakus visām sēdvietām pasažieriem ar invaliditāti un jebkurā ratiņkrēslu zonā 700 mm līdz 1 200 mm augstumā no grīdas.

| 3.3.2. | Komunikācijas ierīcēm, kas atrodas zonā ar zemāku grīdu, jāatrodas 800 mm līdz 1 500 mm augstumā vietā bez sēdekļiem. |
| --- | --- |

3.3.2.

Komunikācijas ierīcēm, kas atrodas zonā ar zemāku grīdu, jāatrodas 800 mm līdz 1 500 mm augstumā vietā bez sēdekļiem.

| 3.3.3. | Visu iekšējās komunikācijas ierīču vadībai jābūt darbināmai ar rokas delnu un jābūt kontrastējošās krāsās vai krāsās un toņos. |
| --- | --- |

3.3.3.

Visu iekšējās komunikācijas ierīču vadībai jābūt darbināmai ar rokas delnu un jābūt kontrastējošās krāsās vai krāsās un toņos.

| 3.3.4. | Ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar platformu vai liftu, ārpusē blakus durvīm ne augstāk par 1 300 mm no zemes jābūt uzstādītam komunikācijas līdzeklim saziņai ar vadītāju. |
| --- | --- |

3.3.4.

Ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar platformu vai liftu, ārpusē blakus durvīm ne augstāk par 1 300 mm no zemes jābūt uzstādītam komunikācijas līdzeklim saziņai ar vadītāju.

3.4.   Piktogrammas

| 3.4.1. | Uz transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar ratiņkrēsliem un/vai sēdvietām pasažieriem ar invaliditāti, jābūt piktogrammām, kas atbilst 4. pielikuma 2.A attēlam un ir redzamas no ārpuses; tām jāatrodas gan transportlīdzekļa ietvei tuvākās puses priekšējā daļā, gan attiecīgo pasažieru durvju tuvumā. Attiecīgās piktogrammas jānovieto arī iekšpusē ratiņkrēslu vietas tuvumā vai pie sēdvietas pasažieriem ar invaliditāti. |
| --- | --- |

3.4.1.

Uz transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar ratiņkrēsliem un/vai sēdvietām pasažieriem ar invaliditāti, jābūt piktogrammām, kas atbilst 4. pielikuma 2.A attēlam un ir redzamas no ārpuses; tām jāatrodas gan transportlīdzekļa ietvei tuvākās puses priekšējā daļā, gan attiecīgo pasažieru durvju tuvumā. Attiecīgās piktogrammas jānovieto arī iekšpusē ratiņkrēslu vietas tuvumā vai pie sēdvietas pasažieriem ar invaliditāti.

3.5.   Grīdas slīpums

Jebkuras ejas, piekļuves ceļa vai grīdas zonas slīpums starp jebkuru sēdvietu pasažieriem ar invaliditāti vai ratiņkrēslu vietu un vismaz vienu ieeju un vienu izeju vai kombinēto ieeju un izeju nedrīkst pārsniegt 8 %. Šādu slīpo vietu virsmai jābūt neslīdošai.

3.6.   Ratiņkrēsla novietošanas noteikumi

| 3.6.1. | Katrai personai ratiņkrēslā, kurai paredzēta vieta pasažieru nodalījumā, jābūt nodrošinātai ar īpašu vismaz 750 mm platu un 1 300 mm garu zonu. Īpašās zonas gareniskajai plaknei jābūt paralēli transportlīdzekļa gareniskajai plaknei, un īpašās zonas grīdas virsmai jābūt neslīdošai.
  Ja ratiņkrēslu vieta projektēta ratiņkrēsliem, kas vērsti uz priekšu, priekšējo sēdekļu atzveltnes var iesniegties ratiņkrēslu vietā, ja tiek atstāts pietiekami brīvas vietas, kā parādīts 4. pielikuma 22. attēlā. |
| --- | --- |

3.6.1.

Katrai personai ratiņkrēslā, kurai paredzēta vieta pasažieru nodalījumā, jābūt nodrošinātai ar īpašu vismaz 750 mm platu un 1 300 mm garu zonu. Īpašās zonas gareniskajai plaknei jābūt paralēli transportlīdzekļa gareniskajai plaknei, un īpašās zonas grīdas virsmai jābūt neslīdošai.

Ja ratiņkrēslu vieta projektēta ratiņkrēsliem, kas vērsti uz priekšu, priekšējo sēdekļu atzveltnes var iesniegties ratiņkrēslu vietā, ja tiek atstāts pietiekami brīvas vietas, kā parādīts 4. pielikuma 22. attēlā.

| 3.6.2. | Jābūt vismaz vienām durvīm, caur kurām var izbraukt personas ratiņkrēslos. I klases transportlīdzekļos vismaz vienām ratiņkrēsla piekļuves durvīm jābūt pasažieru durvīm. Ratiņkrēsla piekļuves durvīm jābūt aprīkotām ar iekāpšanas palīglīdzekli, kas atbilst šī pielikuma 3.11.2. panta (sāna nolaišanas sistēma) noteikumiem; papildus šai prasībai jābūt izpildītām šī pielikuma 3.11.3. panta (lifts) vai 3.11.4. panta (platforma) prasībām. |
| --- | --- |

3.6.2.

Jābūt vismaz vienām durvīm, caur kurām var izbraukt personas ratiņkrēslos. I klases transportlīdzekļos vismaz vienām ratiņkrēsla piekļuves durvīm jābūt pasažieru durvīm. Ratiņkrēsla piekļuves durvīm jābūt aprīkotām ar iekāpšanas palīglīdzekli, kas atbilst šī pielikuma 3.11.2. panta (sāna nolaišanas sistēma) noteikumiem; papildus šai prasībai jābūt izpildītām šī pielikuma 3.11.3. panta (lifts) vai 3.11.4. panta (platforma) prasībām.

| 3.6.3. | Ratiņkrēslu piekļuves durvīm, kas nav pasažieru durvis, minimālajam augstumam jābūt 1 400 mm. Visu durvju, kas nodrošina ratiņkrēslu piekļuvi transportlīdzeklim, platumam jābūt 900 mm, ko var samazināt par 100 mm, mērot turekļu līmenī. |
| --- | --- |

3.6.3.

Ratiņkrēslu piekļuves durvīm, kas nav pasažieru durvis, minimālajam augstumam jābūt 1 400 mm. Visu durvju, kas nodrošina ratiņkrēslu piekļuvi transportlīdzeklim, platumam jābūt 900 mm, ko var samazināt par 100 mm, mērot turekļu līmenī.

| 3.6.4. | Jānodrošina iespēja no transportlīdzekļa ārpuses pārvietoties caur vismaz vienām no durvīm ratiņkrēslu piekļuvei līdz īpašajai zonai(-ām) ar standarta ratiņkrēslu, kura izmēri ir doti 4. pielikuma 21. attēlā. |
| --- | --- |

3.6.4.

Jānodrošina iespēja no transportlīdzekļa ārpuses pārvietoties caur vismaz vienām no durvīm ratiņkrēslu piekļuvei līdz īpašajai zonai(-ām) ar standarta ratiņkrēslu, kura izmēri ir doti 4. pielikuma 21. attēlā.

3.7.   Sēdvietas ratiņkrēslu vietā

| 3.7.1. | Ratiņkrēslu vietā var ierīkot atliecamos sēdekļus. Tomēr šie sēdekļi pieliektā stāvoklī un nelietoti nedrīkst iesniegties ratiņkrēslu vietā. |
| --- | --- |

3.7.1.

Ratiņkrēslu vietā var ierīkot atliecamos sēdekļus. Tomēr šie sēdekļi pieliektā stāvoklī un nelietoti nedrīkst iesniegties ratiņkrēslu vietā.

| 3.7.2. | Transportlīdzeklis var būt aprīkots ar demontējamiem sēdekļiem, kas ir uzstādīti ratiņkrēslu vietā, ja vadītājs vai apkalpes loceklis tos var viegli noņemt. |
| --- | --- |

3.7.2.

Transportlīdzeklis var būt aprīkots ar demontējamiem sēdekļiem, kas ir uzstādīti ratiņkrēslu vietā, ja vadītājs vai apkalpes loceklis tos var viegli noņemt.

| 3.7.3. | Ja kādas sēdvietas kāju vieta vai atliecamā sēdekļa daļa noliektā stāvoklī iesniedzas ratiņkrēslu vietā, šīm sēdvietām vai to tuvumā jābūt piestiprinātām zīmēm ar šādu tekstu:
  “Lūdzu, dodiet vietu personai ratiņkrēslā”. |
| --- | --- |

3.7.3.

Ja kādas sēdvietas kāju vieta vai atliecamā sēdekļa daļa noliektā stāvoklī iesniedzas ratiņkrēslu vietā, šīm sēdvietām vai to tuvumā jābūt piestiprinātām zīmēm ar šādu tekstu:

“Lūdzu, dodiet vietu personai ratiņkrēslā”.

3.8.   Ratiņkrēslu stabilitāte

| 3.8.1. | Ratiņkrēslu kustību ierobežojošā sistēma. Alternatīvi 3.8.1.1.–3.8.1.2.3. punktā paredzētajām prasībām kustību ierobežojošās sistēmas var atbilst 3.8.2.–3.8.2.11. punktā paredzētajām prasībām. |
| --- | --- |

3.8.1.

Ratiņkrēslu kustību ierobežojošā sistēma. Alternatīvi 3.8.1.1.–3.8.1.2.3. punktā paredzētajām prasībām kustību ierobežojošās sistēmas var atbilst 3.8.2.–3.8.2.11. punktā paredzētajām prasībām.

| 3.8.1.1. | Transportlīdzeklī, kura pasažieru sēdvietām nav jābūt aprīkotām ar jebkāda veida sēdētāju kustību ierobežojošām sistēmām, ratiņkrēslu vietai jābūt aprīkotai ar kustību ierobežojošu sistēmu, lai nodrošinātu ratiņkrēslu stabilitāti.
  Jāveic statiska pārbaude atbilstoši šādām prasībām:






  a) | pašai kustību ierobežojošajai sistēmai jāpieliek 250 daN ± 20 daN spēks uz ratiņkrēslu; |
| --- | --- | --- |

3.8.1.1.

Transportlīdzeklī, kura pasažieru sēdvietām nav jābūt aprīkotām ar jebkāda veida sēdētāju kustību ierobežojošām sistēmām, ratiņkrēslu vietai jābūt aprīkotai ar kustību ierobežojošu sistēmu, lai nodrošinātu ratiņkrēslu stabilitāti.

Jāveic statiska pārbaude atbilstoši šādām prasībām:

a)

pašai kustību ierobežojošajai sistēmai jāpieliek 250 daN ± 20 daN spēks uz ratiņkrēslu;

| b) | ja kustību ierobežojošā sistēma nav piestiprināta grīdai, spēks jāpieliek transportlīdzekļa horizontālajā plaknē virzienā uz transportlīdzekļa priekšpusi. Ja kustību ierobežojošā sistēma ir piestiprināta grīdai, spēks jāpieliek 45o ± 10o leņķī pret horizontālo plakni virzienā uz transportlīdzekļa priekšpusi; |
| --- | --- |

b)

ja kustību ierobežojošā sistēma nav piestiprināta grīdai, spēks jāpieliek transportlīdzekļa horizontālajā plaknē virzienā uz transportlīdzekļa priekšpusi. Ja kustību ierobežojošā sistēma ir piestiprināta grīdai, spēks jāpieliek 45o ± 10o leņķī pret horizontālo plakni virzienā uz transportlīdzekļa priekšpusi;

| c) | spēka pielikšanas laikam jābūt ne mazākam par 1,5 sekundēm; |
| --- | --- |

c)

spēka pielikšanas laikam jābūt ne mazākam par 1,5 sekundēm;

| d) | kustību ierobežojošajai sistēmai jāiztur šī pārbaude. Pastāvīga deformācija, ieskaitot kustību ierobežojošās sistēmas saplīšanu vai salūšanu, netiek uzskatīta par neatbilstību prasībām, ja noteiktais spēks tiek noturēts noteikto laika periodu. Kad tas ir piemērojams, ratiņkrēsla stiprināšanas ierīcei pēc spēka pielikšanas jābūt darbināmai ar roku, lai varētu atstāt transportlīdzekli. |
| --- | --- |

d)

kustību ierobežojošajai sistēmai jāiztur šī pārbaude. Pastāvīga deformācija, ieskaitot kustību ierobežojošās sistēmas saplīšanu vai salūšanu, netiek uzskatīta par neatbilstību prasībām, ja noteiktais spēks tiek noturēts noteikto laika periodu. Kad tas ir piemērojams, ratiņkrēsla stiprināšanas ierīcei pēc spēka pielikšanas jābūt darbināmai ar roku, lai varētu atstāt transportlīdzekli.

| 3.8.1.2. | Ja pasažieru sēdvietām jābūt aprīkotām ar sēdētāju kustību ierobežojošām sistēmām, katrai ratiņkrēslu vietai jābūt aprīkotai ar kustību ierobežojošu sistēmu, kas var ierobežot ratiņkrēsla un sēdētāja tajā kustību.
  Šī kustību ierobežojošā sistēma un tās stiprinājumu vietas jāprojektē tā, lai tās izturētu spēkus, kas līdzvērtīgi pasažieru sēdvietu un sēdētāju kustību ierobežojošajām sistēmām pieprasītajiem spēkiem.
  Jāveic statiska pārbaude atbilstoši šādām prasībām:






  a) | šeit minētie spēki jāpieliek virzienos uz priekšu un atpakaļ atsevišķi un uz pašas kustību ierobežojošās sistēmas; |
| --- | --- | --- |

3.8.1.2.

Ja pasažieru sēdvietām jābūt aprīkotām ar sēdētāju kustību ierobežojošām sistēmām, katrai ratiņkrēslu vietai jābūt aprīkotai ar kustību ierobežojošu sistēmu, kas var ierobežot ratiņkrēsla un sēdētāja tajā kustību.

Šī kustību ierobežojošā sistēma un tās stiprinājumu vietas jāprojektē tā, lai tās izturētu spēkus, kas līdzvērtīgi pasažieru sēdvietu un sēdētāju kustību ierobežojošajām sistēmām pieprasītajiem spēkiem.

Jāveic statiska pārbaude atbilstoši šādām prasībām:

a)

šeit minētie spēki jāpieliek virzienos uz priekšu un atpakaļ atsevišķi un uz pašas kustību ierobežojošās sistēmas;

| b) | spēka pielikšanas laikam jābūt ne mazākam par 0,2 sekundēm; |
| --- | --- |

b)

spēka pielikšanas laikam jābūt ne mazākam par 0,2 sekundēm;

| c) | kustību ierobežojošajai sistēmai jāiztur šī pārbaude. Pastāvīga deformācija, ieskaitot kustību ierobežojošas sistēmas saplīšanu vai salūšanu, netiek uzskatīta par neatbilstību prasībām, ja noteiktais spēks tiek noturēts noteikto laika periodu. Kad tas ir piemērojams, ratiņkrēsla stiprināšanas ierīcei pēc spēka pielikšanas jābūt darbināmai ar roku, lai varētu atstāt transportlīdzekli. |
| --- | --- |

c)

kustību ierobežojošajai sistēmai jāiztur šī pārbaude. Pastāvīga deformācija, ieskaitot kustību ierobežojošas sistēmas saplīšanu vai salūšanu, netiek uzskatīta par neatbilstību prasībām, ja noteiktais spēks tiek noturēts noteikto laika periodu. Kad tas ir piemērojams, ratiņkrēsla stiprināšanas ierīcei pēc spēka pielikšanas jābūt darbināmai ar roku, lai varētu atstāt transportlīdzekli.

| 3.8.1.2.1. | Gadījumā ar atsevišķu kustību ierobežojošo sistēmu ratiņkrēslam un ratiņkrēsla lietotājam virzienā uz priekšu. |
| --- | --- |

3.8.1.2.1.

Gadījumā ar atsevišķu kustību ierobežojošo sistēmu ratiņkrēslam un ratiņkrēsla lietotājam virzienā uz priekšu.

| 3.8.1.2.1.1. | M2 kategorijai:






  a) | 1 110 daN ± 20 daN attiecībā uz jostasvietas drošības jostu. Ja kustību ierobežojošā sistēma nav piestiprināta transportlīdzekļa grīdai, spēks ratiņkrēsla lietotāja kustību ierobežojošajai sistēmai jāpieliek transportlīdzekļa horizontālajā plaknē virzienā uz transportlīdzekļa priekšpusi. Ja kustību ierobežojošā sistēma ir piestiprināta grīdai, spēks jāpieliek 45o ± 10o leņķī pret transportlīdzekļa horizontālo plakni virzienā uz transportlīdzekļa priekšpusi; |
| --- | --- | --- |

3.8.1.2.1.1.

M2 kategorijai:

a)

1 110 daN ± 20 daN attiecībā uz jostasvietas drošības jostu. Ja kustību ierobežojošā sistēma nav piestiprināta transportlīdzekļa grīdai, spēks ratiņkrēsla lietotāja kustību ierobežojošajai sistēmai jāpieliek transportlīdzekļa horizontālajā plaknē virzienā uz transportlīdzekļa priekšpusi. Ja kustību ierobežojošā sistēma ir piestiprināta grīdai, spēks jāpieliek 45o ± 10o leņķī pret transportlīdzekļa horizontālo plakni virzienā uz transportlīdzekļa priekšpusi;

| b) | 675 daN ± 20 daN transportlīdzekļa horizontālajā plaknē un virzienā uz transportlīdzekļa priekšpusi drošības jostas jostasvietas daļā un 675 daN ± 20 daN horizontālajā plaknē un virzienā uz transportlīdzekļa priekšpusi drošības jostas krūškurvja daļā, ja tā ir josta ar trim stiprinājuma punktiem; |
| --- | --- |

b)

675 daN ± 20 daN transportlīdzekļa horizontālajā plaknē un virzienā uz transportlīdzekļa priekšpusi drošības jostas jostasvietas daļā un 675 daN ± 20 daN horizontālajā plaknē un virzienā uz transportlīdzekļa priekšpusi drošības jostas krūškurvja daļā, ja tā ir josta ar trim stiprinājuma punktiem;

| c) | 1 715 daN ± 20 daN 45o ± 10o leņķī pret transportlīdzekļa horizontālo plakni un virzienā uz transportlīdzekļa priekšpusi uz ratiņkrēsla kustību ierobežojošo sistēmu; |
| --- | --- |

c)

1 715 daN ± 20 daN 45o ± 10o leņķī pret transportlīdzekļa horizontālo plakni un virzienā uz transportlīdzekļa priekšpusi uz ratiņkrēsla kustību ierobežojošo sistēmu;

| d) | spēki jāpieliek vienlaicīgi. |
| --- | --- |

d)

spēki jāpieliek vienlaicīgi.

| 3.8.1.2.1.2. | M3 kategorijai:






  a) | 740 daN ± 20 daN attiecībā uz jostasvietas drošības jostu. Ja kustību ierobežojošā sistēma nav piestiprināta transportlīdzekļa grīdai, spēks ratiņkrēsla lietotāja kustību ierobežojošajai sistēmai jāpieliek transportlīdzekļa horizontālajā plaknē virzienā uz transportlīdzekļa priekšpusi. Ja kustību ierobežojošā sistēma ir piestiprināta grīdai, spēks jāpieliek 45o ± 10o leņķī pret transportlīdzekļa horizontālo plakni virzienā uz transportlīdzekļa priekšpusi; |
| --- | --- | --- |

3.8.1.2.1.2.

M3 kategorijai:

a)

740 daN ± 20 daN attiecībā uz jostasvietas drošības jostu. Ja kustību ierobežojošā sistēma nav piestiprināta transportlīdzekļa grīdai, spēks ratiņkrēsla lietotāja kustību ierobežojošajai sistēmai jāpieliek transportlīdzekļa horizontālajā plaknē virzienā uz transportlīdzekļa priekšpusi. Ja kustību ierobežojošā sistēma ir piestiprināta grīdai, spēks jāpieliek 45o ± 10o leņķī pret transportlīdzekļa horizontālo plakni virzienā uz transportlīdzekļa priekšpusi;

| b) | 450 daN ± 20 daN transportlīdzekļa horizontālajā plaknē un virzienā uz transportlīdzekļa priekšpusi drošības jostas jostasvietas daļā un 450 daN ± 20 daN horizontālajā plaknē un virzienā uz transportlīdzekļa priekšpusi jostas krūškurvja daļu, ja tā ir josta ar trim stiprinājuma punktiem; |
| --- | --- |

b)

450 daN ± 20 daN transportlīdzekļa horizontālajā plaknē un virzienā uz transportlīdzekļa priekšpusi drošības jostas jostasvietas daļā un 450 daN ± 20 daN horizontālajā plaknē un virzienā uz transportlīdzekļa priekšpusi jostas krūškurvja daļu, ja tā ir josta ar trim stiprinājuma punktiem;

| c) | 1 130 daN ± 20 daN 45o ± 10o leņķī pret transportlīdzekļa horizontālo plakni un virzienā uz transportlīdzekļa priekšpusi uz ratiņkrēsla kustību ierobežojošo sistēmu; |
| --- | --- |

c)

1 130 daN ± 20 daN 45o ± 10o leņķī pret transportlīdzekļa horizontālo plakni un virzienā uz transportlīdzekļa priekšpusi uz ratiņkrēsla kustību ierobežojošo sistēmu;

| d) | spēki jāpieliek vienlaicīgi. |
| --- | --- |

d)

spēki jāpieliek vienlaicīgi.

| 3.8.1.2.2. | Gadījumā ar apvienoto kustību ierobežojošo sistēmu ratiņkrēslam un ratiņkrēsla lietotājam virzienā uz priekšu. |
| --- | --- |

3.8.1.2.2.

Gadījumā ar apvienoto kustību ierobežojošo sistēmu ratiņkrēslam un ratiņkrēsla lietotājam virzienā uz priekšu.

| 3.8.1.2.2.1. | M2 kategorijai:






  a) | 1 110 daN ± 20 daN 45o ± 10o leņķī pret transportlīdzekļa horizontālo plakni un virzienā uz transportlīdzekļa priekšpusi uz ratiņkrēsla lietotāja kustību ierobežojošo sistēmu, ja tiek izmantota jostasvietas drošības josta; |
| --- | --- | --- |

3.8.1.2.2.1.

M2 kategorijai:

a)

1 110 daN ± 20 daN 45o ± 10o leņķī pret transportlīdzekļa horizontālo plakni un virzienā uz transportlīdzekļa priekšpusi uz ratiņkrēsla lietotāja kustību ierobežojošo sistēmu, ja tiek izmantota jostasvietas drošības josta;

| b) | 675 daN ± 20 daN 45o ± 10o leņķī pret transportlīdzekļa horizontālo plakni un virzienā uz transportlīdzekļa priekšpusi drošības jostas jostasvietas daļā un 675 daN ± 20 daN horizontālajā plaknē un virzienā uz transportlīdzekļa priekšpusi drošības jostas krūškurvja daļā, ja tā ir josta ar trim stiprinājuma punktiem; |
| --- | --- |

b)

675 daN ± 20 daN 45o ± 10o leņķī pret transportlīdzekļa horizontālo plakni un virzienā uz transportlīdzekļa priekšpusi drošības jostas jostasvietas daļā un 675 daN ± 20 daN horizontālajā plaknē un virzienā uz transportlīdzekļa priekšpusi drošības jostas krūškurvja daļā, ja tā ir josta ar trim stiprinājuma punktiem;

| c) | 1 715 daN ± 20 daN 45o ± 10o leņķī pret transportlīdzekļa horizontālo plakni un virzienā uz transportlīdzekļa priekšpusi uz ratiņkrēsla kustību ierobežojošo sistēmu; |
| --- | --- |

c)

1 715 daN ± 20 daN 45o ± 10o leņķī pret transportlīdzekļa horizontālo plakni un virzienā uz transportlīdzekļa priekšpusi uz ratiņkrēsla kustību ierobežojošo sistēmu;

| d) | spēki jāpieliek vienlaicīgi. |
| --- | --- |

d)

spēki jāpieliek vienlaicīgi.

| 3.8.1.2.2.2. | M3 kategorijai:






  a) | 740 daN ± 20 daN 45o ± 10o leņķī pret transportlīdzekļa horizontālo plakni un virzienā uz transportlīdzekļa priekšpusi uz ratiņkrēsla lietotāja kustību ierobežojošo sistēmu, ja tiek izmantota jostasvietas drošības josta; |
| --- | --- | --- |

3.8.1.2.2.2.

M3 kategorijai:

a)

740 daN ± 20 daN 45o ± 10o leņķī pret transportlīdzekļa horizontālo plakni un virzienā uz transportlīdzekļa priekšpusi uz ratiņkrēsla lietotāja kustību ierobežojošo sistēmu, ja tiek izmantota jostasvietas drošības josta;

| b) | 450 daN ± 20 daN 45o ± 10o leņķī pret transportlīdzekļa horizontālo plakni un virzienā uz transportlīdzekļa priekšpusi drošības jostas jostasvietas daļā un 450 daN ± 20 daN horizontālajā plaknē un virzienā uz transportlīdzekļa priekšpusi drošības jostas krūškurvja daļā, ja tā ir josta ar trim stiprinājuma punktiem; |
| --- | --- |

b)

450 daN ± 20 daN 45o ± 10o leņķī pret transportlīdzekļa horizontālo plakni un virzienā uz transportlīdzekļa priekšpusi drošības jostas jostasvietas daļā un 450 daN ± 20 daN horizontālajā plaknē un virzienā uz transportlīdzekļa priekšpusi drošības jostas krūškurvja daļā, ja tā ir josta ar trim stiprinājuma punktiem;

| c) | 1 130 daN ± 20 daN 45o ± 10o leņķī pret transportlīdzekļa horizontālo plakni un virzienā uz transportlīdzekļa priekšpusi uz ratiņkrēsla kustību ierobežojošo sistēmu; |
| --- | --- |

c)

1 130 daN ± 20 daN 45o ± 10o leņķī pret transportlīdzekļa horizontālo plakni un virzienā uz transportlīdzekļa priekšpusi uz ratiņkrēsla kustību ierobežojošo sistēmu;

| d) | spēki jāpieliek vienlaicīgi. |
| --- | --- |

d)

spēki jāpieliek vienlaicīgi.

| 3.8.1.2.3. | Atpakaļvirzienā:






  a) | 810 daN ± 20 daN 45o ± 10o leņķī pret transportlīdzekļa horizontālo plakni un virzienā atpakaļ (pret transportlīdzekli) uz ratiņkrēsla kustību ierobežojošo sistēmu. |
| --- | --- | --- |

3.8.1.2.3.

Atpakaļvirzienā:

a)

810 daN ± 20 daN 45o ± 10o leņķī pret transportlīdzekļa horizontālo plakni un virzienā atpakaļ (pret transportlīdzekli) uz ratiņkrēsla kustību ierobežojošo sistēmu.

| 3.8.2. | Alternatīvā ratiņkrēslu kustību ierobežojošā sistēma: |
| --- | --- |

3.8.2.

Alternatīvā ratiņkrēslu kustību ierobežojošā sistēma:

| 3.8.2.1. | ratiņkrēslu vietai jābūt aprīkotai ar ratiņkrēslu kustību ierobežojošo sistēmu, kas piemērota lietošanā ar standarta ratiņkrēsliem un ļauj ratiņkrēslam un personai ratiņkrēslā būt vērstiem pret transportlīdzekļa priekšpusi; |
| --- | --- |

3.8.2.1.

ratiņkrēslu vietai jābūt aprīkotai ar ratiņkrēslu kustību ierobežojošo sistēmu, kas piemērota lietošanā ar standarta ratiņkrēsliem un ļauj ratiņkrēslam un personai ratiņkrēslā būt vērstiem pret transportlīdzekļa priekšpusi;

| 3.8.2.2. | ratiņkrēslu vieta jāaprīko ar personas ratiņkrēslā kustību ierobežojošo sistēmu, kam jāsastāv no vismaz divām stiprināšanas vietām un iegurņa kustību ierobežojošā elementa (jostasvietas drošības jostas), kas projektēta un konstruēta no komponentiem, kuri paredzēti darbībai līdzīgi kā sēdvietām paredzētās sistēmas darbībai, kas atbilst Noteikumiem Nr. 16; |
| --- | --- |

3.8.2.2.

ratiņkrēslu vieta jāaprīko ar personas ratiņkrēslā kustību ierobežojošo sistēmu, kam jāsastāv no vismaz divām stiprināšanas vietām un iegurņa kustību ierobežojošā elementa (jostasvietas drošības jostas), kas projektēta un konstruēta no komponentiem, kuri paredzēti darbībai līdzīgi kā sēdvietām paredzētās sistēmas darbībai, kas atbilst Noteikumiem Nr. 16;

| 3.8.2.3. | visām ratiņkrēslu vietās uzstādītajām kustību ierobežojošajām sistēmām jābūt viegli atbrīvojamām avārijas gadījumā; |
| --- | --- |

3.8.2.3.

visām ratiņkrēslu vietās uzstādītajām kustību ierobežojošajām sistēmām jābūt viegli atbrīvojamām avārijas gadījumā;

| 3.8.2.4. | visām ratiņkrēslu kustību ierobežojošām sistēmām jāatbilst vai nu: |
| --- | --- |

3.8.2.4.

visām ratiņkrēslu kustību ierobežojošām sistēmām jāatbilst vai nu:

| 3.8.2.4.1. | dinamiskās pārbaudes prasībām, kas aprakstītas 3.8.2.8. punktā, un jābūt droši piestiprinātām transportlīdzekļa stiprinājuma vietām, kas atbilst 3.8.2.6. punkta statiskās pārbaudes prasībām, vai arī |
| --- | --- |

3.8.2.4.1.

dinamiskās pārbaudes prasībām, kas aprakstītas 3.8.2.8. punktā, un jābūt droši piestiprinātām transportlīdzekļa stiprinājuma vietām, kas atbilst 3.8.2.6. punkta statiskās pārbaudes prasībām, vai arī

| 3.8.2.4.2. | jābūt droši piestiprinātām transportlīdzekļa stiprinājuma vietām tā, lai kustību ierobežojošā sistēma kopā ar stiprinājumu vietām atbilstu 3.8.2.8. punkta prasībām. |
| --- | --- |

3.8.2.4.2.

jābūt droši piestiprinātām transportlīdzekļa stiprinājuma vietām tā, lai kustību ierobežojošā sistēma kopā ar stiprinājumu vietām atbilstu 3.8.2.8. punkta prasībām.

| 3.8.2.5. | Visām personu ratiņkrēslos kustību ierobežojošām sistēmām jāatbilst vai nu: |
| --- | --- |

3.8.2.5.

Visām personu ratiņkrēslos kustību ierobežojošām sistēmām jāatbilst vai nu:

| 3.8.2.5.1. | dinamiskās pārbaudes prasībām, kas aprakstītas 3.8.2.9. punktā, un jābūt droši piestiprinātām transportlīdzekļa stiprinājuma vietām, kas atbilst 3.8.2.6. punkta statiskās pārbaudes prasībām, vai arī |
| --- | --- |

3.8.2.5.1.

dinamiskās pārbaudes prasībām, kas aprakstītas 3.8.2.9. punktā, un jābūt droši piestiprinātām transportlīdzekļa stiprinājuma vietām, kas atbilst 3.8.2.6. punkta statiskās pārbaudes prasībām, vai arī

| 3.8.2.5.2. | jābūt droši piestiprinātām transportlīdzekļa stiprinājuma vietām tā, lai kustību ierobežojošā sistēma kopā ar stiprinājuma vietām atbilstu 3.8.2.9. punktā aprakstītajām dinamiskās pārbaudes prasībām, ja tā ir piestiprināta stiprinājuma vietām atbilstoši 3.8.2.6.7. punkta nosacījumiem. |
| --- | --- |

3.8.2.5.2.

jābūt droši piestiprinātām transportlīdzekļa stiprinājuma vietām tā, lai kustību ierobežojošā sistēma kopā ar stiprinājuma vietām atbilstu 3.8.2.9. punktā aprakstītajām dinamiskās pārbaudes prasībām, ja tā ir piestiprināta stiprinājuma vietām atbilstoši 3.8.2.6.7. punkta nosacījumiem.

| 3.8.2.6. | Stiprinājuma vietu statiskā pārbaude jāveic gan attiecībā uz ratiņkrēsla kustību ierobežojošo sistēmu, gan uz personas ratiņkrēslā kustību ierobežojošo sistēmu atbilstoši šādām prasībām: |
| --- | --- |

3.8.2.6.

Stiprinājuma vietu statiskā pārbaude jāveic gan attiecībā uz ratiņkrēsla kustību ierobežojošo sistēmu, gan uz personas ratiņkrēslā kustību ierobežojošo sistēmu atbilstoši šādām prasībām:

| 3.8.2.6.1. | 3.8.2.7. punktā aprakstītie spēki jāpieliek, izmantojot ierīci, kas atveido ratiņkrēslu kustību ierobežojošās sistēmas ģeometriju; |
| --- | --- |

3.8.2.6.1.

3.8.2.7. punktā aprakstītie spēki jāpieliek, izmantojot ierīci, kas atveido ratiņkrēslu kustību ierobežojošās sistēmas ģeometriju;

| 3.8.2.6.2. | 3.8.2.7.3. punktā noteiktie spēki jāpieliek, izmantojot ierīci, kas atveido personas ratiņkrēslā kustību ierobežojošās sistēmas ģeometriju, un izmantojot vilkšanas ierīci, kas aprakstīta Noteikumu Nr. 14 6.3.4. punktā; |
| --- | --- |

3.8.2.6.2.

3.8.2.7.3. punktā noteiktie spēki jāpieliek, izmantojot ierīci, kas atveido personas ratiņkrēslā kustību ierobežojošās sistēmas ģeometriju, un izmantojot vilkšanas ierīci, kas aprakstīta Noteikumu Nr. 14 6.3.4. punktā;

| 3.8.2.6.3. | 3.8.2.6.1. punktā un 3.8.2.6.2. punktā aprakstītie spēki jāpieliek vienlaicīgi virzienā uz priekšu un 10o ± 5o leņķī virs horizontālās plaknes; |
| --- | --- |

3.8.2.6.3.

3.8.2.6.1. punktā un 3.8.2.6.2. punktā aprakstītie spēki jāpieliek vienlaicīgi virzienā uz priekšu un 10o ± 5o leņķī virs horizontālās plaknes;

| 3.8.2.6.4. | 3.8.2.6.1. punktā aprakstītie spēki jāpieliek virzienā atpakaļ un 10o ± 5o leņķī virs horizontālās plaknes; |
| --- | --- |

3.8.2.6.4.

3.8.2.6.1. punktā aprakstītie spēki jāpieliek virzienā atpakaļ un 10o ± 5o leņķī virs horizontālās plaknes;

| 3.8.2.6.5. | spēki jāpieliek pēc iespējas strauji caur ratiņkrēslu vietas centrālo vertikālo asi un |
| --- | --- |

3.8.2.6.5.

spēki jāpieliek pēc iespējas strauji caur ratiņkrēslu vietas centrālo vertikālo asi un

| 3.8.2.6.6. | spēka pielikšanas laikam jābūt ne mazākam par 0,2 sekundēm; |
| --- | --- |

3.8.2.6.6.

spēka pielikšanas laikam jābūt ne mazākam par 0,2 sekundēm;

| 3.8.2.6.7. | pārbaude jāveic reprezentatīvā transportlīdzekļa struktūras daļā kopā ar visiem transportlīdzeklī nodrošinātajiem stiprinājumiem, kas varētu uzlabot struktūras stiprību. |
| --- | --- |

3.8.2.6.7.

pārbaude jāveic reprezentatīvā transportlīdzekļa struktūras daļā kopā ar visiem transportlīdzeklī nodrošinātajiem stiprinājumiem, kas varētu uzlabot struktūras stiprību.

| 3.8.2.7. | 3.8.2.6. punktā noteiktie spēki ir šādi: |
| --- | --- |

3.8.2.7.

3.8.2.6. punktā noteiktie spēki ir šādi:

| 3.8.2.7.1. | ratiņkrēslu kustību ierobežojošās sistēmas stiprinājuma vietu, kas uzstādītas M2 kategorijas transportlīdzeklī, gadījumā: |
| --- | --- |

3.8.2.7.1.

ratiņkrēslu kustību ierobežojošās sistēmas stiprinājuma vietu, kas uzstādītas M2 kategorijas transportlīdzeklī, gadījumā:

| 3.8.2.7.1.1. | 1 110 daN jāpieliek transportlīdzekļa gareniskajā plaknē transportlīdzekļa priekšpuses virzienā ne mazāk kā 200 mm un ne vairāk kā 300 mm augstumā, mērot vertikāli no ratiņkrēslu vietas grīdas, un |
| --- | --- |

3.8.2.7.1.1.

1 110 daN jāpieliek transportlīdzekļa gareniskajā plaknē transportlīdzekļa priekšpuses virzienā ne mazāk kā 200 mm un ne vairāk kā 300 mm augstumā, mērot vertikāli no ratiņkrēslu vietas grīdas, un

| 3.8.2.7.1.2. | 550 daN jāpieliek transportlīdzekļa gareniskajā plaknē transportlīdzekļa aizmugures virzienā ne mazāk kā 200 mm un ne vairāk kā 300 mm augstumā, mērot vertikāli no ratiņkrēslu vietas grīdas; |
| --- | --- |

3.8.2.7.1.2.

550 daN jāpieliek transportlīdzekļa gareniskajā plaknē transportlīdzekļa aizmugures virzienā ne mazāk kā 200 mm un ne vairāk kā 300 mm augstumā, mērot vertikāli no ratiņkrēslu vietas grīdas;

| 3.8.2.7.2. | ratiņkrēslu kustību ierobežojošās sistēmas stiprinājuma vietu, kas uzstādītas M3 kategorijas transportlīdzeklim, gadījumā: |
| --- | --- |

3.8.2.7.2.

ratiņkrēslu kustību ierobežojošās sistēmas stiprinājuma vietu, kas uzstādītas M3 kategorijas transportlīdzeklim, gadījumā:

| 3.8.2.7.2.1. | 740 daN jāpieliek transportlīdzekļa gareniskajā plaknē transportlīdzekļa priekšpuses virzienā ne mazāk kā 200 mm un ne vairāk kā 300 mm augstumā, mērot vertikāli no ratiņkrēslu vietas grīdas, un |
| --- | --- |

3.8.2.7.2.1.

740 daN jāpieliek transportlīdzekļa gareniskajā plaknē transportlīdzekļa priekšpuses virzienā ne mazāk kā 200 mm un ne vairāk kā 300 mm augstumā, mērot vertikāli no ratiņkrēslu vietas grīdas, un

| 3.8.2.7.2.2. | 370 daN jāpieliek transportlīdzekļa gareniskajā plaknē transportlīdzekļa aizmugures virzienā ne mazāk kā 200 mm un ne vairāk kā 300 mm augstumā, mērot vertikāli no ratiņkrēslu vietas grīdas; |
| --- | --- |

3.8.2.7.2.2.

370 daN jāpieliek transportlīdzekļa gareniskajā plaknē transportlīdzekļa aizmugures virzienā ne mazāk kā 200 mm un ne vairāk kā 300 mm augstumā, mērot vertikāli no ratiņkrēslu vietas grīdas;

| 3.8.2.7.3. | ratiņkrēslu kustību ierobežojošās sistēmas stiprinājuma vietu gadījumā spēkiem jāatbilst Noteikumu Nr. 14 6.4. punkta nosacījumiem. |
| --- | --- |

3.8.2.7.3.

ratiņkrēslu kustību ierobežojošās sistēmas stiprinājuma vietu gadījumā spēkiem jāatbilst Noteikumu Nr. 14 6.4. punkta nosacījumiem.

| 3.8.2.8. | Ratiņkrēslu kustību ierobežojošajai sistēmai jāveic dinamiska pārbaude saskaņā ar šādām prasībām: |
| --- | --- |

3.8.2.8.

Ratiņkrēslu kustību ierobežojošajai sistēmai jāveic dinamiska pārbaude saskaņā ar šādām prasībām:

| 3.8.2.8.1. | samazinot 48 km/h līdz 50 km/h ātrumu līdz miera stāvoklim, reprezentatīvi ratiņkrēslu pārbaudes ratiņi ar 85 kg masu jāpakļauj palēnināšanas-laika impulsam: |
| --- | --- |

3.8.2.8.1.

samazinot 48 km/h līdz 50 km/h ātrumu līdz miera stāvoklim, reprezentatīvi ratiņkrēslu pārbaudes ratiņi ar 85 kg masu jāpakļauj palēnināšanas-laika impulsam:

| 3.8.2.8.1.1. | kas pārsniedz 20 g virzienā uz priekšu ar kopējo laiku 0,015; |
| --- | --- |

3.8.2.8.1.1.

kas pārsniedz 20 g virzienā uz priekšu ar kopējo laiku 0,015;

| 3.8.2.8.1.2. | kas pārsniedz 15 g virzienā uz priekšu ar kopējo laiku 0,04; |
| --- | --- |

3.8.2.8.1.2.

kas pārsniedz 15 g virzienā uz priekšu ar kopējo laiku 0,04;

| 3.8.2.8.1.3. | pārsniedzot 0,075 sekunžu laika periodu; |
| --- | --- |

3.8.2.8.1.3.

pārsniedzot 0,075 sekunžu laika periodu;

| 3.8.2.8.1.4. | nepārsniedzot 28 g un ne vairāk kā 0,08 sekundes; |
| --- | --- |

3.8.2.8.1.4.

nepārsniedzot 28 g un ne vairāk kā 0,08 sekundes;

| 3.8.2.8.1.5. | nepārsniedzot 0,12 sekundes un |
| --- | --- |

3.8.2.8.1.5.

nepārsniedzot 0,12 sekundes un

| 3.8.2.8.2. | samazinot 48 km/h līdz 50 km/h ātrumu līdz miera stāvoklim, reprezentatīvi ratiņkrēslu pārbaudes ratiņi ar 85 kg masu jāpakļauj palēnināšanas-laika impulsam: |
| --- | --- |

3.8.2.8.2.

samazinot 48 km/h līdz 50 km/h ātrumu līdz miera stāvoklim, reprezentatīvi ratiņkrēslu pārbaudes ratiņi ar 85 kg masu jāpakļauj palēnināšanas-laika impulsam:

| 3.8.2.8.2.1. | kas pārsniedz 5 g virzienā atpakaļ ar kopējo laiku 0,015 sekundes; |
| --- | --- |

3.8.2.8.2.1.

kas pārsniedz 5 g virzienā atpakaļ ar kopējo laiku 0,015 sekundes;

| 3.8.2.8.2.2. | nepārsniedzot 8 g virzienā atpakaļ un ne vairāk kā 0,02 sekundes; |
| --- | --- |

3.8.2.8.2.2.

nepārsniedzot 8 g virzienā atpakaļ un ne vairāk kā 0,02 sekundes;

| 3.8.2.8.3. | 3.8.2.8.2. punktā aprakstītā pārbaude nav nepieciešama, ja tā pati kustību ierobežojošā sistēma tiek izmantota gan virzienam uz priekšu, gan atpakaļ vai ja ir veikta līdzvērtīga pārbaude; |
| --- | --- |

3.8.2.8.3.

3.8.2.8.2. punktā aprakstītā pārbaude nav nepieciešama, ja tā pati kustību ierobežojošā sistēma tiek izmantota gan virzienam uz priekšu, gan atpakaļ vai ja ir veikta līdzvērtīga pārbaude;

| 3.8.2.8.4. | iepriekš aprakstītajai pārbaudei ratiņkrēsla stiprināšanas sistēma jāpiestiprina vai nu: |
| --- | --- |

3.8.2.8.4.

iepriekš aprakstītajai pārbaudei ratiņkrēsla stiprināšanas sistēma jāpiestiprina vai nu:

| 3.8.2.8.4.1. | stiprinājumiem, kas piestiprināti pārbaudes rāmim, kas imitē stiprinājuma vietu ģeometriju transportlīdzeklī, kuram kustību ierobežojošā sistēma ir paredzēta, vai arī |
| --- | --- |

3.8.2.8.4.1.

stiprinājumiem, kas piestiprināti pārbaudes rāmim, kas imitē stiprinājuma vietu ģeometriju transportlīdzeklī, kuram kustību ierobežojošā sistēma ir paredzēta, vai arī

| 3.8.2.8.4.2. | stiprinājuma vietām, kas veido reprezentatīvu daļu no transportlīdzekļa, kuram kustību ierobežojošā sistēma ir paredzēta, uzstādīšana ir aprakstīta 3.8.2.6.7. punktā. |
| --- | --- |

3.8.2.8.4.2.

stiprinājuma vietām, kas veido reprezentatīvu daļu no transportlīdzekļa, kuram kustību ierobežojošā sistēma ir paredzēta, uzstādīšana ir aprakstīta 3.8.2.6.7. punktā.

| 3.8.2.9. | Personas ratiņkrēslā kustību ierobežojošajai sistēmai jāatbilst Noteikumu Nr. 16 7.7.4. punktā noteiktās pārbaudes vai 3.8.2.8.1. punktā aprakstītajam palēnināšanas-laika impulsam līdzvērtīgas pārbaudes prasībām. Atbilstoši Noteikumiem Nr. 16 apstiprināta un attiecīgi marķēta drošības josta uzskatāma par atbilstošu. |
| --- | --- |

3.8.2.9.

Personas ratiņkrēslā kustību ierobežojošajai sistēmai jāatbilst Noteikumu Nr. 16 7.7.4. punktā noteiktās pārbaudes vai 3.8.2.8.1. punktā aprakstītajam palēnināšanas-laika impulsam līdzvērtīgas pārbaudes prasībām. Atbilstoši Noteikumiem Nr. 16 apstiprināta un attiecīgi marķēta drošības josta uzskatāma par atbilstošu.

| 3.8.2.10. | 3.8.2.6., 3.8.2.8. vai 3.8.2.9. punktā aprakstītā pārbaude jāuzskata par neizturētu, ja nav izpildītas šādas prasības: |
| --- | --- |

3.8.2.10.

3.8.2.6., 3.8.2.8. vai 3.8.2.9. punktā aprakstītā pārbaude jāuzskata par neizturētu, ja nav izpildītas šādas prasības:

| 3.8.2.10.1. | nav sistēmas daļu, kas būtu izturējušas pārbaudi, vai arī pārbaudes laikā tās ir atvienojušās no savām stiprinājuma vietām vai transportlīdzekļa; |
| --- | --- |

3.8.2.10.1.

nav sistēmas daļu, kas būtu izturējušas pārbaudi, vai arī pārbaudes laikā tās ir atvienojušās no savām stiprinājuma vietām vai transportlīdzekļa;

| 3.8.2.10.2. | ratiņkrēsla un personas ratiņkrēslā atbrīvošanas mehānismiem jābūt atveramiem pēc pārbaudes pabeigšanas; |
| --- | --- |

3.8.2.10.2.

ratiņkrēsla un personas ratiņkrēslā atbrīvošanas mehānismiem jābūt atveramiem pēc pārbaudes pabeigšanas;

| 3.8.2.10.3. | 3.8.2.8. punktā aprakstītās pārbaudes laikā ratiņkrēsls nedrīkst pārvietoties vairāk par 200 mm transportlīdzekļa gareniskajā virzienā; |
| --- | --- |

3.8.2.10.3.

3.8.2.8. punktā aprakstītās pārbaudes laikā ratiņkrēsls nedrīkst pārvietoties vairāk par 200 mm transportlīdzekļa gareniskajā virzienā;

| 3.8.2.10.4. | neviena sistēmas daļa pēc pārbaudes pabeigšanas nedrīkst būt deformēta tādā pakāpē, lai asu malu vai citu izvirzījumu dēļ tā varētu radīt traumas. |
| --- | --- |

3.8.2.10.4.

neviena sistēmas daļa pēc pārbaudes pabeigšanas nedrīkst būt deformēta tādā pakāpē, lai asu malu vai citu izvirzījumu dēļ tā varētu radīt traumas.

| 3.8.2.11. | Tās lietošanas instrukcijām jābūt skaidri norādītām tās tuvumā. |
| --- | --- |

3.8.2.11.

Tās lietošanas instrukcijām jābūt skaidri norādītām tās tuvumā.

| 3.8.3. | Alternatīvi 3.8.1.1. panta prasībām ratiņkrēslu vietai jābūt projektētai tā, lai persona ratiņkrēslā varētu bez traucējumiem pārvietoties ar ratiņkrēslu, esot vērstam atpakaļ pret balstu vai atzveltni, saskaņā ar šādiem noteikumiem:






  a) | vienai no ratiņkrēslu vietas gareniskajām malām jāiet gar transportlīdzekļa malu vai sienu; |
| --- | --- | --- |

3.8.3.

Alternatīvi 3.8.1.1. panta prasībām ratiņkrēslu vietai jābūt projektētai tā, lai persona ratiņkrēslā varētu bez traucējumiem pārvietoties ar ratiņkrēslu, esot vērstam atpakaļ pret balstu vai atzveltni, saskaņā ar šādiem noteikumiem:

a)

vienai no ratiņkrēslu vietas gareniskajām malām jāiet gar transportlīdzekļa malu vai sienu;

| b) | ratiņkrēslu vietas priekšējā daļā jāatrodas balstam vai atzveltnei, kas perpendikulāra gareniskajai asij; |
| --- | --- |

b)

ratiņkrēslu vietas priekšējā daļā jāatrodas balstam vai atzveltnei, kas perpendikulāra gareniskajai asij;

| c) | balstam vai atzveltnei jābūt projektētai riteņiem vai ratiņkrēsla mugurai tā, lai tie balstītos pret balstu vai atzveltni, neļaujot ratiņkrēslam apgāzties; |
| --- | --- |

c)

balstam vai atzveltnei jābūt projektētai riteņiem vai ratiņkrēsla mugurai tā, lai tie balstītos pret balstu vai atzveltni, neļaujot ratiņkrēslam apgāzties;

| d) | priekšējās sēdvietu rindas balstam vai atzveltnei jāspēj izturēt 250 daN ± 20 daN spēks uz ratiņkrēslu. Spēks jāpieliek atbalsta vai atzveltnes vidū transportlīdzekļa horizontālajā plaknē virzienā uz transportlīdzekļa priekšpusi. Spēka pielikšanas laikam jābūt ne mazākam par 1,5 sekundēm; |
| --- | --- |

d)

priekšējās sēdvietu rindas balstam vai atzveltnei jāspēj izturēt 250 daN ± 20 daN spēks uz ratiņkrēslu. Spēks jāpieliek atbalsta vai atzveltnes vidū transportlīdzekļa horizontālajā plaknē virzienā uz transportlīdzekļa priekšpusi. Spēka pielikšanas laikam jābūt ne mazākam par 1,5 sekundēm;

| e) | pie transportlīdzekļa sāna vai sienas jābūt piestiprinātai margai vai tureklim, ko persona ratiņkrēslā varētu viegli satvert; |
| --- | --- |

e)

pie transportlīdzekļa sāna vai sienas jābūt piestiprinātai margai vai tureklim, ko persona ratiņkrēslā varētu viegli satvert;

| f) | pretējā ratiņkrēslu vietas pusē jāierīko izvelkamas margas vai līdzvērtīga ietaise, lai ierobežotu ratiņkrēsla garenisko nobīdi un ļautu personai ratiņkrēslā to viegli satvert; |
| --- | --- |

f)

pretējā ratiņkrēslu vietas pusē jāierīko izvelkamas margas vai līdzvērtīga ietaise, lai ierobežotu ratiņkrēsla garenisko nobīdi un ļautu personai ratiņkrēslā to viegli satvert;

| g) | īpašās zonas grīdas virsmai jābūt neslīdošai; |
| --- | --- |

g)

īpašās zonas grīdas virsmai jābūt neslīdošai;

| h) | ratiņkrēslu vietas tuvumā jābūt piestiprinātai zīmei ar šādu tekstu:
  “Šī vieta ir rezervēta ratiņkrēsliem. Ratiņkrēsls jānovieto, vērsts uz aizmuguri un ar aktivizētām bremzēm jāatbalsta pret atbalstu vai atzveltni.” |
| --- | --- |

h)

ratiņkrēslu vietas tuvumā jābūt piestiprinātai zīmei ar šādu tekstu:

“Šī vieta ir rezervēta ratiņkrēsliem. Ratiņkrēsls jānovieto, vērsts uz aizmuguri un ar aktivizētām bremzēm jāatbalsta pret atbalstu vai atzveltni.”

3.9.   Durvju vadības ierīces

| 3.9.1. | Visas 3.6. punktā aprakstītās atvēršanas vadības ierīces, kas atrodas blakus durvīm, neatkarīgi no tā, vai tās ir transportlīdzekļa ārpusē vai iekšpusē, nedrīkst būt augstāk par 1 300 mm no zemes vai grīdas. |
| --- | --- |

3.9.1.

Visas 3.6. punktā aprakstītās atvēršanas vadības ierīces, kas atrodas blakus durvīm, neatkarīgi no tā, vai tās ir transportlīdzekļa ārpusē vai iekšpusē, nedrīkst būt augstāk par 1 300 mm no zemes vai grīdas.

3.10.   Apgaismojums

| 3.10.1. | Jānodrošina pietiekams apgaismojums transportlīdzekļa iekšpusē un tā tiešā tuvumā ārpusē, lai ļautu cilvēkiem ar pārvietošanās grūtībām droši iekāpt un izkāpt. Apgaismojums, kas var ietekmēt vadītāja redzes spēju, jāieslēdz tikai tad, kad transportlīdzeklis nekustas. |
| --- | --- |

3.10.1.

Jānodrošina pietiekams apgaismojums transportlīdzekļa iekšpusē un tā tiešā tuvumā ārpusē, lai ļautu cilvēkiem ar pārvietošanās grūtībām droši iekāpt un izkāpt. Apgaismojums, kas var ietekmēt vadītāja redzes spēju, jāieslēdz tikai tad, kad transportlīdzeklis nekustas.

3.11.   Noteikumi attiecībā uz iekāpšanas palīglīdzekļiem

3.11.1.   Vispārējas prasības:

| 3.11.1.1. | Iekāpšanas palīglīdzekļu vadības ierīces skaidri jāapzīmē. Vadītāja rīcībā jābūt indikatoram, kas norāda uz iekāpšanas palīglīdzekļa izvilktu vai nolaistu pozīciju. |
| --- | --- |

3.11.1.1.

Iekāpšanas palīglīdzekļu vadības ierīces skaidri jāapzīmē. Vadītāja rīcībā jābūt indikatoram, kas norāda uz iekāpšanas palīglīdzekļa izvilktu vai nolaistu pozīciju.

| 3.11.1.2. | Drošības ierīces kļūmes gadījumā lifti, platformas vai sāna nolaišanas sistēma nedrīkst būt darbināmi, ja vien tos var droši darbināt manuāli. Avārijas darbības mehānisma veidam un atrašanās vietai jābūt skaidri atzīmētai. Barošanas padeves kļūmes gadījumā liftiem un platformām jābūt darbināmām manuāli. |
| --- | --- |

3.11.1.2.

Drošības ierīces kļūmes gadījumā lifti, platformas vai sāna nolaišanas sistēma nedrīkst būt darbināmi, ja vien tos var droši darbināt manuāli. Avārijas darbības mehānisma veidam un atrašanās vietai jābūt skaidri atzīmētai. Barošanas padeves kļūmes gadījumā liftiem un platformām jābūt darbināmām manuāli.

| 3.11.1.3. | Piekļuvi vienām no transportlīdzekļa darba vai avārijas izejas durvīm var traucēt iekāpšanas palīglīdzeklis, ja gan no transportlīdzekļa iekšpuses, gan ārpuses ir ievēroti šie divi nosacījumi: |
| --- | --- |

3.11.1.3.

Piekļuvi vienām no transportlīdzekļa darba vai avārijas izejas durvīm var traucēt iekāpšanas palīglīdzeklis, ja gan no transportlīdzekļa iekšpuses, gan ārpuses ir ievēroti šie divi nosacījumi:

| 3.11.1.3.1. | iekāpšanas palīgierīce netraucē piekļūšanu tureklim vai citam durvju atvēršanas līdzeklim; |
| --- | --- |

3.11.1.3.1.

iekāpšanas palīgierīce netraucē piekļūšanu tureklim vai citam durvju atvēršanas līdzeklim;

| 3.11.1.3.2. | iekāpšanas ierīce ir viegli pārvietojama nost no durvīm izmantošanai avārijas gadījumā. |
| --- | --- |

3.11.1.3.2.

iekāpšanas ierīce ir viegli pārvietojama nost no durvīm izmantošanai avārijas gadījumā.

3.11.2.   Nolaišanas sistēma

| 3.11.2.1. | Nolaišanas sistēmas darbināšanai nepieciešams slēdzis. |
| --- | --- |

3.11.2.1.

Nolaišanas sistēmas darbināšanai nepieciešams slēdzis.

| 3.11.2.2. | Jebkurai vadības ierīcei, kas iedarbina visas virsbūves vai tās daļas nolaišanos vai pacelšanos attiecībā pret ceļa virsmu, jābūt skaidri identificētai un jāatrodas tiešā vadītāja kontrolē. |
| --- | --- |

3.11.2.2.

Jebkurai vadības ierīcei, kas iedarbina visas virsbūves vai tās daļas nolaišanos vai pacelšanos attiecībā pret ceļa virsmu, jābūt skaidri identificētai un jāatrodas tiešā vadītāja kontrolē.

| 3.11.2.3. | Nolaišanas vai pacelšanas procesam jābūt apstādināmam un nekavējoties vēršamam pretēji gan ar vadības ierīcēm vadītāja sniedzamības zonā, atrodoties kabīnē, gan blakus jebkurām citām nolaišanas sistēmas vadības ierīcēm. |
| --- | --- |

3.11.2.3.

Nolaišanas vai pacelšanas procesam jābūt apstādināmam un nekavējoties vēršamam pretēji gan ar vadības ierīcēm vadītāja sniedzamības zonā, atrodoties kabīnē, gan blakus jebkurām citām nolaišanas sistēmas vadības ierīcēm.

| 3.11.2.4. | Jebkura nolaišanas sistēma, ar ko aprīkots transportlīdzeklis, nedrīkst:
  ļaut transportlīdzeklim kustēties ar ātrumu, kas lielāks par 5 km/h, transportlīdzeklim atrodoties zemāk par normālo kustības augstumu, vai
  ļaut transportlīdzeklim pacelties vai nolaisties, ja kāda iemesla dēļ ir traucēta pasažieru durvju darbība. |
| --- | --- |

3.11.2.4.

Jebkura nolaišanas sistēma, ar ko aprīkots transportlīdzeklis, nedrīkst:

ļaut transportlīdzeklim kustēties ar ātrumu, kas lielāks par 5 km/h, transportlīdzeklim atrodoties zemāk par normālo kustības augstumu, vai

ļaut transportlīdzeklim pacelties vai nolaisties, ja kāda iemesla dēļ ir traucēta pasažieru durvju darbība.

3.11.3.   Lifts

3.11.3.1.   Vispārēji noteikumi

| 3.11.3.1.1. | Liftam jābūt darbināmam tikai tad, kad transportlīdzeklis nekustas. Paceļot platformu un pirms nolaišanas iedarbināšanas, automātiski jāsāk darboties ierīcei, kas neļauj ratiņkrēslam noripot. |
| --- | --- |

3.11.3.1.1.

Liftam jābūt darbināmam tikai tad, kad transportlīdzeklis nekustas. Paceļot platformu un pirms nolaišanas iedarbināšanas, automātiski jāsāk darboties ierīcei, kas neļauj ratiņkrēslam noripot.

| 3.11.3.1.2. | Lifta platforma nedrīkst būt mazāk kā 800 mm plata un mazāk kā 1 200 mm gara, tās celtspējai jābūt vismaz 300 kg. |
| --- | --- |

3.11.3.1.2.

Lifta platforma nedrīkst būt mazāk kā 800 mm plata un mazāk kā 1 200 mm gara, tās celtspējai jābūt vismaz 300 kg.

3.11.3.2.   Papildu tehniskās prasības attiecībā uz mehāniskajiem liftiem

| 3.11.3.2.1. | Vadības ierīcei jābūt projektētai tā, lai atlaižot tā automātiski atgrieztos izslēgtā pozīcijā. Ja tas ir noticis, lifta kustībai nekavējoties jāapstājas un jābūt iespējai iedarbināt kustību abos virzienos. |
| --- | --- |

3.11.3.2.1.

Vadības ierīcei jābūt projektētai tā, lai atlaižot tā automātiski atgrieztos izslēgtā pozīcijā. Ja tas ir noticis, lifta kustībai nekavējoties jāapstājas un jābūt iespējai iedarbināt kustību abos virzienos.

| 3.11.3.2.2. | Drošības ierīcei (piemēram, reversijas mehānismam) jāaizsargā operatoram neredzamās vietas, kur lifta kustība var iespiest vai salauzt kādu objektu. |
| --- | --- |

3.11.3.2.2.

Drošības ierīcei (piemēram, reversijas mehānismam) jāaizsargā operatoram neredzamās vietas, kur lifta kustība var iespiest vai salauzt kādu objektu.

| 3.11.3.2.3. | Ja ieslēdzas kāda no šīm drošības ierīcēm, lifta kustībai nekavējoties jāapstājas un jāiedarbina kustība pretējā virzienā. |
| --- | --- |

3.11.3.2.3.

Ja ieslēdzas kāda no šīm drošības ierīcēm, lifta kustībai nekavējoties jāapstājas un jāiedarbina kustība pretējā virzienā.

3.11.3.3.   Mehānisko liftu ekspluatācija

| 3.11.3.3.1. | Ja lifts atrodas pie pasažieru durvīm, kas ir transportlīdzekļa vadītāja tiešas redzamības lokā, liftu drīkst vadīt vadītājs, atrodoties savā vietā. |
| --- | --- |

3.11.3.3.1.

Ja lifts atrodas pie pasažieru durvīm, kas ir transportlīdzekļa vadītāja tiešas redzamības lokā, liftu drīkst vadīt vadītājs, atrodoties savā vietā.

| 3.11.3.3.2. | Visos citos gadījumos vadības ierīcēm jāatrodas lifta tuvumā. Tās jāvar aktivēt un deaktivēt tikai vadītājam no savas sēdvietas. |
| --- | --- |

3.11.3.3.2.

Visos citos gadījumos vadības ierīcēm jāatrodas lifta tuvumā. Tās jāvar aktivēt un deaktivēt tikai vadītājam no savas sēdvietas.

3.11.3.4.   Manuāli darbināms lifts

| 3.11.3.4.1. | Lifts jāprojektē darbināšanai ar vadības ierīcēm, kas atrodas lifta tuvumā. |
| --- | --- |

3.11.3.4.1.

Lifts jāprojektē darbināšanai ar vadības ierīcēm, kas atrodas lifta tuvumā.

| 3.11.3.4.2. | Liftam jābūt projektētam tā, lai tā darbināšanai nebūtu nepieciešams pārāk liels spēks. |
| --- | --- |

3.11.3.4.2.

Liftam jābūt projektētam tā, lai tā darbināšanai nebūtu nepieciešams pārāk liels spēks.

3.11.4.   Platforma

3.11.4.1.   Vispārēji noteikumi

| 3.11.4.1.1. | Platformai jābūt darbināmai tikai tad, kad transportlīdzeklis nekustas. |
| --- | --- |

3.11.4.1.1.

Platformai jābūt darbināmai tikai tad, kad transportlīdzeklis nekustas.

| 3.11.4.1.2. | Ārējām malām jābūt noapaļotām rādiusā, kas nav mazāks par 2,5 mm. Ārējiem stūriem jābūt noapaļotiem rādiusā, kas nav mazāks par 5 mm. |
| --- | --- |

3.11.4.1.2.

Ārējām malām jābūt noapaļotām rādiusā, kas nav mazāks par 2,5 mm. Ārējiem stūriem jābūt noapaļotiem rādiusā, kas nav mazāks par 5 mm.

| 3.11.4.1.3. | Platformai jābūt ne mazāk kā 800 mm platai. Platformas slīpums, tai esot izvilktai vai atlocītai uz 150 mm augstas ietves, nedrīkst pārsniegt 12 %. Lai to sasniegtu, var izmantot nolaišanas sistēmu. |
| --- | --- |

3.11.4.1.3.

Platformai jābūt ne mazāk kā 800 mm platai. Platformas slīpums, tai esot izvilktai vai atlocītai uz 150 mm augstas ietves, nedrīkst pārsniegt 12 %. Lai to sasniegtu, var izmantot nolaišanas sistēmu.

| 3.11.4.1.4. | Platforma, kas darba gatavībā pārsniedz 1 200 mm garumu, jāaprīko ar ierīci, kas neļauj ratiņkrēslam noripot pāri malām. |
| --- | --- |

3.11.4.1.4.

Platforma, kas darba gatavībā pārsniedz 1 200 mm garumu, jāaprīko ar ierīci, kas neļauj ratiņkrēslam noripot pāri malām.

| 3.11.4.1.5. | Platformai jābūt spējīgai droši darboties ar 300 kg slodzi. |
| --- | --- |

3.11.4.1.5.

Platformai jābūt spējīgai droši darboties ar 300 kg slodzi.

3.11.4.2.   Darba režīmi

| 3.11.4.2.1. | Platformas izbīdīšana un iebīdīšana var būt manuāla vai mehāniska. |
| --- | --- |

3.11.4.2.1.

Platformas izbīdīšana un iebīdīšana var būt manuāla vai mehāniska.

3.11.4.3.   Papildu tehniskās prasības attiecībā uz mehāniskajām platformām

| 3.11.4.3.1. | Platformas izbīdīšana un iebīdīšana jānorāda ar mirgojošām dzeltenām gaismām un dzirdamu signālu; platformām jābūt identificējamām ar skaidri redzamām sarkanām un baltām atstarojošām bīstamības atzīmēm uz ārējām malām. |
| --- | --- |

3.11.4.3.1.

Platformas izbīdīšana un iebīdīšana jānorāda ar mirgojošām dzeltenām gaismām un dzirdamu signālu; platformām jābūt identificējamām ar skaidri redzamām sarkanām un baltām atstarojošām bīstamības atzīmēm uz ārējām malām.

| 3.11.4.3.2. | Platformas izbīdīšanu horizontālā virzienā aizsargā drošības ierīce. |
| --- | --- |

3.11.4.3.2.

Platformas izbīdīšanu horizontālā virzienā aizsargā drošības ierīce.

| 3.11.4.3.3. | Ja ieslēdzas kāda no šīm drošības ierīcēm, platformas kustībai nekavējoties jāapstājas. |
| --- | --- |

3.11.4.3.3.

Ja ieslēdzas kāda no šīm drošības ierīcēm, platformas kustībai nekavējoties jāapstājas.

| 3.11.4.3.4. | Platformas horizontālā kustība jāpārtrauc, ja tā ir noslogota ar 15 kg masu. |
| --- | --- |

3.11.4.3.4.

Platformas horizontālā kustība jāpārtrauc, ja tā ir noslogota ar 15 kg masu.

3.11.4.4.   Mehānisko platformu ekspluatācija

| 3.11.4.4.1. | Ja platforma atrodas pie pasažieru durvīm, kas ir transportlīdzekļa vadītāja tiešas redzamības lokā, platformu drīkst vadīt vadītājs, atrodoties savā vietā. |
| --- | --- |

3.11.4.4.1.

Ja platforma atrodas pie pasažieru durvīm, kas ir transportlīdzekļa vadītāja tiešas redzamības lokā, platformu drīkst vadīt vadītājs, atrodoties savā vietā.

| 3.11.4.4.2. | Visos citos gadījumos vadības ierīcēm jāatrodas platformas tuvumā. Tās jāvar aktivēt un deaktivēt tikai vadītājam no savas sēdvietas. |
| --- | --- |

3.11.4.4.2.

Visos citos gadījumos vadības ierīcēm jāatrodas platformas tuvumā. Tās jāvar aktivēt un deaktivēt tikai vadītājam no savas sēdvietas.

3.11.4.5.   Manuālās piedziņas platformas ekspluatācija

| 3.11.4.5.1. | Platformai jābūt projektētai tā, lai platformas darbināšanai nebūtu nepieciešams pārāk liels spēks. |
| --- | --- |

3.11.4.5.1.

Platformai jābūt projektētai tā, lai platformas darbināšanai nebūtu nepieciešams pārāk liels spēks.

9. PIELIKUMS

ĪPAŠAS PRASĪBAS DIVSTĀVU TRANSPORTLĪDZEKĻIEM

Šajā pielikumā ir apkopotas prasības, kas attiecas uz divstāvu transportlīdzekļiem, kuras atšķiras no 3. pielikuma standarta prasībām. Turpmāk dotie punkti un apakšpunkti aizstāj punktus un apakšpunktus ar tādiem pašiem numuriem 3. pielikumā. Ja turpmāk nav noteikts citādi, visas pārējās 3. pielikuma prasības attiecas uz divstāvu transportlīdzekļiem. Turpmāk doto punktu numerācija atbilst 3. pielikuma numerācijai.

| 7.4.2.1. | Katrai augšējā stāva pasažieru vietai jāpieliek slodze Q (kā noteikts 11. pielikuma 7.4.3.3.1. punktā). Ja transportlīdzeklis paredzēts ekspluatācijai ar nesēdošu apkalpes locekli, augšējā stāva ejas 875 mm augstumā jānovieto 75 kg smags gravitācijas centrs, kas aizvieto apkalpes locekli. Bagāžas nodalījumos nedrīkst atrasties bagāža. |
| --- | --- |

7.4.2.1.

Katrai augšējā stāva pasažieru vietai jāpieliek slodze Q (kā noteikts 11. pielikuma 7.4.3.3.1. punktā). Ja transportlīdzeklis paredzēts ekspluatācijai ar nesēdošu apkalpes locekli, augšējā stāva ejas 875 mm augstumā jānovieto 75 kg smags gravitācijas centrs, kas aizvieto apkalpes locekli. Bagāžas nodalījumos nedrīkst atrasties bagāža.

7.5.4.   Ugunsdzēšamie aparāti un pirmās palīdzības komplekti

| 7.5.4.1. | Jānodrošina vieta diviem ugunsdzēšamajiem aparātiem, vienam – vadītāja sēdekļa tuvumā un otram – augšējā stāvā. Vienas vietas kubatūrai jābūt vismaz 15 dm3. |
| --- | --- |

7.5.4.1.

Jānodrošina vieta diviem ugunsdzēšamajiem aparātiem, vienam – vadītāja sēdekļa tuvumā un otram – augšējā stāvā. Vienas vietas kubatūrai jābūt vismaz 15 dm3.

7.6.   Izejas

7.6.1.   Izeju skaits

| 7.6.1.1. | Katram divstāvu transportlīdzeklim jābūt divām durvīm apakšējā stāvā (skatīt arī 7.6.2.2. punktu). Minimālais nepieciešamais pasažieru durvju skaits ir šāds:








  Pasaieru skaits | Pasažieru durvju skaits divstāvu transportlīdzekļos |
| --- | --- | --- |
| | I un A klase | II klase | III un B klase |
| 9–45 | 1 | 1 | 1 |
| 46–70 | 2 | 1 | 1 |
| 71–100 | 2 | 2 | 1 |
| > 100 | 4 | 3 | 1 |

7.6.1.1.

Katram divstāvu transportlīdzeklim jābūt divām durvīm apakšējā stāvā (skatīt arī 7.6.2.2. punktu). Minimālais nepieciešamais pasažieru durvju skaits ir šāds:

Pasaieru skaits

Pasažieru durvju skaits divstāvu transportlīdzekļos

I un A klase

II klase

III un B klase

9–45

1

1

1

46–70

2

1

1

71–100

2

2

1

> 100

4

3

1

| 7.6.1.4. | Avārijas izeju minimālajam skaitam jābūt tādam, lai kopējais izeju skaits atbilstu turpmāk dotajam, skaitot katra stāva un nodalījuma izejas atsevišķi. Tualetes nodalījumi nav uzskatāmi par atsevišķiem nodalījumiem avārijas izeju skaita noteikšanā. Avārijas izejas lūkas var pieskaitīt pie iepriekšminētajām avārijas izejām tikai tādā gadījumā, ja:






  Nodalījumā vai stāvā atrodošos pasažieru un apkalpes locekļu skaits uz nodalījumu | Minimālais kopējais avārijas izeju skaits |
| --- | --- | --- |
| 1–8 | 2 |
| 9–16 | 3 |
| 17–30 | 4 |
| 31–45 | 5 |
| 46–60 | 6 |
| 61–75 | 7 |
| 76–90 | 8 |
| 91–110 | 9 |
| 111–130 | 10 |
| > 130 | 11 |

7.6.1.4.

Avārijas izeju minimālajam skaitam jābūt tādam, lai kopējais izeju skaits atbilstu turpmāk dotajam, skaitot katra stāva un nodalījuma izejas atsevišķi. Tualetes nodalījumi nav uzskatāmi par atsevišķiem nodalījumiem avārijas izeju skaita noteikšanā. Avārijas izejas lūkas var pieskaitīt pie iepriekšminētajām avārijas izejām tikai tādā gadījumā, ja:

Nodalījumā vai stāvā atrodošos pasažieru un apkalpes locekļu skaits uz nodalījumu

Minimālais kopējais avārijas izeju skaits

1–8

2

9–16

3

17–30

4

31–45

5

46–60

6

61–75

7

76–90

8

91–110

9

111–130

10

> 130

11

| 7.6.1.11. | II un III klases transportlīdzekļos avārijas lūkas papildus avārijas durvīm un logiem jāierīko augšējā stāva jumtā. Tās var ierīkot arī I klases transportlīdzekļos. Šajā gadījumā minimālajam lūku skaitam jābūt:






  Kopējais pasažieru skaits augšstāvā (Aa) | Lūku skaits |
| --- | --- | --- |
| nepārsniedz 50 | 1 |
| pārsniedz 50 | 2 |

7.6.1.11.

II un III klases transportlīdzekļos avārijas lūkas papildus avārijas durvīm un logiem jāierīko augšējā stāva jumtā. Tās var ierīkot arī I klases transportlīdzekļos. Šajā gadījumā minimālajam lūku skaitam jābūt:

Kopējais pasažieru skaits augšstāvā (Aa)

Lūku skaits

nepārsniedz 50

1

pārsniedz 50

2

| 7.6.1.12. | Katras savienojošās kāpnes starp stāviem jāuzskata par augšstāva izejām. |
| --- | --- |

7.6.1.12.

Katras savienojošās kāpnes starp stāviem jāuzskata par augšstāva izejām.

| 7.6.1.13. | Visām personām, kas atrodas apakšējā stāvā, avārijas situācijā jābūt pieejamai izejai no transportlīdzekļa bez nepieciešamības pārvietoties uz augšstāvu. |
| --- | --- |

7.6.1.13.

Visām personām, kas atrodas apakšējā stāvā, avārijas situācijā jābūt pieejamai izejai no transportlīdzekļa bez nepieciešamības pārvietoties uz augšstāvu.

| 7.6.1.14. | Augšējā stāva ejai jābūt savienotai ar pieeju pasažieru durvīm vai apakšējā stāva ejai 3 m attālumā no pasažieru durvīm ar vienu vai vairākām savienotājkāpnēm:






  a) | I un II klases transportlīdzekļi jānodrošina ar vismaz vienām vai vienām ar pusi kāpnēm, ja augšstāvā tiek pārvadāts vairāk nekā 50 pasažieru; |
| --- | --- | --- |

7.6.1.14.

Augšējā stāva ejai jābūt savienotai ar pieeju pasažieru durvīm vai apakšējā stāva ejai 3 m attālumā no pasažieru durvīm ar vienu vai vairākām savienotājkāpnēm:

a)

I un II klases transportlīdzekļi jānodrošina ar vismaz vienām vai vienām ar pusi kāpnēm, ja augšstāvā tiek pārvadāts vairāk nekā 50 pasažieru;

| b) | III klases transportlīdzekļi jānodrošina ar vismaz divām vai vienām ar pusi kāpnēm, ja augšstāvā tiek pārvadāts vairāk nekā 30 pasažieru. |
| --- | --- |

b)

III klases transportlīdzekļi jānodrošina ar vismaz divām vai vienām ar pusi kāpnēm, ja augšstāvā tiek pārvadāts vairāk nekā 30 pasažieru.

7.6.2.   Izeju novietojums

| 7.6.2.2. | Divām no 7.6.1.1. punktā aprakstītajām durvīm jābūt novietotām vienām pret otrām tā, lai attālums starp perpendikulārajām vertikālajām plaknēm, kas iet caur to laukuma centriem ir vai nu 25 % no transportlīdzekļa kopējā garuma, vai 40 % no kopējā pasažieru salona garuma apakšējā stāvā; šis noteikums nav spēkā, ja durvis atrodas dažādās transportlīdzekļa pusēs. Ja vienas no šīm durvīm veido daļu no dubultajām durvīm, šis attālums jāmēra starp tām divām durvīm, kuras atrodas tālāk viena no otras. |
| --- | --- |

7.6.2.2.

Divām no 7.6.1.1. punktā aprakstītajām durvīm jābūt novietotām vienām pret otrām tā, lai attālums starp perpendikulārajām vertikālajām plaknēm, kas iet caur to laukuma centriem ir vai nu 25 % no transportlīdzekļa kopējā garuma, vai 40 % no kopējā pasažieru salona garuma apakšējā stāvā; šis noteikums nav spēkā, ja durvis atrodas dažādās transportlīdzekļa pusēs. Ja vienas no šīm durvīm veido daļu no dubultajām durvīm, šis attālums jāmēra starp tām divām durvīm, kuras atrodas tālāk viena no otras.

| 7.6.2.3. | Izejas katrā stāvā jānovieto tā, lai to skaits abās transportlīdzekļa pusēs būtu vienāds. |
| --- | --- |

7.6.2.3.

Izejas katrā stāvā jānovieto tā, lai to skaits abās transportlīdzekļa pusēs būtu vienāds.

| 7.6.2.4. | Katrā augšstāvā vismaz vienai avārijas izejai jāatrodas attiecīgi vai nu aizmugurē, vai priekšpusē. |
| --- | --- |

7.6.2.4.

Katrā augšstāvā vismaz vienai avārijas izejai jāatrodas attiecīgi vai nu aizmugurē, vai priekšpusē.

7.6.4.   Tehniskās prasības attiecībā uz visām pasažieru durvīm

| 7.6.4.6. | Ja pasažieru durvis nav darbināmas automātiski un tiešā redzamība ir nepietiekama, jāierīko optiskās vai citas ierīces, kas ļautu vadītājam no savas sēdvietas noteikt, vai no ārpuses tiešā durvju tuvumā atrodas pasažieris. I klases transportlīdzekļos šī prasība attiecas arī uz visu pasažieru durvju iekšpusi un tiešo tuvumu visām savienojošajām kāpnēm augšējā stāvā. |
| --- | --- |

7.6.4.6.

Ja pasažieru durvis nav darbināmas automātiski un tiešā redzamība ir nepietiekama, jāierīko optiskās vai citas ierīces, kas ļautu vadītājam no savas sēdvietas noteikt, vai no ārpuses tiešā durvju tuvumā atrodas pasažieris. I klases transportlīdzekļos šī prasība attiecas arī uz visu pasažieru durvju iekšpusi un tiešo tuvumu visām savienojošajām kāpnēm augšējā stāvā.

7.6.7.   Tehniskās prasības attiecībā uz avārijas durvīm

| 7.6.7.3. | Visām avārijas durvju vadības ierīcēm apakšējā stāvā jāatrodas no 1 000 mm līdz 1 500 mm no zemes un ne vairāk kā 500 mm no durvīm. Visām I, II un III klases transportlīdzekļu avārijas durvju vadības ierīcēm vai to atvēršanas no iekšpuses ierīcēm jābūt no 1 000 mm līdz 1 500 mm no grīdas augšējās virsmas vai pakāpiena, kas atrodas vistuvāk vadības ierīcei, un ne vairāk kā 500 mm no durvīm. Tas neattiecas uz vadības ierīcēm, kas atrodas vadītāja zonā. |
| --- | --- |

7.6.7.3.

Visām avārijas durvju vadības ierīcēm apakšējā stāvā jāatrodas no 1 000 mm līdz 1 500 mm no zemes un ne vairāk kā 500 mm no durvīm. Visām I, II un III klases transportlīdzekļu avārijas durvju vadības ierīcēm vai to atvēršanas no iekšpuses ierīcēm jābūt no 1 000 mm līdz 1 500 mm no grīdas augšējās virsmas vai pakāpiena, kas atrodas vistuvāk vadības ierīcei, un ne vairāk kā 500 mm no durvīm. Tas neattiecas uz vadības ierīcēm, kas atrodas vadītāja zonā.

7.7.5.   Ejas (skatīt 1. attēlu)

| 7.7.5.1. | Transportlīdzekļa ejām jābūt projektētām un konstruētām tā, lai ļautu brīvi iziet cauri mērīšanas ierīcei, kas sastāv no diviem ar kopēju asi savienotiem cilindriem, starp kuriem ievietots apgriezts nošķelts konuss; mērīšanas ierīcei ir šādi izmēri (mm): | I klase (38) | II klase (38) | III klase (38) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Augšējais/apakšējais stāvs: | UD | LD | UD | LD | UD | LD |
| Apakšējā cilindra diametrs | 450 | 450 | 350 | 350 | 300 | 300 |
| Apakšējā cilindra augstums | 900 | 1 020
  (900/990) | 900 | 1 020
  (900/990) | 900 | 1 020
  (900/990) |
| Augšējā cilindra diametrs | 550 | 550 | 550 | 550 | 450 | 450 |
| Augšējā cilindra augstums | 500 | 500 | 500 | 500 | 500 | 500 |
| Kopējais augstums | 1 680 | 1 800
  (1 680/1 770) | 1 680 | 1 800
  (1 680/1 770) | 1 680 | 1 800
  (1 680/1 770) |

7.7.5.1.

Transportlīdzekļa ejām jābūt projektētām un konstruētām tā, lai ļautu brīvi iziet cauri mērīšanas ierīcei, kas sastāv no diviem ar kopēju asi savienotiem cilindriem, starp kuriem ievietots apgriezts nošķelts konuss; mērīšanas ierīcei ir šādi izmēri (mm):

I klase (38)

II klase (38)

III klase (38)

Augšējais/apakšējais stāvs:

UD

LD

UD

LD

UD

LD

Apakšējā cilindra diametrs

450

450

350

350

300

300

Apakšējā cilindra augstums

900

1 020

(900/990)

900

1 020

(900/990)

900

1 020

(900/990)

Augšējā cilindra diametrs

550

550

550

550

450

450

Augšējā cilindra augstums

500

500

500

500

500

500

Kopējais augstums

1 680

1 800

(1 680/1 770)

1 680

1 800

(1 680/1 770)

1 680

1 800

(1 680/1 770)

Mērierīce var saskarties ar pieturēšanās siksnām stāvošajiem pasažieriem, ja tādas ir uzstādītas, un pavirzīt tās nost. Augšējā cilindra diametru augšpusē var samazināt līdz 300 mm, ja tiek ietverts slīpgriezums, kas nepārsniedz 30 grādus no horizontāles (1. attēls).

| 7.7.5.4. | Posmainajiem autobusiem un tālsatiksmes autobusiem 7.7.5.1. punktā aprakstītajai mērierīcei jāspēj bez traucējumiem iziet caur savienojošo daļu visos stāvos, ja starp posmiem iespējams pārvietoties pasažieriem. Šīs daļas mīkstā seguma elementi, ieskaitot silfonu, nedrīkst iesniegties ejā. |
| --- | --- |

7.7.5.4.

Posmainajiem autobusiem un tālsatiksmes autobusiem 7.7.5.1. punktā aprakstītajai mērierīcei jāspēj bez traucējumiem iziet caur savienojošo daļu visos stāvos, ja starp posmiem iespējams pārvietoties pasažieriem. Šīs daļas mīkstā seguma elementi, ieskaitot silfonu, nedrīkst iesniegties ejā.

| 7.7.5.10. | Kopējo 7.7.5.1. punktā aprakstītās mērierīces augstumu var samazināt:






  a) | no 1 800 mm līdz 1 680 mm jebkurā apakšējā stāva ejas daļā uz aizmuguri no perpendikulārās vertikālās plaknes, kas atrodas 1 500 mm uz priekšu no aizmugurējās ass centra (vistālāk uz priekšu novietotās ass transportlīdzekļiem ar vairāk kā vienu aizmugurējo asi); |
| --- | --- | --- |

7.7.5.10.

Kopējo 7.7.5.1. punktā aprakstītās mērierīces augstumu var samazināt:

a)

no 1 800 mm līdz 1 680 mm jebkurā apakšējā stāva ejas daļā uz aizmuguri no perpendikulārās vertikālās plaknes, kas atrodas 1 500 mm uz priekšu no aizmugurējās ass centra (vistālāk uz priekšu novietotās ass transportlīdzekļiem ar vairāk kā vienu aizmugurējo asi);

| b) | no 1 800 mm līdz 1 770 mm pasažieru durvīm, kas atrodas uz priekšu no priekšējās ass jebkurā ejas daļā, kas ir starp divām perpendikulārajām vertikālajām plaknēm, kuras atrodas 800 mm uz priekšu un atpakaļ no priekšējās ass centrālās līnijas. |
| --- | --- |

b)

no 1 800 mm līdz 1 770 mm pasažieru durvīm, kas atrodas uz priekšu no priekšējās ass jebkurā ejas daļā, kas ir starp divām perpendikulārajām vertikālajām plaknēm, kuras atrodas 800 mm uz priekšu un atpakaļ no priekšējās ass centrālās līnijas.

7.7.7.   Pakāpieni

| 7.7.7.1. | Zemteksta piezīme (1): maksimāli 850 mm, ja avārijas izejas durvis atrodas apakšējā stāvā, un maksimāli 1 500 mm, ja avārijas izejas durvis atrodas augšējā stāvā. |
| --- | --- |

7.7.7.1.

Zemteksta piezīme (1): maksimāli 850 mm, ja avārijas izejas durvis atrodas apakšējā stāvā, un maksimāli 1 500 mm, ja avārijas izejas durvis atrodas augšējā stāvā.

| 7.7.8.6. | Brīvā vieta līdz griestiem virs sēdvietām |
| --- | --- |

7.7.8.6.

Brīvā vieta līdz griestiem virs sēdvietām

| 7.7.8.6.1. | Katrai sēdvietai jābūt ne mazāk kā 900 mm brīvas vietas līdz griestiem, mērot no nenoslogota sēdekļa spilvena augstākās vietas. Brīvajai vietai līdz griestiem jābūt visas sēdvietas zonas un ar to saistītās vietas kājām vertikālās projekcijas garumā. Augšējā stāvā šo brīvo vietu var samazināt līdz 850 mm. |
| --- | --- |

7.7.8.6.1.

Katrai sēdvietai jābūt ne mazāk kā 900 mm brīvas vietas līdz griestiem, mērot no nenoslogota sēdekļa spilvena augstākās vietas. Brīvajai vietai līdz griestiem jābūt visas sēdvietas zonas un ar to saistītās vietas kājām vertikālās projekcijas garumā. Augšējā stāvā šo brīvo vietu var samazināt līdz 850 mm.

7.7.12.   Savienotājkāpnes (skatīt 1. attēlu 4. pielikumā)

| 7.7.12.1. | Savienotājkāpņu minimālajam platumam jābūt projektētam tā, lai ļautu brīvi iziet cauri vienvērtnes durvju piekļuves šablonam, kā norādīts 4. pielikuma 1. attēlā. Panelis jāpārvieto, sākot no apakšējā stāva ejas līdz pēdējam augšējam pakāpienam kāpnes izmantojošās personas iespējamajā kustības virzienā. |
| --- | --- |

7.7.12.1.

Savienotājkāpņu minimālajam platumam jābūt projektētam tā, lai ļautu brīvi iziet cauri vienvērtnes durvju piekļuves šablonam, kā norādīts 4. pielikuma 1. attēlā. Panelis jāpārvieto, sākot no apakšējā stāva ejas līdz pēdējam augšējam pakāpienam kāpnes izmantojošās personas iespējamajā kustības virzienā.

| 7.7.12.2. | Savienotājkāpnes jāprojektē tā, lai, transportlīdzeklim kustoties uz priekšu un spēji bremzējot, pasažieris netiktu nosviests lejā.
  Šo prasību var uzskatīt par izpildītu, ja ir ievērots vismaz viens no šiem nosacījumiem: |
| --- | --- |

7.7.12.2.

Savienotājkāpnes jāprojektē tā, lai, transportlīdzeklim kustoties uz priekšu un spēji bremzējot, pasažieris netiktu nosviests lejā.

Šo prasību var uzskatīt par izpildītu, ja ir ievērots vismaz viens no šiem nosacījumiem:

| 7.7.12.2.1. | nevienai kāpņu daļai nav slīpuma uz priekšu; |
| --- | --- |

7.7.12.2.1.

nevienai kāpņu daļai nav slīpuma uz priekšu;

| 7.7.12.2.2. | kāpnes ir aprīkotas ar aizsargiem vai līdzīgu ietaisi; |
| --- | --- |

7.7.12.2.2.

kāpnes ir aprīkotas ar aizsargiem vai līdzīgu ietaisi;

| 7.7.12.2.3. | kāpņu augšējā daļā atrodas automātiska ierīce, kas neļauj izmantot kāpnes, ja transportlīdzeklis kustas; ar šo ierīci jābūt viegli rīkoties avārijas gadījumā. |
| --- | --- |

7.7.12.2.3.

kāpņu augšējā daļā atrodas automātiska ierīce, kas neļauj izmantot kāpnes, ja transportlīdzeklis kustas; ar šo ierīci jābūt viegli rīkoties avārijas gadījumā.

| 7.7.12.3. | Izmantojot 7.7.5.1. punktā aprakstīto cilindru, jāpārbauda, vai piekļuve no ejām (augšējās un apakšējās) kāpnēm ir atbilstoša. |
| --- | --- |

7.7.12.3.

Izmantojot 7.7.5.1. punktā aprakstīto cilindru, jāpārbauda, vai piekļuve no ejām (augšējās un apakšējās) kāpnēm ir atbilstoša.

7.11.   Stieņi un turekļi

7.11.5.   Savienotājkāpņu stieņi un turekļi

| 7.11.5.1. | Visu savienotājkāpņu abās malās jāatrodas piemērotām margām vai turekļiem. Tiem jāatrodas no 800 mm līdz 1 100 mm virs katra pakāpiena augšējās malas. |
| --- | --- |

7.11.5.1.

Visu savienotājkāpņu abās malās jāatrodas piemērotām margām vai turekļiem. Tiem jāatrodas no 800 mm līdz 1 100 mm virs katra pakāpiena augšējās malas.

| 7.11.5.2. | Margām un/vai turekļiem jābūt tādiem, lai personai, stāvot uz apakšējā un augšējā stāva blakus savienootājkāpnēm un atrodoties uz jebkura pakāpiena, būtu, kur pieturēties. Šīm pieturēšanās vietām jāatrodas vertikāli no 800 mm līdz 1 100 mm virs apakšējā stāva grīdas vai attiecīgā pakāpiena un, |
| --- | --- |

7.11.5.2.

Margām un/vai turekļiem jābūt tādiem, lai personai, stāvot uz apakšējā un augšējā stāva blakus savienootājkāpnēm un atrodoties uz jebkura pakāpiena, būtu, kur pieturēties. Šīm pieturēšanās vietām jāatrodas vertikāli no 800 mm līdz 1 100 mm virs apakšējā stāva grīdas vai attiecīgā pakāpiena un,

| 7.11.5.2.1. | piemērojot to personai, kas stāv apakšējā stāvā, ne vairāk kā 400 mm kāpņu virzienā no pirmā pakāpiena ārējās malas, un, |
| --- | --- |

7.11.5.2.1.

piemērojot to personai, kas stāv apakšējā stāvā, ne vairāk kā 400 mm kāpņu virzienā no pirmā pakāpiena ārējās malas, un,

| 7.11.5.2.2. | piemērojot noteiktam pakāpienam, ne uz āru (virzienā no kāpnēm) no attiecīgā pakāpiena ārējās malas un ne vairāk kā 600 mm kāpņu virzienā no tās pašas malas. |
| --- | --- |

7.11.5.2.2.

piemērojot noteiktam pakāpienam, ne uz āru (virzienā no kāpnēm) no attiecīgā pakāpiena ārējās malas un ne vairāk kā 600 mm kāpņu virzienā no tās pašas malas.

7.12.   Kāpņu šahtas un tuvumā esošo sēdvietu aizsardzība

| 7.12.2. | Divstāvu transportlīdzekļa augšējā stāvā savienojošo kāpņu šahta jāaizsargā ar slēgtu aizsargu, kura augstums ir vismaz 800 mm, mērot no grīdas. Aizsarga apakšējā mala nedrīkst atrasties vairāk kā 100 mm no grīdas. |
| --- | --- |

7.12.2.

Divstāvu transportlīdzekļa augšējā stāvā savienojošo kāpņu šahta jāaizsargā ar slēgtu aizsargu, kura augstums ir vismaz 800 mm, mērot no grīdas. Aizsarga apakšējā mala nedrīkst atrasties vairāk kā 100 mm no grīdas.

| 7.12.3. | Priekšējam vējstiklam, kas atrodas pie augšējā stāva priekšējām pasažieru sēdvietām, jābūt polsterētiem aizsargiem. Šīs aizsardzības augšējai malai vertikāli jāatrodas no 800 mm līdz 900 mm no grīdas, uz kuras balstās pasažiera kājas. |
| --- | --- |

7.12.3.

Priekšējam vējstiklam, kas atrodas pie augšējā stāva priekšējām pasažieru sēdvietām, jābūt polsterētiem aizsargiem. Šīs aizsardzības augšējai malai vertikāli jāatrodas no 800 mm līdz 900 mm no grīdas, uz kuras balstās pasažiera kājas.

| 7.12.4. | Starp visiem pakāpieniem jābūt slēgtiem pakāpšļiem. |
| --- | --- |

7.12.4.

Starp visiem pakāpieniem jābūt slēgtiem pakāpšļiem.

9. PIELIKUMS

Papildinājums

1. attēls

EJAS

(Skatīt 9. pielikuma 7.7.5. punktu)

Image

| | B (mm) | C (mm) | D (mm) | E (mm) (39) | F (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| I klase | 550 | 450 | 500 | 1 800
  (1 680/1 770) | 1 020
  (900/990) |
| II klase | 550 | 350 | 500 | 1 800
  (1 680/1 770) | 1 020
  (900/990) |
| III klase | 450 | 300 (220, ja sēdekļi ir kustināmi sāniski) | 500 | 1 800
  (1 680/1 770) | 1 020
  (900/990) |

B (mm)

C (mm)

D (mm)

E (mm) (39)

F (mm)

I klase

550

450

500

1 800

(1 680/1 770)

1 020

(900/990)

II klase

550

350

500

1 800

(1 680/1 770)

1 020

(900/990)

III klase

450

300 (220, ja sēdekļi ir kustināmi sāniski)

500

1 800

(1 680/1 770)

1 020

(900/990)

10. PIELIKUMS

ATSEVIŠĶAS TEHNISKĀS VIENĪBAS TIPA APSTIPRINĀJUMS UN TRANSPORTLĪDZEKĻA, KURŠ APRĪKOTS AR VIRSBŪVI, KAS JAU IR APSTIPRINĀTA KĀ ATSEVIŠĶA TEHNISKA VIENĪBA, TIPA APSTIPRINĀJUMS

1.   ATSEVIŠĶAS TEHNISKĀS VIENĪBAS TIPA APSTIPRINĀJUMS

| 1.1. | Lai saņemtu atsevišķa transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu transportlīdzekļa virsbūvei atbilstoši šiem noteikumiem, ražotājam jāpierāda apstiprinājumu izsniedzošajai iestādei ražotāja paziņoto nosacījumu izpildīšana. Pārējās šo noteikumu prasības jāizpilda un atbilstība tiem jāpierāda atbilstoši 2. pantam. |
| --- | --- |

1.1.

Lai saņemtu atsevišķa transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu transportlīdzekļa virsbūvei atbilstoši šiem noteikumiem, ražotājam jāpierāda apstiprinājumu izsniedzošajai iestādei ražotāja paziņoto nosacījumu izpildīšana. Pārējās šo noteikumu prasības jāizpilda un atbilstība tiem jāpierāda atbilstoši 2. pantam.

| 1.2. | Apstiprinājumu var dot, pamatojoties uz nosacījumiem, kuriem jāatbilst gatavajam transportlīdzeklim (piemēram, piemērotas šasijas raksturlielumiem, ekspluatācijas vai montāžas ierobežojumiem); šiem ierobežojumiem jābūt ierakstītiem apstiprinājuma sertifikātā. |
| --- | --- |

1.2.

Apstiprinājumu var dot, pamatojoties uz nosacījumiem, kuriem jāatbilst gatavajam transportlīdzeklim (piemēram, piemērotas šasijas raksturlielumiem, ekspluatācijas vai montāžas ierobežojumiem); šiem ierobežojumiem jābūt ierakstītiem apstiprinājuma sertifikātā.

| 1.3. | Visi šādi nosacījumi atbilstošā formā jādara zināmi transportlīdzekļa virsbūves pircējam vai transportlīdzekļa nākamās fāzes ražotājam. |
| --- | --- |

1.3.

Visi šādi nosacījumi atbilstošā formā jādara zināmi transportlīdzekļa virsbūves pircējam vai transportlīdzekļa nākamās fāzes ražotājam.

2.   TIPA APSTIPRINĀJUMS TRANSPORTLĪDZEKLIM, KURŠ APRĪKOTS AR VIRSBŪVI, KAS IR JAU APSTIPRINĀTA KĀ ATSEVIŠĶA TEHNISKĀ VIENĪBA

| 2.1. | Lai saņemtu tipa apstiprinājumu atbilstoši šiem noteikumiem transportlīdzeklim, kurš aprīkots ar virsbūvi, kas jau ir apstiprināta kā atsevišķa tehniskā vienība, ražotājam ir jāpierāda apstiprinājumu izsniedzošajai iestādei atbilstība šo noteikumu prasībām, kas vēl nav apmierinātas, un atbilstība tām jāpierāda saskaņā ar 1. punktu, ņemot vērā iepriekšējos tipa apstiprinājumus kā nepabeigtam transportlīdzeklim. |
| --- | --- |

2.1.

Lai saņemtu tipa apstiprinājumu atbilstoši šiem noteikumiem transportlīdzeklim, kurš aprīkots ar virsbūvi, kas jau ir apstiprināta kā atsevišķa tehniskā vienība, ražotājam ir jāpierāda apstiprinājumu izsniedzošajai iestādei atbilstība šo noteikumu prasībām, kas vēl nav apmierinātas, un atbilstība tām jāpierāda saskaņā ar 1. punktu, ņemot vērā iepriekšējos tipa apstiprinājumus kā nepabeigtam transportlīdzeklim.

| 2.2. | Jebkuras prasības, kas izvirzītas saskaņā ar 1.2. punktu, ir jāizpilda. |
| --- | --- |

2.2.

Jebkuras prasības, kas izvirzītas saskaņā ar 1.2. punktu, ir jāizpilda.

11. PIELIKUMS

MASA UN IZMĒRI

| 1. | Šis pielikums attiecas uz M2 un M3 kategorijas mehānisko transportlīdzekļu masu un izmēriem, ciktāl tie attiecas uz transportlīdzekļa vispārīgo konstrukciju. |
| --- | --- |

1.

Šis pielikums attiecas uz M2 un M3 kategorijas mehānisko transportlīdzekļu masu un izmēriem, ciktāl tie attiecas uz transportlīdzekļa vispārīgo konstrukciju.

2.   DEFINĪCIJAS.

Šajā pielikumā:

| 2.1. | (rezervēts) |
| --- | --- |

2.1.

(rezervēts)

| 2.2. | (rezervēts) |
| --- | --- |

2.2.

(rezervēts)

| 2.3. | “Asu grupa” ir asis, kas ir vienu balstratiņu daļa. Divasu grupu sauc par tandēmu, un trijasu grupu – par trijasu balstratiņiem. Neatkarīgu asi ir pieņemts uzskatīt par vienas ass grupu. |
| --- | --- |

2.3.

“Asu grupa” ir asis, kas ir vienu balstratiņu daļa. Divasu grupu sauc par tandēmu, un trijasu grupu – par trijasu balstratiņiem. Neatkarīgu asi ir pieņemts uzskatīt par vienas ass grupu.

| 2.4. | “Transportlīdzekļa izmēri” ir tie transportlīdzekļa konstrukcijas izmēri, ko norādījis ražotājs. |
| --- | --- |

2.4.

“Transportlīdzekļa izmēri” ir tie transportlīdzekļa konstrukcijas izmēri, ko norādījis ražotājs.

| 2.4.1. | “Transportlīdzekļa garums” ir izmērs, ko nosaka saskaņā ar standartu ISO 612-1978, termins Nr. 6.1.:
  mērot transportlīdzekļa garumu, papildus minētā standarta noteikumiem jāievēro, ka nedrīkst ņemt vērā šādas ierīces:






  — | stikla tīrīšanas un apskalošanas ierīces, |
| --- | --- | --- |

2.4.1.

“Transportlīdzekļa garums” ir izmērs, ko nosaka saskaņā ar standartu ISO 612-1978, termins Nr. 6.1.:

mērot transportlīdzekļa garumu, papildus minētā standarta noteikumiem jāievēro, ka nedrīkst ņemt vērā šādas ierīces:

—

stikla tīrīšanas un apskalošanas ierīces,

| — | priekšējās vai aizmugurējās marķējuma plāksnes, |
| --- | --- |

—

priekšējās vai aizmugurējās marķējuma plāksnes,

| — | muitas plombēšanas ierīces un to aizsargierīces, |
| --- | --- |

—

muitas plombēšanas ierīces un to aizsargierīces,

| — | brezenta nostiprināšanas ierīces un to aizsargierīces, |
| --- | --- |

—

brezenta nostiprināšanas ierīces un to aizsargierīces,

| — | apgaismes ierīces, |
| --- | --- |

—

apgaismes ierīces,

| — | spoguļi un citas netieša skata ierīces, |
| --- | --- |

—

spoguļi un citas netieša skata ierīces,

| — | redzes palīgierīces, |
| --- | --- |

—

redzes palīgierīces,

| — | gaisa ieplūdes caurules, |
| --- | --- |

—

gaisa ieplūdes caurules,

| — | noņemami virsbūvju buferi, |
| --- | --- |

—

noņemami virsbūvju buferi,

| — | pakāpieni un turekļi, |
| --- | --- |

—

pakāpieni un turekļi,

| — | hidrosistēmas gumijas un tamlīdzīgs aprīkojums, |
| --- | --- |

—

hidrosistēmas gumijas un tamlīdzīgs aprīkojums,

| — | celšanas platformas, uzbrauktuves un tamlīdzīgs aprīkojums, kas ir tehniskā kārtībā, bet kas nepārsniedz 300 mm, ar noteikumu, ka transportlīdzekļa celtspēja nepalielinās, |
| --- | --- |

—

celšanas platformas, uzbrauktuves un tamlīdzīgs aprīkojums, kas ir tehniskā kārtībā, bet kas nepārsniedz 300 mm, ar noteikumu, ka transportlīdzekļa celtspēja nepalielinās,

| — | mehānisko transportlīdzekļu sakabes ierīces, |
| --- | --- |

—

mehānisko transportlīdzekļu sakabes ierīces,

| — | elektropiedziņas transportlīdzekļu izlices sniegums, |
| --- | --- |

—

elektropiedziņas transportlīdzekļu izlices sniegums,

| — | ārējie saulessargi. |
| --- | --- |

—

ārējie saulessargi.

| 2.4.2. | “Transportlīdzekļa platums” ir izmērs, ko nosaka saskaņā ar standartu ISO 612-1978, termins Nr. 6.2.:
  mērot transportlīdzekļa platumu, papildus minētā standarta noteikumiem jāievēro, ka nedrīkst ņemt vērā šādas ierīces:






  — | muitas plombēšanas ierīces un to aizsargierīces, |
| --- | --- | --- |

2.4.2.

“Transportlīdzekļa platums” ir izmērs, ko nosaka saskaņā ar standartu ISO 612-1978, termins Nr. 6.2.:

mērot transportlīdzekļa platumu, papildus minētā standarta noteikumiem jāievēro, ka nedrīkst ņemt vērā šādas ierīces:

—

muitas plombēšanas ierīces un to aizsargierīces,

| — | brezenta nostiprināšanas ierīces un to aizsargierīces, |
| --- | --- |

—

brezenta nostiprināšanas ierīces un to aizsargierīces,

| — | riepu defektu indikatorierīces, |
| --- | --- |

—

riepu defektu indikatorierīces,

| — | izvirzītas elastīgas pretšļakatu ierīču daļas, |
| --- | --- |

—

izvirzītas elastīgas pretšļakatu ierīču daļas,

| — | apgaismes ierīces, |
| --- | --- |

—

apgaismes ierīces,

| — | uzbrauktuves, kas ir tehniskā kārtībā, celšanas platformas, kas ir tehniskā kārtībā, ar noteikumu, ka tās nesniedzas tālāk par 10 mm no transportlīdzekļa sāna, un uz priekšu vai atpakaļ vērstie uzbrauktuvju stūri ir noapaļoti vismaz ar 5 mm rādiusu; malām jābūt noapaļotām vismaz ar 2,5 mm rādiusu, |
| --- | --- |

—

uzbrauktuves, kas ir tehniskā kārtībā, celšanas platformas, kas ir tehniskā kārtībā, ar noteikumu, ka tās nesniedzas tālāk par 10 mm no transportlīdzekļa sāna, un uz priekšu vai atpakaļ vērstie uzbrauktuvju stūri ir noapaļoti vismaz ar 5 mm rādiusu; malām jābūt noapaļotām vismaz ar 2,5 mm rādiusu,

| — | spoguļi un citas netieša skata ierīces, |
| --- | --- |

—

spoguļi un citas netieša skata ierīces,

| — | riepu spiediena indikatori, |
| --- | --- |

—

riepu spiediena indikatori,

| — | ievelkami pakāpieni, |
| --- | --- |

—

ievelkami pakāpieni,

| — | riepu sienu izliektā daļa tieši virs punkta, kurā tās saskaras ar zemi, |
| --- | --- |

—

riepu sienu izliektā daļa tieši virs punkta, kurā tās saskaras ar zemi,

| — | vērošanas palīgierīces, |
| --- | --- |

—

vērošanas palīgierīces,

| — | ievelkamas sānu vadības ierīces autobusiem un tālsatiksmes autobusiem, kas paredzētas vadāmām autobusu sistēmām un kas nav ievilktas. |
| --- | --- |

—

ievelkamas sānu vadības ierīces autobusiem un tālsatiksmes autobusiem, kas paredzētas vadāmām autobusu sistēmām un kas nav ievilktas.

| 2.4.3. | “Transportlīdzekļa augstums” ir izmērs, ko nosaka saskaņā ar standartu ISO 612-1978, termins Nr. 6.3:
  mērot transportlīdzekļa augstumu, papildus minētā standarta noteikumiem jāievēro, ka nedrīkst ņemt vērā šādas ierīces:






  — | antenas, |
| --- | --- | --- |

2.4.3.

“Transportlīdzekļa augstums” ir izmērs, ko nosaka saskaņā ar standartu ISO 612-1978, termins Nr. 6.3:

mērot transportlīdzekļa augstumu, papildus minētā standarta noteikumiem jāievēro, ka nedrīkst ņemt vērā šādas ierīces:

—

antenas,

| — | pantogrāfus vai izlices, kad tās ir paceltā stāvoklī. |
| --- | --- |

—

pantogrāfus vai izlices, kad tās ir paceltā stāvoklī.

Attiecībā uz transportlīdzekļiem ar ass pacelšanas iekārtu šī iekārta jāņem vērā.

| 2.5. | (rezervēts) |
| --- | --- |

2.5.

(rezervēts)

| 2.6.1.1. | (rezervēts) |
| --- | --- |

2.6.1.1.

(rezervēts)

| 2.7. | “Tehniski pieļaujamā maksimālā masa uz ass (m)” ir masa, kas atbilst maksimālajai pieļaujamajai statiskajai vertikālajai slodzei, kuru ass rada uz ceļa virsmas un kura atkarīga no transportlīdzekļa un ass konstrukcijas, un kuru norādījis transportlīdzekļa ražotājs. |
| --- | --- |

2.7.

“Tehniski pieļaujamā maksimālā masa uz ass (m)” ir masa, kas atbilst maksimālajai pieļaujamajai statiskajai vertikālajai slodzei, kuru ass rada uz ceļa virsmas un kura atkarīga no transportlīdzekļa un ass konstrukcijas, un kuru norādījis transportlīdzekļa ražotājs.

| 2.8. | “Tehniski pieļaujamā maksimālā masa uz asu grupas (μ)” ir masa, kas atbilst maksimālajai pieļaujamajai statiskajai vertikālajai slodzei, kuru asu grupa rada uz ceļa virsmas un kura atkarīga no transportlīdzekļa un asu grupas konstrukcijas, un kuru norādījis transportlīdzekļa ražotājs. |
| --- | --- |

2.8.

“Tehniski pieļaujamā maksimālā masa uz asu grupas (μ)” ir masa, kas atbilst maksimālajai pieļaujamajai statiskajai vertikālajai slodzei, kuru asu grupa rada uz ceļa virsmas un kura atkarīga no transportlīdzekļa un asu grupas konstrukcijas, un kuru norādījis transportlīdzekļa ražotājs.

| 2.9. | “Vilces masa” ir kopējā slodze, ko piekabes ass(-is) rada uz ceļa virsmas. |
| --- | --- |

2.9.

“Vilces masa” ir kopējā slodze, ko piekabes ass(-is) rada uz ceļa virsmas.

| 2.10. | “Tehniski pieļaujamā maksimālā vilces masa (TM)” ir piekabes maksimālā masa, ko norādījis ražotājs. |
| --- | --- |

2.10.

“Tehniski pieļaujamā maksimālā vilces masa (TM)” ir piekabes maksimālā masa, ko norādījis ražotājs.

| 2.11. | “Tehniski pieļaujamā maksimālā masa mehāniskā transportlīdzekļa sakabes punktā” ir masa, kas atbilst sakabes punkta maksimālajai pieļaujamajai statiskajai vertikālajai slodzei, kura atkarīga no mehāniskā transportlīdzekļa un/vai sakabes ierīces konstrukcijas un kuru norādījis ražotājs. Saskaņā ar definīciju šajā masā neieskaita mehāniskā transportlīdzekļa sakabes ierīces masu. |
| --- | --- |

2.11.

“Tehniski pieļaujamā maksimālā masa mehāniskā transportlīdzekļa sakabes punktā” ir masa, kas atbilst sakabes punkta maksimālajai pieļaujamajai statiskajai vertikālajai slodzei, kura atkarīga no mehāniskā transportlīdzekļa un/vai sakabes ierīces konstrukcijas un kuru norādījis ražotājs. Saskaņā ar definīciju šajā masā neieskaita mehāniskā transportlīdzekļa sakabes ierīces masu.

| 2.12. | (rezervēts) |
| --- | --- |

2.12.

(rezervēts)

| 2.13. | “Tehniski pieļaujamā sakabinātu transportlīdzekļu pilnā masa (MC)” ir sakabināta mehāniskā transportlīdzekļa un piekabes(-ju) kopējā masa, ko norādījis ražotājs. |
| --- | --- |

2.13.

“Tehniski pieļaujamā sakabinātu transportlīdzekļu pilnā masa (MC)” ir sakabināta mehāniskā transportlīdzekļa un piekabes(-ju) kopējā masa, ko norādījis ražotājs.

| 2.14. | “Ass pacelšanas iekārta” ir iekārta, ar ko transportlīdzeklis ir pastāvīgi aprīkots, lai samazinātu vai palielinātu slodzi uz ass(-īm) saskaņā ar transportlīdzekļa slogošanas nosacījumiem:






  a) | paceļot riteņus no zemes/nolaižot tos uz zemes; |
| --- | --- | --- |

2.14.

“Ass pacelšanas iekārta” ir iekārta, ar ko transportlīdzeklis ir pastāvīgi aprīkots, lai samazinātu vai palielinātu slodzi uz ass(-īm) saskaņā ar transportlīdzekļa slogošanas nosacījumiem:

a)

paceļot riteņus no zemes/nolaižot tos uz zemes;

| b) | vai nepaceļot riteņus no zemes (piemēram, izmantojot pneimatiskās balstiekārtas sistēmas vai citas sistēmas), |
| --- | --- |

b)

vai nepaceļot riteņus no zemes (piemēram, izmantojot pneimatiskās balstiekārtas sistēmas vai citas sistēmas),

lai samazinātu riepu nolietošanos, kad transportlīdzeklis nav pilnīgi noslogots, un/vai atvieglotu braukšanas sākšanu (izkustēšanos no vietas) mehāniskajiem transportlīdzekļiem vai sakabinātiem transportlīdzekļiem uz slidena ceļa, palielinot slodzi uz dzenošās ass.

| 3. | (rezervēts) |
| --- | --- |

3.

(rezervēts)

| 4. | (rezervēts) |
| --- | --- |

4.

(rezervēts)

| 5. | (rezervēts) |
| --- | --- |

5.

(rezervēts)

| 6. | (rezervēts) |
| --- | --- |

6.

(rezervēts)

7.   PRASĪBAS

7.1.   Tehniskā kārtībā esoša transportlīdzekļa masas un tās sadalījuma pa asīm mērīšana

Tehniskā kārtībā esoša transportlīdzekļa masa un tās sadalījums uz asīm jāmēra transportlīdzeklim(-ļiem), kas iesniegts(-i) saskaņā ar šo noteikumu 3.4. punktu un novietots(-i) nekustīgi, ar taisni sagrieztiem riteņiem. Ja masas mērījumi neatšķiras vairāk par 3 % no masas vērtībām, ko attiecīgajām konfigurācijām tipa robežās norādījis ražotājs, vai vairāk par 5 %, ja transportlīdzeklis pieder pie M2 kategorijas, bet nepārsniedz 3 500 kg, tad turpmāk minēto prasību izpildes nolūkā izmanto ražotāja norādītās tehniskā kārtībā esoša transportlīdzekļa masas vērtības un tās sadalījumu uz asīm. Pārējos gadījumos jāizmanto izmērītās masas vērtības, un tehniskais dienests pēc vajadzības var izdarīt papildu mērījumus transportlīdzeklim(-ļiem), kas nav iesniegts(-i) saskaņā ar šo noteikumu 3.4. punktu.

| 7.2. | (rezervēts) |
| --- | --- |

7.2.

(rezervēts)

| 7.3. | (rezervēts) |
| --- | --- |

7.3.

(rezervēts)

7.4.   Masas sadalījuma aprēķini

7.4.1.   Aprēķināšanas procedūra

| 7.4.1.1. | Lai izdarītu turpmāk aprakstīto masas sadalījuma aprēķinu, ražotājam jāsniedz par testēšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam informācija (tabulā vai citā piemērotā formā), kas vajadzīga, lai transportlīdzekļa tipa robežās katrai tehniskajai konfigurācijai identificētu atbilstošo tehniski pieļaujamo transportlīdzekļa pilno masu, tehniski pieļaujamo maksimālo masu uz katras ass un asu grupas, tehniski pieļaujamo maksimālo vilces masu un tehniski pieļaujamo sakabinātu transportlīdzekļu pilno masu. |
| --- | --- |

7.4.1.1.

Lai izdarītu turpmāk aprakstīto masas sadalījuma aprēķinu, ražotājam jāsniedz par testēšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam informācija (tabulā vai citā piemērotā formā), kas vajadzīga, lai transportlīdzekļa tipa robežās katrai tehniskajai konfigurācijai identificētu atbilstošo tehniski pieļaujamo transportlīdzekļa pilno masu, tehniski pieļaujamo maksimālo masu uz katras ass un asu grupas, tehniski pieļaujamo maksimālo vilces masu un tehniski pieļaujamo sakabinātu transportlīdzekļu pilno masu.

| 7.4.1.2. | Jāizdara attiecīgi aprēķini, lai pārliecinātos, vai tipa robežās attiecībā uz katru tehnisko konfigurāciju ir izpildītas šādas prasības. Šajā nolūkā aprēķinos var aprobežoties ar nelabvēlīgākajiem gadījumiem. |
| --- | --- |

7.4.1.2.

Jāizdara attiecīgi aprēķini, lai pārliecinātos, vai tipa robežās attiecībā uz katru tehnisko konfigurāciju ir izpildītas šādas prasības. Šajā nolūkā aprēķinos var aprobežoties ar nelabvēlīgākajiem gadījumiem.

| 7.4.1.3. | Šajās prasībās ar apzīmējumiem M, mi, μj TM, un MC attiecīgi ir apzīmēti šādi parametri, attiecībā uz kuriem jāizpilda 7.4. punkta prasības:






  M = | tehniski pieļaujamā transportlīdzekļa pilnā masa, |
| --- | --- | --- |
| mi = | tehniski pieļaujamā maksimālā masa uz ass, ko apzīmē ar “i”, kur “i” ir no 1 līdz pilnajam transportlīdzekļa asu skaitam, |
| μj = | tehniski pieļaujamā maksimālā masa uz neatkarīgās ass vai asu grupas, ko apzīmē ar “j”, kur “j” ir no 1 līdz pilnajam neatkarīgo asu un asu grupu skaitam, |
| TM = | tehniski pieļaujamā maksimālā vilces masa un |
| MC = | tehniski pieļaujamā sakabinātu transportlīdzekļu pilnā masa. |

7.4.1.3.

Šajās prasībās ar apzīmējumiem M, mi, μj TM, un MC attiecīgi ir apzīmēti šādi parametri, attiecībā uz kuriem jāizpilda 7.4. punkta prasības:

M =

tehniski pieļaujamā transportlīdzekļa pilnā masa,

mi =

tehniski pieļaujamā maksimālā masa uz ass, ko apzīmē ar “i”, kur “i” ir no 1 līdz pilnajam transportlīdzekļa asu skaitam,

μj =

tehniski pieļaujamā maksimālā masa uz neatkarīgās ass vai asu grupas, ko apzīmē ar “j”, kur “j” ir no 1 līdz pilnajam neatkarīgo asu un asu grupu skaitam,

TM =

tehniski pieļaujamā maksimālā vilces masa un

MC =

tehniski pieļaujamā sakabinātu transportlīdzekļu pilnā masa.

| 7.4.1.4. | Neatkarīgai asij, kuras ass apzīmējums ir “i”, un asu grupas apzīmējums ir “j”, saskaņā ar definīciju mi = μj. |
| --- | --- |

7.4.1.4.

Neatkarīgai asij, kuras ass apzīmējums ir “i”, un asu grupas apzīmējums ir “j”, saskaņā ar definīciju mi = μj.

| 7.4.1.5. | Attiecībā uz transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar atslogojamām asīm, jāizdara šādi aprēķini, kas attiecas uz noslogotu asu balstiekārtu standarta darba konfigurācijā, attiecībā uz transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar paceļamām asīm, jāizdara šādi aprēķini, kas attiecas uz stāvokli ar nolaistām asīm. |
| --- | --- |

7.4.1.5.

Attiecībā uz transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar atslogojamām asīm, jāizdara šādi aprēķini, kas attiecas uz noslogotu asu balstiekārtu standarta darba konfigurācijā, attiecībā uz transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar paceļamām asīm, jāizdara šādi aprēķini, kas attiecas uz stāvokli ar nolaistām asīm.

| 7.4.1.6. | Attiecībā uz asu grupām ražotājam jānorāda likumsakarības, pēc kurām kopējā masa, ar ko noslogo asu grupu, sadalās pa asīm (piemēram, norādot sadalījuma formulas vai sadalījuma diagrammas). |
| --- | --- |

7.4.1.6.

Attiecībā uz asu grupām ražotājam jānorāda likumsakarības, pēc kurām kopējā masa, ar ko noslogo asu grupu, sadalās pa asīm (piemēram, norādot sadalījuma formulas vai sadalījuma diagrammas).

| 7.4.1.7. | (rezervēts) |
| --- | --- |

7.4.1.7.

(rezervēts)

| 7.4.2. | (rezervēts – skatīt 7.4.3.1. un 7.4.4. punktu turpmāk) |
| --- | --- |

7.4.2.

(rezervēts – skatīt 7.4.3.1. un 7.4.4. punktu turpmāk)

| 7.4.2.1. | Masas mi vērtību summa nedrīkst būt mazāka par masu M. |
| --- | --- |

7.4.2.1.

Masas mi vērtību summa nedrīkst būt mazāka par masu M.

| 7.4.2.2. | Attiecībā uz katru asu grupu, ko apzīmē ar “j”, masas mi vērtību summa uz grupas asīm nedrīkst būt mazāka par μj. Bez tam neviena masas mi vērtība nedrīkst būt mazāka par to μj daļu, kas saskaņā ar masas sadalījuma likumsakarībām attiecīgajā asu grupā noslogo asi “i”. |
| --- | --- |

7.4.2.2.

Attiecībā uz katru asu grupu, ko apzīmē ar “j”, masas mi vērtību summa uz grupas asīm nedrīkst būt mazāka par μj. Bez tam neviena masas mi vērtība nedrīkst būt mazāka par to μj daļu, kas saskaņā ar masas sadalījuma likumsakarībām attiecīgajā asu grupā noslogo asi “i”.

| 7.4.2.3. | Masas μj vērtību summa nedrīkst būt mazāka par masu M. |
| --- | --- |

7.4.2.3.

Masas μj vērtību summa nedrīkst būt mazāka par masu M.

| 7.4.2.4. | Darba konfigurācijas masa plus masa, kura atbilst 75 kg, kas reizināti ar pasažieru skaitu, plus tehniski pieļaujamā maksimālā masa sakabes punktā nedrīkst pārsniegt masu M. |
| --- | --- |

7.4.2.4.

Darba konfigurācijas masa plus masa, kura atbilst 75 kg, kas reizināti ar pasažieru skaitu, plus tehniski pieļaujamā maksimālā masa sakabes punktā nedrīkst pārsniegt masu M.

| 7.4.2.5. | (rezervēts) |
| --- | --- |

7.4.2.5.

(rezervēts)

| 7.4.2.6. | (rezervēts) |
| --- | --- |

7.4.2.6.

(rezervēts)

| 7.4.2.7. | MC nedrīkst pārsniegt M + TM. |
| --- | --- |

7.4.2.7.

MC nedrīkst pārsniegt M + TM.

7.4.3.   Prasības attiecībā uz autobusiem un tālsatiksmes autobusiem

| 7.4.3.1. | Uz autobusiem un tālsatiksmes autobusiem attiecas 7.4.2.1.–7.4.2.3. un 7.4.2.7. punkta prasības. |
| --- | --- |

7.4.3.1.

Uz autobusiem un tālsatiksmes autobusiem attiecas 7.4.2.1.–7.4.2.3. un 7.4.2.7. punkta prasības.

| 7.4.3.2. | Tehniskā kārtībā esoša transportlīdzekļa masa plus masa Q, kas reizināta ar pasažieru sēdvietu un stāvvietu skaitu, plus masas WP, B un BX vērtības, kuras noteiktas atbilstoši 7.4.3.3.1. punkta nosacījumiem, plus tehniski pieļaujamā maksimālā masa sakabes punktā, ja sakabi ierīkojis ražotājs, nedrīkst pārsniegt masu M. |
| --- | --- |

7.4.3.2.

Tehniskā kārtībā esoša transportlīdzekļa masa plus masa Q, kas reizināta ar pasažieru sēdvietu un stāvvietu skaitu, plus masas WP, B un BX vērtības, kuras noteiktas atbilstoši 7.4.3.3.1. punkta nosacījumiem, plus tehniski pieļaujamā maksimālā masa sakabes punktā, ja sakabi ierīkojis ražotājs, nedrīkst pārsniegt masu M.

| 7.4.3.3. | Ja tehniskā kārtībā esošu transportlīdzekli noslogo, kā aprakstīts 7.4.3.3.1. punktā, tad masa, kas atbilst slodzei uz katras ass, nedrīkst pārsniegt masu mi uz katras ass, un masa, kura atbilst slodzei uz katras neatkarīgās ass vai asu grupas, nedrīkst pārsniegt attiecīgajai asu grupai noteikto masu μj. Turklāt masai, kas atbilst slodzei uz dzenošās ass, vai to masas vērtību summai, kas atbilst slodzei uz dzenošajām asīm, jābūt vismaz 25 % no M. |
| --- | --- |

7.4.3.3.

Ja tehniskā kārtībā esošu transportlīdzekli noslogo, kā aprakstīts 7.4.3.3.1. punktā, tad masa, kas atbilst slodzei uz katras ass, nedrīkst pārsniegt masu mi uz katras ass, un masa, kura atbilst slodzei uz katras neatkarīgās ass vai asu grupas, nedrīkst pārsniegt attiecīgajai asu grupai noteikto masu μj. Turklāt masai, kas atbilst slodzei uz dzenošās ass, vai to masas vērtību summai, kas atbilst slodzei uz dzenošajām asīm, jābūt vismaz 25 % no M.

| 7.4.3.3.1. | Transportlīdzeklis, kas ir tehniskā kārtībā, jānoslogo ar masu, kura atbilst sēdvietu skaitam P pasažieriem ar masu Q; ar masu, kas atbilst stāvvietu skaitam SP pasažieriem ar masu Q, kura vienmērīgi sadalīta pa virsmu S1, kas pieejama stāvošiem pasažieriem; pēc vajadzības ar masu WP, kura vienmērīgi sadalīta katrā ratiņkrēsla telpā; ar masu, kas vienāda ar B (kg) un vienmērīgi sadalīta bagāžas nodalījumos; ar masu, kura vienāda ar BX (kg) un vienmērīgi sadalīta pa jumta virsmas laukumu, ja jumts aprīkots ar bagāžnieku, kur:
  P ir sēdvietu skaits,
  S1 ir laukums, kas pieejams stāvošiem pasažieriem. Transportlīdzekļiem, kas pieder pie III vai B klases, S1 = 0,
  SP, ko deklarējis ražotājs, nedrīkst pārsniegt vērtību S1/SSp, kur SSp ir nosacītā telpa, kas paredzēta vienam stāvošam pasažierim saskaņā ar norādījumiem turpmākajā tabulā,
  WP (kg) ir ratiņkrēslu telpu skaits, kas reizināts ar 250 kg, kuri atbilst ratiņkrēsla un tā lietotāja masai,
  B (kg), ko deklarējis ražotājs, jābūt skaitliskai vērtībai, kura nav mazāka par 100 × V. Tajā jāietver bagāžas nodalījumi vai režģi, ko var piestiprināt transportlīdzekļa ārpusē,
  V ir bagāžas nodalījumu kopējais tilpums m3. Apstiprinot transportlīdzekli, kas pieder:
  pie I vai A klases, to bagāžas nodalījumu tilpums, kuri pieejami tikai no transportlīdzekļa ārpuses, nav ņemams vērā,
  BX, ko deklarējis ražotājs, jābūt skaitliskai vērtībai, kas nav mazāka par 75 kg/m2,
  Divstāvu transportlīdzekļi nedrīkst būt aprīkoti bagāžas pārvadāšanai uz jumta, tāpēc divstāvu transportlīdzekļiem BX ir vienāds ar 0,
  Q un SSp vērtības ir noteiktas šajā tabulā:







  Transportlīdzekļa klase | Viena pasažiera masa Q (kg) | SSp (m2/pasažieris) nosacītā telpa vienam stāvošam pasažierim |
| --- | --- | --- | --- |
| I un A klase | 68 | 0,125 |
| II klase | 71 (40) | 0,15 |
| III un B klase | 71 (40) | Nav |

7.4.3.3.1.

Transportlīdzeklis, kas ir tehniskā kārtībā, jānoslogo ar masu, kura atbilst sēdvietu skaitam P pasažieriem ar masu Q; ar masu, kas atbilst stāvvietu skaitam SP pasažieriem ar masu Q, kura vienmērīgi sadalīta pa virsmu S1, kas pieejama stāvošiem pasažieriem; pēc vajadzības ar masu WP, kura vienmērīgi sadalīta katrā ratiņkrēsla telpā; ar masu, kas vienāda ar B (kg) un vienmērīgi sadalīta bagāžas nodalījumos; ar masu, kura vienāda ar BX (kg) un vienmērīgi sadalīta pa jumta virsmas laukumu, ja jumts aprīkots ar bagāžnieku, kur:

P ir sēdvietu skaits,

S1 ir laukums, kas pieejams stāvošiem pasažieriem. Transportlīdzekļiem, kas pieder pie III vai B klases, S1 = 0,

SP, ko deklarējis ražotājs, nedrīkst pārsniegt vērtību S1/SSp, kur SSp ir nosacītā telpa, kas paredzēta vienam stāvošam pasažierim saskaņā ar norādījumiem turpmākajā tabulā,

WP (kg) ir ratiņkrēslu telpu skaits, kas reizināts ar 250 kg, kuri atbilst ratiņkrēsla un tā lietotāja masai,

B (kg), ko deklarējis ražotājs, jābūt skaitliskai vērtībai, kura nav mazāka par 100 × V. Tajā jāietver bagāžas nodalījumi vai režģi, ko var piestiprināt transportlīdzekļa ārpusē,

V ir bagāžas nodalījumu kopējais tilpums m3. Apstiprinot transportlīdzekli, kas pieder:

pie I vai A klases, to bagāžas nodalījumu tilpums, kuri pieejami tikai no transportlīdzekļa ārpuses, nav ņemams vērā,

BX, ko deklarējis ražotājs, jābūt skaitliskai vērtībai, kas nav mazāka par 75 kg/m2,

Divstāvu transportlīdzekļi nedrīkst būt aprīkoti bagāžas pārvadāšanai uz jumta, tāpēc divstāvu transportlīdzekļiem BX ir vienāds ar 0,

Q un SSp vērtības ir noteiktas šajā tabulā:

Transportlīdzekļa klase

Viena pasažiera masa Q (kg)

SSp (m2/pasažieris) nosacītā telpa vienam stāvošam pasažierim

I un A klase

68

0,125

II klase

71 (40)

0,15

III un B klase

71 (40)

Nav

| 7.4.3.3.2. | Ja transportlīdzeklim ir maināms sēdvietu skaits, stāvošiem pasažieriem pieejamais laukums (S1), un/vai tas ir aprīkots ratiņkrēslu pārvadāšanai, tad 7.4.3.2. un 7.4.3.3. punkta prasības attiecīgi jānoteic atbilstīgi katram no šiem nosacījumiem: |
| --- | --- |

7.4.3.3.2.

Ja transportlīdzeklim ir maināms sēdvietu skaits, stāvošiem pasažieriem pieejamais laukums (S1), un/vai tas ir aprīkots ratiņkrēslu pārvadāšanai, tad 7.4.3.2. un 7.4.3.3. punkta prasības attiecīgi jānoteic atbilstīgi katram no šiem nosacījumiem:

| 7.4.3.3.2.1. | visas iespējamās sēdvietas ir aizņemtas, aizņemts atlikušais laukums stāvošiem pasažieriem (līdz ražotāja deklarētajai stāvvietu ietilpības robežai, ja tā ir sasniegta) un, ja vēl atliek telpa, visas ratiņkrēslu vietas aizņemtas; |
| --- | --- |

7.4.3.3.2.1.

visas iespējamās sēdvietas ir aizņemtas, aizņemts atlikušais laukums stāvošiem pasažieriem (līdz ražotāja deklarētajai stāvvietu ietilpības robežai, ja tā ir sasniegta) un, ja vēl atliek telpa, visas ratiņkrēslu vietas aizņemtas;

| 7.4.3.3.2.2. | visas iespējamās stāvvietas ir aizņemtas (līdz ražotāja deklarētajai stāvvietu ietilpības robežai), aizņemtas atlikušās pasažieru sēdvietas un, ja vēl atliek telpa, visas ratiņkrēslu vietas aizņemtas; |
| --- | --- |

7.4.3.3.2.2.

visas iespējamās stāvvietas ir aizņemtas (līdz ražotāja deklarētajai stāvvietu ietilpības robežai), aizņemtas atlikušās pasažieru sēdvietas un, ja vēl atliek telpa, visas ratiņkrēslu vietas aizņemtas;

| 7.4.3.3.2.3. | visas iespējamās ratiņkrēslu vietas ir aizņemtas, aizņemts atlikušais laukums stāvošiem pasažieriem (līdz ražotāja deklarētajai stāvvietu ietilpības robežai, ja tā ir sasniegta) un pēc tam atlikušās sēdvietas, kas pieejamas lietošanai, aizņemtas. |
| --- | --- |

7.4.3.3.2.3.

visas iespējamās ratiņkrēslu vietas ir aizņemtas, aizņemts atlikušais laukums stāvošiem pasažieriem (līdz ražotāja deklarētajai stāvvietu ietilpības robežai, ja tā ir sasniegta) un pēc tam atlikušās sēdvietas, kas pieejamas lietošanai, aizņemtas.

| 7.4.3.4. | Ja transportlīdzeklis ir tehniskā kārtībā vai noslogots, kā norādīts 7.4.3.3.1. punktā, tad masa, kas atbilst slodzei uz priekšējās ass vai asu grupas, nedrīkst būt mazāka par tehniskā kārtībā esošā transportlīdzekļa procentuālo masu vai tehniski pieļaujamo pilno masu M, kura noteikta šajā tabulā.










  I un A klase | II klase | III un B klase |
| --- | --- | --- | --- |
| Nepārtraukts | Posmains | Nepārtraukts | Posmains | Nepārtraukts | Posmains |
| 20 | 20 | 25 (41) | 20 | 25 (41) | 20 |

7.4.3.4.

Ja transportlīdzeklis ir tehniskā kārtībā vai noslogots, kā norādīts 7.4.3.3.1. punktā, tad masa, kas atbilst slodzei uz priekšējās ass vai asu grupas, nedrīkst būt mazāka par tehniskā kārtībā esošā transportlīdzekļa procentuālo masu vai tehniski pieļaujamo pilno masu M, kura noteikta šajā tabulā.

I un A klase

II klase

III un B klase

Nepārtraukts

Posmains

Nepārtraukts

Posmains

Nepārtraukts

Posmains

20

20

25 (41)

20

25 (41)

20

| 7.4.3.5. | Ja jāapstiprina transportlīdzekļa atbilstība vairāk nekā vienai klasei, tad 7.4.3.2. un 7.4.3.3. punkts jāpiemēro katrai klasei. |
| --- | --- |

7.4.3.5.

Ja jāapstiprina transportlīdzekļa atbilstība vairāk nekā vienai klasei, tad 7.4.3.2. un 7.4.3.3. punkts jāpiemēro katrai klasei.

| 7.4.4. | (rezervēts) |
| --- | --- |

7.4.4.

(rezervēts)

| 7.5. | (rezervēts) |
| --- | --- |

7.5.

(rezervēts)

7.6.   Manevrējamība

| 7.6.1. | Jebkuram mehāniskajam transportlīdzeklim jābūt manevrējamam uz katru pusi pa pilnu 360o riņķa līnijas trajektoriju, zonā, ko veido divi koncentriski riņķi, no kuriem ārējā riņķa rādiuss ir 12,50 m un iekšējā riņķa rādiuss ir 5,30 m, tā, ka neviens no transportlīdzekļa tālākajiem ārējiem punktiem (izņemot izvirzītās daļas, kas nav iekļaujamas transportlīdzekļa platuma mērījumā) neizvirzās ārpus riņķa līnijām. Ja mehāniskajiem transportlīdzekļiem ir ass pacelšanas iekārtas, tad šī prasība attiecas arī uz paceļamo(-ajām) asi(-īm), kad paceļamā(-ās) ass(-is) ir paceltā stāvoklī vai kad atslogojamā(-ās) ass(-is) ir nenoslogota(-as).
  Atbilstību minētajām prasībām verificē šādi: |
| --- | --- |

7.6.1.

Jebkuram mehāniskajam transportlīdzeklim jābūt manevrējamam uz katru pusi pa pilnu 360o riņķa līnijas trajektoriju, zonā, ko veido divi koncentriski riņķi, no kuriem ārējā riņķa rādiuss ir 12,50 m un iekšējā riņķa rādiuss ir 5,30 m, tā, ka neviens no transportlīdzekļa tālākajiem ārējiem punktiem (izņemot izvirzītās daļas, kas nav iekļaujamas transportlīdzekļa platuma mērījumā) neizvirzās ārpus riņķa līnijām. Ja mehāniskajiem transportlīdzekļiem ir ass pacelšanas iekārtas, tad šī prasība attiecas arī uz paceļamo(-ajām) asi(-īm), kad paceļamā(-ās) ass(-is) ir paceltā stāvoklī vai kad atslogojamā(-ās) ass(-is) ir nenoslogota(-as).

Atbilstību minētajām prasībām verificē šādi:

7.6.1.1.   Mehāniskajiem transportlīdzekļiem

Transportlīdzekļa priekšējais tālākais ārējais punkts jāvada pa ārējo riņķa līniju (skatīt A attēlu).

| 7.6.1.2. | (rezervēts) |
| --- | --- |

7.6.1.2.

(rezervēts)

| 7.6.2. | (rezervēts) |
| --- | --- |

7.6.2.

(rezervēts)

7.6.3.   Papildu prasības attiecībā uz M2 vai M3 kategorijas transportlīdzekļiem

Ir divas alternatīvas metodes, ar ko nodrošina atbilstību šā punkta prasībām: 7.6.3.1. punkta A daļa vai 7.6.3.1. punkta B daļa.

Apvienotā Karaliste un Portugāle savā teritorijā līdz 2005. gada 9. martam drīkst atteikties piešķirt valsts tipa apstiprinājumu kāda tipa transportlīdzekļiem vai atteikties, vai aizliegt pārdot, reģistrēt, nodot ekspluatācijā vai lietošanā transportlīdzekli, ja transportlīdzeklis neatbilst manevrējamības kritērijiem, kas norādīti 7.6.3.1. punkta B daļā.

Ievērojot minētos izņēmumus, līgumslēdzējām pusēm jāpiešķir apstiprinājumi, pamatojoties uz 7.6.3.1. punkta A daļu.

| 7.6.3.1.(A) | Kad transportlīdzeklis ir nekustīgs, atzīmējot līniju uz zemes, jānosaka vertikāla plakne, kas pieskaras transportlīdzekļa sānam un ir vērsta uz āru no riņķa. Ja transportlīdzeklis ir posmains, tad abas nepārtrauktās daļas jānolīdzina attiecībā pret šo plakni. Kad transportlīdzeklis no taisnā sākumstāvokļa iebrauc riņķa zonā, kas aprakstīta 7.6.1. punktā, tad neviena tā daļa nedrīkst izvirzīties ārpus minētās vertikālās plaknes vairāk par 0,60 m (skatīt B un C attēlu). |
| --- | --- |

7.6.3.1.(A)

Kad transportlīdzeklis ir nekustīgs, atzīmējot līniju uz zemes, jānosaka vertikāla plakne, kas pieskaras transportlīdzekļa sānam un ir vērsta uz āru no riņķa. Ja transportlīdzeklis ir posmains, tad abas nepārtrauktās daļas jānolīdzina attiecībā pret šo plakni. Kad transportlīdzeklis no taisnā sākumstāvokļa iebrauc riņķa zonā, kas aprakstīta 7.6.1. punktā, tad neviena tā daļa nedrīkst izvirzīties ārpus minētās vertikālās plaknes vairāk par 0,60 m (skatīt B un C attēlu).

A attēls

Image

B attēls

Image

R = 12,5 m

r = 5,3 m

U = 0,6 m maksimums

C attēls

Image

R = 12,5 m

r = 5,3 m

U = 0,6 m maksimums

| 7.6.3.1.(B) | Kad transportlīdzeklis ir nekustīgs un kad tā vadāmie riteņi ir sagriezti tā, ka tad, ja tas brauktu, tā priekšējā tālākā ārējā punkta trajektorija būtu riņķa līnija ar 12,50 m rādiusu, ar līniju uz zemes jāatzīmē vertikāla plakne, kas pieskaras transportlīdzekļa sānam, kurš vērsts uz āru no riņķa. Ja transportlīdzeklis ir posmains un pieder pie M2 vai M3 kategorijas, tad abas nepārtrauktās daļas jānolīdzina attiecībā pret šo plakni.
  Kad transportlīdzeklis brauc uz priekšu vienā no virzieniem pa 12,50 m rādiusa riņķa līniju, neviena tā daļa nedrīkst izvirzīties ārpus vertikālās plaknes vairāk par 0,80 m (skatīt B attēlu) nepārtrauktam transportlīdzeklim, kura garums ir līdz 12 m, vai vairāk par 1,20 m (skatīt C attēlu) nepārtrauktam transportlīdzeklim, kura garums pārsniedz 12 m vai M2 vai M3 kategorijas posmainam transportlīdzeklim.
  Ja transportlīdzekļiem ir ass pacelšanas iekārta, tad šī prasība attiecas arī uz asi(-īm), kas ir paceltā stāvoklī (2.14. punkta nozīmē). |
| --- | --- |

7.6.3.1.(B)

Kad transportlīdzeklis ir nekustīgs un kad tā vadāmie riteņi ir sagriezti tā, ka tad, ja tas brauktu, tā priekšējā tālākā ārējā punkta trajektorija būtu riņķa līnija ar 12,50 m rādiusu, ar līniju uz zemes jāatzīmē vertikāla plakne, kas pieskaras transportlīdzekļa sānam, kurš vērsts uz āru no riņķa. Ja transportlīdzeklis ir posmains un pieder pie M2 vai M3 kategorijas, tad abas nepārtrauktās daļas jānolīdzina attiecībā pret šo plakni.

Kad transportlīdzeklis brauc uz priekšu vienā no virzieniem pa 12,50 m rādiusa riņķa līniju, neviena tā daļa nedrīkst izvirzīties ārpus vertikālās plaknes vairāk par 0,80 m (skatīt B attēlu) nepārtrauktam transportlīdzeklim, kura garums ir līdz 12 m, vai vairāk par 1,20 m (skatīt C attēlu) nepārtrauktam transportlīdzeklim, kura garums pārsniedz 12 m vai M2 vai M3 kategorijas posmainam transportlīdzeklim.

Ja transportlīdzekļiem ir ass pacelšanas iekārta, tad šī prasība attiecas arī uz asi(-īm), kas ir paceltā stāvoklī (2.14. punkta nozīmē).

A attēls

Image

B attēls

Image

C attēls

Image

| 7.6.4. | Atbilstību 7.6.1.–7.6.3. punkta prasībām pēc ražotāja lūguma var verificēt arī ar attiecīgu aprēķinu vai ģeometrisku pierādījumu. |
| --- | --- |

7.6.4.

Atbilstību 7.6.1.–7.6.3. punkta prasībām pēc ražotāja lūguma var verificēt arī ar attiecīgu aprēķinu vai ģeometrisku pierādījumu.

| 7.6.5. | Ja transportlīdzeklis nav pilnīgi nokomplektēts, tad ražotājam jādeklarē pieļaujamie maksimālie izmēri, attiecībā uz kuriem transportlīdzeklis jāpārbauda atbilstīgi 7.6.1.–7.6.3. punkta prasībām. |
| --- | --- |

7.6.5.

Ja transportlīdzeklis nav pilnīgi nokomplektēts, tad ražotājam jādeklarē pieļaujamie maksimālie izmēri, attiecībā uz kuriem transportlīdzeklis jāpārbauda atbilstīgi 7.6.1.–7.6.3. punkta prasībām.

| 7.7. | (rezervēts) |
| --- | --- |

7.7.

(rezervēts)

| 7.8. | (rezervēts) |
| --- | --- |

7.8.

(rezervēts)

| 7.9. | (rezervēts) |
| --- | --- |

7.9.

(rezervēts)

| 7.10. | (rezervēts) |
| --- | --- |

7.10.

(rezervēts)

| 7.11. | (rezervēts) |
| --- | --- |

7.11.

(rezervēts)

---

(1)  Kā definēts 7. pielikumā Konsolidētajai rezolūcijai par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2).

1

R.E.3

TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2

(2)  1 Vācija, 2 Francija, 3 Itālija, 4 Nīderlande, 5 Zviedrija, 6 Beļģija, 7 Ungārija, 8 Čehija, 9 Spānija, 10 Serbija un Melnkalne, 11 Apvienotā Karaliste, 12 Austrija, 13 Luksemburga, 14 Šveice, 15 (brīvs), 16 Norvēģija, 17 Somija, 18 Dānija, 19 Rumānija, 20 Polija, 21 Portugāle, 22 Krievijas Federācija, 23 Grieķija, 24 Īrija, 25 Horvātija, 26 Slovēnija, 27 Slovākija, 28 Baltkrievija, 29 Igaunija, 30 (brīvs), 31 Bosnija un Hercegovina, 32 Latvija, 33 (brīvs), 34 Bulgārija, 35 (brīvs), 36 Lietuva, 37 Turcija, 38 (brīvs), 39 Azerbaidžāna, 40 bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, 41 (brīvs), 42 Eiropas Kopiena (apstiprinājumus piešķir dalībvalstis, izmantojot to attiecīgo ANO/EEK simbolu), 43 Japāna, 44 (brīvs), 45 Austrālija, 46 Ukraina, 47 Dienvidāfrika, 48 Jaunzēlande, 49 Kipra un 50 Malta. Turpmākus numurus piešķir citām valstīm hronoloģiskā secībā, kādā tās ratificē vai pievienojas Nolīgumam par vienotu tehnisko prasību apstiprināšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām; ANO ģenerālsekretārs šādi piešķirtos numurus paziņo līgumslēdzējām pusēm.

2

(3)  Ja tipa identifikācijas līdzekļi ir ar rakstu zīmēm, kam nav būtiskas nozīmes transportlīdzekļa, detaļu vai atsevišķu tehnisku vienību tipu aprakstos, kuri iekļauti šajā informācijas dokumentā, tad šādas rakstu zīmes dokumentā attēlo ar simbolu “?” (piemēram, ABC??123??).

3

(4)  Kā definēts 7. pielikumā Konsolidētajai rezolūcijai par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3). (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2).

4

R.E.3

TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2

(5)  Ja iespējams, apzīmēt atbilstīgi Euronorm, pretējā gadījumā norādīt:

5

Euronorm

| a) | materiālu aprakstu; |
| --- | --- |

a)

materiālu aprakstu;

| b) | tecēšanas robežu; |
| --- | --- |

b)

tecēšanas robežu;

| c) | maksimālo stiepes slodzi; |
| --- | --- |

c)

maksimālo stiepes slodzi;

| d) | pagarinājumu (procentos), |
| --- | --- |

d)

pagarinājumu (procentos),

| e) | Brinela cietību. |
| --- | --- |

e)

Brinela cietību.

(6)  Virs dzinēja nodalījuma novietota kabīne ir konfigurācija, kurā vairāk nekā puse no dzinēja garuma ir novietota uz aizmuguri no vējstikla pamatnes vistālāk uz priekšu izvirzītā punkta un stūres rata rumba atrodas transportlīdzekļa garuma priekšējā ceturtdaļā.

6

(7)  Lieko svītrot (ir gadījumi, kad nekas nav jāsvītro, jo atbilst vairāk nekā viens ieraksts).

7

(8)  Ja viena transportlīdzekļa modelis ir ar parastu kabīni, bet otrs – ar guļamkabīni, jānorāda abu komplektāciju masa un izmēri.

8

(9)  ISO standarts 612 – 1978, termins Nr. 6.4.

9

(10)  11. pielikuma 2.4.1. punkts.

10

(11)  11. pielikuma 4.2. punkts.

11

(12)  11. pielikuma 2.4.3. punkts.

12

(13)  ISO standarts 612 – 1978, termins Nr. 6.6.

13

(14)  ISO standarts 612 – 1978, termins Nr. 6.7.

14

(15)  Uzskata, ka vadītāja un, attiecīgā gadījumā, apkalpes locekļa svars ir 75 kg (68 kg cilvēka svars un 7 kg bagāžas svars saskaņā ar ISO standartu 2416:1992), degvielas tvertne ir piepildīta līdz 90 %, un citas sistēmas, kurās ir šķidrumi (izņemot tās, kurās lieto ūdeni) – attiecīgi līdz 100 % no ražotāja norādītā tilpuma.

15

(16)  Piekabēm vai puspiekabēm, kuras rada lielu vertikālu slodzi uz sakabes ierīci vai seglierīci, šo slodzi, izdalītu ar gravitācijas standartpaātrinājumu, iekļauj maksimālajā tehniski pieļaujamā masā.

16

(17)  Šis numurs norādīts tikai kā piemērs.

17

(18)  Transportlīdzekļiem, kuru ietilpība nepārsniedz 22 pasažierus, apakšējais panelis var pārvietoties attiecībā pret augšējo paneli, ja vien šī pārvietošanās notiek vienā virzienā.

18

(19)  Augšējā paneļa platumu augšpusē var samazināt līdz 400 mm, ierēķinot nobīdi pret horizontāli, kas nepārsniedz 30o.

19

o

(20)  Augšējā cilindra augstumu, un līdz ar to arī kopējo augstumu var samazināt par 100 mm attiecībā uz jebkuru galvenās ejas daļu, kas atrodas aiz:

20

| a) | šķērseniskas plaknes, kas izvirzīta 1,5 m uz priekšu no aizmugurējās ass viduslīnijas (vistālāk uz priekšu novietotā aizmugurējā ass transportlīdzekļiem ar vairāk nekā vienu aizmugurējo asi), un |
| --- | --- |

a)

šķērseniskas plaknes, kas izvirzīta 1,5 m uz priekšu no aizmugurējās ass viduslīnijas (vistālāk uz priekšu novietotā aizmugurējā ass transportlīdzekļiem ar vairāk nekā vienu aizmugurējo asi), un

| b) | šķērseniskas vertikālas plaknes, kas atrodas aiz pasažieru durvju aizmugurējās malas vai vistālāk uz aizmuguri novietotām pasažieru durvīm, ja ir vairāk nekā vienas pasažieru durvis. |
| --- | --- |

b)

šķērseniskas vertikālas plaknes, kas atrodas aiz pasažieru durvju aizmugurējās malas vai vistālāk uz aizmuguri novietotām pasažieru durvīm, ja ir vairāk nekā vienas pasažieru durvis.

Augšējā cilindra diametru augšpusē var samazināt līdz 300 mm, ierēķinot nobīdi pret horizontāli, kas nepārsniedz 30o.

o

Mērierīce var saskarties ar turekļiem, ja tādi ir pierīkoti, vai citiem elastīgiem objektiem, piemēram, sēdekļu drošības jostu sastāvdaļām, un pabīdīt tās prom.

(21)  230 mm transportlīdzekļiem, kuru ietilpība nepārsniedz 22 pasažierus.

21

(22)  700 mm avārijas durvīm.

22

1 500 mm avārijas durvīm divstāvu transportlīdzekļa augšstāvā.

(23)  430 mm transportlīdzeklim, kam ir tikai mehāniska piekare.

23

(24)  Vismaz vienām pasažieru durvīm; 400 mm pārējām pasažieru durvīm.

24

(25)  300 mm tādu durvju pakāpieniem, kas atrodas aiz vistālāk uz aizmuguri novietotās ass.

25

(26)  250 mm galvenajās ejās transportlīdzekļiem, kuru ietilpība nepārsniedz 22 pasažierus.

26

(27)  Skatīt attiecīgo zemsvītras piezīmi 3. pielikuma 7.7.1.2. punktā.

27

(28)  Skatīt attiecīgo zemsvītras piezīmi (“*”) 3. pielikuma 7.7.5.1. punktā.

28

(29)  230 mm transportlīdzekļiem, kuru ietilpība nepārsniedz 22 pasažierus.

29

(30)  700 mm avārijas durvīm.

30

1 500 mm divstāvu transportlīdzekļa otrā stāva avārijas durvīm.

(31)  430 mm transportlīdzeklim, kam ir tikai mehāniska balstiekārta.

31

(32)  300 mm, ja pakāpieni ir durvīm, kas atrodas aiz pēdējās aizmugurējās ass.

32

(33)  Vismaz vienām pasažieru durvīm; 400 mm pārējām pasažieru durvīm.

33

(34)  250 mm tādu transportlīdzekļu ejās, kuru ietilpība nepārsniedz 22 pasažierus.

34

(35)  III klasei 225.

35

(36)  350 mm uz riteņu arkām un motora nodalījumiem.

36

(37)  400 mm II un III klases transportlīdzekļos.

37

(38)  Iekavās dotie izmēri attiecas tikai uz apakšējā stāva tālāko aizmugurējo daļu un daļu pie priekšējās ass (skatīt 7.7.5.10. punktu).

38

(39)  Iekavās dotie izmēri attiecas tikai uz augšējo stāvu un/vai apakšējā stāva tālāko aizmugurējo daļu, un/vai tikai apakšējo stāvu pie priekšējās ass (skatīt 7.7.5.10. punktu).

39

(40)  Ieskaitot 3 kg rokas bagāžas.

40

(41)  Šis skaitlis jāsamazina par 20 % attiecībā uz II un III klases trijasu transportlīdzekļiem ar divām vadāmām asīm.

41

---

| 11.5.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 121/203 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 121/203

---

Labojums Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumos Nr. 114 – Vienotajos noteikumos šādu detaļu apstiprināšanai:

gaisa spilvenu rezerves sistēmas gaisa spilvena modulis;

ar apstiprināta tipa gaisa spilvena moduli aprīkots rezerves stūres rats;

cita tipa gaisa spilvenu rezerves sistēma nekā uzstādīta stūres ratam

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L  373, 2006. gada 27. decembris
  )

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 114 –

Vienotie noteikumi šādu detaļu apstiprināšanai:

I.   gaisa spilvenu rezerves sistēmas gaisa spilvena modulis;

II.   ar apstiprināta tipa gaisa spilvena moduli aprīkots rezerves stūres rats;

III.   cita tipa gaisa spilvenu rezerves sistēma nekā uzstādīta stūres ratam

1.   DARBĪBAS JOMA

Šie noteikumi attiecas uz šādu pēcpārdošanas aprīkojumu:

| 1.1. | gaisa spilvenu rezerves sistēmu gaisa spilvenu moduļi, kurus paredzēts uzstādīt mehāniskiem transportlīdzekļiem; |
| --- | --- |

1.1.

gaisa spilvenu rezerves sistēmu gaisa spilvenu moduļi, kurus paredzēts uzstādīt mehāniskiem transportlīdzekļiem;

| 1.2. | rezerves stūres rati M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar apstiprināta tipa gaisa spilvena moduli un ko paredzēts uzstādīt kā ierobežotājsistēmu papildus drošības jostām un citām motorizēto transportlīdzekļu ierobežotājsistēmām, t. i., sistēma, kura stipra trieciena gadījumā automātiski izpleš elastīgu struktūru, kas paredzēta, lai samazinātu pasažieru traumu smagumu; |
| --- | --- |

1.2.

rezerves stūres rati M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar apstiprināta tipa gaisa spilvena moduli un ko paredzēts uzstādīt kā ierobežotājsistēmu papildus drošības jostām un citām motorizēto transportlīdzekļu ierobežotājsistēmām, t. i., sistēma, kura stipra trieciena gadījumā automātiski izpleš elastīgu struktūru, kas paredzēta, lai samazinātu pasažieru traumu smagumu;

| 1.3. | citas gaisa spilvenu rezerves sistēmas nekā uzstādītas stūres ratiem, kuras ir aprīkotas ar apstiprināta tipa gaisa spilvenu moduļiem, piemēram, ierobežotājsistēma papildus drošības jostām un citas M1 un N1 kategorijas motorizēto transportlīdzekļu ierobežotājsistēmas, t. i., sistēma, kura stipra trieciena gadījumā automātiski izpleš elastīgu struktūru, kas paredzēta, lai samazinātu pasažieru traumu smagumu. |
| --- | --- |

1.3.

citas gaisa spilvenu rezerves sistēmas nekā uzstādītas stūres ratiem, kuras ir aprīkotas ar apstiprināta tipa gaisa spilvenu moduļiem, piemēram, ierobežotājsistēma papildus drošības jostām un citas M1 un N1 kategorijas motorizēto transportlīdzekļu ierobežotājsistēmas, t. i., sistēma, kura stipra trieciena gadījumā automātiski izpleš elastīgu struktūru, kas paredzēta, lai samazinātu pasažieru traumu smagumu.

2.   DEFINĪCIJAS

| 2.1. | “Gaisa spilvenu sistēma” ir detaļu grupa, kas pēc uzstādīšanas transportlīdzeklī (transportlīdzekļos) veic visas izgatavotāja paredzētās funkcijas. Šī sistēma sastāv vismaz no iedarbināšanas ierīces, ar ko aktivizē vienu vai vairākus gaisa spilvenu moduļus, un elektriskās instalācijas, ja transportlīdzeklim tāda ir. |
| --- | --- |

2.1.

“Gaisa spilvenu sistēma” ir detaļu grupa, kas pēc uzstādīšanas transportlīdzeklī (transportlīdzekļos) veic visas izgatavotāja paredzētās funkcijas. Šī sistēma sastāv vismaz no iedarbināšanas ierīces, ar ko aktivizē vienu vai vairākus gaisa spilvenu moduļus, un elektriskās instalācijas, ja transportlīdzeklim tāda ir.

| 2.2. | “Gaisa spilvens” ir elastīgs materiāls, kas veido noslēgtu telpu, kuru sūknis piepilda ar gāzi, un kas ierobežo pasažieri. |
| --- | --- |

2.2.

“Gaisa spilvens” ir elastīgs materiāls, kas veido noslēgtu telpu, kuru sūknis piepilda ar gāzi, un kas ierobežo pasažieri.

| 2.3. | “Gaisa spilvena modulis” ir mazākais komponents, kurš ietver enerģijas avotu tā izplešanai un pašu izplešamo gaisa spilvenu. |
| --- | --- |

2.3.

“Gaisa spilvena modulis” ir mazākais komponents, kurš ietver enerģijas avotu tā izplešanai un pašu izplešamo gaisa spilvenu.

| 2.4. | “Rezerves stūres rats” (aprīkots ar gaisa spilvena moduli) ir pēcpārdošanas stūres rats, ar kuru pārveido motorizētu transportlīdzekli un kura funkcionālie izmēri, forma un/vai materiāls atšķiras no transportlīdzekļa izgatavotāja nodrošinātā oriģinālā stūres rata. |
| --- | --- |

2.4.

“Rezerves stūres rats” (aprīkots ar gaisa spilvena moduli) ir pēcpārdošanas stūres rats, ar kuru pārveido motorizētu transportlīdzekli un kura funkcionālie izmēri, forma un/vai materiāls atšķiras no transportlīdzekļa izgatavotāja nodrošinātā oriģinālā stūres rata.

| 2.5. | “Gaisa spilvenu rezerves sistēma” ir pēcpārdošanas gaisa spilvenu sistēma, ar kuru pārveido motorizētu transportlīdzekli un kuras funkcionālie izmēri, forma, materiāli vai darbības veids var atšķirties no jebkuras oriģinālās gaisa spilvenu sistēmas, ar kuru transportlīdzekļa izgatavotājs nodrošina šo transportlīdzekli. |
| --- | --- |

2.5.

“Gaisa spilvenu rezerves sistēma” ir pēcpārdošanas gaisa spilvenu sistēma, ar kuru pārveido motorizētu transportlīdzekli un kuras funkcionālie izmēri, forma, materiāli vai darbības veids var atšķirties no jebkuras oriģinālās gaisa spilvenu sistēmas, ar kuru transportlīdzekļa izgatavotājs nodrošina šo transportlīdzekli.

| 2.6. | Gaisa spilvenu moduļu kategorijas gaisa spilvenu rezerves sistēmām |
| --- | --- |

2.6.

Gaisa spilvenu moduļu kategorijas gaisa spilvenu rezerves sistēmām

| 2.6.1. | A kategorija: ierīce, kas paredzēta transportlīdzekļa vadītāja aizsardzībai frontālas sadursmes gadījumā. |
| --- | --- |

2.6.1.

A kategorija: ierīce, kas paredzēta transportlīdzekļa vadītāja aizsardzībai frontālas sadursmes gadījumā.

| 2.6.2. | B kategorija: ierīce, kas paredzēta transportlīdzekļa priekšējo sēdvietu pasažiera(-u), kas nav transportlīdzekļa vadītājs, aizsardzībai frontālas sadursmes gadījumā. |
| --- | --- |

2.6.2.

B kategorija: ierīce, kas paredzēta transportlīdzekļa priekšējo sēdvietu pasažiera(-u), kas nav transportlīdzekļa vadītājs, aizsardzībai frontālas sadursmes gadījumā.

| 2.6.3. | C kategorija: ierīce, kas paredzēta pasažiera(-u), kas neaizņem transportlīdzekļa priekšējās sēdvietas, aizsardzībai frontālas sadursmes gadījumā. |
| --- | --- |

2.6.3.

C kategorija: ierīce, kas paredzēta pasažiera(-u), kas neaizņem transportlīdzekļa priekšējās sēdvietas, aizsardzībai frontālas sadursmes gadījumā.

| 2.6.4. | D kategorija: ierīce, kas paredzēta priekšējo sēdvietu pasažiera(-u) aizsardzībai sānu sadursmes gadījumā. |
| --- | --- |

2.6.4.

D kategorija: ierīce, kas paredzēta priekšējo sēdvietu pasažiera(-u) aizsardzībai sānu sadursmes gadījumā.

| 2.7. | “Izplešanās brīdis” ir mirklis, kad triecienā, kas izraisa gaisa spilvena izplešanos, neatgriezeniski tiek iedarbinātas šo izplešanos ierosinošās detaļas. |
| --- | --- |

2.7.

“Izplešanās brīdis” ir mirklis, kad triecienā, kas izraisa gaisa spilvena izplešanos, neatgriezeniski tiek iedarbinātas šo izplešanos ierosinošās detaļas.

| 2.8. | “Vadības ierīce vai izplešanās ierīce” ir komponents, kas aptver visas detaļas, kuras ļauj noteikt, ka ir notikusi sadursme, un kas izpleš gaisa spilvenu. |
| --- | --- |

2.8.

“Vadības ierīce vai izplešanās ierīce” ir komponents, kas aptver visas detaļas, kuras ļauj noteikt, ka ir notikusi sadursme, un kas izpleš gaisa spilvenu.

| 2.9. | “Instalācija” nozīmē visus elektriskos vadītājus un savienojumus, kas saista gaisa spilvena pilnās sistēmas dažādās daļas vienu ar otru un, iespējams, ar transportlīdzekli. |
| --- | --- |

2.9.

“Instalācija” nozīmē visus elektriskos vadītājus un savienojumus, kas saista gaisa spilvena pilnās sistēmas dažādās daļas vienu ar otru un, iespējams, ar transportlīdzekli.

| 2.10. | “Pašmasa transportlīdzeklim braukšanas kārtībā” nozīmē braukšanas kārtībā esoša transportlīdzekļa masu bez personām un bez kravas, bet ar degvielu, dzesēšanas šķidrumu, smērvielu, instrumentiem un rezerves riteni (ja transportlīdzekļa izgatavotājs tos nodrošina kā standarta aprīkojumu). |
| --- | --- |

2.10.

“Pašmasa transportlīdzeklim braukšanas kārtībā” nozīmē braukšanas kārtībā esoša transportlīdzekļa masu bez personām un bez kravas, bet ar degvielu, dzesēšanas šķidrumu, smērvielu, instrumentiem un rezerves riteni (ja transportlīdzekļa izgatavotājs tos nodrošina kā standarta aprīkojumu).

| 2.11. | “Gaisa spilvenu rezerves sistēmas gaisa spilvena moduļa tips” ietver gaisa spilvenu moduļus, kuri neatšķiras šādos būtiskos aspektos:






  a) | gaisa spilvena moduļa kategorija; |
| --- | --- | --- |

2.11.

“Gaisa spilvenu rezerves sistēmas gaisa spilvena moduļa tips” ietver gaisa spilvenu moduļus, kuri neatšķiras šādos būtiskos aspektos:

a)

gaisa spilvena moduļa kategorija;

| b) | gaisa spilvena izmēri; |
| --- | --- |

b)

gaisa spilvena izmēri;

| c) | gaisa spilvena materiāls; |
| --- | --- |

c)

gaisa spilvena materiāls;

| d) | ventilācijas atveres vai to ekvivalenti; |
| --- | --- |

d)

ventilācijas atveres vai to ekvivalenti;

| e) | gāzes ģenerators; |
| --- | --- |

e)

gāzes ģenerators;

| f) | princips, pēc kāda veidots apvalks; |
| --- | --- |

f)

princips, pēc kāda veidots apvalks;

| g) | pārsega materiāls, struktūra un izmēri; |
| --- | --- |

g)

pārsega materiāls, struktūra un izmēri;

| h) | degvielas sastāvs; |
| --- | --- |

h)

degvielas sastāvs;

| i) | moduļa fiksācijas metode. |
| --- | --- |

i)

moduļa fiksācijas metode.

| 2.12. | “Ar gaisa spilvena moduli aprīkota rezerves stūres rata tips” ir pēcpārdošanas stūres rati, kas neatšķiras šādos būtiskos aspektos:






  a) | gaisa spilvena esamība; |
| --- | --- | --- |

2.12.

“Ar gaisa spilvena moduli aprīkota rezerves stūres rata tips” ir pēcpārdošanas stūres rati, kas neatšķiras šādos būtiskos aspektos:

a)

gaisa spilvena esamība;

| b) | stūres rata izmēri un diametrs; |
| --- | --- |

b)

stūres rata izmēri un diametrs;

| c) | forma, ciktāl pastāv ietekme uz darbību drošības vai izturības ziņā; |
| --- | --- |

c)

forma, ciktāl pastāv ietekme uz darbību drošības vai izturības ziņā;

| d) | materiāls; |
| --- | --- |

d)

materiāls;

| e) | gaisa spilvenu rezerves sistēmas gaisa spilvena moduļa tipa definīcija saskaņā ar 2.11. punktu. |
| --- | --- |

e)

gaisa spilvenu rezerves sistēmas gaisa spilvena moduļa tipa definīcija saskaņā ar 2.11. punktu.

| 2.13. | “Gaisa spilvenu rezerves sistēmas tips, kas ir citāds nekā stūres ratam uzstādītais” ietver gaisa spilvenu rezerves sistēmas, kuras neatšķiras pēc šādām būtiskām pazīmēm:






  a) | gaisa spilvena moduļa kategorija; |
| --- | --- | --- |

2.13.

“Gaisa spilvenu rezerves sistēmas tips, kas ir citāds nekā stūres ratam uzstādītais” ietver gaisa spilvenu rezerves sistēmas, kuras neatšķiras pēc šādām būtiskām pazīmēm:

a)

gaisa spilvena moduļa kategorija;

| b) | gaisa spilvena izmēri; |
| --- | --- |

b)

gaisa spilvena izmēri;

| c) | materiāls, no kā izgatavots gaisa spilvens; |
| --- | --- |

c)

materiāls, no kā izgatavots gaisa spilvens;

| d) | ventilācijas atveres vai to ekvivalenti; |
| --- | --- |

d)

ventilācijas atveres vai to ekvivalenti;

| e) | gāzes ģenerators; |
| --- | --- |

e)

gāzes ģenerators;

| f) | princips, pēc kāda veidots apvalks; |
| --- | --- |

f)

princips, pēc kāda veidots apvalks;

| g) | pārsega materiāls, struktūra un izmēri; |
| --- | --- |

g)

pārsega materiāls, struktūra un izmēri;

| h) | degvielas sastāvs; |
| --- | --- |

h)

degvielas sastāvs;

| i) | moduļa fiksācijas metode. |
| --- | --- |

i)

moduļa fiksācijas metode.

| 2.14. | “Transportlīdzekļa tips” ir mehānisko transportlīdzekļu kategorija, kas neatšķiras pēc šādām būtiskām šajos noteikumos paredzētām pazīmēm, ciktāl tās ietekmē triecientestu rezultātus:






  a) | transportlīdzekļa struktūra, izmēri, virsbūves versija un izgatavošanas materiāls; |
| --- | --- | --- |

2.14.

“Transportlīdzekļa tips” ir mehānisko transportlīdzekļu kategorija, kas neatšķiras pēc šādām būtiskām šajos noteikumos paredzētām pazīmēm, ciktāl tās ietekmē triecientestu rezultātus:

a)

transportlīdzekļa struktūra, izmēri, virsbūves versija un izgatavošanas materiāls;

| b) | pašmasa transportlīdzeklim braukšanas kārtībā, kā noteikts 2.10. punktā; |
| --- | --- |

b)

pašmasa transportlīdzeklim braukšanas kārtībā, kā noteikts 2.10. punktā;

| c) | stūres iekārtas vadības ierīce, sēdeklis, drošības jostu sistēma un citas ierobežotājsistēmas; |
| --- | --- |

c)

stūres iekārtas vadības ierīce, sēdeklis, drošības jostu sistēma un citas ierobežotājsistēmas;

| d) | dzinēja atrašanās vieta un novietojums; |
| --- | --- |

d)

dzinēja atrašanās vieta un novietojums;

| e) | transportlīdzekļa daļas un papildu aprīkojums vai apdare, kas ietekmē gaisa spilvena darbību. |
| --- | --- |

e)

transportlīdzekļa daļas un papildu aprīkojums vai apdare, kas ietekmē gaisa spilvena darbību.

3.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

3.1.   Pieteikums gaisa spilvenu rezerves sistēmas gaisa spilvena moduļa apstiprināšanai

| 3.1.1. | Pieteikumu gaisa spilvena moduļa apstiprināšanai iesniedz gaisa spilvena moduļa izgatavotāja preču zīmes turētājs, detaļas izgatavotājs vai to attiecīgi pilnvaroti pārstāvji. |
| --- | --- |

3.1.1.

Pieteikumu gaisa spilvena moduļa apstiprināšanai iesniedz gaisa spilvena moduļa izgatavotāja preču zīmes turētājs, detaļas izgatavotājs vai to attiecīgi pilnvaroti pārstāvji.

| 3.1.2. | Pieteikumam par katru gaisa spilvenu rezerves sistēmas gaisa spilvena moduli pievieno šādus dokumentus trīs eksemplāros un šādu informāciju: |
| --- | --- |

3.1.2.

Pieteikumam par katru gaisa spilvenu rezerves sistēmas gaisa spilvena moduli pievieno šādus dokumentus trīs eksemplāros un šādu informāciju:

| 3.1.2.1. | tehnisko aprakstu, kurā iekļauti norādījumi par uzstādīšanu un norādīts(-i) transportlīdzekļa(-u) tips(-i), kuram(-iem) paredzēts gaisa spilvena modulis; |
| --- | --- |

3.1.2.1.

tehnisko aprakstu, kurā iekļauti norādījumi par uzstādīšanu un norādīts(-i) transportlīdzekļa(-u) tips(-i), kuram(-iem) paredzēts gaisa spilvena modulis;

| 3.1.2.2. | pietiekami detalizētus rasējumus, kas ļauj pārbaudīt apstiprinājuma marķējumam paredzētās vietas atbilstīgi 4.1.4. punkta prasībām; |
| --- | --- |

3.1.2.2.

pietiekami detalizētus rasējumus, kas ļauj pārbaudīt apstiprinājuma marķējumam paredzētās vietas atbilstīgi 4.1.4. punkta prasībām;

| 3.1.2.3. | tehniskajam dienestam, kas atbilstoši šo noteikumu 5. un 6. punktam ir atbildīgs par testiem un atbilstības pārbaudi, iesniedz pietiekamu daudzumu gaisa spilvenu moduļu. |
| --- | --- |

3.1.2.3.

tehniskajam dienestam, kas atbilstoši šo noteikumu 5. un 6. punktam ir atbildīgs par testiem un atbilstības pārbaudi, iesniedz pietiekamu daudzumu gaisa spilvenu moduļu.

3.2.   Ar apstiprināta tipa gaisa spilvena moduli aprīkota stūres rata apstiprinājuma pieteikums

| 3.2.1. | Pieteikumu ar apstiprināta tipa gaisa spilvena moduli aprīkota rezerves stūres rata apstiprināšanai iesniedz rezerves stūres rata preču zīmes turētājs vai tā izgatavotājs, vai to attiecīgi pilnvarots pārstāvis. |
| --- | --- |

3.2.1.

Pieteikumu ar apstiprināta tipa gaisa spilvena moduli aprīkota rezerves stūres rata apstiprināšanai iesniedz rezerves stūres rata preču zīmes turētājs vai tā izgatavotājs, vai to attiecīgi pilnvarots pārstāvis.

| 3.2.2. | Katra ar gaisa spilvena moduli aprīkota rezerves stūres rata tipa pieteikumam pievieno šādus dokumentus trīs eksemplāros un šādu informāciju: |
| --- | --- |

3.2.2.

Katra ar gaisa spilvena moduli aprīkota rezerves stūres rata tipa pieteikumam pievieno šādus dokumentus trīs eksemplāros un šādu informāciju:

| 3.2.2.1. | tehnisko aprakstu, tostarp norādījumus par uzstādīšanu; |
| --- | --- |

3.2.2.1.

tehnisko aprakstu, tostarp norādījumus par uzstādīšanu;

| 3.2.2.2. | pietiekami detalizētus rasējumus; |
| --- | --- |

3.2.2.2.

pietiekami detalizētus rasējumus;

| 3.2.2.3. | rasējumus, kuros parādīts gaisa spilvena moduļa(-u) novietojums un stiprinājums pie stūres rata; |
| --- | --- |

3.2.2.3.

rasējumus, kuros parādīts gaisa spilvena moduļa(-u) novietojums un stiprinājums pie stūres rata;

| 3.2.2.4. | apstiprinājuma marķējumam paredzētā vieta atbilstīgi 4.2.4. punkta prasībām; |
| --- | --- |

3.2.2.4.

apstiprinājuma marķējumam paredzētā vieta atbilstīgi 4.2.4. punkta prasībām;

| 3.2.2.5. | tehniskajam dienestam, kas atbildīgs par apstiprināšanas testu veikšanu, lai pārbaudītu atbilstību attiecīgajam šo noteikumu 5. un 6. punktam, iesniedz pietiekamu daudzumu rezerves stūres ratu un to transportlīdzekļu tipu paraugu, kuriem apstiprina šo rezerves stūres ratu. |
| --- | --- |

3.2.2.5.

tehniskajam dienestam, kas atbildīgs par apstiprināšanas testu veikšanu, lai pārbaudītu atbilstību attiecīgajam šo noteikumu 5. un 6. punktam, iesniedz pietiekamu daudzumu rezerves stūres ratu un to transportlīdzekļu tipu paraugu, kuriem apstiprina šo rezerves stūres ratu.

3.3.   Gaisa spilvenu rezerves sistēmas, kas ir citāda nekā uzstādīta stūres ratam, apstiprinājuma pieteikums

| 3.3.1. | Gaisa spilvenu rezerves sistēmas, kas ir citāda nekā uzstādīta stūres ratam, apstiprinājuma pieteikumu iesniedz gaisa spilvenu rezerves sistēmas preču zīmes turētājs vai izgatavotājs, vai to attiecīgi pilnvaroti pārstāvji. |
| --- | --- |

3.3.1.

Gaisa spilvenu rezerves sistēmas, kas ir citāda nekā uzstādīta stūres ratam, apstiprinājuma pieteikumu iesniedz gaisa spilvenu rezerves sistēmas preču zīmes turētājs vai izgatavotājs, vai to attiecīgi pilnvaroti pārstāvji.

| 3.3.2. | Pieteikumam katras gaisa spilvenu rezerves sistēmas tipa apstiprināšanai pievieno šādus dokumentus trīs eksemplāros un šādu informāciju: |
| --- | --- |

3.3.2.

Pieteikumam katras gaisa spilvenu rezerves sistēmas tipa apstiprināšanai pievieno šādus dokumentus trīs eksemplāros un šādu informāciju:

| 3.3.2.1. | tehnisko aprakstu, tostarp norādījumus par uzstādīšanu; |
| --- | --- |

3.3.2.1.

tehnisko aprakstu, tostarp norādījumus par uzstādīšanu;

| 3.3.2.2. | pietiekami detalizētus rasējumus; |
| --- | --- |

3.3.2.2.

pietiekami detalizētus rasējumus;

| 3.3.2.3. | rasējumus, kuros uzrādīts gaisa spilvenu sistēmas(-u) novietojums transportlīdzeklī un tās(to) stiprinājums pie transportlīdzekļa; |
| --- | --- |

3.3.2.3.

rasējumus, kuros uzrādīts gaisa spilvenu sistēmas(-u) novietojums transportlīdzeklī un tās(to) stiprinājums pie transportlīdzekļa;

| 3.3.2.4. | apstiprinājuma marķējumam paredzēto vietu atbilstīgi 4.3.4. punkta prasībām; |
| --- | --- |

3.3.2.4.

apstiprinājuma marķējumam paredzēto vietu atbilstīgi 4.3.4. punkta prasībām;

| 3.3.2.5. | tehniskajam dienestam, kas atbildīgs par apstiprināšanas testu veikšanu, lai pārbaudītu atbilstību attiecīgajam šo noteikumu 5. un 6. punktam, iesniedz pietiekamu daudzumu gaisa spilvenu rezerves sistēmu un to transportlīdzekļu tipu paraugu, kuriem apstiprina šo rezerves sistēmu. |
| --- | --- |

3.3.2.5.

tehniskajam dienestam, kas atbildīgs par apstiprināšanas testu veikšanu, lai pārbaudītu atbilstību attiecīgajam šo noteikumu 5. un 6. punktam, iesniedz pietiekamu daudzumu gaisa spilvenu rezerves sistēmu un to transportlīdzekļu tipu paraugu, kuriem apstiprina šo rezerves sistēmu.

4.   APSTIPRINĀŠANA

4.1.   Gaisa spilvenu rezerves sistēmas gaisa spilvena moduļa apstiprināšana

| 4.1.1. | Ja apstiprināšanai iesniegtie moduļa paraugi atbilst attiecīgā 5. un 6. punkta prasībām, šā tipa gaisa spilvena moduli apstiprina. |
| --- | --- |

4.1.1.

Ja apstiprināšanai iesniegtie moduļa paraugi atbilst attiecīgā 5. un 6. punkta prasībām, šā tipa gaisa spilvena moduli apstiprina.

| 4.1.2. | Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (šobrīd 00) norāda grozījumu sēriju, ar ko šajos noteikumos izdarīti būtiski tehniski grozījumi apstiprinājuma izsniegšanas brīdī. Viena nolīguma dalībvalsts nedrīkst piešķirt to pašu numuru citam gaisa spilvenu rezerves sistēmas gaisa spilvena modulim. |
| --- | --- |

4.1.2.

Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (šobrīd 00) norāda grozījumu sēriju, ar ko šajos noteikumos izdarīti būtiski tehniski grozījumi apstiprinājuma izsniegšanas brīdī. Viena nolīguma dalībvalsts nedrīkst piešķirt to pašu numuru citam gaisa spilvenu rezerves sistēmas gaisa spilvena modulim.

| 4.1.3. | Par to, vai apstiprinājums gaisa spilvenu rezerves sistēmai tiek piešķirts, noraidīts, attiecināts uz citu tipu vai anulēts, vai par šā tipa gaisa spilvena moduļa ražošanas galīgu pārtraukšanu atbilstoši šiem noteikumiem tiek paziņots nolīguma dalībvalstīm, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā. |
| --- | --- |

4.1.3.

Par to, vai apstiprinājums gaisa spilvenu rezerves sistēmai tiek piešķirts, noraidīts, attiecināts uz citu tipu vai anulēts, vai par šā tipa gaisa spilvena moduļa ražošanas galīgu pārtraukšanu atbilstoši šiem noteikumiem tiek paziņots nolīguma dalībvalstīm, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā.

| 4.1.4. | Gaisa spilvenu rezerves sistēmas gaisa spilvenu moduļu paraugi ir skaidri un nedzēšami marķēti ar izgatavotāja zīmolu vai preču zīmi un apstiprinājuma marķējumu, kurā ir: |
| --- | --- |

4.1.4.

Gaisa spilvenu rezerves sistēmas gaisa spilvenu moduļu paraugi ir skaidri un nedzēšami marķēti ar izgatavotāja zīmolu vai preču zīmi un apstiprinājuma marķējumu, kurā ir:

| 4.1.4.1. | burtu “E” ietveroša riņķa līnija, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura ir izsniegusi apstiprinājumu (1); |
| --- | --- |

4.1.4.1.

burtu “E” ietveroša riņķa līnija, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura ir izsniegusi apstiprinājumu (1);

| 4.1.4.2. | apstiprinājuma numurs; |
| --- | --- |

4.1.4.2.

apstiprinājuma numurs;

| 4.1.4.3. | papildu simbols, kurā norādīta gaisa spilvena moduļa kategorija (skatīt iepriekš 2.6. punktu). |
| --- | --- |

4.1.4.3.

papildu simbols, kurā norādīta gaisa spilvena moduļa kategorija (skatīt iepriekš 2.6. punktu).

| 4.1.5. | Apstiprinājuma marķējums un papildu simbols ir skaidri salasāms un neizdzēšams. |
| --- | --- |

4.1.5.

Apstiprinājuma marķējums un papildu simbols ir skaidri salasāms un neizdzēšams.

| 4.1.6. | Šo noteikumu 4. pielikumā sniegts iepriekš minētā apstiprinājuma marķējuma un papildu simbola piemērs. |
| --- | --- |

4.1.6.

Šo noteikumu 4. pielikumā sniegts iepriekš minētā apstiprinājuma marķējuma un papildu simbola piemērs.

4.2.   Ar apstiprināta tipa gaisa spilvena moduli aprīkota rezerves stūres rata apstiprināšana

| 4.2.1. | Ja apstiprināšanai pieteikts ar apstiprināta tipa gaisa spilvena moduli aprīkots rezerves stūres rats atbilst attiecīgā 5. un 6. punkta prasībām, šim ar apstiprināta tipa gaisa spilvena moduli aprīkotam stūres rata tipam piešķir apstiprinājumu. |
| --- | --- |

4.2.1.

Ja apstiprināšanai pieteikts ar apstiprināta tipa gaisa spilvena moduli aprīkots rezerves stūres rats atbilst attiecīgā 5. un 6. punkta prasībām, šim ar apstiprināta tipa gaisa spilvena moduli aprīkotam stūres rata tipam piešķir apstiprinājumu.

| 4.2.2. | Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (šobrīd 00) norāda grozījumu sēriju, ar ko šajos noteikumos izdarīti būtiski tehniski grozījumi apstiprinājuma izsniegšanas brīdī. Viena un tā pati nolīguma dalībvalsts nedrīkst piešķirt to pašu numuru cita tipa rezerves stūres ratam. |
| --- | --- |

4.2.2.

Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (šobrīd 00) norāda grozījumu sēriju, ar ko šajos noteikumos izdarīti būtiski tehniski grozījumi apstiprinājuma izsniegšanas brīdī. Viena un tā pati nolīguma dalībvalsts nedrīkst piešķirt to pašu numuru cita tipa rezerves stūres ratam.

| 4.2.3. | Par to, vai ar apstiprināta tipa gaisa spilvena moduli aprīkotam rezerves stūres rata tipam tiek piešķirts, noraidīts, attiecināts uz citu tipu vai anulēts apstiprinājums, vai par šā tipa gaisa spilvena moduļa ražošanas galīgu pārtraukšanu atbilstoši šiem noteikumiem tiek paziņots nolīguma dalībvalstīm, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 2. pielikumā. |
| --- | --- |

4.2.3.

Par to, vai ar apstiprināta tipa gaisa spilvena moduli aprīkotam rezerves stūres rata tipam tiek piešķirts, noraidīts, attiecināts uz citu tipu vai anulēts apstiprinājums, vai par šā tipa gaisa spilvena moduļa ražošanas galīgu pārtraukšanu atbilstoši šiem noteikumiem tiek paziņots nolīguma dalībvalstīm, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 2. pielikumā.

| 4.2.4. | Ar gaisa spilvenu aprīkota stūres rata un rumbas (stūres rata pāreja) paraugi ir skaidri un nedzēšami marķēti ar izgatavotāja zīmolu vai preču zīmi un apstiprinājuma marķējumu, kurā ir: |
| --- | --- |

4.2.4.

Ar gaisa spilvenu aprīkota stūres rata un rumbas (stūres rata pāreja) paraugi ir skaidri un nedzēšami marķēti ar izgatavotāja zīmolu vai preču zīmi un apstiprinājuma marķējumu, kurā ir:

| 4.2.4.1. | burtu “E” ietveroša riņķa līnija, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura ir iesniegusi apstiprinājumu (2); |
| --- | --- |

4.2.4.1.

burtu “E” ietveroša riņķa līnija, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura ir iesniegusi apstiprinājumu (2);

| 4.2.4.2. | apstiprinājuma numurs; |
| --- | --- |

4.2.4.2.

apstiprinājuma numurs;

| 4.2.4.3. | papildu simbols, kas norāda gaisa spilvena moduļa kategoriju (skatīt iepriekš 2.6. punktu). |
| --- | --- |

4.2.4.3.

papildu simbols, kas norāda gaisa spilvena moduļa kategoriju (skatīt iepriekš 2.6. punktu).

| 4.2.5. | Apstiprinājuma marķējums un papildu simbols ir skaidri salasāmi un neizdzēšami. |
| --- | --- |

4.2.5.

Apstiprinājuma marķējums un papildu simbols ir skaidri salasāmi un neizdzēšami.

| 4.2.6. | Apstiprinājuma marķējumam jāatrodas uz rezerves stūres rata un uz rumbas (stūres rata pāreja). Ja rezerves stūres rats un rumba ir vienā gabalā, pietiek ar vienu apstiprinājuma marķējumu un vienu izgatavotāja zīmolu vai preču zīmi. |
| --- | --- |

4.2.6.

Apstiprinājuma marķējumam jāatrodas uz rezerves stūres rata un uz rumbas (stūres rata pāreja). Ja rezerves stūres rats un rumba ir vienā gabalā, pietiek ar vienu apstiprinājuma marķējumu un vienu izgatavotāja zīmolu vai preču zīmi.

| 4.2.7. | Šo noteikumu 5. pielikumā sniegts iepriekš minētā apstiprinājuma marķējuma un papildu simbola piemērs. |
| --- | --- |

4.2.7.

Šo noteikumu 5. pielikumā sniegts iepriekš minētā apstiprinājuma marķējuma un papildu simbola piemērs.

4.3.   Gaisa spilvenu rezerves sistēmas apstiprināšana, kas ir citāda nekā uzstādīta stūres ratam

| 4.3.1. | Ja apstiprināšanai pieteiktā gaisa spilvenu rezerves sistēma, kas ir citāda nekā uzstādīta stūres ratam, atbilst attiecīgā 5. un 6. punkta prasībām, šā tipa gaisa spilvenu rezerves sistēmai piešķir apstiprinājumu. |
| --- | --- |

4.3.1.

Ja apstiprināšanai pieteiktā gaisa spilvenu rezerves sistēma, kas ir citāda nekā uzstādīta stūres ratam, atbilst attiecīgā 5. un 6. punkta prasībām, šā tipa gaisa spilvenu rezerves sistēmai piešķir apstiprinājumu.

| 4.3.2. | Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (šobrīd 00) norāda grozījumu sēriju, ar ko šajos noteikumos izdarīti būtiski tehniski grozījumi apstiprinājuma izsniegšanas brīdī. Viena un tā pati dalībvalsts nedrīkst piešķirt to pašu numuru cita tipa gaisa spilvenu rezerves sistēmai. |
| --- | --- |

4.3.2.

Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (šobrīd 00) norāda grozījumu sēriju, ar ko šajos noteikumos izdarīti būtiski tehniski grozījumi apstiprinājuma izsniegšanas brīdī. Viena un tā pati dalībvalsts nedrīkst piešķirt to pašu numuru cita tipa gaisa spilvenu rezerves sistēmai.

| 4.3.3. | Par to, vai gaisa spilvenu rezerves sistēmai tiek piešķirts, noraidīts vai anulēts apstiprinājums, vai apstiprinājums attiecināts uz citu tipu, vai par šā tipa gaisa spilvena ražošanas galīgu pārtraukšanu atbilstoši šiem noteikumiem, tiek paziņots nolīguma dalībvalstīm, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 3. pielikumā. |
| --- | --- |

4.3.3.

Par to, vai gaisa spilvenu rezerves sistēmai tiek piešķirts, noraidīts vai anulēts apstiprinājums, vai apstiprinājums attiecināts uz citu tipu, vai par šā tipa gaisa spilvena ražošanas galīgu pārtraukšanu atbilstoši šiem noteikumiem, tiek paziņots nolīguma dalībvalstīm, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 3. pielikumā.

| 4.3.4. | Gaisa spilvenu rezerves sistēmas paraugi ir skaidri un nedzēšami marķēti ar izgatavotāja zīmolu vai preču zīmi un apstiprinājuma marķējumu, kurā ir: |
| --- | --- |

4.3.4.

Gaisa spilvenu rezerves sistēmas paraugi ir skaidri un nedzēšami marķēti ar izgatavotāja zīmolu vai preču zīmi un apstiprinājuma marķējumu, kurā ir:

| 4.3.4.1. | burtu “E” ietveroša riņķa līnija, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura ir iesniegusi apstiprinājumu (2); |
| --- | --- |

4.3.4.1.

burtu “E” ietveroša riņķa līnija, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura ir iesniegusi apstiprinājumu (2);

| 4.3.4.2. | apstiprinājuma numurs; |
| --- | --- |

4.3.4.2.

apstiprinājuma numurs;

| 4.3.4.3. | papildu simbols, kas norāda gaisa spilvena moduļa kategoriju (skatīt iepriekš 2.6. punktu). |
| --- | --- |

4.3.4.3.

papildu simbols, kas norāda gaisa spilvena moduļa kategoriju (skatīt iepriekš 2.6. punktu).

| 4.3.5. | Apstiprinājuma marķējums un papildu simbols ir skaidri salasāmi un neizdzēšami. |
| --- | --- |

4.3.5.

Apstiprinājuma marķējums un papildu simbols ir skaidri salasāmi un neizdzēšami.

| 4.3.6. | Šo noteikumu 6. pielikumā sniegts iepriekš minētā apstiprinājuma marķējuma un papildu simbola piemērs. |
| --- | --- |

4.3.6.

Šo noteikumu 6. pielikumā sniegts iepriekš minētā apstiprinājuma marķējuma un papildu simbola piemērs.

5.   PRASĪBAS

| 5.1. | Vispārīgās prasības, lai apstiprinātu gaisa spilvenu rezerves sistēmas gaisa spilvena moduli, ar apstiprināta tipa gaisa spilvena moduli aprīkotu rezerves stūres ratu vai gaisa spilvenu rezerves sistēmu, kas ir citāda nekā uzstādīta stūres ratam |
| --- | --- |

5.1.

Vispārīgās prasības, lai apstiprinātu gaisa spilvenu rezerves sistēmas gaisa spilvena moduli, ar apstiprināta tipa gaisa spilvena moduli aprīkotu rezerves stūres ratu vai gaisa spilvenu rezerves sistēmu, kas ir citāda nekā uzstādīta stūres ratam

| 5.1.1. | Pirms tipa apstiprinājuma piešķiršanas saskaņā ar 4.1., 4.2. un/vai 4.3. punktu, kompetentā iestāde pārbauda, vai ir paredzēti pasākumi, lai nodrošinātu to, ka: |
| --- | --- |

5.1.1.

Pirms tipa apstiprinājuma piešķiršanas saskaņā ar 4.1., 4.2. un/vai 4.3. punktu, kompetentā iestāde pārbauda, vai ir paredzēti pasākumi, lai nodrošinātu to, ka:

| 5.1.1.1. | sistēmu uzstāda, tās tehnisko apkopi, remontu un demontāžu veic tikai apmācīti tehniķi, vadoties pēc instrukcijas, kuru sagatavo apstiprinājuma pieteikuma iesniedzējs; |
| --- | --- |

5.1.1.1.

sistēmu uzstāda, tās tehnisko apkopi, remontu un demontāžu veic tikai apmācīti tehniķi, vadoties pēc instrukcijas, kuru sagatavo apstiprinājuma pieteikuma iesniedzējs;

| 5.1.1.2. | pēc garantētā ekspluatācijas laikposma beigām nomaina sistēmas daļu vai visu sistēmu; |
| --- | --- |

5.1.1.2.

pēc garantētā ekspluatācijas laikposma beigām nomaina sistēmas daļu vai visu sistēmu;

| 5.1.1.3. | ir marķējumi un instrukcijas glābšanas personālam, marķējumi un informācija bērnu ierobežotājsistēmu lietošanai. |
| --- | --- |

5.1.1.3.

ir marķējumi un instrukcijas glābšanas personālam, marķējumi un informācija bērnu ierobežotājsistēmu lietošanai.

| 5.1.2. | Magnētisko lauku radītie traucējumi nedrīkst ietekmēt gaisa spilvenu sistēmas darbību. |
| --- | --- |

5.1.2.

Magnētisko lauku radītie traucējumi nedrīkst ietekmēt gaisa spilvenu sistēmas darbību.

| 5.1.3. | Pilnā sistēmā ir ietverta arī ierīce, ar ko brīdina vadītāju, ka gaisa spilvenu sistēma nav paredzētajā darba kārtībā. |
| --- | --- |

5.1.3.

Pilnā sistēmā ir ietverta arī ierīce, ar ko brīdina vadītāju, ka gaisa spilvenu sistēma nav paredzētajā darba kārtībā.

| 5.1.4. | A kategorijas gaisa spilvenu rezerves sistēmas gaisa spilvenu moduļi ir projektēti tā, lai, tos pārbaudot saskaņā ar 5.2.2.7. punkta prasībām par statisko gaisa spilvena izplešanās testu, gaisa spilvenu pēc pilnīgas izplešanās var pastumt sānis. |
| --- | --- |

5.1.4.

A kategorijas gaisa spilvenu rezerves sistēmas gaisa spilvenu moduļi ir projektēti tā, lai, tos pārbaudot saskaņā ar 5.2.2.7. punkta prasībām par statisko gaisa spilvena izplešanās testu, gaisa spilvenu pēc pilnīgas izplešanās var pastumt sānis.

| 5.1.5. | Indīgums un apdegumi
  Jāuzrāda apliecinājums, ka gāzes un cietās daļiņas, kuras tiek atbrīvotas, izplešot gaisa spilvenu, pēc to rakstura, koncentrācijas un temperatūras nav tādas, kas varētu radīt nopietnas traumas pasažieriem. Par apstiprinājuma izsniegšanu atbildīgās iestādes patur tiesības pārbaudīt šā apliecinājuma pareizību. |
| --- | --- |

5.1.5.

Jāuzrāda apliecinājums, ka gāzes un cietās daļiņas, kuras tiek atbrīvotas, izplešot gaisa spilvenu, pēc to rakstura, koncentrācijas un temperatūras nav tādas, kas varētu radīt nopietnas traumas pasažieriem. Par apstiprinājuma izsniegšanu atbildīgās iestādes patur tiesības pārbaudīt šā apliecinājuma pareizību.

5.2.   Prasības gaisa spilvenu rezerves sistēmas gaisa spilvena moduļa apstiprināšanai

| 5.2.1. | Visi gaisa spilvenu moduļi atbilst “Starptautiskā standarta ISO 12097-2 AUTOTRANSPORTA LĪDZEKĻI – GAISA SPILVENU DETAĻU TESTI – 2. DAĻA: Gaisa spilvenu moduļu testi” versijas: 1996-08-00 prasībām, lai garantētu gaisa spilvenu moduļu atvēršanās drošību.
  Gaisa spilvenu moduļi priekšējiem sēdekļiem, kas ir aprīkoti ar sānu gaisa spilvenu sistēmām, ciktāl iespējams, atbilst iepriekšminētā ISO standarta prasībām (piemēram, testiem saskaņā ar 5.2.2. punktu).
  Moduļa izgatavotājs apliecina, ka iepriekšminēto testu rezultāti bijuši pozitīvi. Ja pastāv šaubas, apstiprinātāja iestāde, kas atbildīga par apstiprinājuma izsniegšanu, patur tiesības pārbaudīt šā apliecinājuma pareizību. |
| --- | --- |

5.2.1.

Visi gaisa spilvenu moduļi atbilst “Starptautiskā standarta ISO 12097-2 AUTOTRANSPORTA LĪDZEKĻI – GAISA SPILVENU DETAĻU TESTI – 2. DAĻA: Gaisa spilvenu moduļu testi” versijas: 1996-08-00 prasībām, lai garantētu gaisa spilvenu moduļu atvēršanās drošību.

Gaisa spilvenu moduļi priekšējiem sēdekļiem, kas ir aprīkoti ar sānu gaisa spilvenu sistēmām, ciktāl iespējams, atbilst iepriekšminētā ISO standarta prasībām (piemēram, testiem saskaņā ar 5.2.2. punktu).

Moduļa izgatavotājs apliecina, ka iepriekšminēto testu rezultāti bijuši pozitīvi. Ja pastāv šaubas, apstiprinātāja iestāde, kas atbildīga par apstiprinājuma izsniegšanu, patur tiesības pārbaudīt šā apliecinājuma pareizību.

| 5.2.2. | Ir atļauta atvieglota testu programma, kurā 5.2.1. punkta vietā jābūt vismaz šādiem testa elementiem: |
| --- | --- |

5.2.2.

Ir atļauta atvieglota testu programma, kurā 5.2.1. punkta vietā jābūt vismaz šādiem testa elementiem:

| 5.2.2.1. | kritiena tests; |
| --- | --- |

5.2.2.1.

kritiena tests;

| 5.2.2.2. | mehānisks triecientests; |
| --- | --- |

5.2.2.2.

mehānisks triecientests;

| 5.2.2.3. | vienlaicīgs vibrāciju un temperatūras tests; |
| --- | --- |

5.2.2.3.

vienlaicīgs vibrāciju un temperatūras tests;

| 5.2.2.4. | termiskie un mitruma ciklu testi; |
| --- | --- |

5.2.2.4.

termiskie un mitruma ciklu testi;

| 5.2.2.5. | saules radiācijas simulācijas tests; |
| --- | --- |

5.2.2.5.

saules radiācijas simulācijas tests;

| 5.2.2.6. | temperatūras šoka tests; |
| --- | --- |

5.2.2.6.

temperatūras šoka tests;

| 5.2.2.7. | statiskais gaisa spilvena izplešanās tests. |
| --- | --- |

5.2.2.7.

statiskais gaisa spilvena izplešanās tests.

5.3.   Prasības ar apstiprināta tipa gaisa spilvena moduli aprīkota rezerves stūres rata apstiprināšanai

| 5.3.1. | Pirms tipa apstiprināšanas saskaņā ar 4.2. punktu kompetentā iestāde pārbauda, vai ir paredzēti pasākumi, lai veiktu: |
| --- | --- |

5.3.1.

Pirms tipa apstiprināšanas saskaņā ar 4.2. punktu kompetentā iestāde pārbauda, vai ir paredzēti pasākumi, lai veiktu:

| 5.3.1.1. | rezerves stūres rata karstuma testu (visām daļām, izņemot gaisa spilvena moduli), kā aprakstīts 6.2.1.1. punktā, lai garantētu visu materiālu saisti; |
| --- | --- |

5.3.1.1.

rezerves stūres rata karstuma testu (visām daļām, izņemot gaisa spilvena moduli), kā aprakstīts 6.2.1.1. punktā, lai garantētu visu materiālu saisti;

| 5.3.1.2. | liekšanas tests, kā aprakstīts 6.2.1.2. punktā, lai garantētu pēc iespējas mazāku stūres rata loka deformāciju; |
| --- | --- |

5.3.1.2.

liekšanas tests, kā aprakstīts 6.2.1.2. punktā, lai garantētu pēc iespējas mazāku stūres rata loka deformāciju;

| 5.3.1.3. | vērpes tests, kā aprakstīts 6.2.1.3. punktā, lai garantētu pietiekamu cietību, ja rezerves stūres ratu noslogo tangenciāli stūres rata lokam; |
| --- | --- |

5.3.1.3.

vērpes tests, kā aprakstīts 6.2.1.3. punktā, lai garantētu pietiekamu cietību, ja rezerves stūres ratu noslogo tangenciāli stūres rata lokam;

| 5.3.1.4. | noguruma tests, kā aprakstīts 6.2.1.4. punktā, lai garantētu pietiekami ilgu ekspluatācijas laikposmu. |
| --- | --- |

5.3.1.4.

noguruma tests, kā aprakstīts 6.2.1.4. punktā, lai garantētu pietiekami ilgu ekspluatācijas laikposmu.

| 5.3.2. | Jāgarantē, ka rezerves stūres rata efektīvais diametrs nav būtiski mazāks par transportlīdzekļa izgatavotāja uzstādītā stūres rata efektīvo diametru. Šo prasību uzskata par izpildītu, ja rezerves stūres rata efektīvais diametrs ir līdz 0,9 reizēm mazāks par transportlīdzekļa izgatavotāja lietotā stūres rata efektīvo diametru. |
| --- | --- |

5.3.2.

Jāgarantē, ka rezerves stūres rata efektīvais diametrs nav būtiski mazāks par transportlīdzekļa izgatavotāja uzstādītā stūres rata efektīvo diametru. Šo prasību uzskata par izpildītu, ja rezerves stūres rata efektīvais diametrs ir līdz 0,9 reizēm mazāks par transportlīdzekļa izgatavotāja lietotā stūres rata efektīvo diametru.

| 5.3.3. | Rezerves stūres rata izmēram un stiprinājumam pie stūres statņa jābūt transportlīdzekļa izgatavotāja noteikto izmēru un pielaižu robežās. Ja tā nav, rezerves detaļas izgatavotājs parāda tehniskajam dienestam, kā pienācīgi darbojas tā izvēlētā fiksācijas metode. |
| --- | --- |

5.3.3.

Rezerves stūres rata izmēram un stiprinājumam pie stūres statņa jābūt transportlīdzekļa izgatavotāja noteikto izmēru un pielaižu robežās. Ja tā nav, rezerves detaļas izgatavotājs parāda tehniskajam dienestam, kā pienācīgi darbojas tā izvēlētā fiksācijas metode.

| 5.3.4. | Rezerves stūres rats atstāj vadītāja tiešā redzeslokā visus svarīgos instrumentus un indikatorus, piemēram:






  a) | spidometru un |
| --- | --- | --- |

5.3.4.

Rezerves stūres rats atstāj vadītāja tiešā redzeslokā visus svarīgos instrumentus un indikatorus, piemēram:

a)

spidometru un

| b) | signalizatoru zīmes: | virzienrādītājiem, |
| --- | --- | --- |

b)

signalizatoru zīmes:

virzienrādītājiem,

| | galvenajiem lukturiem, |
| --- | --- |

galvenajiem lukturiem,

| | aizmugurējiem miglas lukturiem, |
| --- | --- |

aizmugurējiem miglas lukturiem,

| | avārijas signālam, |
| --- | --- |

avārijas signālam,

| | antibloķēšanas sistēmai (ABS), |
| --- | --- |

antibloķēšanas sistēmai (ABS),

| | par kļūmēm bremzēšanas sistēmā, |
| --- | --- |

par kļūmēm bremzēšanas sistēmā,

| | gaisa spilvenu funkcijas indikatoram. |
| --- | --- |

gaisa spilvenu funkcijas indikatoram.

Testus veic saskaņā ar 6.2.2. punktā noteikto.

| 5.3.5. | Ar apstiprināta tipa gaisa spilvena moduli aprīkoti rezerves stūres rati ir tādi, ka, uzstādot tos transportlīdzeklī, šis transportlīdzeklis atbilst Noteikumu Nr. 94 01 grozījumu sērijas 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4. un 5.2.1.5. punkta prasībām.
  Ja pastāv šaubas, pārbaudot ar apstiprināta tipa gaisa spilvena moduli aprīkota rezerves stūres rata atbilstību šiem noteikumiem, ņem vērā visus pieteikuma iesniedzēja sniegtos datus vai testu rezultātus, un tos var ņemt vērā, apstiprinot tehniskā dienesta veikto apstiprinājuma testu. |
| --- | --- |

5.3.5.

Ar apstiprināta tipa gaisa spilvena moduli aprīkoti rezerves stūres rati ir tādi, ka, uzstādot tos transportlīdzeklī, šis transportlīdzeklis atbilst Noteikumu Nr. 94 01 grozījumu sērijas 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4. un 5.2.1.5. punkta prasībām.

Ja pastāv šaubas, pārbaudot ar apstiprināta tipa gaisa spilvena moduli aprīkota rezerves stūres rata atbilstību šiem noteikumiem, ņem vērā visus pieteikuma iesniedzēja sniegtos datus vai testu rezultātus, un tos var ņemt vērā, apstiprinot tehniskā dienesta veikto apstiprinājuma testu.

5.4.   Prasības gaisa spilvenu rezerves sistēmas, kas ir citāda nekā uzstādīta stūres ratam, apstiprināšanai

| 5.4.1. | Gaisa spilvenu rezerves sistēmas ir aprīkotas ar apstiprinātu moduli, vai arī par testu atbildīgajam tehniskajam dienestam pierāda, ka izmantotā sistēma atbilst iepriekš 5.1. un 5.2. punktā izvirzītajām prasībām. |
| --- | --- |

5.4.1.

Gaisa spilvenu rezerves sistēmas ir aprīkotas ar apstiprinātu moduli, vai arī par testu atbildīgajam tehniskajam dienestam pierāda, ka izmantotā sistēma atbilst iepriekš 5.1. un 5.2. punktā izvirzītajām prasībām.

| 5.4.2. | Gaisa spilvenu rezerves sistēmas, kas ir citādas nekā stūres ratiem uzstādītās, ir tādas, ka, uzstādot tās transportlīdzeklī, šis transportlīdzeklis atkarībā no gaisa spilvena kategorijas atbilst zināmām prasībām: |
| --- | --- |

5.4.2.

Gaisa spilvenu rezerves sistēmas, kas ir citādas nekā stūres ratiem uzstādītās, ir tādas, ka, uzstādot tās transportlīdzeklī, šis transportlīdzeklis atkarībā no gaisa spilvena kategorijas atbilst zināmām prasībām:

| 5.4.2.1. | B kategorijas gaisa spilveni – Noteikumu Nr. 94 01 grozījumu sērijas 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4. un 5.2.1.5. punkta prasībām; |
| --- | --- |

5.4.2.1.

B kategorijas gaisa spilveni – Noteikumu Nr. 94 01 grozījumu sērijas 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4. un 5.2.1.5. punkta prasībām;

| 5.4.2.2. | C kategorijas gaisa spilveni – Noteikumu Nr. 94 01 grozījumu sērijas 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4. un 5.2.1.5. punkta prasībām; gaisa spilvenu sistēmas darbības pārbaudei papildus izmanto ar mērierīcēm aprīkotus manekenus; |
| --- | --- |

5.4.2.2.

C kategorijas gaisa spilveni – Noteikumu Nr. 94 01 grozījumu sērijas 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4. un 5.2.1.5. punkta prasībām; gaisa spilvenu sistēmas darbības pārbaudei papildus izmanto ar mērierīcēm aprīkotus manekenus;

| 5.4.2.3. | D kategorijas gaisa spilveni – Noteikumu Nr. 95 01 grozījumu sērijas 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4. un 5.2.1.5. punkta prasībām; šajā gadījumā testam izmanto sānu triecientestos izmantojamu manekenu. |
| --- | --- |

5.4.2.3.

D kategorijas gaisa spilveni – Noteikumu Nr. 95 01 grozījumu sērijas 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4. un 5.2.1.5. punkta prasībām; šajā gadījumā testam izmanto sānu triecientestos izmantojamu manekenu.

6.   TESTI

6.1.   Gaisa spilvenu rezerves sistēmas gaisa spilvena moduļu testi

Testus veic saskaņā ar ISO 12097 2. daļu, versiju 1996-08-00.

6.2.   Ar apstiprināta tipa gaisa spilvena moduli aprīkota rezerves stūres rata testi

| 6.2.1. | Izturības testi |
| --- | --- |

6.2.1.

Izturības testi

6.2.1.1.   Karstuma tests

Rezerves stūres ratu (izņemot gaisa spilvena moduli) vienā testa ciklā pakļauj šādas temperatūras iedarbībai:

| — | 16 stundas |
| --- | --- |

—

16 stundas

- 15 oC ± 2 oC

| — | 30 minūtes |
| --- | --- |

—

30 minūtes

- 22 oC ± 2 oC

| — | 3 stundas |
| --- | --- |

—

3 stundas

- 80 oC ± 2 oC

| — | 30 minūtes |
| --- | --- |

—

30 minūtes

- 22 oC ± 2 oC

Šis tests nedrīkst atstāt paliekošu deformāciju, kas ir lielāka nekā projektētās pielaides, un nekādas plaisas vai lūzumus.

6.2.1.2.   Liekšanas tests

Rezerves stūres ratu uz 16 stundām pakļauj vismaz - 15 oC ± 2 oC temperatūras iedarbībai. Tad rezerves stūres ratu ar tā rumbu uzstāda uz nekustīga stieņa un stūres rata loku pakļauj 70 daN ± 0,5 daN lielai statiskai slodzei perpendikulāri loka plaknei. Testa slodzi pieliek uz loka starp diviem spieķiem, kas veido lielāko leņķi.

Šis tests nedrīkst uz rezerves stūres rata loka atstāt paliekošu deformāciju, kas ir lielāka par 8 procentiem no stūres rata diametra. Nedrīkst palikt nekādas plaisas vai lūzumi, kas ietekmētu stūres rata ekspluatācijas drošību.

6.2.1.3.   Vērpes tests

Rezerves stūres ratu ar tā rumbu uzstāda uz nekustīga stieņa un stūres rata loku pakļauj 70 daN ± 0,5 daN lielai statiskai slodzei tangenciāli lokam. Šā testa rezultātā radītā paliekošā deformācija nedrīkst pārsniegt 1 grādu rotācijas virzienā. Nedrīkst palikt nekādas plaisas vai lūzumi, kas ietekmētu stūres rata ekspluatācijas drošību. Tad stūres ratu pakļauj tangenciālai slodzei, kas atbilst 22 daNm ± 0,5 daNm lielam griezes momentam. Tas nedrīkst ietekmēt stūres rata ekspluatācijas drošību, pat ja paliekošā deformācija ir lielāka par 1 grādu rotācijas virzienā.

6.2.1.4.   Noguruma tests

Rezerves stūres ratu un tā loku uzstāda testa spīlēs, kā parādīts 7. pielikumā, noguruma testa ierīces attēlā, un veic aptuveni sinusoidālu ciklisku slodzes izturības testu ar 14 daNm ± 0,5 daNm lielu griezes momentu ar frekvenci 1,5 Hz ± 0,25 Hz.

Rezerves stūres ratam jāiztur vismaz 1 × 105 slodzes cikli, neuzrādot nekādas plaisas vai lūzumus, kas varētu ietekmēt tā ekspluatācijas drošību.

6.2.2.   Uzstādīšanas prasību testi un instrumentu paneļa pārredzamība vadītājam

| 6.2.2.1. | Jāgarantē, lai vadītājs redzētu:






  a) | spidometru; |
| --- | --- | --- |

6.2.2.1.

Jāgarantē, lai vadītājs redzētu:

a)

spidometru;

| b) | signalizatoru zīmes:






  — | virzienrādītājus, |
| --- | --- | --- |

b)

signalizatoru zīmes:

—

virzienrādītājus,

| — | galvenos lukturus, |
| --- | --- |

—

galvenos lukturus,

| — | aizmugurējos miglas lukturus, |
| --- | --- |

—

aizmugurējos miglas lukturus,

| — | avārijas signālu, |
| --- | --- |

—

avārijas signālu,

| — | antibloķēšanas sistēmu (ABS), |
| --- | --- |

—

antibloķēšanas sistēmu (ABS),

| — | kļūmes bremžu sistēmā, |
| --- | --- |

—

kļūmes bremžu sistēmā,

| — | gaisa spilvena funkciju indikatoru. |
| --- | --- |

—

gaisa spilvena funkciju indikatoru.

Redzamību novērtē, salīdzinoši izvērtējot ar rezerves stūres ratu aprīkota testējamā transportlīdzekļa instrumentu paneļa fotogrāfijas. H punktus nosaka pēc tam, kad transportlīdzeklis ir izvietots uz trīsdimensiju mērīšanas ierīces.

Saistību starp transportlīdzekli un koordinātu sistēmu nosaka, izmantojot atsauces punktus uz korpusa.

Ja R punkta koordinātas nav uzrādītas, H punktu nosaka, izmantojot 50. procentīles manekenu. Vadītāja sēdekli noregulē šādi:

| a) | sēdekļa garenvirziena regulēšanas sistēmu noregulē galēji aizmugurējā stāvoklī; |
| --- | --- |

a)

sēdekļa garenvirziena regulēšanas sistēmu noregulē galēji aizmugurējā stāvoklī;

| b) | atzveltni noregulē atbilstoši manekena 25o muguras leņķim; |
| --- | --- |

b)

atzveltni noregulē atbilstoši manekena 25o muguras leņķim;

| c) | citas regulēšanas ierīces noregulē vidus stāvoklī. |
| --- | --- |

c)

citas regulēšanas ierīces noregulē vidus stāvoklī.

Lai imitētu binokulāru redzi, izmanto 35 mm fotoaparātu, kurš ir pagriezts par 15o pret horizontālo plakni, un fotogrāfijas uzņem no abiem acs punktiem.

Acs punktu novietojums saistībā ar R vai H punktu koordinātu sistēmā saskaņā ar ISO 4130 (izmēri mm):

| x | y | z | | x | y | z |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0 | -32,5 | + 635,0 | | 0 | +32,5 | + 635,0 |

x

y

z

x

y

z

0

-32,5

+ 635,0

0

+32,5

+ 635,0

Acs punktus kamerai nosaka 35 mm priekšā koordinātu plaknei (parasti filmas plakne) un uz optiskās sistēmas centra ass.

6.2.2.2.   Kontroles elementu darbība

Pārbauda, vai tiek saglabāti turpmāk norādītie minimālie un maksimālie attālumi starp kontroles elementiem, piemēram, virzienrādītāju, galveno lukturu slēdzi un stūres rata loku. Tādējādi jānodrošina sekmīga kontroles elementu darbība un sekmīga stūres rata vadība:

| a) | “a” izmērs, kura minimālā robeža ir 30 mm, attiecas uz kontroles elementu ar īsāko attālumu līdz rezerves stūres ratam. Tas norāda īsāko attālumu starp kontroles elementu un stūres rata aizmugurējo plakni pret instrumentu paneli; |
| --- | --- |

a)

“a” izmērs, kura minimālā robeža ir 30 mm, attiecas uz kontroles elementu ar īsāko attālumu līdz rezerves stūres ratam. Tas norāda īsāko attālumu starp kontroles elementu un stūres rata aizmugurējo plakni pret instrumentu paneli;

| b) | “b” izmērs, kura maksimālā vērtība 130 mm, norāda attālumu no virzienrādītāja kontroles elementa un stūres rata loka priekšējo plakni pret vadītāju. |
| --- | --- |

b)

“b” izmērs, kura maksimālā vērtība 130 mm, norāda attālumu no virzienrādītāja kontroles elementa un stūres rata loka priekšējo plakni pret vadītāju.

6.2.2.3.   Uzstādīšanas pārbaude

Pārbaudē apskata uzstādīšanas nosacījumus, rezerves stūres rata diametru salīdzinājumā ar transportlīdzekļa izgatavotāja oriģinālo stūres ratu, virzienrādītāja vadības ierīces nomaiņu, skaņas signālierīču darbību un gaisa spilvena signalizatoru darbību. Ja iespējams, pārbauda arī to sensoru darbību, kas uzrauga vadītāja vai pasažieru sēdvietas un sniedz gaisa spilvenu vadības ierīcei ziņas par gaisa spilvena izplešanās stāvokli.

6.2.2.4.   Stūres pāreju testēšana

Savienojumu izmērus (piem., stūres vārpstas sazobe) salīdzina ar izgatavotāja vārpstas izmēriem, izmantojot profila projektoru.

Rezerves stūres pāreju stiprību pārbauda, nostiprinot fiksācijas uzmavu/skrūvi ar divreiz lielāku pievilkšanas līmeni, nekā norādījis transportlīdzekļa izgatavotājs, bet ne vairāk 85 Nm.

Veic atbilstošas pārbaudes, lai pārbaudītu, vai stūres pārejas transportlīdzekļu tipiem ar stūres ratā integrētām pretaizdzīšanas sistēmām sakrīt ar transportlīdzekļa izgatavotāja stūres rata atbilstošajām pazīmēm stiprības, izmēru, materiālu un darbības ziņā, vai arī veic pretaizdzīšanas sistēmas testus saskaņā ar Noteikumiem Nr. 18, lai pierādītu, ka rezerves stūres rata sistēma atbilst iepriekšminētajiem noteikumiem.

| 6.2.3. | Transportlīdzekļa(-u) frontāls(-i) triecientests(-i) ar apstiprināta tipa gaisa spilvena moduli aprīkotam rezerves stūres ratam(-iem)
  Ar apstiprināta tipa gaisa spilvenu aprīkots rezerves stūres rats ir tāds, ka, uzstādot to transportlīdzeklim, šis transportlīdzeklis atbilst Noteikumu Nr. 94 01 grozījumu sērijas 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4. un 5.2.1.5. punkta prasībām.
  Ja pastāv šaubas, pārbaudot ar apstiprināta tipa gaisa spilvenu aprīkota rezerves stūres rata atbilstību šo noteikumu prasībām, ņem vērā visus pieteikuma iesniedzēja nodrošinātos datus vai testu rezultātus, un tos var ņemt vērā, apstiprinot tehniskā dienesta veikto apstiprinājuma testu. |
| --- | --- |

6.2.3.

Transportlīdzekļa(-u) frontāls(-i) triecientests(-i) ar apstiprināta tipa gaisa spilvena moduli aprīkotam rezerves stūres ratam(-iem)

Ar apstiprināta tipa gaisa spilvenu aprīkots rezerves stūres rats ir tāds, ka, uzstādot to transportlīdzeklim, šis transportlīdzeklis atbilst Noteikumu Nr. 94 01 grozījumu sērijas 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4. un 5.2.1.5. punkta prasībām.

Ja pastāv šaubas, pārbaudot ar apstiprināta tipa gaisa spilvenu aprīkota rezerves stūres rata atbilstību šo noteikumu prasībām, ņem vērā visus pieteikuma iesniedzēja nodrošinātos datus vai testu rezultātus, un tos var ņemt vērā, apstiprinot tehniskā dienesta veikto apstiprinājuma testu.

6.3.   Tādu gaisa spilvenu rezerves sistēmu testēšana, kas ir citādas nekā stūres ratam uzstādītās

6.3.1.   Gaisa spilvenu rezerves sistēmas gaisa spilvena moduļa testi

Gaisa spilvenu rezerves sistēma ir aprīkota ar apstiprinātu gaisa spilvena moduli, vai arī gaisa spilvenu rezerves sistēmas izgatavotājs pierāda par šo testu atbildīgajam tehniskajam dienestam, ka sistēma atbilst iepriekš 5.1. un 5.2. punktā izvirzītajām prasībām.

| 6.3.2. | Gaisa spilvenu rezerves sistēmas, kas ir citādas nekā uzstādīts stūres ratam, ir tādas, ka, uzstādot transportlīdzeklim šīs sistēmas, transportlīdzeklis atbilst: |
| --- | --- |

6.3.2.

Gaisa spilvenu rezerves sistēmas, kas ir citādas nekā uzstādīts stūres ratam, ir tādas, ka, uzstādot transportlīdzeklim šīs sistēmas, transportlīdzeklis atbilst:

| 6.3.2.1. | ja uzstādīta B kategorijas gaisa spilvenu sistēma – Noteikumu Nr. 94 01 grozījumu sērijas 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4. un 5.2.1.5. punkta prasībām; |
| --- | --- |

6.3.2.1.

ja uzstādīta B kategorijas gaisa spilvenu sistēma – Noteikumu Nr. 94 01 grozījumu sērijas 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4. un 5.2.1.5. punkta prasībām;

| 6.3.2.2. | ja uzstādīta C kategorijas gaisa spilvenu sistēma – Noteikumu Nr. 94 01 grozījumu sērijas 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4. un 5.2.1.5. punkta prasībām; gaisa spilvenu sistēmas darbības pārbaudei papildus izmanto ar mērierīcēm aprīkotus manekenus; |
| --- | --- |

6.3.2.2.

ja uzstādīta C kategorijas gaisa spilvenu sistēma – Noteikumu Nr. 94 01 grozījumu sērijas 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4. un 5.2.1.5. punkta prasībām; gaisa spilvenu sistēmas darbības pārbaudei papildus izmanto ar mērierīcēm aprīkotus manekenus;

| 6.3.2.3. | ja uzstādīta D kategorijas gaisa spilvenu sistēma – Noteikumu Nr. 95 01 grozījumu sērijas 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4. un 5.2.1.5. punkta prasībām; šajā gadījuma testā izmanto sānu triecientestos izmantojamu manekenu. |
| --- | --- |

6.3.2.3.

ja uzstādīta D kategorijas gaisa spilvenu sistēma – Noteikumu Nr. 95 01 grozījumu sērijas 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4. un 5.2.1.5. punkta prasībām; šajā gadījuma testā izmanto sānu triecientestos izmantojamu manekenu.

7.   INSTRUKCIJAS LIETOTĀJIEM

| 7.1. | Gaisa spilvenu rezerves sistēmu izgatavotājs ekspluatācijas instrukcijās iekļauj visus ieteikumus vai piesardzības pasākumus, kas jāņem vērā, lietojot, uzturot vai iznīcinot sistēmu vai jebkuru tās detaļu. |
| --- | --- |

7.1.

Gaisa spilvenu rezerves sistēmu izgatavotājs ekspluatācijas instrukcijās iekļauj visus ieteikumus vai piesardzības pasākumus, kas jāņem vērā, lietojot, uzturot vai iznīcinot sistēmu vai jebkuru tās detaļu.

| 7.1.1. | Jo īpaši: |
| --- | --- |

7.1.1.

Jo īpaši:

| 7.1.1.1. | ja sistēma ir aprīkota ar kontroles ierīci, kas paredzēta, lai informētu lietotāju par sistēmas darbības stāvokli, ir skaidri jānorāda, kā interpretēt jebkāda veida sistēmas ziņojumus. Ir dota norāde par pasākumiem, kas jāveic, ja tiek saņemts ziņojums par kļūmi sistēmā, kopā ar aprakstu par risku, kāds pastāv, izmantojot transportlīdzekli šādā stāvoklī; |
| --- | --- |

7.1.1.1.

ja sistēma ir aprīkota ar kontroles ierīci, kas paredzēta, lai informētu lietotāju par sistēmas darbības stāvokli, ir skaidri jānorāda, kā interpretēt jebkāda veida sistēmas ziņojumus. Ir dota norāde par pasākumiem, kas jāveic, ja tiek saņemts ziņojums par kļūmi sistēmā, kopā ar aprakstu par risku, kāds pastāv, izmantojot transportlīdzekli šādā stāvoklī;

| 7.1.1.2. | ja ir norādīts, vai tehniskās apkopes vai remontdarbi jāveic tikai īpaši apmācītam personālam un vai pastāv jebkāds risks, izjaucot sistēmu; |
| --- | --- |

7.1.1.2.

ja ir norādīts, vai tehniskās apkopes vai remontdarbi jāveic tikai īpaši apmācītam personālam un vai pastāv jebkāds risks, izjaucot sistēmu;

| 7.1.1.3. | ja ir izskaidrota kārtība, kāda jāievēro, ja tiek piepūsts gaisa spilvens. Jo īpaši jāsniedz sīka informācija par jebkādiem piesardzības pasākumiem, kas jāveic attiecībā uz gāzveida, šķidrām vielām un cietvielām, kas izdalās, piepūšot gaisa spilvenu. Tāpat, ja sistēmas detaļas rada draudus, kad gaisa spilvenu piepūš, piemēram, bīstamus negludumus vai asas šķautnes, temperatūru, koroziju utt., apraksta šos draudus, kā arī veidus, kā no tiem izvairīties; |
| --- | --- |

7.1.1.3.

ja ir izskaidrota kārtība, kāda jāievēro, ja tiek piepūsts gaisa spilvens. Jo īpaši jāsniedz sīka informācija par jebkādiem piesardzības pasākumiem, kas jāveic attiecībā uz gāzveida, šķidrām vielām un cietvielām, kas izdalās, piepūšot gaisa spilvenu. Tāpat, ja sistēmas detaļas rada draudus, kad gaisa spilvenu piepūš, piemēram, bīstamus negludumus vai asas šķautnes, temperatūru, koroziju utt., apraksta šos draudus, kā arī veidus, kā no tiem izvairīties;

| 7.1.1.4. | ja gaisa spilvenu rezerves sistēmas(-u) utilizācijas rezultātā var rasties situācijas, kas ir tieši bīstamas cilvēkiem vai videi, norāda piemērotu procedūru, kā novērst šādas situācijas. Tā var būt metode, kuru pielietojot gaisa spilvenu apzināti piepūš, ja tas nav bīstams piepūstā stāvoklī, vai pastāv pienākums nodot sistēmu vai tās daļu projektētājam vai izgatavotājam, vai kāds cits piemērots pasākums. |
| --- | --- |

7.1.1.4.

ja gaisa spilvenu rezerves sistēmas(-u) utilizācijas rezultātā var rasties situācijas, kas ir tieši bīstamas cilvēkiem vai videi, norāda piemērotu procedūru, kā novērst šādas situācijas. Tā var būt metode, kuru pielietojot gaisa spilvenu apzināti piepūš, ja tas nav bīstams piepūstā stāvoklī, vai pastāv pienākums nodot sistēmu vai tās daļu projektētājam vai izgatavotājam, vai kāds cits piemērots pasākums.

| 7.2. | Uz gaisa spilvenu rezerves sistēmas ir marķējums un informācija par bērnu ierobežotājsistēmu izmantošanu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 94.
  Uz gaisa spilvenu sistēmas ar A, B, C, vai D kategorijas gaisa spilvenu moduļiem ir uzraksts “GAISA SPILVENS”, kas atrodas rezerves stūres rata riņķa līnijas iekšpusē vai uz gaisa spilvena moduļa vāka; šis uzraksts ir stingri piestiprināts un viegli saredzams.
  Turklāt, ja uzstādīta frontālās aizsardzības gaisa spilvenu sistēma, kas paredzēta izmantošanai jebkurā pasažieru sēdvietā, uz gaisa spilvena moduļa vāka virsmas redzamās daļas pastāvīgi piestiprina šādu marķējumu (vismaz uzrādīto informāciju teksta veidā).
  Šis marķējums ir tās valsts valodā(-ās), kur ierīci pārdod.
  Marķējuma minimālais izmērs: 60 × 120 mm. |
| --- | --- |

7.2.

Uz gaisa spilvenu rezerves sistēmas ir marķējums un informācija par bērnu ierobežotājsistēmu izmantošanu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 94.

Uz gaisa spilvenu sistēmas ar A, B, C, vai D kategorijas gaisa spilvenu moduļiem ir uzraksts “GAISA SPILVENS”, kas atrodas rezerves stūres rata riņķa līnijas iekšpusē vai uz gaisa spilvena moduļa vāka; šis uzraksts ir stingri piestiprināts un viegli saredzams.

Turklāt, ja uzstādīta frontālās aizsardzības gaisa spilvenu sistēma, kas paredzēta izmantošanai jebkurā pasažieru sēdvietā, uz gaisa spilvena moduļa vāka virsmas redzamās daļas pastāvīgi piestiprina šādu marķējumu (vismaz uzrādīto informāciju teksta veidā).

Šis marķējums ir tās valsts valodā(-ās), kur ierīci pārdod.

Marķējuma minimālais izmērs: 60 × 120 mm.

Image

8.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

Ražošanas atbilstības noteikšanas procedūras atbilst procedūrām, kas ir noteiktas nolīguma 2. papildinājumā (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), un satur šādas prasības:

| 8.1. | Iestāde, kura piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā var pārbaudīt atbilstības kontroles metodes, ko lieto katrā ražotnē. Šādu pārbaužu biežums parasti ir vienreiz divos gados. Ja kādas pārbaudes laikā konstatē neapmierinošus rezultātus, var palielināt šo pārbaužu biežumu. |
| --- | --- |

8.1.

Iestāde, kura piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā var pārbaudīt atbilstības kontroles metodes, ko lieto katrā ražotnē. Šādu pārbaužu biežums parasti ir vienreiz divos gados. Ja kādas pārbaudes laikā konstatē neapmierinošus rezultātus, var palielināt šo pārbaužu biežumu.

8.2.   Gaisa spilvenu rezerves sistēmas gaisa spilvena moduļa ražošanas atbilstība

Saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātos gaisa spilvenu moduļus ražo atbilstoši apstiprinātajam tipam, ievērojot iepriekš 5.1. un 5.2. punktā izvirzītās prasības.

8.3.   Ar apstiprināta tipa gaisa spilvena moduli aprīkota rezerves stūres rata ražošanas atbilstība

Ar apstiprināta tipa gaisa spilvena moduli aprīkotu un saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātu rezerves stūres ratu ražo atbilstoši apstiprinātajam tipam, ievērojot iepriekš 5.1. un 5.3. punktā izvirzītās prasības.

8.4.   Gaisa spilvenu rezerves sistēmas, kas ir citādas nekā stūres ratam uzstādītā, ražošanas atbilstība

Gaisa spilvenu rezerves sistēmas, kas ir citādas nekā stūres ratam uzstādītā un kas ir apstiprinātas saskaņā ar šiem noteikumiem, ražo atbilstoši apstiprinātajam tipam, ievērojot 5.1. un 5.4. punktā izvirzītās prasības.

9.   SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

Saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirto apstiprinājumu gaisa spilvenu rezerves sistēmas gaisa spilvena moduļa tipam, ar apstiprināta tipa gaisa spilvena moduli aprīkota rezerves stūres rata tipam vai gaisa spilvenu rezerves sistēmai, kas ir cita tipa nekā uzstādīta stūres ratam, var anulēt, ja netiek ievērotas iepriekš 8. punktā noteiktās prasības.

10.   IZMAIŅAS GAISA SPILVENU REZERVES SISTĒMAS GAISA SPILVENA MODUĻA TIPĀ, AR APSTIPRINĀTA TIPA GAISA SPILVENA MODULI APRĪKOTA STŪRES RATA TIPĀ VAI CITĀ GAISA SPILVENU REZERVES SISTĒMAS TIPĀ NEKĀ UZSTĀDĪTS STŪRES RATAM

| 10.1. | Par katru izmaiņu iepriekšminēto sistēmu tipā ziņo administratīvajai iestādei, kas šo tipu apstiprinājusi. Šādā gadījumā minētā iestāde var: |
| --- | --- |

10.1.

Par katru izmaiņu iepriekšminēto sistēmu tipā ziņo administratīvajai iestādei, kas šo tipu apstiprinājusi. Šādā gadījumā minētā iestāde var:

| 10.1.1. | izlemt, ka ir maz ticams, ka izdarītajām izmaiņām būs pietiekami negatīva ietekme un ka modulis, sistēma vai rezerves stūres rats joprojām atbilst prasībām; |
| --- | --- |

10.1.1.

izlemt, ka ir maz ticams, ka izdarītajām izmaiņām būs pietiekami negatīva ietekme un ka modulis, sistēma vai rezerves stūres rats joprojām atbilst prasībām;

| 10.1.2. | pieprasīt vēl vienu testēšanas pārskatu no tehniskā dienesta, kas atbildīgs par testu veikšanu. |
| --- | --- |

10.1.2.

pieprasīt vēl vienu testēšanas pārskatu no tehniskā dienesta, kas atbildīgs par testu veikšanu.

| 10.2. | Par atteikumu vai piekrišanu izsniegt apstiprinājumu, konkrēti norādot izmaiņas, ziņo saskaņā ar 4.1. līdz 4.3. punktā noteikto kārtību nolīguma dalībvalstīm, kas piemēro šos noteikumus. |
| --- | --- |

10.2.

Par atteikumu vai piekrišanu izsniegt apstiprinājumu, konkrēti norādot izmaiņas, ziņo saskaņā ar 4.1. līdz 4.3. punktā noteikto kārtību nolīguma dalībvalstīm, kas piemēro šos noteikumus.

| 10.3. | Kompetentā iestāde, kas izsniedz apstiprinājuma attiecinājumu uz citu tipu, piešķir sērijas numuru šim attiecinājumam un informē par to pārējās 1958. gada nolīguma dalībvalstis, kuras piemēro šos noteikumus, ar paziņojuma veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1., 2. un 3. pielikumā dotajam paraugam. |
| --- | --- |

10.3.

Kompetentā iestāde, kas izsniedz apstiprinājuma attiecinājumu uz citu tipu, piešķir sērijas numuru šim attiecinājumam un informē par to pārējās 1958. gada nolīguma dalībvalstis, kuras piemēro šos noteikumus, ar paziņojuma veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1., 2. un 3. pielikumā dotajam paraugam.

11.   RAŽOŠANAS GALĪGA PĀRTRAUKŠANA

Ja apstiprinājuma saņēmējs galīgi pārtrauc ražot saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprināto gaisa spilvenu rezerves sistēmas gaisa spilvena moduļa tipu, ar apstiprināta tipa gaisa spilvena moduli aprīkota rezerves stūres rata tipu vai gaisa spilvenu rezerves sistēmu, kas ir citāda nekā stūres ratam uzstādītā, viņš par to informē iestādi, kas izsniegusi apstiprinājumu. Saņemot attiecīgo paziņojumu, šī iestāde par to informē citas 1958. gada nolīguma dalībvalstis, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kura atbilst paraugiem šo noteikumu 1., 2. un 3. pielikumā.

12.   TO TEHNISKO DIENESTU NOSAUKUMI UN ADRESES, KAS IR ATBILDĪGI PAR ATBILSTĪBAS PĀRBAUŽU VEIKŠANU, KĀ ARĪ ADMINISTRATĪVO IESTĀŽU NOSAUKUMI UN ADRESES

1958. gada nolīguma dalībvalstis, kas piemēro šos noteikumus, paziņo ANO sekretariātam nosaukumus un adreses tiem tehniskajiem dienestiem, kas veic apstiprinājuma testus, un tām administratīvajām iestādēm, kuras piešķir apstiprinājumus un kurām jānosūta veidlapas, ar ko apliecina citās valstīs izdota apstiprinājuma piešķiršanu, attiecinājumu uz citu tipu, noraidīšanu, anulēšanu vai ražošanas galīgu pārtraukšanu.

1. PIELIKUMS

PAZIŅOJUMS

(maksimālais formāts: A4 (210 × 297 mm))

Image

2. PIELIKUMS

PAZIŅOJUMS

(maksimālais formāts: A4 (210 × 297 mm))

Image

3. PIELIKUMS

PAZIŅOJUMS

(maksimālais formāts: A4 (210 × 297 mm))

Image

4. PIELIKUMS

GAISA SPILVENU REZERVES SISTĒMAS GAISA SPILVENA MODUĻA APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMA PARAUGS

Image

a = vismaz 5 mm

Gaisa spilvena modulis ar šādu apstiprinājuma marķējumu ir Francijā (E2) ar numuru 002439 apstiprināts A kategorijas gaisa spilvena modulis. Pirmie divi apstiprinājuma numura cipari norāda, ka apstiprinājums piešķirts saskaņā ar noteikumu prasībām to sākotnējā formā.

Piezīme:

Apstiprinājuma numurs un papildu simbols(-i) jāizvieto tuvu aplim un vai nu virs burta “E”, vai zem tā, vai pa kreisi, vai pa labi no tā.

Apstiprinājuma numura cipariem jābūt vienā burta “E” pusē un jābūt vērstiem vienā virzienā. Papildu simbolam(-iem) jābūt tieši pretējā apstiprinājuma numura pusē. Apstiprinājuma numurā jāizvairās lietot romiešu ciparus, lai novērstu to sajaukšanu ar citiem simboliem.

5. PIELIKUMS

AR APSTIPRINĀTA TIPA GAISA SPILVENA MODULI APRĪKOTA STŪRES RATA APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMA PARAUGS

Image

a = vismaz 5 mm

Rezerves stūres rats ar šādu apstiprinājuma marķējumu ir Francijā (E2) ar numuru 002439 apstiprināts stūres rats, kas aprīkots ar A kategorijas gaisa spilvenu sistēmu. Pirmie divi apstiprinājuma numura cipari norāda, ka apstiprinājums piešķirts saskaņā ar noteikumu prasībām to sākotnējā formā.

Piezīme:

Apstiprinājuma numurs un papildu simbols(-i) jāizvieto cieši tuvu aplim un vai nu virs burta “E”, vai zem tā, vai pa kreisi, vai labi no tā.

Apstiprinājuma numura cipariem jābūt vienā burta “E” pusē un jābūt vērstiem vienā virzienā. Papildu simbolam(-iem) jābūt tieši pretējā apstiprinājuma numura pusē. Apstiprinājuma numurā jāizvairās lietot romiešu ciparus, lai novērstu to sajaukšanu ar citiem simboliem.

6. PIELIKUMS

GAISA SPILVENU REZERVES SISTĒMAS, KAS IR CITA TIPA NEKĀ UZSTĀDĪTS STŪRES RATAM, APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMA PARAUGS

Image

a = vismaz 8mm

Gaisa spilvenu rezerves sistēma ar šādu apstiprinājuma marķējumu ir Francijā (E2) ar numuru 002439 apstiprināta B kategorijas gaisa spilvenu sistēma. Pirmie divi apstiprinājuma numura cipari norāda, ka apstiprinājums piešķirts saskaņā ar noteikumu prasībām to sākotnējā formā.

Piezīme:

Apstiprinājuma numurs un papildu simbols(-i) jāizvieto cieši tuvu aplim un vai nu virs burta “E”, vai zem tā, vai pa kreisi, vai labi no tā.

Apstiprinājuma numura cipariem jābūt vienā burta “E” pusē un jābūt vērstiem vienā virzienā. Papildu simbolam(-iem) jābūt tieši pretējā apstiprinājuma numura pusē. Apstiprinājuma numurā jāizvairās lietot romiešu ciparus, lai novērstu to sajaukšanu ar citiem simboliem.

7. PIELIKUMS

NOGURUMA TESTA IERĪCE

Image

8. PIELIKUMS

H PUNKTA UN TORSA FAKTISKĀ LEŅĶA NOTEIKŠANAS PROCEDŪRA SĒDVIETĀM MEHĀNISKAJOS TRANSPORTLĪDZEKĻOS

1.   NOLŪKS

Šajā pielikumā aprakstīto procedūru izmanto, lai noteiktu H punkta atrašanās vietu un torsa faktisko leņķi vienai vai vairākām sēdvietām mehāniskajā transportlīdzeklī un pārliecinātos par izmērīto datu atbilstību transportlīdzekļa izgatavotāja dotajām aprēķina specifikācijām (3).

2.   DEFINĪCIJAS

Šajā pielikumā:

| 2.1. | “Atskaites dati” ir viens vai vairāki šādi sēdvietas parametri: |
| --- | --- |

2.1.

“Atskaites dati” ir viens vai vairāki šādi sēdvietas parametri:

| 2.1.1. | H punkts un R punkts, un to attiecība; |
| --- | --- |

2.1.1.

H punkts un R punkts, un to attiecība;

| 2.1.2. | torsa faktiskais leņķis un torsa projektētais leņķis, un to attiecība. |
| --- | --- |

2.1.2.

torsa faktiskais leņķis un torsa projektētais leņķis, un to attiecība.

| 2.2. | “Trīsdimensiju H punkta manekens” (3 DH manekens) ir ierīce, ko izmanto H punkta un torsa faktisko leņķu noteikšanai. Šī ierīce ir aprakstīta šā pielikuma 1. papildinājumā. |
| --- | --- |

2.2.

“Trīsdimensiju H punkta manekens” (3 DH manekens) ir ierīce, ko izmanto H punkta un torsa faktisko leņķu noteikšanai. Šī ierīce ir aprakstīta šā pielikuma 1. papildinājumā.

| 2.3. | “H punkts” ir torsa un augšstilba ass centrs 3 DH manekenā, kas uzstādīts transportlīdzekļa sēdeklī saskaņā ar 4. punktu. H punkts atrodas ierīces ass centrā starp 3 DH manekena abu pušu H punkta redzamās ass galiem. H punkts teorētiski atbilst R punktam (pielaides skatīt turpmāk 3.2.2. punktā). Pēc H punkta noteikšanas saskaņā ar 4. punktā aprakstīto metodi H punktu uzskata par fiksētu attiecībā pret sēdekļa spilvena konstrukciju un uzskata, ka tas pārvietojas, kad sēdeklis tiek regulēts. |
| --- | --- |

2.3.

“H punkts” ir torsa un augšstilba ass centrs 3 DH manekenā, kas uzstādīts transportlīdzekļa sēdeklī saskaņā ar 4. punktu. H punkts atrodas ierīces ass centrā starp 3 DH manekena abu pušu H punkta redzamās ass galiem. H punkts teorētiski atbilst R punktam (pielaides skatīt turpmāk 3.2.2. punktā). Pēc H punkta noteikšanas saskaņā ar 4. punktā aprakstīto metodi H punktu uzskata par fiksētu attiecībā pret sēdekļa spilvena konstrukciju un uzskata, ka tas pārvietojas, kad sēdeklis tiek regulēts.

| 2.4. | “R punkts” jeb “sēdekļa atskaites punkts” ir projektētais punkts, ko katrai sēdvietai definē transportlīdzekļa izgatavotājs un ko nosaka attiecībā pret trīsdimensiju koordinātu sistēmu. |
| --- | --- |

2.4.

“R punkts” jeb “sēdekļa atskaites punkts” ir projektētais punkts, ko katrai sēdvietai definē transportlīdzekļa izgatavotājs un ko nosaka attiecībā pret trīsdimensiju koordinātu sistēmu.

| 2.5. | “Torsa līnija” ir 3 DH manekena zondes ass, kad zonde ir pilnībā atvirzīta atpakaļ. |
| --- | --- |

2.5.

“Torsa līnija” ir 3 DH manekena zondes ass, kad zonde ir pilnībā atvirzīta atpakaļ.

| 2.6. | “Torsa faktiskais leņķis” ir leņķis, ko mēra starp vertikāli, kas iet caur H punktu un torsa līniju, izmantojot 3DH manekena atzveltnes leņķa kvadrantu. Torsa faktiskais leņķis teorētiski atbilst torsa projektētajam leņķim (pielaides skatīt turpmāk 3.2.2. punktā). |
| --- | --- |

2.6.

“Torsa faktiskais leņķis” ir leņķis, ko mēra starp vertikāli, kas iet caur H punktu un torsa līniju, izmantojot 3DH manekena atzveltnes leņķa kvadrantu. Torsa faktiskais leņķis teorētiski atbilst torsa projektētajam leņķim (pielaides skatīt turpmāk 3.2.2. punktā).

| 2.7. | “Torsa projektētais leņķis” ir leņķis, ko mēra starp vertikāli cauri R punktam un torsa līniju, stāvoklī, kas atbilst projektētajam atzveltnes stāvoklim, ko nosaka transportlīdzekļa izgatavotājs. |
| --- | --- |

2.7.

“Torsa projektētais leņķis” ir leņķis, ko mēra starp vertikāli cauri R punktam un torsa līniju, stāvoklī, kas atbilst projektētajam atzveltnes stāvoklim, ko nosaka transportlīdzekļa izgatavotājs.

| 2.8. | “Transportlīdzeklī esošas personas vidusplakne” (C/LO) ir katrā izraudzītajā sēdvietā novietota 3 DH manekena vidusplakne; to attēlo H punkta koordināta uz Y ass. Atsevišķiem sēdekļiem vidusplakne sakrīt ar transportlīdzeklī esošas personas vidusplakni. Pārējiem sēdekļiem transportlīdzeklī esošas personas vidusplakni nosaka izgatavotājs. |
| --- | --- |

2.8.

“Transportlīdzeklī esošas personas vidusplakne” (C/LO) ir katrā izraudzītajā sēdvietā novietota 3 DH manekena vidusplakne; to attēlo H punkta koordināta uz Y ass. Atsevišķiem sēdekļiem vidusplakne sakrīt ar transportlīdzeklī esošas personas vidusplakni. Pārējiem sēdekļiem transportlīdzeklī esošas personas vidusplakni nosaka izgatavotājs.

| 2.9. | “Trīsdimensiju koordinātu sistēma” ir sistēma, kas aprakstīta šā pielikuma 2. papildinājumā. |
| --- | --- |

2.9.

“Trīsdimensiju koordinātu sistēma” ir sistēma, kas aprakstīta šā pielikuma 2. papildinājumā.

| 2.10. | “Norādes zīmes” ir fiziski punkti (caurumi, virsmas, zīmes vai robojumi) uz transportlīdzekļa korpusa, ko nosaka izgatavotājs. |
| --- | --- |

2.10.

“Norādes zīmes” ir fiziski punkti (caurumi, virsmas, zīmes vai robojumi) uz transportlīdzekļa korpusa, ko nosaka izgatavotājs.

| 2.11. | “Transportlīdzekļa mērīšanas stāvoklis” ir transportlīdzekļa stāvoklis, ko nosaka norādes zīmju koordinātas trīsdimensiju koordinātu sistēmā. |
| --- | --- |

2.11.

“Transportlīdzekļa mērīšanas stāvoklis” ir transportlīdzekļa stāvoklis, ko nosaka norādes zīmju koordinātas trīsdimensiju koordinātu sistēmā.

3.   PRASĪBAS

3.1.   Datu sniegšana

Par katru sēdvietu, kur vajadzīgi atskaites dati, lai pierādītu atbilstību šo noteikumu prasībām, jāsniedz visi dati vai no tiem attiecīgi atlasīti dati šā pielikuma 3. papildinājumā norādītajā veidlapā:

| 3.1.1. | R punkta koordinātes trīsdimensiju koordinātu sistēmā; |
| --- | --- |

3.1.1.

R punkta koordinātes trīsdimensiju koordinātu sistēmā;

| 3.1.2. | torsa projektētais leņķis; |
| --- | --- |

3.1.2.

torsa projektētais leņķis;

| 3.1.3. | visas norādes, kas vajadzīgas, lai noregulētu sēdekli (ja tas ir regulējams) turpmāk 4.3. punktā noteiktajā mērīšanas stāvoklī. |
| --- | --- |

3.1.3.

visas norādes, kas vajadzīgas, lai noregulētu sēdekli (ja tas ir regulējams) turpmāk 4.3. punktā noteiktajā mērīšanas stāvoklī.

3.2.   Saistība starp mērījumu datiem un aprēķina specifikācijas datiem

| 3.2.1. | H punkta koordinātas un torsa faktiskā leņķa vērtība, kas iegūta ar turpmāk 4. punktā izklāstīto metodi, salīdzina attiecīgi ar transportlīdzekļa izgatavotāja norādītajām R punkta koordinātām un torsa projektētā leņķa vērtību. |
| --- | --- |

3.2.1.

H punkta koordinātas un torsa faktiskā leņķa vērtība, kas iegūta ar turpmāk 4. punktā izklāstīto metodi, salīdzina attiecīgi ar transportlīdzekļa izgatavotāja norādītajām R punkta koordinātām un torsa projektētā leņķa vērtību.

| 3.2.2. | R punkta un H punkta relatīvos stāvokļus un attiecību starp torsa projektēto leņķi un torsa faktisko leņķi attiecīgajai sēdvietai uzskata par apmierinošu, ja H punkts pēc savām koordinātām atrodas kvadrātā, kura malas garums ir 50 mm un tā horizontālo un vertikālo malu diagonāles krustojas R punktā, un ja torsa faktiskais leņķis no projektētā torsa leņķa neatšķiras vairāk par 5o. |
| --- | --- |

3.2.2.

R punkta un H punkta relatīvos stāvokļus un attiecību starp torsa projektēto leņķi un torsa faktisko leņķi attiecīgajai sēdvietai uzskata par apmierinošu, ja H punkts pēc savām koordinātām atrodas kvadrātā, kura malas garums ir 50 mm un tā horizontālo un vertikālo malu diagonāles krustojas R punktā, un ja torsa faktiskais leņķis no projektētā torsa leņķa neatšķiras vairāk par 5o.

| 3.2.3. | Ja šie nosacījumi ir izpildīti, lai pierādītu atbilstību šiem noteikumiem, izmanto R punktu un projektēto torsa leņķi. |
| --- | --- |

3.2.3.

Ja šie nosacījumi ir izpildīti, lai pierādītu atbilstību šiem noteikumiem, izmanto R punktu un projektēto torsa leņķi.

| 3.2.4. | Ja H punkts un torsa faktiskais leņķis neatbilst iepriekš 3.2.2. punktā minētajām prasībām, H punktu un torsa faktisko leņķi nosaka vēl divreiz (kopā trīs reizes). Ja no šīm trim darbībām divu darbību rezultāti atbilst prasībām, piemēro iepriekš 3.2.3. punktā minētos nosacījumus. |
| --- | --- |

3.2.4.

Ja H punkts un torsa faktiskais leņķis neatbilst iepriekš 3.2.2. punktā minētajām prasībām, H punktu un torsa faktisko leņķi nosaka vēl divreiz (kopā trīs reizes). Ja no šīm trim darbībām divu darbību rezultāti atbilst prasībām, piemēro iepriekš 3.2.3. punktā minētos nosacījumus.

| 3.2.5. | Ja vismaz divās no trim iepriekš 3.2.4. punktā aprakstītajām darbībām iegūtie rezultāti neatbilst iepriekš 3.2.2. punktā minētajām prasībām vai ja nevar veikt pārbaudi, jo transportlīdzekļa izgatavotājs nav sniedzis informāciju par R punkta stāvokli vai projektēto torsa leņķi, izmanto viduspunktu starp šiem trim izmērītajiem punktiem vai trīs izmērīto leņķu vidējo vērtību un uzskata tos par piemērojamiem visos gadījumos, kur šajos noteikumos minēts R punkts vai torsa projektētais leņķis. |
| --- | --- |

3.2.5.

Ja vismaz divās no trim iepriekš 3.2.4. punktā aprakstītajām darbībām iegūtie rezultāti neatbilst iepriekš 3.2.2. punktā minētajām prasībām vai ja nevar veikt pārbaudi, jo transportlīdzekļa izgatavotājs nav sniedzis informāciju par R punkta stāvokli vai projektēto torsa leņķi, izmanto viduspunktu starp šiem trim izmērītajiem punktiem vai trīs izmērīto leņķu vidējo vērtību un uzskata tos par piemērojamiem visos gadījumos, kur šajos noteikumos minēts R punkts vai torsa projektētais leņķis.

4.   H PUNKTA UN TORSA FAKTISKĀ LEŅĶA NOTEIKŠANAS PROCEDŪRA

| 4.1. | Transportlīdzekli pēc izgatavotāja ieskatiem sagatavo 20 ± 10 oC, lai nodrošinātu, ka sēdekļa materiāls sasniedzis istabas temperatūru. Ja pārbaudāmajā sēdeklī vēl nekad nav sēdēts, tajā divas reizes uz vienu minūti iesēdina 70 līdz 80 kg smagu cilvēku vai ierīci, lai saspiestu sēdekļa spilvenu un atzveltni. Pēc izgatavotāja pieprasījuma neviens sēdekļa komplekts vismaz 30 minūtes pirms 3 DH manekena uzstādīšanas netiek noslogots. |
| --- | --- |

4.1.

Transportlīdzekli pēc izgatavotāja ieskatiem sagatavo 20 ± 10 oC, lai nodrošinātu, ka sēdekļa materiāls sasniedzis istabas temperatūru. Ja pārbaudāmajā sēdeklī vēl nekad nav sēdēts, tajā divas reizes uz vienu minūti iesēdina 70 līdz 80 kg smagu cilvēku vai ierīci, lai saspiestu sēdekļa spilvenu un atzveltni. Pēc izgatavotāja pieprasījuma neviens sēdekļa komplekts vismaz 30 minūtes pirms 3 DH manekena uzstādīšanas netiek noslogots.

| 4.2. | Transportlīdzeklis ir tādā mērīšanas stāvoklī, kā definēts iepriekš 2.11. punktā. |
| --- | --- |

4.2.

Transportlīdzeklis ir tādā mērīšanas stāvoklī, kā definēts iepriekš 2.11. punktā.

| 4.3. | Sēdekli, ja tas ir regulējams, vispirms noregulē vistālāk atpakaļ parastā vadīšanas vai pasažiera sēdēšanas stāvoklī, kā norādījis transportlīdzekļa izgatavotājs, ņemot vērā tikai sēdekļa garenvirziena regulējumu, izņemot sēdekļa gājienu, kas nav paredzēts parastajiem braukšanas stāvokļiem. Ja ir vēl citi regulēšanas stāvokļi (vertikāls, leņķa, sēdekļa atzveltnes utt.), tad tos noregulē stāvoklī, ko noteicis transportlīdzekļa izgatavotājs. Sēdekļiem ar atsperojumu vertikālo stāvokli stingri nofiksē atbilstoši parastajam braukšanas stāvoklim, ko noteicis izgatavotājs. |
| --- | --- |

4.3.

Sēdekli, ja tas ir regulējams, vispirms noregulē vistālāk atpakaļ parastā vadīšanas vai pasažiera sēdēšanas stāvoklī, kā norādījis transportlīdzekļa izgatavotājs, ņemot vērā tikai sēdekļa garenvirziena regulējumu, izņemot sēdekļa gājienu, kas nav paredzēts parastajiem braukšanas stāvokļiem. Ja ir vēl citi regulēšanas stāvokļi (vertikāls, leņķa, sēdekļa atzveltnes utt.), tad tos noregulē stāvoklī, ko noteicis transportlīdzekļa izgatavotājs. Sēdekļiem ar atsperojumu vertikālo stāvokli stingri nofiksē atbilstoši parastajam braukšanas stāvoklim, ko noteicis izgatavotājs.

| 4.4. | Sēdvietas virsmu, kas saskaras ar 3 DH manekenu, pārklāj ar pietiekama izmēra un atbilstošas faktūras kokvilnas muslīnu, ko var raksturot kā vienkāršu kokvilnas audumu ar 18,9 diegiem uz cm un svaru 0,228 kg/m2 vai trikotāžas vai neaustu drānu ar līdzvērtīgiem parametriem. Ja sēdekli pārbauda ārpus transportlīdzekļa, grīdai, uz kuras sēdekli novieto, jābūt ar tādiem pašiem pamatparametriem (4) kā transportlīdzekļa grīdai, uz kuras šo sēdekli paredzēts izmantot. |
| --- | --- |

4.4.

Sēdvietas virsmu, kas saskaras ar 3 DH manekenu, pārklāj ar pietiekama izmēra un atbilstošas faktūras kokvilnas muslīnu, ko var raksturot kā vienkāršu kokvilnas audumu ar 18,9 diegiem uz cm un svaru 0,228 kg/m2 vai trikotāžas vai neaustu drānu ar līdzvērtīgiem parametriem. Ja sēdekli pārbauda ārpus transportlīdzekļa, grīdai, uz kuras sēdekli novieto, jābūt ar tādiem pašiem pamatparametriem (4) kā transportlīdzekļa grīdai, uz kuras šo sēdekli paredzēts izmantot.

| 4.5. | 3 DH manekena pamatnes un muguras daļas komplektu noliek tā, lai transportlīdzeklī esošās personas vidusplakne (C/LO) sakristu ar 3 DH manekena vidusplakni. Pēc izgatavotāja pieprasījuma 3 DH manekenu drīkst pavirzīt uz iekšu attiecībā pret C/LO, ja 3 DH manekens atrodas tik tālu uz āru, ka sēdekļa mala neļauj regulēt 3 DH manekenu. |
| --- | --- |

4.5.

3 DH manekena pamatnes un muguras daļas komplektu noliek tā, lai transportlīdzeklī esošās personas vidusplakne (C/LO) sakristu ar 3 DH manekena vidusplakni. Pēc izgatavotāja pieprasījuma 3 DH manekenu drīkst pavirzīt uz iekšu attiecībā pret C/LO, ja 3 DH manekens atrodas tik tālu uz āru, ka sēdekļa mala neļauj regulēt 3 DH manekenu.

| 4.6. | Pieliek pēdas un apakšstilba komplektus pamatnes komplektam vai nu pa vienam, vai izmantojot T veida stieņa un apakšstilbu komplektu. Līnija, kas iet cauri H punkta redzamās ass galiem, ir paralēla zemei un perpendikulāra sēdekļa garenvirziena vidusplaknei. |
| --- | --- |

4.6.

Pieliek pēdas un apakšstilba komplektus pamatnes komplektam vai nu pa vienam, vai izmantojot T veida stieņa un apakšstilbu komplektu. Līnija, kas iet cauri H punkta redzamās ass galiem, ir paralēla zemei un perpendikulāra sēdekļa garenvirziena vidusplaknei.

| 4.7. | 3 DH manekena kāju un pēdu stāvokli noregulē šādi: |
| --- | --- |

4.7.

3 DH manekena kāju un pēdu stāvokli noregulē šādi:

4.7.1.   Izraudzītā sēdvieta: vadītājs un priekšējais malējais pasažieris

| 4.7.1.1. | Vajadzības gadījumā abu kāju un pēdu komplektus pārvieto uz priekšu tā, lai pēdas ieņemtu dabisku stāvokli uz grīdas starp vadības pedāļiem. Ja iespējams, kreiso pēdu novieto apmēram tādā pašā attālumā pa kreisi no 3 DH manekena vidusplaknes kā labo kāju pa labi. Spirta līmeņrādi, ar ko pārbauda 3 DH manekena šķērsvirziena novietojumu, pavērš horizontāli, vajadzības gadījumā regulējot pamatni vai pavirzot kājas un pēdas komplektu uz aizmuguri. Līnija, kas šķērso H punkta ass galus, paliek perpendikulāra sēdekļa garenvirziena centra plaknei. |
| --- | --- |

4.7.1.1.

Vajadzības gadījumā abu kāju un pēdu komplektus pārvieto uz priekšu tā, lai pēdas ieņemtu dabisku stāvokli uz grīdas starp vadības pedāļiem. Ja iespējams, kreiso pēdu novieto apmēram tādā pašā attālumā pa kreisi no 3 DH manekena vidusplaknes kā labo kāju pa labi. Spirta līmeņrādi, ar ko pārbauda 3 DH manekena šķērsvirziena novietojumu, pavērš horizontāli, vajadzības gadījumā regulējot pamatni vai pavirzot kājas un pēdas komplektu uz aizmuguri. Līnija, kas šķērso H punkta ass galus, paliek perpendikulāra sēdekļa garenvirziena centra plaknei.

| 4.7.1.2. | Ja kreiso kāju nevar nolikt paralēli labajai kājai un kreiso kāju nevar atbalstīt pret konstrukciju, kreiso kāju pārvieto, līdz tā atbalstās. Saglabā redzamās ass galu orientāciju. |
| --- | --- |

4.7.1.2.

Ja kreiso kāju nevar nolikt paralēli labajai kājai un kreiso kāju nevar atbalstīt pret konstrukciju, kreiso kāju pārvieto, līdz tā atbalstās. Saglabā redzamās ass galu orientāciju.

4.7.2.   Izraudzītā sēdvieta: ārējā aizmugurējā

Aizmugurējiem sēdekļiem vai papildu sēdekļiem kājas novieto tā, kā norādījis izgatavotājs. Ja pēdas uz grīdas ir dažādos līmeņos, tad pēda, kas pirmā saskaras ar priekšējo sēdekli, kalpo par atskaites punktu, un otru pēdu novieto tā, lai spirta līmeņrādis, ar ko pārbauda ierīces šķērsvirziena novietojumu, būtu vērsts horizontāli.

| 4.8. | Piestiprina apakšstilba un augšstilba smagumus un noregulē 3 DH manekenu. |
| --- | --- |

4.8.

Piestiprina apakšstilba un augšstilba smagumus un noregulē 3 DH manekenu.

| 4.9. | Noliec muguras daļu uz priekšu līdz priekšējai atdurei un atvelk 3 DH manekenu no sēdekļa atzveltnes, izmantojot T veida stieni. Maina 3 DH manekena stāvokli uz sēdekļa, izmantojot vienu no šādām metodēm: |
| --- | --- |

4.9.

Noliec muguras daļu uz priekšu līdz priekšējai atdurei un atvelk 3 DH manekenu no sēdekļa atzveltnes, izmantojot T veida stieni. Maina 3 DH manekena stāvokli uz sēdekļa, izmantojot vienu no šādām metodēm:

| 4.9.1. | Ja 3 DH manekens tiecas slīdēt atpakaļ, izmanto šādu metodi. Atļauj 3 DH manekenam slīdēt atpakaļ, līdz uz priekšu vērstā horizontālā ierobežotājslodze vairs nav vajadzīga, t. i., līdz pamatne saskaras ar sēdekļa atzveltni. Ja vajadzīgs, maina zemākās kājas stāvokli. |
| --- | --- |

4.9.1.

Ja 3 DH manekens tiecas slīdēt atpakaļ, izmanto šādu metodi. Atļauj 3 DH manekenam slīdēt atpakaļ, līdz uz priekšu vērstā horizontālā ierobežotājslodze vairs nav vajadzīga, t. i., līdz pamatne saskaras ar sēdekļa atzveltni. Ja vajadzīgs, maina zemākās kājas stāvokli.

| 4.9.2. | Ja 3 DH manekens netiecas slīdēt atpakaļ, izmanto šādu metodi. Liek 3 DH manekenam slīdēt atpakaļ, pieliekot uz aizmuguri vērstu horizontālu slodzi 3 DH  T veida stienim, līdz pamatne saskaras ar sēdekļa atzveltni (sk. šā pielikuma 1. papildinājuma 2. attēlu). |
| --- | --- |

4.9.2.

Ja 3 DH manekens netiecas slīdēt atpakaļ, izmanto šādu metodi. Liek 3 DH manekenam slīdēt atpakaļ, pieliekot uz aizmuguri vērstu horizontālu slodzi 3 DH  T veida stienim, līdz pamatne saskaras ar sēdekļa atzveltni (sk. šā pielikuma 1. papildinājuma 2. attēlu).

| 4.10. | Pieliek 100 ± 10 N lielu slodzi 3 DH manekena muguras daļas komplektam vietā, kur krustojas gūžas leņķa kvadranta un T veida stieņa virsmas. Slodzes virzienu saglabā līnijā, kas iet gar minēto krustpunktu uz punktu tieši virs augšstilba stieņa (skatīt šā pielikuma 1. papildinājuma 2. attēlu). Tad uzmanīgi atvirza muguras daļu atpakaļ pie sēdekļa atzveltnes. Jābūt uzmanīgiem procedūras atlikušajā daļā, lai novērstu 3 DH manekena slīdēšanu uz priekšu. |
| --- | --- |

4.10.

Pieliek 100 ± 10 N lielu slodzi 3 DH manekena muguras daļas komplektam vietā, kur krustojas gūžas leņķa kvadranta un T veida stieņa virsmas. Slodzes virzienu saglabā līnijā, kas iet gar minēto krustpunktu uz punktu tieši virs augšstilba stieņa (skatīt šā pielikuma 1. papildinājuma 2. attēlu). Tad uzmanīgi atvirza muguras daļu atpakaļ pie sēdekļa atzveltnes. Jābūt uzmanīgiem procedūras atlikušajā daļā, lai novērstu 3 DH manekena slīdēšanu uz priekšu.

| 4.11. | Uzliek labā un kreisā gurna smagumus un tad pēc kārtas astoņus torsa smagumus. Saglabā 3 DH manekena līmeni. |
| --- | --- |

4.11.

Uzliek labā un kreisā gurna smagumus un tad pēc kārtas astoņus torsa smagumus. Saglabā 3 DH manekena līmeni.

| 4.12. | Noliec muguras daļu uz priekšu, lai sēdekļa atzveltni atbrīvotu no spiediena. Pašūpo 3 DH manekenu no vienas puses uz otru 10o lielā lokā (5o uz katru pusi no vertikālās vidusplaknes), izdarot trīs pilnus ciklus, lai nepieļautu, ka starp 3 DH manekenu un sēdekli rodas berze.
  Kamēr manekenu šūpo, 3 DH manekena T veida stienis var tiekties novirzīties no noteiktā horizontālā un vertikālā stāvokļa. Tādēļ T veida stienis jāstabilizē, pieliekot attiecīgu sānisku slodzi šūpošanas laikā. Jābūt uzmanīgiem, turot T veida stieni un šūpojot 3 DH manekenu, lai nodrošinātu to, ka nekādas nejaušas ārējas slodzes netiek pieliktas vertikālā virzienā vai virzienā uz priekšu un atpakaļ.
  Šajā laikā 3 DH manekena pēdas nevajag stabilizēt vai turēt. Ja pēdas maina stāvokli, tām uz brīdi ļauj palikt šādā stāvoklī.
  Uzmanīgi atliec muguras daļu atpakaļ pret atzveltni un pārbauda, vai abi spirta līmeņrāži ir nulles stāvoklī. Ja 3 DH manekena šūpošanas laikā ir notikusi pēdu kustība, to stāvoklis jāmaina šādi:
  pēc kārtas paceļ katru pēdu no grīdas tikai tik, cik vajadzīgs, lai nerastos nekāda papildu pēdu kustība. Šīs pacelšanas laikā pēdas brīvi griežas, un netiek pieliktas nekādas uz priekšu vērstas vai sāniskas slodzes. Kad katru pēdu noliek atpakaļ lejup vērstā stāvoklī, papēdim jābūt kontaktā ar konstrukciju, kas tam ir paredzēta.
  Pārbauda, vai sānu spirta līmeņrādis ir nulles līmenī, vajadzības gadījumā muguras daļas augšpusē pieliek sānu slodzi, kas ir pietiekama, lai noregulētu 3 DH manekena pamatni uz sēdekļa. |
| --- | --- |

4.12.

Noliec muguras daļu uz priekšu, lai sēdekļa atzveltni atbrīvotu no spiediena. Pašūpo 3 DH manekenu no vienas puses uz otru 10o lielā lokā (5o uz katru pusi no vertikālās vidusplaknes), izdarot trīs pilnus ciklus, lai nepieļautu, ka starp 3 DH manekenu un sēdekli rodas berze.

Kamēr manekenu šūpo, 3 DH manekena T veida stienis var tiekties novirzīties no noteiktā horizontālā un vertikālā stāvokļa. Tādēļ T veida stienis jāstabilizē, pieliekot attiecīgu sānisku slodzi šūpošanas laikā. Jābūt uzmanīgiem, turot T veida stieni un šūpojot 3 DH manekenu, lai nodrošinātu to, ka nekādas nejaušas ārējas slodzes netiek pieliktas vertikālā virzienā vai virzienā uz priekšu un atpakaļ.

Šajā laikā 3 DH manekena pēdas nevajag stabilizēt vai turēt. Ja pēdas maina stāvokli, tām uz brīdi ļauj palikt šādā stāvoklī.

Uzmanīgi atliec muguras daļu atpakaļ pret atzveltni un pārbauda, vai abi spirta līmeņrāži ir nulles stāvoklī. Ja 3 DH manekena šūpošanas laikā ir notikusi pēdu kustība, to stāvoklis jāmaina šādi:

pēc kārtas paceļ katru pēdu no grīdas tikai tik, cik vajadzīgs, lai nerastos nekāda papildu pēdu kustība. Šīs pacelšanas laikā pēdas brīvi griežas, un netiek pieliktas nekādas uz priekšu vērstas vai sāniskas slodzes. Kad katru pēdu noliek atpakaļ lejup vērstā stāvoklī, papēdim jābūt kontaktā ar konstrukciju, kas tam ir paredzēta.

Pārbauda, vai sānu spirta līmeņrādis ir nulles līmenī, vajadzības gadījumā muguras daļas augšpusē pieliek sānu slodzi, kas ir pietiekama, lai noregulētu 3 DH manekena pamatni uz sēdekļa.

| 4.13. | Turot T veida stieni, lai nepieļautu 3 DH manekena slīdēšanu pa sēdekļa spilvenu uz priekšu, turpina šādi:






  a) | atvirza muguras pamatni atpakaļ pie atzveltnes; |
| --- | --- | --- |

4.13.

Turot T veida stieni, lai nepieļautu 3 DH manekena slīdēšanu pa sēdekļa spilvenu uz priekšu, turpina šādi:

a)

atvirza muguras pamatni atpakaļ pie atzveltnes;

| b) | muguras leņķa stienim pēc kārtas pieliek un atņem tādu uz aizmuguri vērstu slodzi, kas nepārsniedz 25 N, tādā augstumā, kurš ir aptuveni torsa smagumu centrā, līdz gūžas leņķa kvadranta rādījumi liecina, ka pēc slodzes atņemšanas ir panākts stabils stāvoklis. Jābūt uzmanīgiem, lai nodrošinātu, ka 3 DH manekenam netiek pielikta nekāda ārēja lejup vērsta vai sāniska slodze. Ja 3 DH manekena līmenis jāregulē vēlreiz, muguras daļu pagriež uz priekšu, noregulē vēlreiz un atkārto 4.12. punktā minēto procedūru. |
| --- | --- |

b)

muguras leņķa stienim pēc kārtas pieliek un atņem tādu uz aizmuguri vērstu slodzi, kas nepārsniedz 25 N, tādā augstumā, kurš ir aptuveni torsa smagumu centrā, līdz gūžas leņķa kvadranta rādījumi liecina, ka pēc slodzes atņemšanas ir panākts stabils stāvoklis. Jābūt uzmanīgiem, lai nodrošinātu, ka 3 DH manekenam netiek pielikta nekāda ārēja lejup vērsta vai sāniska slodze. Ja 3 DH manekena līmenis jāregulē vēlreiz, muguras daļu pagriež uz priekšu, noregulē vēlreiz un atkārto 4.12. punktā minēto procedūru.

| 4.14. | Veic visus mērījumus: |
| --- | --- |

4.14.

Veic visus mērījumus:

| 4.14.1. | trīsdimensiju koordinātu sistēmā nosaka H punkta koordinātas; |
| --- | --- |

4.14.1.

trīsdimensiju koordinātu sistēmā nosaka H punkta koordinātas;

| 4.14.2. | torsa faktisko leņķi nolasa 3 DH manekena muguras leņķa kvadrantā, kad zonde ir pilnīgi atvirzīta atpakaļ. |
| --- | --- |

4.14.2.

torsa faktisko leņķi nolasa 3 DH manekena muguras leņķa kvadrantā, kad zonde ir pilnīgi atvirzīta atpakaļ.

| 4.15. | Ja vēlams atkārtoti uzstādīt 3 DH manekenu, vismaz 30 minūtes pirms atkārtotās uzstādīšanas sēdekļa komplektu nenoslogo. 3 DH manekenu neatstāj uzliktu uz sēdekļa komplekta ilgāk par laiku, kas nepieciešams testa veikšanai. |
| --- | --- |

4.15.

Ja vēlams atkārtoti uzstādīt 3 DH manekenu, vismaz 30 minūtes pirms atkārtotās uzstādīšanas sēdekļa komplektu nenoslogo. 3 DH manekenu neatstāj uzliktu uz sēdekļa komplekta ilgāk par laiku, kas nepieciešams testa veikšanai.

| 4.16. | Ja sēdekļus vienā rindā var uzskatīt par līdzīgiem (sols, vienādi sēdekļi utt.), tad katrai sēdekļu rindai nosaka tikai vienu H punktu un vienu torsa faktisko leņķi, šā pielikuma 1. papildinājumā aprakstīto 3 DH manekenu nosēdinot vietā, ko uzskata par reprezentatīvu šai rindai. Šī vieta ir: |
| --- | --- |

4.16.

Ja sēdekļus vienā rindā var uzskatīt par līdzīgiem (sols, vienādi sēdekļi utt.), tad katrai sēdekļu rindai nosaka tikai vienu H punktu un vienu torsa faktisko leņķi, šā pielikuma 1. papildinājumā aprakstīto 3 DH manekenu nosēdinot vietā, ko uzskata par reprezentatīvu šai rindai. Šī vieta ir:

| 4.16.1. | priekšējā rindā – vadītāja sēdeklis; |
| --- | --- |

4.16.1.

priekšējā rindā – vadītāja sēdeklis;

| 4.16.2. | aizmugurējā rindā vai rindās – malējais sēdeklis. |
| --- | --- |

4.16.2.

aizmugurējā rindā vai rindās – malējais sēdeklis.

8. PIELIKUMS

1. papildinājums

H PUNKTA TRĪSDIMENSIJU MANEKENA (5) APRAKSTS

(3 DH manekens)

1.   Muguras daļa un pamatne

Muguras daļa un pamatne būvēta no kompozītās plastmasas un metāla; tās imitē cilvēka torsu un augšstilbus, un tām ir mehāniska locījuma vieta H punktā. Kvadrants ir piestiprināts pie zondes, kuras locījuma vieta ir H punktā, lai mērītu faktisko torsa leņķi. Pēc regulējama augšstilba stieņa, kas piestiprināts pie pamatnes, nosaka augšstilbu viduslīniju, un tas kalpo par bāzes līniju gūžas leņķa kvadrantam.

2.   Ķermeņa un kāju elementi

Apakšstilbu daļas pievieno pamatnes komplektam pie T veida stieņa, kas savieno ceļus un ir regulējamā augšstilba stieņa sānisks pagarinājums. Kvadranti ir iekļauti apakšstilbu daļās, lai mērītu ceļu leņķus. Kurpju un pēdu komplektus kalibrē, lai mērītu pēdas leņķi. Ar diviem spirta līmeņrāžiem nosaka ierīces novietojumu telpā. Ķermeņa elementu smagumi ir novietoti atbilstošos smaguma centros, lai nodrošinātu sēdekļa iespiedumu, kas līdzvērtīgs 76 kg smaga vīrieša iespiedumam. Visas 3 DH manekena locītavas jāpārbauda, lai tās brīvi kustētos bez ievērojamas berzes.

Image

Image

8. PIELIKUMS

2. papildinājums

TRĪSDIMENSIJU KOORDINĀTU SISTĒMA

| 1. | Trīsdimensiju koordinātu sistēmu definē trīs ortogonālas plaknes, ko nosaka transportlīdzekļa izgatavotājs (skatīt attēlu) (6). |
| --- | --- |

1.

Trīsdimensiju koordinātu sistēmu definē trīs ortogonālas plaknes, ko nosaka transportlīdzekļa izgatavotājs (skatīt attēlu) (6).

| 2. | Transportlīdzekļa mērīšanas stāvokli nosaka, novietojot transportlīdzekli uz atbalsta virsmas tā, lai norādes zīmju koordinātas atbilstu izgatavotāja norādītajām. |
| --- | --- |

2.

Transportlīdzekļa mērīšanas stāvokli nosaka, novietojot transportlīdzekli uz atbalsta virsmas tā, lai norādes zīmju koordinātas atbilstu izgatavotāja norādītajām.

| 3. | R punkta un H punkta koordinātas nosaka attiecībā pret transportlīdzekļa izgatavotāja definētajām norādes zīmēm. |
| --- | --- |

3.

R punkta un H punkta koordinātas nosaka attiecībā pret transportlīdzekļa izgatavotāja definētajām norādes zīmēm.

Image

8. PIELIKUMS

3. papildinājums

ATSKAITES DATI PAR SĒDVIETĀM

1.   Atskaites datu kodēšana

Katrai sēdvietai atskaites dati tiek minēti secīgi. Sēdvietas identificē ar divu rakstzīmju kodu. Pirmā rakstzīme ir arābu cipars un apzīmē sēdekļu rindu, skaitot no transportlīdzekļa priekšas uz aizmuguri. Otrā rakstzīme ir lielais burts, kurš norāda sēdvietas atrašanās vietu rindā, skatoties virzienā, kas atbilst transportlīdzekļa kustībai uz priekšu, izmanto šādus burtus:

| | L = pa kreisi |
| --- | --- |

L = pa kreisi

| | C = vidū |
| --- | --- |

C = vidū

| | R = pa labi |
| --- | --- |

R = pa labi

2.   Transportlīdzekļa mērīšanas stāvokļa apraksts

| 2.1. | Norādes zīmju koordinātas:
  X ..............................
  Y ..............................
  Z .............................. |
| --- | --- |

2.1.

Norādes zīmju koordinātas:

X ..............................

Y ..............................

Z ..............................

3.   Atskaites datu saraksts:

| 3.1. | Sēdvieta: .............................. |
| --- | --- |

3.1.

Sēdvieta: ..............................

| 3.1.1. | R punkta koordinātas:
  X ..............................
  Y ..............................
  Z .............................. |
| --- | --- |

3.1.1.

R punkta koordinātas:

X ..............................

Y ..............................

Z ..............................

| 3.1.2. | Torsa projektētais leņķis: .............................. |
| --- | --- |

3.1.2.

Torsa projektētais leņķis: ..............................

| 3.1.3. | Specifikācijas sēdekļu regulēšanai (7)

  horizontālās: ..............................
  vertikālās: ..............................
  leņķa: ..............................
  torsa leņķa: .............................. |
| --- | --- |

3.1.3.

Specifikācijas sēdekļu regulēšanai (7)

horizontālās: ..............................

vertikālās: ..............................

leņķa: ..............................

torsa leņķa: ..............................

Piezīme: atskaites datus pārējām sēdvietām uzskaita 3.2. punktā, 3.3. punktā utt.

---

(1)  1 Vācijai, 2 Francijai, 3 Itālijai, 4 Nīderlandei, 5 Zviedrijai, 6 Beļģijai, 7 Ungārijai, 8 Čehijai, 9 Spānijai, 10 Serbijai un Melnkalnei, 11 Apvienotajai Karalistei , 12 Austrijai, 13 Luksemburgai, 14 Šveicei, 15 (pieejams), 16 Norvēģijai, 17 Somijai, 18 Dānijai, 19 Rumānijai, 20 Polijai, 21 Portugālei, 22 Krievijas Federācijai, 23 Grieķijai, 24 Īrijai, 25 Horvātijai, 26 Slovēnijai, 27 Slovākijai, 28 Baltkrievijai, 29 Igaunijai, 30 (pieejams), 31 Bosnijai un Hercegovinai, 32 Latvijai, 33 (pieejams), 34 Bulgārijai, 35 (pieejams), 36 Lietuvai, 37 Turcijai, 38 (pieejams), 39 Azerbaidžānai, 40 Bijušajai Dienvidslāvijas Republikai Maķedonijai, 41 (pieejams), 42 Eiropas Kopienai (apstiprinājumus piešķir tās dalībvalstis, izmantojot attiecīgo EEK simbolu), 43 Japānai, 44 (pieejams), 45 Austrālijai, 46 Ukrainai, 47 Dienvidāfrikas Republikai un 48 Jaunzēlandei. Turpmākos numurus pārējām valstīm piešķir hronoloģiskā secībā, kādā tās ratificē Nolīgumu par vienotu tehnisko prasību apstiprināšanu transportlīdzekļiem ar riteņiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzmontēt un/vai izmantot transportlīdzekļos ar riteņiem, kā arī pat to atļauju savstarpēju atzīšanu, kas piešķirtas, pamatojoties uz šiem noteikumiem, un šādi piešķirtos numurus Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs paziņo šā nolīguma dalībvalstīm.

1

(2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

2

(3)  Neskaitot priekšējos sēdekļus, jebkurā citā sēdvietā, kur H punktu nevar noteikt, izmantojot “trīsdimensiju H punkta manekenu” vai citas metodes, kā atskaites punktu pēc kompetentās iestādes ieskatiem var pieņemt izgatavotāja norādīto R punktu.

3

(4)  Slīpuma leņķis, augstuma starpība attiecībā pret sēdekļa stiprinājumu, virsmas faktūra utt.

4

(5)  Lai saņemtu sīkāku informāciju par 3 DH manekena uzbūvi, vērsties Society of Automotive Engineers (SAE), 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, United States of America.

5

Society of Automotive Engineers (SAE), 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, United States of America.

Manekens atbilst ISO standartā 6549-1980 aprakstītajam.

(6)  Koordinātu sistēma atbilst ISO 1978. gada standartam 4130.

6

(7)  Nevajadzīgo izsvītrot.

7

---