# Euroopa Liidu L 106/2007

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 106 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 50. köide24. aprill 2007 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 106

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

50. köide24. aprill 2007

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 442/2007, 19. aprill 2007, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse Ukrainast pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 443/2007, 23. aprill 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 20 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 444/2007, 23. aprill 2007, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 41/2007 seoses heeringa püügi piirangutega ICESi vööndites I ja II | 22 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 445/2007, 23. aprill 2007, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2991/94, millega sätestatakse võiderasvade standardid, ja nõukogu määruse (EMÜ) nr 1898/87 piima ja piimatoodete turustamisel kasutatavate nimetuste kaitse kohta, teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad (kodifitseeritud versioon) | 24 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 446/2007, 23. aprill 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2273/2002, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1254/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses teatavate veiste hinnavaatlusega ühenduse tüüpilistel turgudel | 30 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 447/2007, 23. aprill 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1043/2005, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 seoses teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemiga ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumidega | 31 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni direktiiv 2007/25/EÜ, 23. aprill 2007, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et kanda sellesse toimeainetena dimetoaat, dimetomorf, glufosinaat, metribusiin, fosmet ja propamokarb (
  1
  ) | 34 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 442/2007, 19. aprill 2007, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse Ukrainast pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 443/2007, 23. aprill 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

20

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 444/2007, 23. aprill 2007, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 41/2007 seoses heeringa püügi piirangutega ICESi vööndites I ja II

22

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 445/2007, 23. aprill 2007, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2991/94, millega sätestatakse võiderasvade standardid, ja nõukogu määruse (EMÜ) nr 1898/87 piima ja piimatoodete turustamisel kasutatavate nimetuste kaitse kohta, teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad (kodifitseeritud versioon)

24

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 446/2007, 23. aprill 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2273/2002, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1254/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses teatavate veiste hinnavaatlusega ühenduse tüüpilistel turgudel

30

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 447/2007, 23. aprill 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1043/2005, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 seoses teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemiga ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumidega

31

DIREKTIIVID

*

Komisjoni direktiiv 2007/25/EÜ, 23. aprill 2007, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et kanda sellesse toimeainetena dimetoaat, dimetomorf, glufosinaat, metribusiin, fosmet ja propamokarb (
  1
  )

1

34

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Nõukogu |
| | | 2007/241/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 27. märts 2007, Euroopa Ühenduse ja Korea Vabariigi valitsuse vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu sõlmimise kohta | 43 |
| Euroopa Ühenduse ja Korea Vabariigi valitsuse vaheline teadus- ja tehnikakoostöö leping | 44 |
| | | 2007/242/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 23. aprill 2007, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 423/2007 (mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid) artikli 7 lõiget 2 | 51 |
| | | Komisjon |
| | | 2007/243/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 18. aprill 2007, mille järgi ühenduse rahastamine ei kata teatavaid kulutusi, mida liikmesriigid on teinud Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastust
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 1663 all)

   (
  1
  ) | 55 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

2007/241/EÜ

*

Nõukogu otsus, 27. märts 2007, Euroopa Ühenduse ja Korea Vabariigi valitsuse vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu sõlmimise kohta

43

Euroopa Ühenduse ja Korea Vabariigi valitsuse vaheline teadus- ja tehnikakoostöö leping

44

2007/242/EÜ

*

Nõukogu otsus, 23. aprill 2007, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 423/2007 (mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid) artikli 7 lõiget 2

51

Komisjon

2007/243/EÜ

*

Komisjoni otsus, 18. aprill 2007, mille järgi ühenduse rahastamine ei kata teatavaid kulutusi, mida liikmesriigid on teinud Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastust
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 1663 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 1663 all)

1

55

| | | III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Nõukogu otsus 2007/244/ÜVJP, 23. aprill 2007, millega rakendatakse ühismeedet 2005/557/ÜVJP Aafrika Liidu missiooni Sudaani Darfuri piirkonnas toetava Euroopa Liidu tsiviil-sõjalise tegevuse kohta | 63 |
| | * | Nõukogu ühismeede 2007/245/ÜVJP, 23. aprill 2007, millega muudetakse ühismeedet 2005/557/ÜVJP Aafrika Liidu missiooni Sudaani Darfuri piirkonnas toetava Euroopa Liidu tsiviil-sõjalise tegevuse kohta seoses Aafrika Liidu missiooni Somaalias (AMISOM) loomist abistava sõjalise toetuselemendi lisamisega | 65 |
| | * | Nõukogu ühine seisukoht 2007/246/ÜVJP, 23. aprill 2007, millega muudetakse ühist seisukohta 2007/140/ÜVJP, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid | 67 |

III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

*

Nõukogu otsus 2007/244/ÜVJP, 23. aprill 2007, millega rakendatakse ühismeedet 2005/557/ÜVJP Aafrika Liidu missiooni Sudaani Darfuri piirkonnas toetava Euroopa Liidu tsiviil-sõjalise tegevuse kohta

63

*

Nõukogu ühismeede 2007/245/ÜVJP, 23. aprill 2007, millega muudetakse ühismeedet 2005/557/ÜVJP Aafrika Liidu missiooni Sudaani Darfuri piirkonnas toetava Euroopa Liidu tsiviil-sõjalise tegevuse kohta seoses Aafrika Liidu missiooni Somaalias (AMISOM) loomist abistava sõjalise toetuselemendi lisamisega

65

*

Nõukogu ühine seisukoht 2007/246/ÜVJP, 23. aprill 2007, millega muudetakse ühist seisukohta 2007/140/ÜVJP, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid

67

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 24.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 106/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 106/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 442/2007,

19. aprill 2007,

millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse Ukrainast pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi “algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Kehtivad meetmed

| (1) | Nõukogu kehtestas 22. jaanuaril 2001. aastal määrusega (EÜ) nr 132/2001 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi “olemasolevad meetmed”) 33,25 eurot tonni kohta CN-koodide 3102 30 90 ja 3102 40 90 alla kuuluva muu hulgas Ukrainast pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes. Nende meetmeteni viinud uurimisele viidates kasutatakse edaspidi nimetust “esialgne uurimine”. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kehtestas 22. jaanuaril 2001. aastal määrusega (EÜ) nr 132/2001 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi “olemasolevad meetmed”) 33,25 eurot tonni kohta CN-koodide 3102 30 90 ja 3102 40 90 alla kuuluva muu hulgas Ukrainast pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes. Nende meetmeteni viinud uurimisele viidates kasutatakse edaspidi nimetust “esialgne uurimine”.

| (2) | Nõukogu vabastas 17. mail 2004. aastal pärast osalist vahepealset läbivaatamist määrusega (EÜ) nr 993/2004 (3) dumpinguvastastest tollimaksudest, mis olid kehtestatud määrusega (EÜ) nr 132/2001, ühendusse imporditava vaatlusaluse toote, mille on tootnud äriühingud, kelle kohustuste võtmise komisjon on heaks kiitnud. Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1001/2004 (4) kiideti heaks kohustused ajavahemikuks kuni 20. maini 2005. Kõnealuste kohustuste eesmärgiks oli võtta arvesse teatavaid tagajärgi, mis tulenesid Euroopa Liidu laienemisest 25 liikmesriigini. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu vabastas 17. mail 2004. aastal pärast osalist vahepealset läbivaatamist määrusega (EÜ) nr 993/2004 (3) dumpinguvastastest tollimaksudest, mis olid kehtestatud määrusega (EÜ) nr 132/2001, ühendusse imporditava vaatlusaluse toote, mille on tootnud äriühingud, kelle kohustuste võtmise komisjon on heaks kiitnud. Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1001/2004 (4) kiideti heaks kohustused ajavahemikuks kuni 20. maini 2005. Kõnealuste kohustuste eesmärgiks oli võtta arvesse teatavaid tagajärgi, mis tulenesid Euroopa Liidu laienemisest 25 liikmesriigini.

| (3) | Pärast vahepealset läbivaatamist, mis piirdus vaatlusaluse toote määratlusega, otsustas nõukogu määrusega (EÜ) nr 945/2005, et vaatlusaluse toote määratlust tuleks selgitada ja et kehtivaid meetmeid tuleks kohaldada vaatlusaluse toote suhtes, kui see on võetud muude väetiste koostisse, proportsionaalselt nende ammooniumnitraadi ja teiste marginaalsete ainete ning toiteelementide sisaldusega. |
| --- | --- |

(3)

Pärast vahepealset läbivaatamist, mis piirdus vaatlusaluse toote määratlusega, otsustas nõukogu määrusega (EÜ) nr 945/2005, et vaatlusaluse toote määratlust tuleks selgitada ja et kehtivaid meetmeid tuleks kohaldada vaatlusaluse toote suhtes, kui see on võetud muude väetiste koostisse, proportsionaalselt nende ammooniumnitraadi ja teiste marginaalsete ainete ning toiteelementide sisaldusega.

2.   Läbivaatamistaotlus

| (4) | Pärast 5. mail 2005 avaldatud eelseisva aegumise teadet (5) esitati 25. oktoobril 2005 taotlus aegumise läbivaatamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2. Taotluse esitas Euroopa väetisetootjate liit (European Fertilizer Manufacturers Association – EFMA, edaspidi “taotluse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % ühenduse ammooniumnitraadi kogutoodangust. |
| --- | --- |

(4)

Pärast 5. mail 2005 avaldatud eelseisva aegumise teadet (5) esitati 25. oktoobril 2005 taotlus aegumise läbivaatamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2. Taotluse esitas Euroopa väetisetootjate liit (European Fertilizer Manufacturers Association – EFMA, edaspidi “taotluse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % ühenduse ammooniumnitraadi kogutoodangust.

| (5) | Taotluse esitaja väitis ning esitas esmapilgul usutavad tõendid selle kohta, et dumpingu kordumine ja ühenduse tootmisharule kahju tekitamine on tõenäoline seoses Ukrainast (edaspidi “asjaomane riik”) pärit ammooniumnitraadi impordiga. |
| --- | --- |

(5)

Taotluse esitaja väitis ning esitas esmapilgul usutavad tõendid selle kohta, et dumpingu kordumine ja ühenduse tootmisharule kahju tekitamine on tõenäoline seoses Ukrainast (edaspidi “asjaomane riik”) pärit ammooniumnitraadi impordiga.

| (6) | Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 25. jaanuaril 2006Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteadaandes (6) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2. |
| --- | --- |

(6)

Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 25. jaanuaril 2006Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteadaandes (6) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.

3.   Uurimine

3.1.   Uurimisperiood

| (7) | Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise suhtes asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 2002. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(7)

Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise suhtes asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 2002. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune periood”).

3.2.   Uurimisega seotud isikud

| (8) | Komisjon teatas ametlikult aegumise läbivaatamise algatamisest teadaolevalt asjaga seotud eksportivatele tootjatele, importijatele ja kasutajatele ning nende ühendustele, eksportivate riikide esindajatele, taotluse esitajale ning ühenduse tootjatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon teatas ametlikult aegumise läbivaatamise algatamisest teadaolevalt asjaga seotud eksportivatele tootjatele, importijatele ja kasutajatele ning nende ühendustele, eksportivate riikide esindajatele, taotluse esitajale ning ühenduse tootjatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (9) | Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus. |
| --- | --- |

(9)

Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

| (10) | Ühenduse tootjate ja ühenduse importijate suurt arvu silmas pidades peeti asjakohaseks kooskõlas algmääruse artikliga 17 uurida, kas tuleks kasutada väljavõttelist uuringut. Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on tõepoolest vajalik, ning selle vajalikkuse korral moodustada valimi, paluti eespool osutatud isikutel vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 anda endast teada 15 päeva jooksul pärast uurimise algatamist ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. |
| --- | --- |

(10)

Ühenduse tootjate ja ühenduse importijate suurt arvu silmas pidades peeti asjakohaseks kooskõlas algmääruse artikliga 17 uurida, kas tuleks kasutada väljavõttelist uuringut. Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on tõepoolest vajalik, ning selle vajalikkuse korral moodustada valimi, paluti eespool osutatud isikutel vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 anda endast teada 15 päeva jooksul pärast uurimise algatamist ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.

| (11) | Pärast esitatud teabe läbivaatamist ning arvestades, et kümme ühenduse tootjat ilmutas valmidust teha koostööd, otsustati, et ühenduse tootjate suhtes on vaja rakendada väljavõttelist uuringut. Ainult üks importija esitas algatamisteates nõutud teabe ja väljendas valmisolekut teha komisjoni talitustega edaspidi koostööd. Kuid kõnealune importija asus väljaspool ühendust ega importinud vaatlusalust toodet uurimisperioodil ühendusse. Seega otsustati, et importijate suhtes ei ole väljavõtteline uuring vajalik. |
| --- | --- |

(11)

Pärast esitatud teabe läbivaatamist ning arvestades, et kümme ühenduse tootjat ilmutas valmidust teha koostööd, otsustati, et ühenduse tootjate suhtes on vaja rakendada väljavõttelist uuringut. Ainult üks importija esitas algatamisteates nõutud teabe ja väljendas valmisolekut teha komisjoni talitustega edaspidi koostööd. Kuid kõnealune importija asus väljaspool ühendust ega importinud vaatlusalust toodet uurimisperioodil ühendusse. Seega otsustati, et importijate suhtes ei ole väljavõtteline uuring vajalik.

| (12) | Kümme ühenduse tootjat täitis tähtajaks nõuetekohaselt väljavõttelise uuringu vormi ja andis ametliku nõusoleku teha uurimises edaspidi koostööd. Nende kümne ühenduse tootja hulgast moodustas komisjon vastavalt algmääruse artiklile 17 valimi, mis põhineb ammooniumnitraadi tootmise ja müügi suurimal tüüpilisel mahul ühenduses ning mida saab kasutada oleva aja jooksul korralikult uurida. Neli valimisse kuulunud ühenduse tootjat esindasid uurimisperioodil 76 % põhjenduses 51 määratletud ühenduse tootmisharu kogutoodangust, samas kui eespool nimetatud kümme ühenduse tootjat esindasid uurimisperioodil 70 % ühenduse kogutoodangust. |
| --- | --- |

(12)

Kümme ühenduse tootjat täitis tähtajaks nõuetekohaselt väljavõttelise uuringu vormi ja andis ametliku nõusoleku teha uurimises edaspidi koostööd. Nende kümne ühenduse tootja hulgast moodustas komisjon vastavalt algmääruse artiklile 17 valimi, mis põhineb ammooniumnitraadi tootmise ja müügi suurimal tüüpilisel mahul ühenduses ning mida saab kasutada oleva aja jooksul korralikult uurida. Neli valimisse kuulunud ühenduse tootjat esindasid uurimisperioodil 76 % põhjenduses 51 määratletud ühenduse tootmisharu kogutoodangust, samas kui eespool nimetatud kümme ühenduse tootjat esindasid uurimisperioodil 70 % ühenduse kogutoodangust.

| (13) | Vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 konsulteeriti moodustatud valimi suhtes asjaomaste isikutega, kes ei esitanud selles suhtes vastuväiteid. |
| --- | --- |

(13)

Vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 konsulteeriti moodustatud valimi suhtes asjaomaste isikutega, kes ei esitanud selles suhtes vastuväiteid.

| (14) | Neljale valimisse kuulunud ühenduse tootjale ning kõikidele teadaolevatele eksportivatele tootjatele saadeti küsimustikud. |
| --- | --- |

(14)

Neljale valimisse kuulunud ühenduse tootjale ning kõikidele teadaolevatele eksportivatele tootjatele saadeti küsimustikud.

| (15) | Küsimustiku vastused saadi neljalt valimisse kuulunud ühenduse tootjalt ja kolmelt tootjalt, kellest kaks olid eksportivad tootjad asjaomases riigis, ning ühelt sidusettevõtjalt. |
| --- | --- |

(15)

Küsimustiku vastused saadi neljalt valimisse kuulunud ühenduse tootjalt ja kolmelt tootjalt, kellest kaks olid eksportivad tootjad asjaomases riigis, ning ühelt sidusettevõtjalt.

| (16) | Lisaks esitas küsimustikule täielikud vastused üks võrdlusriigi tootja. |
| --- | --- |

(16)

Lisaks esitas küsimustikule täielikud vastused üks võrdlusriigi tootja.

| (17) | Komisjon otsis ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks, et määrata kindlaks dumpingu ja sellest tulenevalt ühenduse huvidele tekitatava kahju tõenäoline kordumine. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:






  a) | Ukraina tootja Stirol sidusettevõtja






  — | IBE Trading, New York, New Yorgi osariik, Ameerika Ühendriigid; |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

Komisjon otsis ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks, et määrata kindlaks dumpingu ja sellest tulenevalt ühenduse huvidele tekitatava kahju tõenäoline kordumine. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:

a)

Ukraina tootja Stirol sidusettevõtja

—

IBE Trading, New York, New Yorgi osariik, Ameerika Ühendriigid;

| b) | tootja võrdlusriigis






  — | Terra Industries, Sioux City, Iowa osariik, Ameerika Ühendriigid; |
| --- | --- | --- |

b)

tootja võrdlusriigis

—

Terra Industries, Sioux City, Iowa osariik, Ameerika Ühendriigid;

| c) | valimisse kuulunud ühenduse tootjad






  — | Terra Nitrogen Limited, Stockton, Ühendkuningriik, |
| --- | --- | --- |

c)

valimisse kuulunud ühenduse tootjad

—

Terra Nitrogen Limited, Stockton, Ühendkuningriik,

| — | Grande Paroisse SA, Pariis, Prantsusmaa, |
| --- | --- |

—

Grande Paroisse SA, Pariis, Prantsusmaa,

| — | Zakłady Azotowe Anwil SA, Poola, |
| --- | --- |

—

Zakłady Azotowe Anwil SA, Poola,

| — | Yara nv, Brüssel, Belgia, ja selle sidusettevõtja Yara Sluiskil bv, Sluiskil, Madalmaad. |
| --- | --- |

—

Yara nv, Brüssel, Belgia, ja selle sidusettevõtja Yara Sluiskil bv, Sluiskil, Madalmaad.

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Vaatlusalune toode

| (18) | Vaatlusaluseks tooteks on Ukrainast pärit tahked väetised ammooniumnitraadi sisaldusega üle 80 protsendi massist, mis kuuluvad CN-koodide 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ja ex 3105 90 91 alla. Ammooniumnitraat on tahke lämmastikväetis, mida kasutatakse tavaliselt põllumajanduses. Seda toodetakse ammoniaagist ja lämmastikhappest ning selle lämmastikusisaldus on üle 28 massiprotsendi mikrogranuleeritud või granuleeritud vormis. |
| --- | --- |

(18)

Vaatlusaluseks tooteks on Ukrainast pärit tahked väetised ammooniumnitraadi sisaldusega üle 80 protsendi massist, mis kuuluvad CN-koodide 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ja ex 3105 90 91 alla. Ammooniumnitraat on tahke lämmastikväetis, mida kasutatakse tavaliselt põllumajanduses. Seda toodetakse ammoniaagist ja lämmastikhappest ning selle lämmastikusisaldus on üle 28 massiprotsendi mikrogranuleeritud või granuleeritud vormis.

| (19) | Vaatlusaluse toote määratlust on selgitatud määruses (EÜ) nr 945/2005. |
| --- | --- |

(19)

Vaatlusaluse toote määratlust on selgitatud määruses (EÜ) nr 945/2005.

2.   Samasugune toode

| (20) | Läbivaatamise raames toimuv uurimine kinnitas esialgse uurimise järeldusi, et ammooniumnitraat on puhas tooraine ning selle kvaliteet ja füüsikalised põhiomadused on identsed, olenemata päritoluriigist. Seega on kindlaks tehtud, et vaatlusalusel tootel ning toodetel, mida valmistavad ja müüvad eksportivad tootjad omamaisel turul ja kolmandatesse riikidesse, ning nendel toodetel, mida valmistavad ja müüvad ühenduse tootjad ühenduse turul ja võrdlusriigi tootja võrdlusriigi siseturul, on ühed ja samad füüsikalised ja keemilised põhiomadused ning sisuliselt sama kasutusala, ning sellest tulenevalt käsitletakse neid kui samasuguseid tooteid algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(20)

Läbivaatamise raames toimuv uurimine kinnitas esialgse uurimise järeldusi, et ammooniumnitraat on puhas tooraine ning selle kvaliteet ja füüsikalised põhiomadused on identsed, olenemata päritoluriigist. Seega on kindlaks tehtud, et vaatlusalusel tootel ning toodetel, mida valmistavad ja müüvad eksportivad tootjad omamaisel turul ja kolmandatesse riikidesse, ning nendel toodetel, mida valmistavad ja müüvad ühenduse tootjad ühenduse turul ja võrdlusriigi tootja võrdlusriigi siseturul, on ühed ja samad füüsikalised ja keemilised põhiomadused ning sisuliselt sama kasutusala, ning sellest tulenevalt käsitletakse neid kui samasuguseid tooteid algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

C.   DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

1.   Üldist

| (21) | Uurimises tegid koostööd kolm vaatlusaluse toote Ukraina tootjat. Kaks koostööd teinud tootjat eksportis uurimisperioodil vaatlusalust toodet. Ukrainas on teada vähemalt üks vaatlusalust toodet eksportiv tootja, kes ei teinud koostööd. |
| --- | --- |

(21)

Uurimises tegid koostööd kolm vaatlusaluse toote Ukraina tootjat. Kaks koostööd teinud tootjat eksportis uurimisperioodil vaatlusalust toodet. Ukrainas on teada vähemalt üks vaatlusalust toodet eksportiv tootja, kes ei teinud koostööd.

| (22) | Eksportivate tootjate esitatud ühendusse suunduva ekspordi andmete ja Eurostati esitatud impordi kogumahu võrdlus näitas, et kaks eksportivat tootjat esindas ligikaudu 60 % kogu impordist, mis saabus ühendusse Ukrainast uurimisperioodi jooksul. Siiski oli võimalik teha kindlaks, et valdav osa ülejäänud 40 % vaatlusaluse toote impordi arvetest pärines 2004. aasta detsembrist (ning seepärast ei esitanud koostööd teinud tootjad selle kohta andmeid), kuid import saabus ühendusse uurimisperioodi jooksul (ning on seepärast kaasatud impordi statistikasse). 2005. aasta detsembri arvetega eksport, mis saabus ühendusse 2006. aasta jaanuaris, oli seevastu tähtsusetu kogusega. Selle põhjal tehti järeldus, et uurimisperioodil Ukrainast ühendusse saabunud impordi kogumahust 85–90 % on importinud koostööd teinud tootjad. Koostöö tase on seetõttu kõrge. |
| --- | --- |

(22)

Eksportivate tootjate esitatud ühendusse suunduva ekspordi andmete ja Eurostati esitatud impordi kogumahu võrdlus näitas, et kaks eksportivat tootjat esindas ligikaudu 60 % kogu impordist, mis saabus ühendusse Ukrainast uurimisperioodi jooksul. Siiski oli võimalik teha kindlaks, et valdav osa ülejäänud 40 % vaatlusaluse toote impordi arvetest pärines 2004. aasta detsembrist (ning seepärast ei esitanud koostööd teinud tootjad selle kohta andmeid), kuid import saabus ühendusse uurimisperioodi jooksul (ning on seepärast kaasatud impordi statistikasse). 2005. aasta detsembri arvetega eksport, mis saabus ühendusse 2006. aasta jaanuaris, oli seevastu tähtsusetu kogusega. Selle põhjal tehti järeldus, et uurimisperioodil Ukrainast ühendusse saabunud impordi kogumahust 85–90 % on importinud koostööd teinud tootjad. Koostöö tase on seetõttu kõrge.

| (23) | Terve ühenduse turuga võrreldes oli vaatlusaluse toote koguimport Ukrainast väike, st alla 1 %. |
| --- | --- |

(23)

Terve ühenduse turuga võrreldes oli vaatlusaluse toote koguimport Ukrainast väike, st alla 1 %.

2.   Dumpinguhinnaga import uurimisperioodil

2.1.   Võrdlusriik

| (24) | Kuna Ukrainat ei peetud aegumise läbivaatamise taotluse esitamise ajal veel turumajanduslikuks riigiks, (7) tuli normaalväärtus määrata kindlaks kolmanda turumajandusriigi tootjalt saadud andmete põhjal vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7. Algatamisteates olid asjakohaste võrdlusriikidena nähtud ette USA ja Rumeenia. Tuleb meenutada, et esialgses uurimises oli võrdlusriigiks valitud Poola. Kuna Poola astus 2004. aasta mais Euroopa Liitu, ei ole see valik enam võimalik. Kõikidele huvitatud isikutele anti võimalus esitada märkusi seoses USA ja Rumeenia valimisega võrdlusriikideks. |
| --- | --- |

(24)

Kuna Ukrainat ei peetud aegumise läbivaatamise taotluse esitamise ajal veel turumajanduslikuks riigiks, (7) tuli normaalväärtus määrata kindlaks kolmanda turumajandusriigi tootjalt saadud andmete põhjal vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7. Algatamisteates olid asjakohaste võrdlusriikidena nähtud ette USA ja Rumeenia. Tuleb meenutada, et esialgses uurimises oli võrdlusriigiks valitud Poola. Kuna Poola astus 2004. aasta mais Euroopa Liitu, ei ole see valik enam võimalik. Kõikidele huvitatud isikutele anti võimalus esitada märkusi seoses USA ja Rumeenia valimisega võrdlusriikideks.

| (25) | Siiski näitas pärast algatamisteate avaldamist tehtud analüüs, et Rumeenias domineeris ammooniumnitraadi turul Ukrainast ja Venemaalt pärit import, samas kui Rumeenia tootjad olid äärmiselt ekspordile orienteeritud, müües omamaisel turul üksnes tähtsusetuid koguseid. Selle põhjal järeldati, et Rumeeniat ei saa tema eespool kirjeldatud omamaise turu struktuuri tõttu pidada kõige sobivamaks võrdlusriigi valikuks. |
| --- | --- |

(25)

Siiski näitas pärast algatamisteate avaldamist tehtud analüüs, et Rumeenias domineeris ammooniumnitraadi turul Ukrainast ja Venemaalt pärit import, samas kui Rumeenia tootjad olid äärmiselt ekspordile orienteeritud, müües omamaisel turul üksnes tähtsusetuid koguseid. Selle põhjal järeldati, et Rumeeniat ei saa tema eespool kirjeldatud omamaise turu struktuuri tõttu pidada kõige sobivamaks võrdlusriigi valikuks.

| (26) | Vaid üks koostööd tegev tootja esitas märkused. Kõnealune koostööd tegev tootja soovitas parema võimalusena Alžeeriat, arvestades tema juurdepääsu gaasile kui põhitoorainele. Sellega seoses tuleb märkida, et võrdlusriigi valimise põhikriteeriumiks ei ole maagaasi kaevanduspiirkondade olemasolu riigis. Peamine on see, et gaasihinnad põhineks turuväärtusel. Kahesuguste gaasihindade süsteemi olemasolu Alžeerias näitab selgelt, et nii see ei ole, ja muudab seega Alžeeria vähesobivaks võrdlusriigiks. Lisaks tuleb märkida, et nii USA kui ka Ukraina on maagaasi tootjad ja netoimportijad, kuna Alžeeria on maagaasi netoeksportija. Sellega seoses sarnaneb USA Ukrainaga rohkem kui Alžeeria. |
| --- | --- |

(26)

Vaid üks koostööd tegev tootja esitas märkused. Kõnealune koostööd tegev tootja soovitas parema võimalusena Alžeeriat, arvestades tema juurdepääsu gaasile kui põhitoorainele. Sellega seoses tuleb märkida, et võrdlusriigi valimise põhikriteeriumiks ei ole maagaasi kaevanduspiirkondade olemasolu riigis. Peamine on see, et gaasihinnad põhineks turuväärtusel. Kahesuguste gaasihindade süsteemi olemasolu Alžeerias näitab selgelt, et nii see ei ole, ja muudab seega Alžeeria vähesobivaks võrdlusriigiks. Lisaks tuleb märkida, et nii USA kui ka Ukraina on maagaasi tootjad ja netoimportijad, kuna Alžeeria on maagaasi netoeksportija. Sellega seoses sarnaneb USA Ukrainaga rohkem kui Alžeeria.

| (27) | Lisaks väideti, et USA ei ole asjakohane võrdlusriik, sest nende omamaised gaasihinnad olid uurimisperioodil ülemäära kõrged. Sellega seoses tuleb märkida, et kuigi uurimisperioodi neljandas kvartalis olid gaasihinnad loodusõnnetuste tõttu väga kõrged, on selles osas kerge teha kohandust, nagu on kirjeldatud allpool põhjenduses 35. |
| --- | --- |

(27)

Lisaks väideti, et USA ei ole asjakohane võrdlusriik, sest nende omamaised gaasihinnad olid uurimisperioodil ülemäära kõrged. Sellega seoses tuleb märkida, et kuigi uurimisperioodi neljandas kvartalis olid gaasihinnad loodusõnnetuste tõttu väga kõrged, on selles osas kerge teha kohandust, nagu on kirjeldatud allpool põhjenduses 35.

| (28) | USA valimist vaidlustati ka seoses tootmisprotsessiga. Väideti, et Alžeeria tootmisprotsess sarnaneb Ukraina omaga rohkem. Siiski ei suutnud tootja seda väidet põhjendada. |
| --- | --- |

(28)

USA valimist vaidlustati ka seoses tootmisprotsessiga. Väideti, et Alžeeria tootmisprotsess sarnaneb Ukraina omaga rohkem. Siiski ei suutnud tootja seda väidet põhjendada.

| (29) | Lisaks väideti, et Alžeeria tootmise, tarbimise ja tarbijanõudluse tase sarnaneb Ukraina omaga rohkem. Kättesaadava teabe kohaselt on nii Alžeeria tootmine (8) kui ka omamaine tarbimine (9) tähtsusetult väike. Teisalt on aga nii Ukrainas kui ka USAs märkimisväärne tootmine ja suur omamaine turg. |
| --- | --- |

(29)

Lisaks väideti, et Alžeeria tootmise, tarbimise ja tarbijanõudluse tase sarnaneb Ukraina omaga rohkem. Kättesaadava teabe kohaselt on nii Alžeeria tootmine (8) kui ka omamaine tarbimine (9) tähtsusetult väike. Teisalt on aga nii Ukrainas kui ka USAs märkimisväärne tootmine ja suur omamaine turg.

| (30) | Hoolimata asjaolust, et USAs kehtisid asjaomasest riigist pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes dumpinguvastased meetmed, leiti, et on tegemist avatud konkurentsivõimelise turuga, kus märkimisväärne arv omamaiseid tootjaid seisab silmitsi muudest kolmandatest riikidest pärit impordist tingitud arvestatava konkurentsiga. Lisaks on USA tootjate omamaine müük tüüpiline ning neil on samasugune juurdepääs toorainele nagu Ukraina tootjatel. |
| --- | --- |

(30)

Hoolimata asjaolust, et USAs kehtisid asjaomasest riigist pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes dumpinguvastased meetmed, leiti, et on tegemist avatud konkurentsivõimelise turuga, kus märkimisväärne arv omamaiseid tootjaid seisab silmitsi muudest kolmandatest riikidest pärit impordist tingitud arvestatava konkurentsiga. Lisaks on USA tootjate omamaine müük tüüpiline ning neil on samasugune juurdepääs toorainele nagu Ukraina tootjatel.

| (31) | Seetõttu näitas uurimine, et USAd tuleks kasutada asjakohase võrdlusriigina. Sellest tulenevalt võeti arvutustes aluseks kontrollitud teave sellelt ainsalt koostööd teinud USA tootjalt, kes esitas täielikult vastatud küsimustiku. |
| --- | --- |

(31)

Seetõttu näitas uurimine, et USAd tuleks kasutada asjakohase võrdlusriigina. Sellest tulenevalt võeti arvutustes aluseks kontrollitud teave sellelt ainsalt koostööd teinud USA tootjalt, kes esitas täielikult vastatud küsimustiku.

2.2.   Normaalväärtus

| (32) | Kuna aegumise läbivaatamise taotluse esitamise ajal ei peetud Ukrainat veel turumajanduslikuks riigiks, tuli Ukraina puhul normaalväärtus määrata kindlaks USA tootjalt saadud andmete alusel, nagu selgitatud ülevalpool põhjenduses 31. |
| --- | --- |

(32)

Kuna aegumise läbivaatamise taotluse esitamise ajal ei peetud Ukrainat veel turumajanduslikuks riigiks, tuli Ukraina puhul normaalväärtus määrata kindlaks USA tootjalt saadud andmete alusel, nagu selgitatud ülevalpool põhjenduses 31.

| (33) | Ainsa koostööd teinud võrdlusriigi tootja samasuguse toote omamaise müügi tüüpilisust hinnati kahe koostööd teinud ühenduse eksportiva tootja ekspordi põhjal. Tuleb märkida, et ühendusse eksporditi ainult üht tooteliiki. Seepärast ei tehtud analüüsi tooteliikide kaupa. |
| --- | --- |

(33)

Ainsa koostööd teinud võrdlusriigi tootja samasuguse toote omamaise müügi tüüpilisust hinnati kahe koostööd teinud ühenduse eksportiva tootja ekspordi põhjal. Tuleb märkida, et ühendusse eksporditi ainult üht tooteliiki. Seepärast ei tehtud analüüsi tooteliikide kaupa.

| (34) | Ainsa koostööd teinud võrdlusriigi tootja samasuguse toote omamaine müük leiti olevat tüüpiline, sest see ületas märkimisväärselt kahe Ukraina koostööd teinud tootja ühendusse eksporditud ammooniumnitraadi mahu. |
| --- | --- |

(34)

Ainsa koostööd teinud võrdlusriigi tootja samasuguse toote omamaine müük leiti olevat tüüpiline, sest see ületas märkimisväärselt kahe Ukraina koostööd teinud tootja ühendusse eksporditud ammooniumnitraadi mahu.

| (35) | Et teha kindlaks, kas USA tootja omamaine müük toimus tavapärase kaubanduse käigus, võrreldi omamaiseid müügihindu tootmiskuludega. USA tootja tootmiskulude hindamisel leiti, et neid olid neljandas kvartalis mõjutanud loodusõnnetused. Kõnealuse tootja avaldatud teabe kohaselt mõjusid kolmandas kvartalis Mehhiko lahte tabanud orkaanid laastavalt maagaasi turgudele ning mõjutasid negatiivselt tootja neljanda kvartali ja terve aasta tulemusi. (10) Tõepoolest, noteeritud gaasihinnad (11) kahekordistusid USAs ajavahemikus augustist (12) oktoobrini, (13) kuna vahepeal olid orkaanid Katrina (23.–31. august 2005) ja Rita (17.–26. september 2005) tabanud Mehhiko lahe rannikut. Kuna maagaas on ammooniumnitraadi tootmise puhul peamine kulutegur, oli mõju märkimisväärne ja selle tulemusena oleks arvestuslik normaalväärtus olnud kunstlikult suur. Seepärast otsustati 2005. aasta neljanda kvartali tootmiskulude määramisel võtta aluseks keskmine gaasihind, mille tootja oli maksnud 2005. aasta esimese kolme kvartali jooksul. |
| --- | --- |

(35)

Et teha kindlaks, kas USA tootja omamaine müük toimus tavapärase kaubanduse käigus, võrreldi omamaiseid müügihindu tootmiskuludega. USA tootja tootmiskulude hindamisel leiti, et neid olid neljandas kvartalis mõjutanud loodusõnnetused. Kõnealuse tootja avaldatud teabe kohaselt mõjusid kolmandas kvartalis Mehhiko lahte tabanud orkaanid laastavalt maagaasi turgudele ning mõjutasid negatiivselt tootja neljanda kvartali ja terve aasta tulemusi. (10) Tõepoolest, noteeritud gaasihinnad (11) kahekordistusid USAs ajavahemikus augustist (12) oktoobrini, (13) kuna vahepeal olid orkaanid Katrina (23.–31. august 2005) ja Rita (17.–26. september 2005) tabanud Mehhiko lahe rannikut. Kuna maagaas on ammooniumnitraadi tootmise puhul peamine kulutegur, oli mõju märkimisväärne ja selle tulemusena oleks arvestuslik normaalväärtus olnud kunstlikult suur. Seepärast otsustati 2005. aasta neljanda kvartali tootmiskulude määramisel võtta aluseks keskmine gaasihind, mille tootja oli maksnud 2005. aasta esimese kolme kvartali jooksul.

| (36) | Eespool esitatu põhjal leiti, et omamaine müük oli valdavas osas kasumlik, ning sellest tulenevalt määrati normaalväärtus esimesele sõltumatule omamaisele kliendile suunatud omamaise müügi hindade alusel. Kuna Ukraina eksportivad tootjad eksportisid uurimisperioodil ühendusse ainult üht tooteliiki, piirduti analüüsi puhul selle tooteliigiga. |
| --- | --- |

(36)

Eespool esitatu põhjal leiti, et omamaine müük oli valdavas osas kasumlik, ning sellest tulenevalt määrati normaalväärtus esimesele sõltumatule omamaisele kliendile suunatud omamaise müügi hindade alusel. Kuna Ukraina eksportivad tootjad eksportisid uurimisperioodil ühendusse ainult üht tooteliiki, piirduti analüüsi puhul selle tooteliigiga.

2.3.   Ekspordihind

| (37) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 võeti ekspordihinna määramisel aluseks ühendusse ekspordiks müüdud vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstav hind. Kogu eksportivate tootjate müük toimus otse ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele. |
| --- | --- |

(37)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 võeti ekspordihinna määramisel aluseks ühendusse ekspordiks müüdud vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstav hind. Kogu eksportivate tootjate müük toimus otse ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele.

2.4.   Võrdlus

| (38) | Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. Ausa võrdluse tagamiseks võeti korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Sellest tulenevalt kohandati vajaduse korral ja kontrollitud tõendite olemasolul transpordi-, käitlemis-, laadimis- ja lisakuludega, krediidi- ja vahendamistasudega seotud erinevusi. |
| --- | --- |

(38)

Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. Ausa võrdluse tagamiseks võeti korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Sellest tulenevalt kohandati vajaduse korral ja kontrollitud tõendite olemasolul transpordi-, käitlemis-, laadimis- ja lisakuludega, krediidi- ja vahendamistasudega seotud erinevusi.

2.5.   Dumpingumarginaal

| (39) | Kuna selle uurimise puhul ei käsitleta Ukrainat turumajandusliku riigina, võeti üleriigilise dumpingumarginaali kindlakstegemisel aluseks kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlus kaalutud keskmise ekspordihinnaga vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12. Nagu põhjenduses 22 tõdetud, oli koostöö tase kõrge. |
| --- | --- |

(39)

Kuna selle uurimise puhul ei käsitleta Ukrainat turumajandusliku riigina, võeti üleriigilise dumpingumarginaali kindlakstegemisel aluseks kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlus kaalutud keskmise ekspordihinnaga vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12. Nagu põhjenduses 22 tõdetud, oli koostöö tase kõrge.

| (40) | Eespool esitatud võrdlus näitas, et uurimisperioodil toimus dumping (ligikaudu 30–40 %) pisut madalamal tasemel kui esialgse uurimise puhul. Arvestades siiski, et uurimisperioodil oli Ukraina eksport ühendusse piiratud, koondati analüüsis põhitähelepanu dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosusele. |
| --- | --- |

(40)

Eespool esitatud võrdlus näitas, et uurimisperioodil toimus dumping (ligikaudu 30–40 %) pisut madalamal tasemel kui esialgse uurimise puhul. Arvestades siiski, et uurimisperioodil oli Ukraina eksport ühendusse piiratud, koondati analüüsis põhitähelepanu dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosusele.

3.   Impordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral

3.1.   Vaba tootmisvõimsus

| (41) | Kolm koostööd teinud tootjat hoidis uurimisperioodil tootmise stabiilsena. Ka tootmisvõimsus jäi sama perioodi jooksul stabiilseks. Nende vaba tootmisvõimsus on umbes 600 000–700 000 tonni (8–10 % ühenduse tarbimisest), mis võimaldab meetmete kehtetuks tunnistamise korral suurendada eksporti ühenduse turule märkimisväärses mahus. Lisaks on teada veel vähemalt üks Ukraina tootja, kes toodab vaatlusalust toodet ja ei teinud uurimises koostööd. Kuigi selle koostööst loobunud tootja vaba tootmisvõimsus ei ole teada, on võimalik, et see on märkimisväärne, sest kolmel koostööd teinud tootjal oli keskmiselt 30-protsendiline vaba tootmisvõimsus. |
| --- | --- |

(41)

Kolm koostööd teinud tootjat hoidis uurimisperioodil tootmise stabiilsena. Ka tootmisvõimsus jäi sama perioodi jooksul stabiilseks. Nende vaba tootmisvõimsus on umbes 600 000–700 000 tonni (8–10 % ühenduse tarbimisest), mis võimaldab meetmete kehtetuks tunnistamise korral suurendada eksporti ühenduse turule märkimisväärses mahus. Lisaks on teada veel vähemalt üks Ukraina tootja, kes toodab vaatlusalust toodet ja ei teinud uurimises koostööd. Kuigi selle koostööst loobunud tootja vaba tootmisvõimsus ei ole teada, on võimalik, et see on märkimisväärne, sest kolmel koostööd teinud tootjal oli keskmiselt 30-protsendiline vaba tootmisvõimsus.

| (42) | Kolme koostööd teinud tootja omamaine müük vastas vaatlusalusel perioodil keskmiselt 30–40 protsendile tootmisvõimsusest. Seetõttu ei ole tõenäoline, et Ukraina omamaine turg suudaks vastu võtta valdava osa vabast tootmisvõimsusest, ja seepärast on tõenäoline, et tootmisvõimsuse suurenemisel tekkiv toodang eksporditakse. |
| --- | --- |

(42)

Kolme koostööd teinud tootja omamaine müük vastas vaatlusalusel perioodil keskmiselt 30–40 protsendile tootmisvõimsusest. Seetõttu ei ole tõenäoline, et Ukraina omamaine turg suudaks vastu võtta valdava osa vabast tootmisvõimsusest, ja seepärast on tõenäoline, et tootmisvõimsuse suurenemisel tekkiv toodang eksporditakse.

| (43) | Seepärast võidakse dumpinguvastaste meetmete puudumise korral olulist osa sellest vabast tootmisvõimsusest kasutada ühendusse eksportimiseks. |
| --- | --- |

(43)

Seepärast võidakse dumpinguvastaste meetmete puudumise korral olulist osa sellest vabast tootmisvõimsusest kasutada ühendusse eksportimiseks.

3.2.   Ukrainast muudele turgudele suunatud müügihindade ja ühenduse müügihinna suhe

| (44) | Koostööd teinud Ukraina tootjate kolmandatesse riikidesse suunatud eksportmüügi analüüs näitas, et võrrelduna DAF/FOB-tasandil Ukraina piiril on selline müük toimunud keskmiselt 20–30 % madalamate hindadega kui müügi puhul ühendusse uurimisperioodil. Lisaks on müüdud ka omamaisel turul müügist ühendusse 20–30 % madalamate hindadega. Uurimisperioodiga seotud teabest lähtudes ilmneb seetõttu, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral on olemas stiimul suunata kolmandatesse riikidesse määratud eksport taas ühendusse, et saada kasu kõrgematest hindadest ja parematest marginaalidest. |
| --- | --- |

(44)

Koostööd teinud Ukraina tootjate kolmandatesse riikidesse suunatud eksportmüügi analüüs näitas, et võrrelduna DAF/FOB-tasandil Ukraina piiril on selline müük toimunud keskmiselt 20–30 % madalamate hindadega kui müügi puhul ühendusse uurimisperioodil. Lisaks on müüdud ka omamaisel turul müügist ühendusse 20–30 % madalamate hindadega. Uurimisperioodiga seotud teabest lähtudes ilmneb seetõttu, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral on olemas stiimul suunata kolmandatesse riikidesse määratud eksport taas ühendusse, et saada kasu kõrgematest hindadest ja parematest marginaalidest.

| (45) | Siiski juhitakse tähelepanu sellele, et Ukraina maagaasi impordihinnad on uurimisperioodist saadik märgatavalt tõusnud. Kuna maagaas on ammooniumnitraadi tootmisel peamine kulutegur, on võimalik, et Ukraina tootjad on sunnitud tõstma kolmandatesse riikidesse suunduva ekspordi hindu, vähendades seeläbi eespool põhjenduses 44 nimetatud hinnavahet, mis valitseb kolmandatesse riikidesse ja ühendusse suunatud müügi vahel. Esialgsed tõendid (14) viitavad tõepoolest selle vahe vähenemisele. |
| --- | --- |

(45)

Siiski juhitakse tähelepanu sellele, et Ukraina maagaasi impordihinnad on uurimisperioodist saadik märgatavalt tõusnud. Kuna maagaas on ammooniumnitraadi tootmisel peamine kulutegur, on võimalik, et Ukraina tootjad on sunnitud tõstma kolmandatesse riikidesse suunduva ekspordi hindu, vähendades seeläbi eespool põhjenduses 44 nimetatud hinnavahet, mis valitseb kolmandatesse riikidesse ja ühendusse suunatud müügi vahel. Esialgsed tõendid (14) viitavad tõepoolest selle vahe vähenemisele.

4.   Järeldus dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta

| (46) | Uurimine näitas, et vaatamata kehtivatele meetmetele jätkas kaks koostööd teinud tootjat dumpingut. Lisaks ei saa välistada praegu kolmandatesse riikidesse müüdavate koguste taassuunamist ühendusse. |
| --- | --- |

(46)

Uurimine näitas, et vaatamata kehtivatele meetmetele jätkas kaks koostööd teinud tootjat dumpingut. Lisaks ei saa välistada praegu kolmandatesse riikidesse müüdavate koguste taassuunamist ühendusse.

| (47) | Peale selle on koostööd tegevate eksportivate tootjate kaalutud keskmised ekspordihinnad kolmandate riikide turgudele eksportimisel ka oluliselt madalamad kui ühenduses valitsev hinnatase. Koos olulise vaba tootmisvõimsusega on Ukraina eksportivatel tootjatel seega ajend siirduda ühenduse turule tõenäoliste dumpinguhindadega, kui meetmed peaks kehtetuks tunnistatama. |
| --- | --- |

(47)

Peale selle on koostööd tegevate eksportivate tootjate kaalutud keskmised ekspordihinnad kolmandate riikide turgudele eksportimisel ka oluliselt madalamad kui ühenduses valitsev hinnatase. Koos olulise vaba tootmisvõimsusega on Ukraina eksportivatel tootjatel seega ajend siirduda ühenduse turule tõenäoliste dumpinguhindadega, kui meetmed peaks kehtetuks tunnistatama.

D.   ÜHENDUSE TOOTMISHARU MÄÄRATLUS

| (48) | Ühenduses toodab samasugust toodet 14 tootjat, kelle toodang moodustab samasuguse toote ühenduse kogutoodangu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(48)

Ühenduses toodab samasugust toodet 14 tootjat, kelle toodang moodustab samasuguse toote ühenduse kogutoodangu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

| (49) | Tuleb märkida, et võrreldes olukorraga esialgsel uurimisel on Hydro Agri äriühingud saanud uue nimetuse Yara. Euroopa Liidu 2004. aasta laienemise tulemusel on neljateistkümnest äriühingust viis saanud ühenduse tootmisharu osaks. |
| --- | --- |

(49)

Tuleb märkida, et võrreldes olukorraga esialgsel uurimisel on Hydro Agri äriühingud saanud uue nimetuse Yara. Euroopa Liidu 2004. aasta laienemise tulemusel on neljateistkümnest äriühingust viis saanud ühenduse tootmisharu osaks.

| (50) | Ühenduse 14 tootjast tegi uurimises koostööd kümme äriühingut, kes kõik on märgitud läbivaatamistaotluses. Ülejäänud neli tootjat (edaspidi “muud ühenduse tootjad”) teatasid endast tähtaja jooksul ja saatsid väljavõttelise uuringu jaoks nõutud teabe. Siiski ei väljendanud nad edasist koostöövalmidust. Seega nõustusid koostööd tegema järgmised kümme tootjat:






  — | Achema AB (Leedu), |
| --- | --- | --- |

(50)

Ühenduse 14 tootjast tegi uurimises koostööd kümme äriühingut, kes kõik on märgitud läbivaatamistaotluses. Ülejäänud neli tootjat (edaspidi “muud ühenduse tootjad”) teatasid endast tähtaja jooksul ja saatsid väljavõttelise uuringu jaoks nõutud teabe. Siiski ei väljendanud nad edasist koostöövalmidust. Seega nõustusid koostööd tegema järgmised kümme tootjat:

—

Achema AB (Leedu),

| — | Zakłady Azotowe Anwil SA (Poola), |
| --- | --- |

—

Zakłady Azotowe Anwil SA (Poola),

| — | BASF AG (Saksamaa), |
| --- | --- |

—

BASF AG (Saksamaa),

| — | DSM Agro (Madalmaad), |
| --- | --- |

—

DSM Agro (Madalmaad),

| — | Fertiberia SA (Hispaania), |
| --- | --- |

—

Fertiberia SA (Hispaania),

| — | Grande Paroisse SA (Prantsusmaa), |
| --- | --- |

—

Grande Paroisse SA (Prantsusmaa),

| — | Nitrogénművek Rt (Ungari), |
| --- | --- |

—

Nitrogénművek Rt (Ungari),

| — | Terra Nitrogen Limited, (Ühendkuningriik), |
| --- | --- |

—

Terra Nitrogen Limited, (Ühendkuningriik),

| — | Yara (Saksamaa, Itaalia, Madalmaad ja Ühendkuningriik), |
| --- | --- |

—

Yara (Saksamaa, Itaalia, Madalmaad ja Ühendkuningriik),

| — | Zakłady Azotowe w Tarnowie (Poola). |
| --- | --- |

—

Zakłady Azotowe w Tarnowie (Poola).

| (51) | Kuna need kümme ühenduse tootjat andsid uurimisperioodil 70 % ühenduse kogutoodangust, leitakse, et eespool loetletud kümme tootjat esindavad põhiosa ühenduse samasuguse toote kogutoodangust. Seepärast moodustavad need tootjad ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning neid nimetatakse edaspidi “ühenduse tootmisharuks”. |
| --- | --- |

(51)

Kuna need kümme ühenduse tootjat andsid uurimisperioodil 70 % ühenduse kogutoodangust, leitakse, et eespool loetletud kümme tootjat esindavad põhiosa ühenduse samasuguse toote kogutoodangust. Seepärast moodustavad need tootjad ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning neid nimetatakse edaspidi “ühenduse tootmisharuks”.

| (52) | Nagu on märgitud eespool põhjendustes 11 ja 14, koostati neljast äriühingust koosnev valim. Kõik valimisse arvatud ühenduse tootjad tegid koostööd ja saatsid küsimustiku vastused määratud tähtajaks. Lisaks esitasid kuus ülejäänud koostööd teinud ühenduse tootjat nõuetekohaselt teatavaid üldandmeid kahju analüüsimiseks. |
| --- | --- |

(52)

Nagu on märgitud eespool põhjendustes 11 ja 14, koostati neljast äriühingust koosnev valim. Kõik valimisse arvatud ühenduse tootjad tegid koostööd ja saatsid küsimustiku vastused määratud tähtajaks. Lisaks esitasid kuus ülejäänud koostööd teinud ühenduse tootjat nõuetekohaselt teatavaid üldandmeid kahju analüüsimiseks.

E.   OLUKORD ÜHENDUSE TURUL

1.   Tarbimine ühenduse turul

| (53) | Ühenduse nähtava tarbimise kindlakstegemisel võeti aluseks ühenduse tootmisharu müügimaht ühenduse turul, teiste ühenduse tootjate müügimaht ühenduse turul ning Eurostati andmed kogu Euroopa Liidu impordi kohta. Arvestades Euroopa Liidu laienemist 2004. aastal, määrati tarbimine kogu arvestusperioodi suhtes analüüsi selguse ja järjepidevuse huvides EL-25 turu põhjal. |
| --- | --- |

(53)

Ühenduse nähtava tarbimise kindlakstegemisel võeti aluseks ühenduse tootmisharu müügimaht ühenduse turul, teiste ühenduse tootjate müügimaht ühenduse turul ning Eurostati andmed kogu Euroopa Liidu impordi kohta. Arvestades Euroopa Liidu laienemist 2004. aastal, määrati tarbimine kogu arvestusperioodi suhtes analüüsi selguse ja järjepidevuse huvides EL-25 turu põhjal.

| (54) | 2002. aasta ja uurimisperioodi vahel vähenes ühenduse tarbimine veidi ehk 1 % võrra. 2003. aastal registreeritud 4-protsendiline kasv tasandus 2004. aastal, mis näitas stabiliseerumist, samas kui uurimisperioodil registreeritud edasine vähenemine (– 1 %) osutab kergelt langevale suundumusele. | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EÜ kogutarbimine tonnides | 7 757 697 | 8 099 827 | 7 775 470 | 7 641 817 |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 104 | 100 | 99 |

(54)

2002. aasta ja uurimisperioodi vahel vähenes ühenduse tarbimine veidi ehk 1 % võrra. 2003. aastal registreeritud 4-protsendiline kasv tasandus 2004. aastal, mis näitas stabiliseerumist, samas kui uurimisperioodil registreeritud edasine vähenemine (– 1 %) osutab kergelt langevale suundumusele.

2002

2003

2004

Uurimisperiood

EÜ kogutarbimine tonnides

7 757 697

8 099 827

7 775 470

7 641 817

Näitaja (2002 = 100)

100

104

100

99

2.   Ukrainast pärit impordi maht, turuosa ja hinnad

| (55) | Järgnevalt on esitatud Ukrainast pärit impordi mahu, turuosa ja keskmiste hindade areng. Järgmised koguse- ja hinnasuundumused põhinevad Eurostati andmetel. | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Impordi maht (tonnides) | 212 827 | 123 477 | 51 031 | 62 077 |
| Turuosa | 2,7 % | 1,5 % | 0,7 % | 0,8 % |
| Impordihinnad (eurot/tonn) | 88 | 83 | 112 | 122 |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 94 | 127 | 139 |

(55)

Järgnevalt on esitatud Ukrainast pärit impordi mahu, turuosa ja keskmiste hindade areng. Järgmised koguse- ja hinnasuundumused põhinevad Eurostati andmetel.

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Impordi maht (tonnides)

212 827

123 477

51 031

62 077

Turuosa

2,7 %

1,5 %

0,7 %

0,8 %

Impordihinnad (eurot/tonn)

88

83

112

122

Näitaja (2002 = 100)

100

94

127

139

| (56) | Ukrainast pärit impordi maht vähenes kogu vaatlusaluse perioodi jooksul järjepidevalt. Selle turuosa langes 2,7 protsendilt 2002. aastal 0,8 protsendile uurimisperioodil. Hinnad tõusid vaatlusalusel perioodil 88 eurolt 122 eurole tonni eest. Selline areng peegeldab soodsaid turutingimusi, mida on kirjeldatud ka põhjenduses 73. |
| --- | --- |

(56)

Ukrainast pärit impordi maht vähenes kogu vaatlusaluse perioodi jooksul järjepidevalt. Selle turuosa langes 2,7 protsendilt 2002. aastal 0,8 protsendile uurimisperioodil. Hinnad tõusid vaatlusalusel perioodil 88 eurolt 122 eurole tonni eest. Selline areng peegeldab soodsaid turutingimusi, mida on kirjeldatud ka põhjenduses 73.

| (57) | Hinna allalöömise taseme väljaarvutamiseks uurimisperioodil võrreldi ühenduse tootmisharu tehasehindu müügi puhul sõltumatutele tarbijatele asjaomase riigi koostööd teinud eksportivate tootjate impordi müügihindade CIF-väärtusega ühenduse tollipiiril, mida nõuetekohaselt kohandati, et peegeldada kauba hinda mahalaadimisel. Võrdlus näitas, et Ukrainast pärit impordi hinnad olid ühenduse tootmisharu hindadest 10–15 % madalamad. |
| --- | --- |

(57)

Hinna allalöömise taseme väljaarvutamiseks uurimisperioodil võrreldi ühenduse tootmisharu tehasehindu müügi puhul sõltumatutele tarbijatele asjaomase riigi koostööd teinud eksportivate tootjate impordi müügihindade CIF-väärtusega ühenduse tollipiiril, mida nõuetekohaselt kohandati, et peegeldada kauba hinda mahalaadimisel. Võrdlus näitas, et Ukrainast pärit impordi hinnad olid ühenduse tootmisharu hindadest 10–15 % madalamad.

3.   Import muudest riikidest

| (58) | Järgmises tabelis on näidatud muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil. Seal esitatud koguse- ja hinnasuundumused põhinevad samuti Eurostati andmetel. | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Venemaalt pärit impordi maht (tonnides) | 690 233 | 528 609 | 504 026 | 257 921 |
| Turuosa | 8,9 % | 6,5 % | 6,5 % | 3,4 % |
| Venemaalt pärit impordi hinnad (eurot/tonn) | 79 | 77 | 106 | 123 |
| Gruusiast pärit impordi maht (tonnides) | 86 517 | 100 025 | 132 457 | 153 844 |
| Turuosa | 1,1 % | 1,2 % | 1,7 % | 2,0 % |
| Gruusiast pärit impordi hinnad (eurot/tonn) | 103 | 113 | 137 | 164 |
| Rumeeniast pärit impordi maht (tonnides) | 186 834 | 14 114 | 107 585 | 111 126 |
| Turuosa | 2,4 % | 0,2 % | 1,4 % | 1,5 % |
| Rumeeniast pärit impordi hinnad (eurot/tonn) | 117 | 113 | 126 | 144 |
| Bulgaariast pärit impordi maht (tonnides) | 160 423 | 140 677 | 79 716 | 73 441 |
| Turuosa | 2,1 % | 1,7 % | 1,0 % | 1,0 % |
| Bulgaariast pärit impordi hinnad (eurot/tonni) | 133 | 139 | 157 | 176 |
| Egiptusest pärit impordi maht (tonnides) | 63 368 | 133 427 | 16 508 | 46 249 |
| Turuosa | 0,8 % | 1,6 % | 0,2 % | 0,6 % |
| Egiptusest pärit impordi hinnad (eurot/tonn) | 148 | 142 | 193 | 199 |
| Kõikidest muudest riikidest pärit impordi maht (tonnides) | 94 915 | 128 213 | 54 510 | 17 752 |
| Turuosa | 1,2 % | 1,6 % | 0,7 % | 0,2 % |
| Kõikidest muudest riikidest pärit impordi hinnad (eurot/tonn) | 124 | 124 | 141 | 169 |

(58)

Järgmises tabelis on näidatud muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil. Seal esitatud koguse- ja hinnasuundumused põhinevad samuti Eurostati andmetel.

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Venemaalt pärit impordi maht (tonnides)

690 233

528 609

504 026

257 921

Turuosa

8,9 %

6,5 %

6,5 %

3,4 %

Venemaalt pärit impordi hinnad (eurot/tonn)

79

77

106

123

Gruusiast pärit impordi maht (tonnides)

86 517

100 025

132 457

153 844

Turuosa

1,1 %

1,2 %

1,7 %

2,0 %

Gruusiast pärit impordi hinnad (eurot/tonn)

103

113

137

164

Rumeeniast pärit impordi maht (tonnides)

186 834

14 114

107 585

111 126

Turuosa

2,4 %

0,2 %

1,4 %

1,5 %

Rumeeniast pärit impordi hinnad (eurot/tonn)

117

113

126

144

Bulgaariast pärit impordi maht (tonnides)

160 423

140 677

79 716

73 441

Turuosa

2,1 %

1,7 %

1,0 %

1,0 %

Bulgaariast pärit impordi hinnad (eurot/tonni)

133

139

157

176

Egiptusest pärit impordi maht (tonnides)

63 368

133 427

16 508

46 249

Turuosa

0,8 %

1,6 %

0,2 %

0,6 %

Egiptusest pärit impordi hinnad (eurot/tonn)

148

142

193

199

Kõikidest muudest riikidest pärit impordi maht (tonnides)

94 915

128 213

54 510

17 752

Turuosa

1,2 %

1,6 %

0,7 %

0,2 %

Kõikidest muudest riikidest pärit impordi hinnad (eurot/tonn)

124

124

141

169

| (59) | Kõigepealt tuleb märkida, et 2002. aastast kuni uurimisperioodini vähendasid oma ekspordimahtu kõik eespool nimetatud riigid, välja arvatud Gruusia, kes suurendas mõõdukalt ühenduses oma turuosa 2002. aasta 1,1 protsendilt 2 protsendini uurimisperioodil. Kõik eespool nimetatud riigid, välja arvatud Venemaa ja Rumeenia, eksportisid ühendusse uurimisperioodil – ning mõnel juhul kogu vaatlusaluse perioodi jooksul – ühenduse tootmisharu hindadest kõrgemate hindadega. Venemaa impordi suhtes kehtib alates 2002. aasta aprillist määrusega (EÜ) nr 658/2002 (15) kehtestatud dumpinguvastane tollimaks 47,07 eurot tonni kohta. Siinjuures tuleb märkida, et impordihinnad olid Ukraina omadest madalamad kogu vaatlusalusel perioodil, välja arvatud uurimisperioodil. Rumeenia hinnad olid ühenduse tootmisharu hindadest madalamad, kuid nende ekspordimaht vähenes 2002. aasta 187 000 tonnilt 111 000 tonnini uurimisperioodil, mis vastab 2002. aasta 2,4 protsendilise niigi väikese turuosa vähenemisele 1,5 protsendini uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(59)

Kõigepealt tuleb märkida, et 2002. aastast kuni uurimisperioodini vähendasid oma ekspordimahtu kõik eespool nimetatud riigid, välja arvatud Gruusia, kes suurendas mõõdukalt ühenduses oma turuosa 2002. aasta 1,1 protsendilt 2 protsendini uurimisperioodil. Kõik eespool nimetatud riigid, välja arvatud Venemaa ja Rumeenia, eksportisid ühendusse uurimisperioodil – ning mõnel juhul kogu vaatlusaluse perioodi jooksul – ühenduse tootmisharu hindadest kõrgemate hindadega. Venemaa impordi suhtes kehtib alates 2002. aasta aprillist määrusega (EÜ) nr 658/2002 (15) kehtestatud dumpinguvastane tollimaks 47,07 eurot tonni kohta. Siinjuures tuleb märkida, et impordihinnad olid Ukraina omadest madalamad kogu vaatlusalusel perioodil, välja arvatud uurimisperioodil. Rumeenia hinnad olid ühenduse tootmisharu hindadest madalamad, kuid nende ekspordimaht vähenes 2002. aasta 187 000 tonnilt 111 000 tonnini uurimisperioodil, mis vastab 2002. aasta 2,4 protsendilise niigi väikese turuosa vähenemisele 1,5 protsendini uurimisperioodil.

4.   Ühenduse tootmisharu majanduslik olukord

| (60) | Komisjon uuris algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki asjakohaseid ühenduse tootmisharu mõjutavaid majandustegureid ja -näitajaid. |
| --- | --- |

(60)

Komisjon uuris algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki asjakohaseid ühenduse tootmisharu mõjutavaid majandustegureid ja -näitajaid.

4.1.   Sissejuhatavad märkused

| (61) | Leiti, et kolm koostööd teinud ühenduse tootmisharu tootjat kasutas samasugust toodet, et töödelda seda edasi segatud või sünteetilisteks väetistoodeteks, mis on edasitöödeldud lämmastikväetised ja sisaldavad lisaks lämmastikule vees lahustuvat fosforit või/ja vees lahustuvat kaaliumit ehk muid põhitoitaineid. Kõnealused tooted, mille ammooniumnitraadi sisaldus on alla 80 % massist, ei konkureeri turul samasuguse tootega. |
| --- | --- |

(61)

Leiti, et kolm koostööd teinud ühenduse tootmisharu tootjat kasutas samasugust toodet, et töödelda seda edasi segatud või sünteetilisteks väetistoodeteks, mis on edasitöödeldud lämmastikväetised ja sisaldavad lisaks lämmastikule vees lahustuvat fosforit või/ja vees lahustuvat kaaliumit ehk muid põhitoitaineid. Kõnealused tooted, mille ammooniumnitraadi sisaldus on alla 80 % massist, ei konkureeri turul samasuguse tootega.

| (62) | Sellised ammooniumnitraadi tootmise sisesiirded ei lähe vabaturule ning seega puudub otsene konkurents vaatlusaluse toote impordiga. Seepärast tuli uurida, kas ja millisel määral tuleks analüüsis arvesse võtta ühenduse tootmisharu toodetud samasuguse toote edaspidist kasutust. Kuna uurimine näitas, et sisekasutus moodustas ühenduse tootmisharu tootmisest tühise osa, st kuni 2 %, leiti, et puudub vajadus eristada vaba ja suletud turgu. Selguse ja läbipaistvuse huvides on ühenduse tootmisharu toodetud ammooniumnitraadi kogused, mida kasutatakse sisesiiretena, nimetatud põhjenduses 64 allpool. |
| --- | --- |

(62)

Sellised ammooniumnitraadi tootmise sisesiirded ei lähe vabaturule ning seega puudub otsene konkurents vaatlusaluse toote impordiga. Seepärast tuli uurida, kas ja millisel määral tuleks analüüsis arvesse võtta ühenduse tootmisharu toodetud samasuguse toote edaspidist kasutust. Kuna uurimine näitas, et sisekasutus moodustas ühenduse tootmisharu tootmisest tühise osa, st kuni 2 %, leiti, et puudub vajadus eristada vaba ja suletud turgu. Selguse ja läbipaistvuse huvides on ühenduse tootmisharu toodetud ammooniumnitraadi kogused, mida kasutatakse sisesiiretena, nimetatud põhjenduses 64 allpool.

| (63) | Kui kasutatakse väljavõttelist uuringut, analüüsitakse vastavalt kujunenud tavale teatavaid kahjunäitajaid (tootmine, tootmisvõimsus, varud, müük, turuosa, kasv ja tööhõive) ühenduse tootmisharu puhul tervikuna, samas kui üksikute äriühingute tulemusnäitajatega seotud kahjunäitajaid, st hindu, tootmiskulusid, tasuvust, palku, investeeringuid, investeeringutasuvust, rahakäivet ja kapitali kaasamise võimet, uuritakse valimisse kuuluvate ühenduse tootjate tasandil kogutud andmetele tuginedes. |
| --- | --- |

(63)

Kui kasutatakse väljavõttelist uuringut, analüüsitakse vastavalt kujunenud tavale teatavaid kahjunäitajaid (tootmine, tootmisvõimsus, varud, müük, turuosa, kasv ja tööhõive) ühenduse tootmisharu puhul tervikuna, samas kui üksikute äriühingute tulemusnäitajatega seotud kahjunäitajaid, st hindu, tootmiskulusid, tasuvust, palku, investeeringuid, investeeringutasuvust, rahakäivet ja kapitali kaasamise võimet, uuritakse valimisse kuuluvate ühenduse tootjate tasandil kogutud andmetele tuginedes.

4.2.   Andmed kogu ühenduse tootmisharu kohta

a)   Tootmine

| (64) | 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal suurenes ühenduse tootmisharu toodang 7 %, st ligikaudu 5,1 miljonilt tonnilt 2002. aastal ligikaudu 5,4 miljoni tonnini uurimisperioodil. Sisesiirete tarbeks kasutatav toodang püsib kogu vaatlusaluse perioodi jooksul üsna stabiilsena ja väga väikesena, mis näitab seega, et sellel ei saanud olla mõju seoses ühenduse tootmisharule tekkinud kahjuga. | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse tootmisharu toodang (tonnides) | 5 075 456 | 5 424 732 | 5 358 283 | 5 446 307 |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 107 | 106 | 107 |
| Ühenduse tootmisharu sisesiireteks kasutatud toodang | 83 506 | 83 911 | 93 187 | 107 461 |
| % kogutoodangust | 1,6 % | 1,5 % | 1,7 % | 2,0 % |
| Allikas: kaebuse esitajad, väljavõttelise uuringu küsimustiku vastused ja küsimustiku kontrollitud vastused. |

(64)

2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal suurenes ühenduse tootmisharu toodang 7 %, st ligikaudu 5,1 miljonilt tonnilt 2002. aastal ligikaudu 5,4 miljoni tonnini uurimisperioodil. Sisesiirete tarbeks kasutatav toodang püsib kogu vaatlusaluse perioodi jooksul üsna stabiilsena ja väga väikesena, mis näitab seega, et sellel ei saanud olla mõju seoses ühenduse tootmisharule tekkinud kahjuga.

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Ühenduse tootmisharu toodang (tonnides)

5 075 456

5 424 732

5 358 283

5 446 307

Näitaja (2002 = 100)

100

107

106

107

Ühenduse tootmisharu sisesiireteks kasutatud toodang

83 506

83 911

93 187

107 461

% kogutoodangust

1,6 %

1,5 %

1,7 %

2,0 %

Allikas: kaebuse esitajad, väljavõttelise uuringu küsimustiku vastused ja küsimustiku kontrollitud vastused.

b)   Tootmisvõimsus ja selle rakendusaste

| (65) | Vaatlusaluse perioodi jooksul püsis tootmisvõimsus üsna stabiilsena. Tootmise kasvu arvestades kasvas sellest tulenev tootmisvõimsuse rakendamine 52 protsendilt 2002. aastal 56 protsenidini uurimisperioodil. Nagu esialgses uurimises juba märgitud, võib tootmisvõimsuse rakendamist sedalaadi tootmise ja tootmisharu puhul mõjutada samade seadmetega toodetavate muude toodete valmistamine ning seepärast väheneb tootmisvõimsuse rakendamise tähtsus kahju näitajana. | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse tootmisharu tootmisvõimsus (tonnides) | 9 813 156 | 9 843 266 | 9 681 968 | 9 718 866 |
| Ühenduse tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamine | 52 % | 55 % | 55 % | 56 % |

(65)

Vaatlusaluse perioodi jooksul püsis tootmisvõimsus üsna stabiilsena. Tootmise kasvu arvestades kasvas sellest tulenev tootmisvõimsuse rakendamine 52 protsendilt 2002. aastal 56 protsenidini uurimisperioodil. Nagu esialgses uurimises juba märgitud, võib tootmisvõimsuse rakendamist sedalaadi tootmise ja tootmisharu puhul mõjutada samade seadmetega toodetavate muude toodete valmistamine ning seepärast väheneb tootmisvõimsuse rakendamise tähtsus kahju näitajana.

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Ühenduse tootmisharu tootmisvõimsus (tonnides)

9 813 156

9 843 266

9 681 968

9 718 866

Ühenduse tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamine

52 %

55 %

55 %

56 %

c)   Varud

| (66) | Ühenduse tootmisharu lõppvarud vähenesid 2002. aastast kuni uurimisperioodini kümne protsendipunkti võrra. 2003. ja 2004. aastal toimus järsk vähenemine müügi suurenemise tõttu, eelkõige seoses ühenduse tootmisharu ekspordiga (vt allpool) ja vähem seoses tootmismahuga. | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse tootmisharu lõppvarud (tonnides) | 312 832 | 216 857 | 163 824 | 282 942 |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 69 | 52 | 90 |

(66)

Ühenduse tootmisharu lõppvarud vähenesid 2002. aastast kuni uurimisperioodini kümne protsendipunkti võrra. 2003. ja 2004. aastal toimus järsk vähenemine müügi suurenemise tõttu, eelkõige seoses ühenduse tootmisharu ekspordiga (vt allpool) ja vähem seoses tootmismahuga.

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Ühenduse tootmisharu lõppvarud (tonnides)

312 832

216 857

163 824

282 942

Näitaja (2002 = 100)

100

69

52

90

d)   Müügimaht

| (67) | Ühenduse tootmisharu müügimaht ühenduse turul kahanes 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 13 % võrra. Seda arengut tuleb vaadelda ühenduse turu veidi kahaneva tarbimise taustal. | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse tootmisharu EÜ müügimaht (tonnides) | 4 499 898 | 5 045 582 | 4 975 864 | 5 074 188 |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 112 | 111 | 113 |
| Valimisse kuulunud tootjate müük kolmandatesse riikidesse (tonnides) | 420 588 | 528 437 | 522 349 | 373 106 |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 126 | 124 | 89 |

(67)

Ühenduse tootmisharu müügimaht ühenduse turul kahanes 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 13 % võrra. Seda arengut tuleb vaadelda ühenduse turu veidi kahaneva tarbimise taustal.

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Ühenduse tootmisharu EÜ müügimaht (tonnides)

4 499 898

5 045 582

4 975 864

5 074 188

Näitaja (2002 = 100)

100

112

111

113

Valimisse kuulunud tootjate müük kolmandatesse riikidesse (tonnides)

420 588

528 437

522 349

373 106

Näitaja (2002 = 100)

100

126

124

89

e)   Turuosa

| (68) | Ühenduse tootmisharu turuosa suurenes 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. Vaatlusalusel perioodil kasvas ühenduse tootmisharu rohkem kui 8 protsendipunkti. | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse tootmisharu turuosa | 58,0 % | 62,3 % | 64,0 % | 66,4 % |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 107 | 110 | 114 |

(68)

Ühenduse tootmisharu turuosa suurenes 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. Vaatlusalusel perioodil kasvas ühenduse tootmisharu rohkem kui 8 protsendipunkti.

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Ühenduse tootmisharu turuosa

58,0 %

62,3 %

64,0 %

66,4 %

Näitaja (2002 = 100)

100

107

110

114

f)   Kasv

| (69) | Ühenduse tootmisharu turuosa kasvas vaatlusalusel perioodil veidi kahaneval turul. |
| --- | --- |

(69)

Ühenduse tootmisharu turuosa kasvas vaatlusalusel perioodil veidi kahaneval turul.

g)   Tööhõive

| (70) | Ühenduse tootmisharu tööhõive vähenes 2002. aasta ja uurimisperioodi vahel 5 %, samas kui tootmine kasvas, mis näitab seega, et tootmisharu eesmärgiks on pidevalt suurendada oma tootlikkust ja konkurentsivõimet. | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse tootmisharu tööhõive seoses vaatlusaluse tootega | 1 653 | 1 613 | 1 593 | 1 572 |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 98 | 96 | 95 |

(70)

Ühenduse tootmisharu tööhõive vähenes 2002. aasta ja uurimisperioodi vahel 5 %, samas kui tootmine kasvas, mis näitab seega, et tootmisharu eesmärgiks on pidevalt suurendada oma tootlikkust ja konkurentsivõimet.

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Ühenduse tootmisharu tööhõive seoses vaatlusaluse tootega

1 653

1 613

1 593

1 572

Näitaja (2002 = 100)

100

98

96

95

h)   Tootlikkus

| (71) | Ühenduse tootmisharus töötava töötaja kohta suurenes aastatoodang oluliselt 2002. aasta ja uurimisperioodi vahel, mis näitab seega vähendatud tööhõive ja tootmise suurenemise positiivset koosmõju ühenduse tootmisharu toodangu suurenemisele. | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse tootmisharu tootlikkus (tonnides töötaja kohta) | 3 071 | 3 362 | 3 364 | 3 464 |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 109 | 110 | 113 |

(71)

Ühenduse tootmisharus töötava töötaja kohta suurenes aastatoodang oluliselt 2002. aasta ja uurimisperioodi vahel, mis näitab seega vähendatud tööhõive ja tootmise suurenemise positiivset koosmõju ühenduse tootmisharu toodangu suurenemisele.

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Ühenduse tootmisharu tootlikkus (tonnides töötaja kohta)

3 071

3 362

3 364

3 464

Näitaja (2002 = 100)

100

109

110

113

i)   Dumpingumarginaali suurus

| (72) | Arvestades Ukraina impordi praegust väikest mahtu, ei peeta tegeliku dumpingumarginaali suuruse mõju ühenduse tootmisharule tähtsaks ega seda näitajat oluliseks. |
| --- | --- |

(72)

Arvestades Ukraina impordi praegust väikest mahtu, ei peeta tegeliku dumpingumarginaali suuruse mõju ühenduse tootmisharule tähtsaks ega seda näitajat oluliseks.

4.3.   Andmed valimisse kuulunud ühenduse tootjate kohta

a)   Müügihinnad ja omamaiseid hindu mõjutavad tegurid

| (73) | Valimisse kuulunud ühenduse tootmisharu tootjate keskmine netomüügihind suurenes 2004. aastal ja uurimisperioodil oluliselt, mis kajastab sama ajavahemiku valdavalt soodsaid tingimusi ammooniumnitraadi rahvusvahelisel turul. | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Valimisse kuulunud tootjate ühikuhind EÜ turul (eurot/tonn) | 132 | 133 | 146 | 167 |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 101 | 111 | 127 |

(73)

Valimisse kuulunud ühenduse tootmisharu tootjate keskmine netomüügihind suurenes 2004. aastal ja uurimisperioodil oluliselt, mis kajastab sama ajavahemiku valdavalt soodsaid tingimusi ammooniumnitraadi rahvusvahelisel turul.

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Valimisse kuulunud tootjate ühikuhind EÜ turul (eurot/tonn)

132

133

146

167

Näitaja (2002 = 100)

100

101

111

127

b)   Palgad

| (74) | Aasta 2002 ja uurimisperioodi vahelisel ajal kasvas keskmine palk töötaja kohta 9 %, nagu järgmises tabelis näidatud. Arvestades inflatsiooni ja üldist vähenenud tööhõivet, peetakse seda palgatõusu mõõdukaks. | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Valimisse kuulunud tootjate tööjõukulud töötaja kohta aastas (tuhandetes eurodes) | 46,5 | 46,8 | 46,7 | 50,5 |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 101 | 100 | 109 |

(74)

Aasta 2002 ja uurimisperioodi vahelisel ajal kasvas keskmine palk töötaja kohta 9 %, nagu järgmises tabelis näidatud. Arvestades inflatsiooni ja üldist vähenenud tööhõivet, peetakse seda palgatõusu mõõdukaks.

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Valimisse kuulunud tootjate tööjõukulud töötaja kohta aastas (tuhandetes eurodes)

46,5

46,8

46,7

50,5

Näitaja (2002 = 100)

100

101

100

109

c)   Investeeringud

| (75) | Nelja valimisse kuulunud tootja samasuguse toote aastainvesteeringute areng oli vaatlusalusel perioodil positiivne, st need kasvasid 69 %, kuigi ilmnesid mõned kõikumised. Kõnealused investeeringud olid seotud peamiselt seadmete ajakohastamisega. See annab tunnistust ühenduse tootmisharu jõupingutustest oma tootlikkuse ja konkurentsivõime pidevaks parandamiseks. Tulemused on näha tootlikkuse arengus: see suurenes oluliselt (vt põhjendus 71) samal perioodil. | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Valimisse kuulunud tootjate netoinvesteeringud (tuhandetes eurodes) | 21 079 | 16 751 | 22 287 | 35 546 |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 79 | 106 | 169 |

(75)

Nelja valimisse kuulunud tootja samasuguse toote aastainvesteeringute areng oli vaatlusalusel perioodil positiivne, st need kasvasid 69 %, kuigi ilmnesid mõned kõikumised. Kõnealused investeeringud olid seotud peamiselt seadmete ajakohastamisega. See annab tunnistust ühenduse tootmisharu jõupingutustest oma tootlikkuse ja konkurentsivõime pidevaks parandamiseks. Tulemused on näha tootlikkuse arengus: see suurenes oluliselt (vt põhjendus 71) samal perioodil.

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Valimisse kuulunud tootjate netoinvesteeringud (tuhandetes eurodes)

21 079

16 751

22 287

35 546

Näitaja (2002 = 100)

100

79

106

169

d)   Kulutasuvus ja investeeringutasuvus

| (76) | Valimisse kuulunud tootjate kulutasuvus on järk-järgult paranenud, eriti alates 2003. aastast, ning see jõudis uurimisperioodil 8,2 % tasemele. Sellega seoses märgitakse, et esialgses uurimises määrati kindlaks 8 % suurune kasumimarginaal, mille võib saavutada kahjustava dumpingu puudumisel. Investeeringutasuvus, mida väljendatakse investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina, järgis kogu vaatlusaluse perioodi jooksul üldjoontes kulutasuvuse suundumust. | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Valimisse kuulunud tootjate kulutasuvus EÜ müügist sõltumatutele klientidele (% müügi netokäibest) | 3,9 % | 5,5 % | 7,6 % | 8,2 % |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 139 | 194 | 209 |
| Valimisse kuulunud tootjate investeeringutasuvus (kasumi protsendimäär investeeringute arvestuslikust netoväärtusest) | 10,1 % | 14,0 % | 20,0 % | 25,5 % |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 139 | 197 | 252 |

(76)

Valimisse kuulunud tootjate kulutasuvus on järk-järgult paranenud, eriti alates 2003. aastast, ning see jõudis uurimisperioodil 8,2 % tasemele. Sellega seoses märgitakse, et esialgses uurimises määrati kindlaks 8 % suurune kasumimarginaal, mille võib saavutada kahjustava dumpingu puudumisel. Investeeringutasuvus, mida väljendatakse investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina, järgis kogu vaatlusaluse perioodi jooksul üldjoontes kulutasuvuse suundumust.

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Valimisse kuulunud tootjate kulutasuvus EÜ müügist sõltumatutele klientidele (% müügi netokäibest)

3,9 %

5,5 %

7,6 %

8,2 %

Näitaja (2002 = 100)

100

139

194

209

Valimisse kuulunud tootjate investeeringutasuvus (kasumi protsendimäär investeeringute arvestuslikust netoväärtusest)

10,1 %

14,0 %

20,0 %

25,5 %

Näitaja (2002 = 100)

100

139

197

252

e)   Rahakäive ja kapitali kaasamise võime

| (77) | Vaatlusalusel perioodil on rahakäive kasvanud 13 protsendipunkti. See vastab üldise kulutasuvuse arengule vaatlusalusel perioodil. | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Valimisse kuulunud tootjate rahakäive (tuhandetes eurodes) | 59 631 | 61 446 | 69 848 | 67 216 |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 103 | 117 | 113 |

(77)

Vaatlusalusel perioodil on rahakäive kasvanud 13 protsendipunkti. See vastab üldise kulutasuvuse arengule vaatlusalusel perioodil.

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Valimisse kuulunud tootjate rahakäive (tuhandetes eurodes)

59 631

61 446

69 848

67 216

Näitaja (2002 = 100)

100

103

117

113

| (78) | Uurimisel ei ilmnenud, et valimisse kuulunud tootjatel oleks olnud raskusi kapitali kaasamisel. Sellega seoses tuleb märkida, et kuivõrd mitmed nendest äriühingutest kuuluvad suurtesse kontsernidesse, rahastatakse nende tegevust vastava kontserni piires kas rahaliste vahendite koondamise süsteemide või emaühingute antavate kontsernisiseste laenude kaudu. |
| --- | --- |

(78)

Uurimisel ei ilmnenud, et valimisse kuulunud tootjatel oleks olnud raskusi kapitali kaasamisel. Sellega seoses tuleb märkida, et kuivõrd mitmed nendest äriühingutest kuuluvad suurtesse kontsernidesse, rahastatakse nende tegevust vastava kontserni piires kas rahaliste vahendite koondamise süsteemide või emaühingute antavate kontsernisiseste laenude kaudu.

5.   Järeldus

| (79) | 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal arenesid kõik kahjunäitajad positiivses suunas: ühenduse tootmisharu tootmismaht suurenes, ühenduse tootmisharu ühiku müügihinnad ja müügimaht kasvasid ning kulutasuvus kasvas oluliselt hindadega paralleelselt. Investeeringutasuvus ja rahakäive arenesid samuti positiivselt. Palgad arenesid mõõdukalt ning ühenduse tootmisharu jätkas investeerimist. |
| --- | --- |

(79)

2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal arenesid kõik kahjunäitajad positiivses suunas: ühenduse tootmisharu tootmismaht suurenes, ühenduse tootmisharu ühiku müügihinnad ja müügimaht kasvasid ning kulutasuvus kasvas oluliselt hindadega paralleelselt. Investeeringutasuvus ja rahakäive arenesid samuti positiivselt. Palgad arenesid mõõdukalt ning ühenduse tootmisharu jätkas investeerimist.

| (80) | Lisaks suurenes ühenduse turuosa 9 % veidi kahaneval turul. Ka tootlikkus kasvas oluliselt, mis kajastab tootmise positiivset arengut ja ühenduse tootmisharu jõupingutusi seda investeeringute teel parandada. |
| --- | --- |

(80)

Lisaks suurenes ühenduse turuosa 9 % veidi kahaneval turul. Ka tootlikkus kasvas oluliselt, mis kajastab tootmise positiivset arengut ja ühenduse tootmisharu jõupingutusi seda investeeringute teel parandada.

| (81) | Üldiselt on ühenduse tootmisharu olukord märkimisväärselt paranenud võrreldes olukorraga, mis valitses enne asjaomasest riigist pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes dumpinguvastaste meetmete kehtestamist 2001. aastal. Sellepärast on nendel meetmetel olnud ühenduse tootmisharu majanduslikule olukorrale selge soodne mõju. |
| --- | --- |

(81)

Üldiselt on ühenduse tootmisharu olukord märkimisväärselt paranenud võrreldes olukorraga, mis valitses enne asjaomasest riigist pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes dumpinguvastaste meetmete kehtestamist 2001. aastal. Sellepärast on nendel meetmetel olnud ühenduse tootmisharu majanduslikule olukorrale selge soodne mõju.

| (82) | Seepärast järeldatakse, et ühenduse tootmisharu olukord on võrreldes meetmete kehtestamisele eelnenud perioodiga vaatlusalusel perioodil järk-järgult paranenud. |
| --- | --- |

(82)

Seepärast järeldatakse, et ühenduse tootmisharu olukord on võrreldes meetmete kehtestamisele eelnenud perioodiga vaatlusalusel perioodil järk-järgult paranenud.

F.   KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

1.   Üldist

| (83) | Kuivõrd kõnealusest riigist pärit impordist põhjustatav oluline kahju ei jätku, keskenduti analüüsis kahju kordumise tõenäosusele. Analüüsiti kahte põhinäitajat: i) asjaomase riigi võimalikud ekspordikogused ja -hinnad ning ii) nende arvutatud koguste ja hindade mõju ühenduse tootmisharule. |
| --- | --- |

(83)

Kuivõrd kõnealusest riigist pärit impordist põhjustatav oluline kahju ei jätku, keskenduti analüüsis kahju kordumise tõenäosusele. Analüüsiti kahte põhinäitajat: i) asjaomase riigi võimalikud ekspordikogused ja -hinnad ning ii) nende arvutatud koguste ja hindade mõju ühenduse tootmisharule.

2.   Asjaomase riigi võimalikud ekspordimahud ja -hinnad

| (84) | Nagu põhjenduses 41 näidatud, on koostööd teinud Ukraina tootjate teadaolev vaba tootmisvõimsus 600 000–700 000 tonni suurune, mis vastab 8–10 protsendile ühenduse turust. See ülemäärane tootmisvõimsus näitab, et Ukraina tootjatel on võimalus suurendada oma praegust tootmist ja seega ka oma ammooniumnitraadi eksporti. |
| --- | --- |

(84)

Nagu põhjenduses 41 näidatud, on koostööd teinud Ukraina tootjate teadaolev vaba tootmisvõimsus 600 000–700 000 tonni suurune, mis vastab 8–10 protsendile ühenduse turust. See ülemäärane tootmisvõimsus näitab, et Ukraina tootjatel on võimalus suurendada oma praegust tootmist ja seega ka oma ammooniumnitraadi eksporti.

| (85) | Arvestades lisaks suhteliselt väikest omamaist turgu, sõltuvad Ukraina tootjad tugevasti ekspordist kolmandatesse riikidesse. Nagu allpool tabelis näidatud, oli Ukraina eksport 2005. aastal kolmandatesse riikidesse umbes 847 000 tonni kokku, mis vastab umbes 11 protsendile ühenduse turust.








  Ukraina eksport kolmandatesse riikidesse: | | 2004 | 2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Türgi | Maht tonnides | 295 436 | 292 943 |
| Hind (eurot/tonn) (16) | 98 | 98 |
| Egiptus | Maht tonnides | 81 522 | 183 248 |
| Hind (eurot/tonn) (16) | 95 | 97 |
| Maroko | Maht tonnides | 92 541 | 62 879 |
| Hind (eurot/tonn) (16) | 96 | 94 |
| India | Maht tonnides | 42 456 | 48 256 |
| Hind (eurot/tonn) (16) | 77 | 106 |
| Süüria | Maht tonnides | 50 851 | 41 143 |
| Hind (eurot/tonn) (16) | 100 | 110 |
| Brasiilia | Maht tonnides | 8 000 | 38 870 |
| Hind (eurot/tonn) (16) | 74 | 91 |
| Malaisia | Maht tonnides | — | 35 913 |
| Hind (eurot/tonn) (16) | | 101 |
| Argentina | Maht tonnides | 28 790 | 28 815 |
| Hind (eurot/tonn) (16) | 99 | 97 |
| Muud riigid | Maht tonnides | 140 225 | 114 783 |
| Hind (eurot/tonn) (16) | 90 | 106 |
| Kogueksport kolmandatesse riikidesse | Maht tonnides | 739 821 | 846 849 |
| Hind (eurot/tonn) (16) | 95 | 99 |
| Allikas: Ukraina statistika |

(85)

Arvestades lisaks suhteliselt väikest omamaist turgu, sõltuvad Ukraina tootjad tugevasti ekspordist kolmandatesse riikidesse. Nagu allpool tabelis näidatud, oli Ukraina eksport 2005. aastal kolmandatesse riikidesse umbes 847 000 tonni kokku, mis vastab umbes 11 protsendile ühenduse turust.

Ukraina eksport kolmandatesse riikidesse:

2004

2005

Türgi

Maht tonnides

295 436

292 943

Hind (eurot/tonn) (16)

98

98

Egiptus

Maht tonnides

81 522

183 248

Hind (eurot/tonn) (16)

95

97

Maroko

Maht tonnides

92 541

62 879

Hind (eurot/tonn) (16)

96

94

India

Maht tonnides

42 456

48 256

Hind (eurot/tonn) (16)

77

106

Süüria

Maht tonnides

50 851

41 143

Hind (eurot/tonn) (16)

100

110

Brasiilia

Maht tonnides

8 000

38 870

Hind (eurot/tonn) (16)

74

91

Malaisia

Maht tonnides

—

35 913

Hind (eurot/tonn) (16)

101

Argentina

Maht tonnides

28 790

28 815

Hind (eurot/tonn) (16)

99

97

Muud riigid

Maht tonnides

140 225

114 783

Hind (eurot/tonn) (16)

90

106

Kogueksport kolmandatesse riikidesse

Maht tonnides

739 821

846 849

Hind (eurot/tonn) (16)

95

99

Allikas: Ukraina statistika

| (86) | Nagu tabelist näha, suurendas Ukraina ajavahemikus 2004–2005 ammooniumnitraadi ekspordimahtu kolmandatesse riikidesse. See eksport toimus vähesest ühendusse suunatud ekspordist madalamate hindadega. |
| --- | --- |

(86)

Nagu tabelist näha, suurendas Ukraina ajavahemikus 2004–2005 ammooniumnitraadi ekspordimahtu kolmandatesse riikidesse. See eksport toimus vähesest ühendusse suunatud ekspordist madalamate hindadega.

| (87) | Seoses eespool kirjeldatuga oleks ühenduse turg hindade poolest Ukraina eksportivate tootjate jaoks atraktiivne, võrrelduna kõigi teiste eksporditurgudega. Seda arvesse võttes on alust arvata, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral suunataks tõenäoliselt märkimisväärne osa kolmandatesse riikidesse eksporditavatest kogustest ühenduse turule, vaatamata põhjenduses 45 nimetatud esimestele märkidele hinnavahe vähenemisest kolmandatesse riikidesse ja ühendusse suunatud müügi vahel. Ka paiknemine suhteliselt ühenduse turu lähedal võrreldes teiste eksporditurgudega muudaks ühenduse turu atraktiivsemaks ja tooks seetõttu kaasa Ukraina tootjate praeguse kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi ümbersuunamise. |
| --- | --- |

(87)

Seoses eespool kirjeldatuga oleks ühenduse turg hindade poolest Ukraina eksportivate tootjate jaoks atraktiivne, võrrelduna kõigi teiste eksporditurgudega. Seda arvesse võttes on alust arvata, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral suunataks tõenäoliselt märkimisväärne osa kolmandatesse riikidesse eksporditavatest kogustest ühenduse turule, vaatamata põhjenduses 45 nimetatud esimestele märkidele hinnavahe vähenemisest kolmandatesse riikidesse ja ühendusse suunatud müügi vahel. Ka paiknemine suhteliselt ühenduse turu lähedal võrreldes teiste eksporditurgudega muudaks ühenduse turu atraktiivsemaks ja tooks seetõttu kaasa Ukraina tootjate praeguse kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi ümbersuunamise.

| (88) | Võttes arvesse Urkaina toodete praegust nõrka turuseisundit EÜs, peaksid Ukraina eksportijad siiski tagasi võitma kaotatud turuosa või laiendama oma klientuuri ning tõenäoliselt teeksid nad seda uurimisperioodil kindlakstehtud dumpinguhindadega. |
| --- | --- |

(88)

Võttes arvesse Urkaina toodete praegust nõrka turuseisundit EÜs, peaksid Ukraina eksportijad siiski tagasi võitma kaotatud turuosa või laiendama oma klientuuri ning tõenäoliselt teeksid nad seda uurimisperioodil kindlakstehtud dumpinguhindadega.

| (89) | Taotluse esitaja väitis, et ühenduse tootmisharu kasum olevat olnud vaatlusalusel perioodil tegelikult väga väike ning et see saavutas alles uurimisperioodil 8-protsendilise määra. Lisaks väitis ta, et selline kapitalimahukas tööstusharu nagu väetisetööstus ei saaks pika aja jooksul toimida, st säilitada ja asendada kapitali ning kõiki toiminguid sellise kasumi juures. Sellega seoses tuleb märkida, et esialgses uurimises kindlaks tehtud 8–protsendilist mittekahjustavat kasumimäära peeti tavaliseks kasumiks, mille saavutamist seda laadi tootmisharu peaks kahjustava dumpingu puudumisel eeldama. Esialgse uurimise käigus tehti ka kindlaks, et muu hulgas Ukrainast pärit kahjustava dumpingu tõttu vähenes kulutasuvus – 12,4 protsendini. Seetõttu esineb meetmete kehtetuks tunnistamise korral tõsine oht, et kulutasuvus väheneks protsendini, mis oleks oluliselt allpool mittekahjustavat määra. |
| --- | --- |

(89)

Taotluse esitaja väitis, et ühenduse tootmisharu kasum olevat olnud vaatlusalusel perioodil tegelikult väga väike ning et see saavutas alles uurimisperioodil 8-protsendilise määra. Lisaks väitis ta, et selline kapitalimahukas tööstusharu nagu väetisetööstus ei saaks pika aja jooksul toimida, st säilitada ja asendada kapitali ning kõiki toiminguid sellise kasumi juures. Sellega seoses tuleb märkida, et esialgses uurimises kindlaks tehtud 8–protsendilist mittekahjustavat kasumimäära peeti tavaliseks kasumiks, mille saavutamist seda laadi tootmisharu peaks kahjustava dumpingu puudumisel eeldama. Esialgse uurimise käigus tehti ka kindlaks, et muu hulgas Ukrainast pärit kahjustava dumpingu tõttu vähenes kulutasuvus – 12,4 protsendini. Seetõttu esineb meetmete kehtetuks tunnistamise korral tõsine oht, et kulutasuvus väheneks protsendini, mis oleks oluliselt allpool mittekahjustavat määra.

| (90) | Tuleb märkida, et uurimisperioodil toimus umbes 80 % Ukraina koguekspordist ühenduse turule hinnakohustuse raames. Siiski olid hinnad 20–25 % kõrgemad nimetatud kohustuse minimaalsest impordihinnast. Märkida tuleks siiski, et kohustuse puhul kehtis koguseline ülemmäär ja seetõttu ei olnud võimalik üldiselt järeldada, milline oleks olnud eksportijate hinnakäitumine sellise koguselise ülemmäära puudumisel. |
| --- | --- |

(90)

Tuleb märkida, et uurimisperioodil toimus umbes 80 % Ukraina koguekspordist ühenduse turule hinnakohustuse raames. Siiski olid hinnad 20–25 % kõrgemad nimetatud kohustuse minimaalsest impordihinnast. Märkida tuleks siiski, et kohustuse puhul kehtis koguseline ülemmäär ja seetõttu ei olnud võimalik üldiselt järeldada, milline oleks olnud eksportijate hinnakäitumine sellise koguselise ülemmäära puudumisel.

| (91) | Eespool kirjeldatu alusel oleks seetõttu tõenäoline, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral suunataks Ukrainas toodetud ammooniumnitraadi kogused ümber ühenduse turule dumpinguhindadega, mis löövad ühenduse tootmisharu hinnad oluliselt alla. |
| --- | --- |

(91)

Eespool kirjeldatu alusel oleks seetõttu tõenäoline, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral suunataks Ukrainas toodetud ammooniumnitraadi kogused ümber ühenduse turule dumpinguhindadega, mis löövad ühenduse tootmisharu hinnad oluliselt alla.

3.   Eeldatava ekspordimahu mõju ühenduse tootmisharule ja mõju hindadele meetmete kehtetuks tunnistamise korral

| (92) | Arvestades eespool kindlaks tehtud tõenäosust, et Ukrainast lähtuvate dumpinguhindadega ja madalamate hindadega ekspordikogused ühenduse turule suurenevad märkimisväärselt, peaks ühenduse tootmisharu oma klientide säilitamiseks oluliselt müügihindu langetama. Eriti kehtib see põhjusel, et ammooniumnitraat on varieeruva hinnaga toode, mille hindu võivad märkimisväärselt mõjutada dumpinguhinnaga impordikogused, mis löövad ühenduse tootmisharu hinnad alla. Seetõttu väheneks oluliselt kasum, sest ühenduse tootmisharu tegevuse praegune paranemine on tingitud müügihindadest, mis peegeldavad peamiselt soodsaid turutingimusi, mis valitsesid eelkõige 2004. aastal ja uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(92)

Arvestades eespool kindlaks tehtud tõenäosust, et Ukrainast lähtuvate dumpinguhindadega ja madalamate hindadega ekspordikogused ühenduse turule suurenevad märkimisväärselt, peaks ühenduse tootmisharu oma klientide säilitamiseks oluliselt müügihindu langetama. Eriti kehtib see põhjusel, et ammooniumnitraat on varieeruva hinnaga toode, mille hindu võivad märkimisväärselt mõjutada dumpinguhinnaga impordikogused, mis löövad ühenduse tootmisharu hinnad alla. Seetõttu väheneks oluliselt kasum, sest ühenduse tootmisharu tegevuse praegune paranemine on tingitud müügihindadest, mis peegeldavad peamiselt soodsaid turutingimusi, mis valitsesid eelkõige 2004. aastal ja uurimisperioodil.

| (93) | Võttes arvesse vaatlusaluse perioodi viimase kahe aasta soodsaid turutingimusi, tuleb märkida, et lisaks kohaldatavatele dumpinguvastastele meetmetele oli neil tingimustel oluline osa kõrge hinnataseme hoidmisel. Sel perioodil toetas tugev ülemaailmse nõudmise ja pakkumise tasakaal kõigi lämmastikväetiste kõrget hinnataset. Ammooniumnitraat on sarnaselt teiste lämmastikväetistega sedalaadi kaup, mille hind sõltub paljudest asjaoludest, alates kõikuvatest gaasihindadest ja nende mõjust tarnekuludele kui kõige olulisemale kuluelemendile kuni ilmastikutingimuste, põllukultuuri- ja teraviljavarude suuruseni, mis toob kaasa kas vähenenud või suurenenud nõudmise. Lähiaastatel on ühenduse turul oodata mõningast lämmastikväetiste nõudluse langust. (17) Seega sõltub sellise kõrge hinnataseme säilitamine suurest nõudlusest, mis – nagu uurimine näitas – on iseenesest vähe tõenäoline tulenevalt asjaomase riigi vabast ekspordivõimsusest ja tema ekspordi võimalikust osalisest ühendusse ümbersuunamisest vaatlusalusel perioodil, juhul kui meetmed kaotaksid kehtivuse. Arvestades, et Ukraina hinnakäitumine lõi märkimisväärselt alla ühenduse hindu, sunnib tõenäoline Ukrainast lähtuvate impordikoguste suurenemine ühenduse tootmisharu kas oma hindu oluliselt langetama (ja seeläbi kasumit vähendama), kaotama olulise turuosa (ja seeläbi ka tulu) või saaksid teoks mõlemad variandid. Ühenduse tootmisharu edukas ümberkorraldamine võiks sellist tõenäolist hinnalangust ilmselt ainult osaliselt tasakaalustada ja ohus oleks kogu taastumisprotsess. Seepärast on meetmete kehtivuse lõppemise tõenäoliseks tagajärjeks ühenduse tootmisharu üldise olukorra halvenemine. |
| --- | --- |

(93)

Võttes arvesse vaatlusaluse perioodi viimase kahe aasta soodsaid turutingimusi, tuleb märkida, et lisaks kohaldatavatele dumpinguvastastele meetmetele oli neil tingimustel oluline osa kõrge hinnataseme hoidmisel. Sel perioodil toetas tugev ülemaailmse nõudmise ja pakkumise tasakaal kõigi lämmastikväetiste kõrget hinnataset. Ammooniumnitraat on sarnaselt teiste lämmastikväetistega sedalaadi kaup, mille hind sõltub paljudest asjaoludest, alates kõikuvatest gaasihindadest ja nende mõjust tarnekuludele kui kõige olulisemale kuluelemendile kuni ilmastikutingimuste, põllukultuuri- ja teraviljavarude suuruseni, mis toob kaasa kas vähenenud või suurenenud nõudmise. Lähiaastatel on ühenduse turul oodata mõningast lämmastikväetiste nõudluse langust. (17) Seega sõltub sellise kõrge hinnataseme säilitamine suurest nõudlusest, mis – nagu uurimine näitas – on iseenesest vähe tõenäoline tulenevalt asjaomase riigi vabast ekspordivõimsusest ja tema ekspordi võimalikust osalisest ühendusse ümbersuunamisest vaatlusalusel perioodil, juhul kui meetmed kaotaksid kehtivuse. Arvestades, et Ukraina hinnakäitumine lõi märkimisväärselt alla ühenduse hindu, sunnib tõenäoline Ukrainast lähtuvate impordikoguste suurenemine ühenduse tootmisharu kas oma hindu oluliselt langetama (ja seeläbi kasumit vähendama), kaotama olulise turuosa (ja seeläbi ka tulu) või saaksid teoks mõlemad variandid. Ühenduse tootmisharu edukas ümberkorraldamine võiks sellist tõenäolist hinnalangust ilmselt ainult osaliselt tasakaalustada ja ohus oleks kogu taastumisprotsess. Seepärast on meetmete kehtivuse lõppemise tõenäoliseks tagajärjeks ühenduse tootmisharu üldise olukorra halvenemine.

4.   Järeldus kahju kordumise tõenäosuse kohta

| (94) | Eespool kirjeldatu põhjal võib teha järelduse, et kui meetmed peaksid kehtivuse kaotama, tooks see endaga kaasa märkimisväärsetes kogustes dumpinguhindadega ekspordi asjaomasest riigist, mis lööks alla ühenduse toomisharu hinnad. Sellega kaasneks ülima tõenäosusega turul hindu alla suruv arengutendents, mis eeldatavasti avaldaks kahjulikku mõju ühenduse tootmisharu majanduslikule olukorrale. Eriti pärsiks see 2004. aastal ja uurimisperioodil saavutatud finantstaastumist ning viiks kahju tõenäolise kordumiseni. |
| --- | --- |

(94)

Eespool kirjeldatu põhjal võib teha järelduse, et kui meetmed peaksid kehtivuse kaotama, tooks see endaga kaasa märkimisväärsetes kogustes dumpinguhindadega ekspordi asjaomasest riigist, mis lööks alla ühenduse toomisharu hinnad. Sellega kaasneks ülima tõenäosusega turul hindu alla suruv arengutendents, mis eeldatavasti avaldaks kahjulikku mõju ühenduse tootmisharu majanduslikule olukorrale. Eriti pärsiks see 2004. aastal ja uurimisperioodil saavutatud finantstaastumist ning viiks kahju tõenäolise kordumiseni.

G.   ÜHENDUSE HUVI

1.   Sissejuhatus

| (95) | Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas olemasolevate dumpinguvastaste meetmete jätkuv kohaldamine oleks vastuolus ühenduse huvidega tervikuna. Ühenduse huvi kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate asjaomaste huvide hindamisel. |
| --- | --- |

(95)

Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas olemasolevate dumpinguvastaste meetmete jätkuv kohaldamine oleks vastuolus ühenduse huvidega tervikuna. Ühenduse huvi kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate asjaomaste huvide hindamisel.

| (96) | Tuleks meenutada, et esialgsel uurimisel oldi seisukohal, et meetmete vastuvõtmine ei ole ühenduse huvidega vastuolus. Käesolev uurimine kujutab endast läbivaatamist ja seega analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed on juba kehtinud, ning tänu sellele on võimalik hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes kahjulikku mõju asjaomastele isikutele. |
| --- | --- |

(96)

Tuleks meenutada, et esialgsel uurimisel oldi seisukohal, et meetmete vastuvõtmine ei ole ühenduse huvidega vastuolus. Käesolev uurimine kujutab endast läbivaatamist ja seega analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed on juba kehtinud, ning tänu sellele on võimalik hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes kahjulikku mõju asjaomastele isikutele.

| (97) | Selle põhjal uuriti, kas kahjustava dumpingu kordumise tõenäolisuse kohta tehtud järeldustest hoolimata on veenvaid põhjendusi, mis võiksid viia järeldusele, et meetmete säilitamine ei ole käesoleval juhul ühenduse huvides. |
| --- | --- |

(97)

Selle põhjal uuriti, kas kahjustava dumpingu kordumise tõenäolisuse kohta tehtud järeldustest hoolimata on veenvaid põhjendusi, mis võiksid viia järeldusele, et meetmete säilitamine ei ole käesoleval juhul ühenduse huvides.

2.   Ühenduse tootmisharu huvi

| (98) | Ühenduse tootmisharu on tõestanud, et tegemist on struktuuriliselt elujõulise tööstusharuga. Seda kinnitas pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist 2001. aastal täheldatud kõnealuse tootmisharu majandusolukorra soodne areng. Eriti parandas ühenduse tootmisharu oma kasumiolukorda ning tegi edukaid ümberkorraldusi 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. |
| --- | --- |

(98)

Ühenduse tootmisharu on tõestanud, et tegemist on struktuuriliselt elujõulise tööstusharuga. Seda kinnitas pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist 2001. aastal täheldatud kõnealuse tootmisharu majandusolukorra soodne areng. Eriti parandas ühenduse tootmisharu oma kasumiolukorda ning tegi edukaid ümberkorraldusi 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal.

| (99) | Seega võib õigustatult eeldada, et ühenduse tootmisharu saab praegu kehtivatest meetmetest jätkuvalt kasu ja toibub veelgi, säilitades ja stabiliseerides oma kulutasuvuse. Kui meetmeid ei säilitata, suureneb tõenäoliselt dumpinguhindadega import asjaomasest riigist, millega tekitatakse kahju ühenduse tootmisharule, sest tekib müügihindasid langetav surve, mis ohustab ühenduse tootmisharu praegust soodsat finantsolukorda. |
| --- | --- |

(99)

Seega võib õigustatult eeldada, et ühenduse tootmisharu saab praegu kehtivatest meetmetest jätkuvalt kasu ja toibub veelgi, säilitades ja stabiliseerides oma kulutasuvuse. Kui meetmeid ei säilitata, suureneb tõenäoliselt dumpinguhindadega import asjaomasest riigist, millega tekitatakse kahju ühenduse tootmisharule, sest tekib müügihindasid langetav surve, mis ohustab ühenduse tootmisharu praegust soodsat finantsolukorda.

3.   Importijate huvid

| (100) | Nagu eespool põhjenduses 11 märgitud, väljendas ainult üks importija valmisolekut enda kaasamiseks valimisse ja andis väljavõttelise uurimise küsimustikus nõutud põhiteavet. Nimetatud importija uurimisperioodil impordiga ei tegelenud. |
| --- | --- |

(100)

Nagu eespool põhjenduses 11 märgitud, väljendas ainult üks importija valmisolekut enda kaasamiseks valimisse ja andis väljavõttelise uurimise küsimustikus nõutud põhiteavet. Nimetatud importija uurimisperioodil impordiga ei tegelenud.

| (101) | Tuletatakse meelde, et esialgse uurimise tulemuste kohaselt ei ole meetmete kehtestamisel olulist mõju niivõrd, kuivõrd import jätkub, ehkki mittekahjulike hindadega, ning harilikult ei tegele importijad üksnes ammooniumnitraadi, vaid olulisel määral ka teiste väetistega. Vaatlusalusel perioodil asjaomasest riigist lähtuva impordi langustendents viib järelduseni, et meetmete kehtestamisel on võib-olla tõesti olnud negatiivsed tagajärjed mõne importija jaoks, nagu on märgitud komisjoni määruse (EÜ) nr 1629/2000 (18) põhjenduses 52. Kuna aga puudusid koostöö importijatega ja vaieldamatud tõendid, mille põhjal saaks hinnata märkimisväärseid negatiivseid tagajärgi, järeldati, et meetmete kehtestamise üldine mõju enamikule importijatele/ettevõtjatele on olnud väike. |
| --- | --- |

(101)

Tuletatakse meelde, et esialgse uurimise tulemuste kohaselt ei ole meetmete kehtestamisel olulist mõju niivõrd, kuivõrd import jätkub, ehkki mittekahjulike hindadega, ning harilikult ei tegele importijad üksnes ammooniumnitraadi, vaid olulisel määral ka teiste väetistega. Vaatlusalusel perioodil asjaomasest riigist lähtuva impordi langustendents viib järelduseni, et meetmete kehtestamisel on võib-olla tõesti olnud negatiivsed tagajärjed mõne importija jaoks, nagu on märgitud komisjoni määruse (EÜ) nr 1629/2000 (18) põhjenduses 52. Kuna aga puudusid koostöö importijatega ja vaieldamatud tõendid, mille põhjal saaks hinnata märkimisväärseid negatiivseid tagajärgi, järeldati, et meetmete kehtestamise üldine mõju enamikule importijatele/ettevõtjatele on olnud väike.

| (102) | Puudub usaldusväärne teave selle kohta, et meetmete säilitamisel võiks olla oluline negatiivne mõju importijatele või ettevõtjatele. |
| --- | --- |

(102)

Puudub usaldusväärne teave selle kohta, et meetmete säilitamisel võiks olla oluline negatiivne mõju importijatele või ettevõtjatele.

4.   Kasutajate huvid

| (103) | Ammooniumnitraadi kasutajad on ühenduse põllumajandustootjad. Esialgse uurimise käigus järeldati, et arvestades ammooniumnitraadi maksumuse väikest mõju põllumajandustootjatele, ei tulene selle maksumuse suurenemisest neile olulist kahju. Et ükski kasutaja ega kasutajate ühendus ei esitanud käesoleva kordusuurimise raames teavet, mis oleks viidanud eespool nimetatud järelduse suhtes vastupidisele, näib see kinnitavat, et i) ammooniumnitraat moodustab väga väikese osa põllumajandustootjate tootmiskuludest; ii) praegu kehtivad meetmed ei ole vastavate tootjate majanduslikku olukorda negatiivselt mõjutanud ja iii) meetmete jätkumine ei kahjustaks põllumajandustootjate finantshuvisid. |
| --- | --- |

(103)

Ammooniumnitraadi kasutajad on ühenduse põllumajandustootjad. Esialgse uurimise käigus järeldati, et arvestades ammooniumnitraadi maksumuse väikest mõju põllumajandustootjatele, ei tulene selle maksumuse suurenemisest neile olulist kahju. Et ükski kasutaja ega kasutajate ühendus ei esitanud käesoleva kordusuurimise raames teavet, mis oleks viidanud eespool nimetatud järelduse suhtes vastupidisele, näib see kinnitavat, et i) ammooniumnitraat moodustab väga väikese osa põllumajandustootjate tootmiskuludest; ii) praegu kehtivad meetmed ei ole vastavate tootjate majanduslikku olukorda negatiivselt mõjutanud ja iii) meetmete jätkumine ei kahjustaks põllumajandustootjate finantshuvisid.

5.   Kokkuvõte ühenduse huvide kohta

| (104) | Eespool kirjeldatut arvestades järeldatakse, et puuduvad veenvad põhjused, mis räägiksid praeguste dumpinguvastaste meetmete säilitamise vastu. |
| --- | --- |

(104)

Eespool kirjeldatut arvestades järeldatakse, et puuduvad veenvad põhjused, mis räägiksid praeguste dumpinguvastaste meetmete säilitamise vastu.

H.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (105) | Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatsetakse soovitada olemasolevad meetmed kehtetuks tunnistada. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealust teavitamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. |
| --- | --- |

(105)

Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatsetakse soovitada olemasolevad meetmed kehtetuks tunnistada. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealust teavitamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.

| (106) | Eespool esitatu põhjal järeldatakse, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks Ukrainast pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada. Tuleks meenutada, et nimetatud meetmed seisnevad eritollimaksudes. |
| --- | --- |

(106)

Eespool esitatu põhjal järeldatakse, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks Ukrainast pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada. Tuleks meenutada, et nimetatud meetmed seisnevad eritollimaksudes.

| (107) | Nagu on märgitud põhjenduses 45, on Ukraina maagaasi impordihinnad uurimisperioodist saadik märgatavalt tõusnud ja on tõenäoline, et nad lähenevad järgmistel aastatel järk-järgult rahvusvahelistele hindadele. Nagu on selgitatud põhjenduses 32, põhineti järeldustes dumpingu kohta normaalväärtusel, mis määrati kindlaks turumajandusliku kolmanda riigi tootjalt saadud andmete alusel. Aegumise läbivaatamise taotluse esitamise järel omistati Ukrainale turumajanduslik staatus. Arvestades, et maagaas on ammooniumnitraadi tootmise peamine kuluartikkel, on võimalik, et kui dumping vaadataks läbi hilisemas järgus ja Ukraina eksportijatelt normaalväärtuse kohta saadud andmete põhjal, siis erineksid järeldused praeguse ülevaatamise käidus saadud järeldustest. Samamoodi mõjutaks kõnealuse läbivaadatud dumpingu võimalikku kahjustavat toimet omamaiste gaasihindade arengust tingitud tootmiskulude kasvu mõju ekspordihindadele. Seetõttu on asjakohane piirduda meetmete säilitamisel kahe aastaga, ilma et see piiraks algmääruse artikli 11 kohaldamist, |
| --- | --- |

(107)

Nagu on märgitud põhjenduses 45, on Ukraina maagaasi impordihinnad uurimisperioodist saadik märgatavalt tõusnud ja on tõenäoline, et nad lähenevad järgmistel aastatel järk-järgult rahvusvahelistele hindadele. Nagu on selgitatud põhjenduses 32, põhineti järeldustes dumpingu kohta normaalväärtusel, mis määrati kindlaks turumajandusliku kolmanda riigi tootjalt saadud andmete alusel. Aegumise läbivaatamise taotluse esitamise järel omistati Ukrainale turumajanduslik staatus. Arvestades, et maagaas on ammooniumnitraadi tootmise peamine kuluartikkel, on võimalik, et kui dumping vaadataks läbi hilisemas järgus ja Ukraina eksportijatelt normaalväärtuse kohta saadud andmete põhjal, siis erineksid järeldused praeguse ülevaatamise käidus saadud järeldustest. Samamoodi mõjutaks kõnealuse läbivaadatud dumpingu võimalikku kahjustavat toimet omamaiste gaasihindade arengust tingitud tootmiskulude kasvu mõju ekspordihindadele. Seetõttu on asjakohane piirduda meetmete säilitamisel kahe aastaga, ilma et see piiraks algmääruse artikli 11 kohaldamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse selliste Ukrainast pärit tahkete väetiste impordi suhtes, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 % massist ja mis kuuluvad CN-koodide 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ja ex 3105 90 91 alla.

2.   Dumpinguvastase tollimaksu määr kujutab endast kindlaksmääratud summat eurodes ühe tonni kohta vastavalt järgmisele tabelile.

| Toote kirjeldus | CN-kood | TARIC-kood | Tollimaksu summa
  (eurot/t) |
| --- | --- | --- | --- |
| Ammooniumnitraat, v.a vesilahustes | 3102 30 90 | — | 33,25 |
| Ammooniumnitraadi segud kaltsiumkarbonaadi või muude anorgaaniliste ainetega, mis ei ole väetised, lämmastikusisaldusega üle 28 % massist | 3102 40 90 | | 33,25 |
| Ammooniumsulfaadi ja ammooniumnitraadi kaksiksoolad ja segud – tahked väetised ammooniumnitraadi sisaldusega üle 80 % massist | 3102 29 00 | 10 | 33,25 |
| Kaltsiumnitraadi ja ammooniumnitraadi kaksiksoolad ja segud – tahked väetised ammooniumnitraadi sisaldusega üle 80 % massist | 3102 60 00 | 10 | 33,25 |
| Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 % massist | 3102 90 00 | 10 | 33,25 |
| Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 % massist, ilma fosfori- ja kaaliumisisalduseta | 3105 10 00 | 10 | 33,25 |
| Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 % massist ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja/või kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on alla 3 % massist | 3105 10 00 | 20 | 32,25 |
| Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 % massist ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja/või kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 3 % massist, kuid alla 6 % massist | 3105 10 00 | 30 | 31,25 |
| Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 % massist ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja/või kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 6 % massist, kuid alla 9 % massist | 3105 10 00 | 40 | 30,26 |
| Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 % massist ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja/või kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on 9–12 % massist | 3105 10 00 | 50 | 29,26 |
| Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 % massist ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja/või kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on alla 3 % massist | 3105 20 10 | 30 | 32,25 |
| Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 % massist ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja/või kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 3 % massist, kuid alla 6 % massist | 3105 20 10 | 40 | 31,25 |
| Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 % massist ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja/või kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 6 % massist, kuid alla 9 % massist | 3105 20 10 | 50 | 30,26 |
| Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 % massist ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja/või kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on 9–12 % massist | 3105 20 10 | 60 | 29,26 |
| Tahked ammooniumnitraadil põhinevad väetised lämmastikusisaldusega üle 80 % massist ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on alla 3 % massist | 3105 51 00 | 10 | 32,25 |
| Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 % massist ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on vähemalt 3 % massist, kuid alla 6 % massist | 3105 51 00 | 20 | 31,25 |
| Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 % massist ja mille fosforisisalduse (väljendatuna P2O5) on vähemalt 6 % massist, kuid alla 9 % massist | 3105 51 00 | 30 | 30,26 |
| Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 % massist ja mille fosforisisaldus (väljendatud P2O5) on 9–10,40 % massist | 3105 51 00 | 40 | 29,79 |
| Tahked ammooniumnitraadil põhinevad väetised lämmastikusisaldusega üle 80 % massist, mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on alla 3 % massist | 3105 59 00 | 10 | 32,25 |
| Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 % massist ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on vähemalt 3 % massist, kuid alla 6 % massist | 3105 59 00 | 20 | 31,25 |
| Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 % massist ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on vähemalt 6 % massist, kuid alla 9 % massist | 3105 59 00 | 30 | 30,26 |
| Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 % massist ja fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on 9–10,40 % massist | 3105 59 00 | 40 | 29,79 |
| Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 % massist ja mille kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on alla 3 % massist | 3105 90 91 | 30 | 32,25 |
| Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 % massist ja mille kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 3 % massist, kuid alla 6 % massist | 3105 90 91 | 40 | 31,25 |
| Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 % massist ja mille kaaliumisisaldus (väljendatud K2O) on vähemalt 6 % massist, kuid alla 9 % massist | 3105 90 91 | 50 | 30,26 |
| Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 % massist ja mille kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on 9–12 % massist | 3105 90 91 | 60 | 29,26 |

Toote kirjeldus

CN-kood

TARIC-kood

Tollimaksu summa

(eurot/t)

Ammooniumnitraat, v.a vesilahustes

3102 30 90

—

33,25

Ammooniumnitraadi segud kaltsiumkarbonaadi või muude anorgaaniliste ainetega, mis ei ole väetised, lämmastikusisaldusega üle 28 % massist

3102 40 90

33,25

Ammooniumsulfaadi ja ammooniumnitraadi kaksiksoolad ja segud – tahked väetised ammooniumnitraadi sisaldusega üle 80 % massist

3102 29 00

10

33,25

Kaltsiumnitraadi ja ammooniumnitraadi kaksiksoolad ja segud – tahked väetised ammooniumnitraadi sisaldusega üle 80 % massist

3102 60 00

10

33,25

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 % massist

3102 90 00

10

33,25

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 % massist, ilma fosfori- ja kaaliumisisalduseta

3105 10 00

10

33,25

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 % massist ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja/või kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on alla 3 % massist

3105 10 00

20

32,25

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 % massist ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja/või kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 3 % massist, kuid alla 6 % massist

3105 10 00

30

31,25

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 % massist ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja/või kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 6 % massist, kuid alla 9 % massist

3105 10 00

40

30,26

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 % massist ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja/või kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on 9–12 % massist

3105 10 00

50

29,26

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 % massist ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja/või kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on alla 3 % massist

3105 20 10

30

32,25

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 % massist ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja/või kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 3 % massist, kuid alla 6 % massist

3105 20 10

40

31,25

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 % massist ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja/või kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 6 % massist, kuid alla 9 % massist

3105 20 10

50

30,26

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 % massist ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja/või kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on 9–12 % massist

3105 20 10

60

29,26

Tahked ammooniumnitraadil põhinevad väetised lämmastikusisaldusega üle 80 % massist ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on alla 3 % massist

3105 51 00

10

32,25

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 % massist ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on vähemalt 3 % massist, kuid alla 6 % massist

3105 51 00

20

31,25

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 % massist ja mille fosforisisalduse (väljendatuna P2O5) on vähemalt 6 % massist, kuid alla 9 % massist

3105 51 00

30

30,26

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 % massist ja mille fosforisisaldus (väljendatud P2O5) on 9–10,40 % massist

3105 51 00

40

29,79

Tahked ammooniumnitraadil põhinevad väetised lämmastikusisaldusega üle 80 % massist, mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on alla 3 % massist

3105 59 00

10

32,25

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 % massist ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on vähemalt 3 % massist, kuid alla 6 % massist

3105 59 00

20

31,25

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 % massist ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on vähemalt 6 % massist, kuid alla 9 % massist

3105 59 00

30

30,26

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 % massist ja fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on 9–10,40 % massist

3105 59 00

40

29,79

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 % massist ja mille kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on alla 3 % massist

3105 90 91

30

32,25

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 % massist ja mille kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 3 % massist, kuid alla 6 % massist

3105 90 91

40

31,25

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 % massist ja mille kaaliumisisaldus (väljendatud K2O) on vähemalt 6 % massist, kuid alla 9 % massist

3105 90 91

50

30,26

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 % massist ja mille kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on 9–12 % massist

3105 90 91

60

29,26

3.   Kui tooted on enne vabasse ringlusse lubamist kahjustada saanud ning sellest tingituna jagatakse tegelikult makstud või makstav hind tolliväärtuse määramisel vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/934 artiklile 145, (19) vähendatakse eespool sätestatud summade alusel arvutatud dumpinguvastase tollimaksu summat protsendi võrra, mis vastab tegelikult makstud või makstava hinna jagamisele.

4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Määrus kehtib kaks aastat.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 19. aprill 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

B. ZYPRIES

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

1

(2)  EÜT L 23, 25.1.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 945/2005 (ELT L 160, 23.6.2005, lk 1).

2

(3)  ELT L 182, 19.5.2004, lk 28.

3

(4)  ELT L 183, 20.5.2004, lk 13.

4

(5)  ELT C 110, 5.5.2005, lk 15.

5

(6)  ELT C 18, 25.1.2006, lk 2.

6

(7)  Määrus (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17), artikkel 2.

7

(8)  Välja arvatud vertikaalselt integreeritud tootjate edasitöödeldud ammooniumnitraadi tootmine.

8

(9)  Allikas: IFADATA statistika Internetis, rahvusvaheline väetisetööstuse liit.

9

(10)  Terra Industries 2005 Annual Report – From 10-K, lk 6.

10

(11)  Heren EGMi noteeritud Nymexi gaasifutuurid.

11

(12)  Augusti futuurid noteeritud 30. juunil 2005, Nymex Gas Futures, Heren EGM.

12

(13)  Oktoobri futuurid noteeritud 29. septembril 2005, Nymex Gas Futures, Heren EGM.

13

(14)  Ukraina ekspordistatistika, 2005. aasta ja 2006. aasta I poolaasta.

14

(15)  EÜT L 102, 18.4.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 945/2005.

15

(16)  Ühikuhind põhineb toote tolliväärtusel Ukraina piiril. Seda väärtust saab pidada võrreldavaks Eurostati andmetel põhineva ühendusse suunatud Ukrainast pärit impordi väärtusega.

16

(17)  Allikas: “Global fertilisers and raw materials supply and supply/demand balances: 2005-2009”, A05/71b, juuni 2005, International Fertiliser Industry Association “IFA”.

17

(18)  EÜT L 187, 26.7.2000, lk 12.

18

(19)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.

19

---

| 24.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 106/20 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 106/20

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 443/2007,

23. aprill 2007,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 24. aprillil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. aprill 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

1

---

LISA

Komisjoni 23. aprilli 2007. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 65,3 |
| TN | 139,0 |
| TR | 136,5 |
| ZZ | 113,6 |
| 0707 00 05 | JO | 171,8 |
| MA | 46,9 |
| TR | 138,4 |
| ZZ | 119,0 |
| 0709 90 70 | MA | 35,8 |
| TR | 114,1 |
| ZZ | 75,0 |
| 0709 90 80 | EG | 242,2 |
| ZZ | 242,2 |
| 0805 10 20 | CU | 40,0 |
| EG | 41,3 |
| IL | 68,4 |
| MA | 45,6 |
| TN | 52,2 |
| ZZ | 49,5 |
| 0805 50 10 | AR | 37,2 |
| IL | 54,7 |
| TR | 42,8 |
| ZZ | 44,9 |
| 0808 10 80 | AR | 82,2 |
| BR | 79,3 |
| CA | 105,7 |
| CL | 86,1 |
| CN | 84,0 |
| NZ | 127,3 |
| US | 128,3 |
| UY | 48,2 |
| ZA | 94,7 |
| ZZ | 92,9 |
| 0808 20 50 | AR | 75,9 |
| CL | 80,0 |
| CN | 36,6 |
| ZA | 85,5 |
| ZZ | 69,5 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

65,3

TN

139,0

TR

136,5

ZZ

113,6

0707 00 05

JO

171,8

MA

46,9

TR

138,4

ZZ

119,0

0709 90 70

MA

35,8

TR

114,1

ZZ

75,0

0709 90 80

EG

242,2

ZZ

242,2

0805 10 20

CU

40,0

EG

41,3

IL

68,4

MA

45,6

TN

52,2

ZZ

49,5

0805 50 10

AR

37,2

IL

54,7

TR

42,8

ZZ

44,9

0808 10 80

AR

82,2

BR

79,3

CA

105,7

CL

86,1

CN

84,0

NZ

127,3

US

128,3

UY

48,2

ZA

94,7

ZZ

92,9

0808 20 50

AR

75,9

CL

80,0

CN

36,6

ZA

85,5

ZZ

69,5

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood “ZZ” tähistab “muud päritolu”.

---

| 24.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 106/22 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 106/22

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 444/2007,

23. aprill 2007,

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 41/2007 seoses heeringa püügi piirangutega ICESi vööndites I ja II

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 41/2007, millega määratakse 2007. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (1) eriti selle IB lisa,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 41/2007 määratakse 2007. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ja ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 41/2007 määratakse 2007. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ja ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes.

| (2) | Ühenduse, Fääri saarte, Islandi, Norra ja Venemaa Föderatsiooni vahel 18. jaanuaril 2007 toimunud konsultatsioonide kohaselt jõuti kokkuleppele atlandi-skandinaavia kevadheeringa (norra heeringas) Kirde-Atlandi varude püügivõimaluste osas. 2007. aastaks on kehtestatud püügipiirang 1 280 000 tonni kooskõlas Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) teadusalaste nõuannetega. Kõnealust kokkulepet tuleks rakendada ühenduse õiguses. |
| --- | --- |

(2)

Ühenduse, Fääri saarte, Islandi, Norra ja Venemaa Föderatsiooni vahel 18. jaanuaril 2007 toimunud konsultatsioonide kohaselt jõuti kokkuleppele atlandi-skandinaavia kevadheeringa (norra heeringas) Kirde-Atlandi varude püügivõimaluste osas. 2007. aastaks on kehtestatud püügipiirang 1 280 000 tonni kooskõlas Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) teadusalaste nõuannetega. Kõnealust kokkulepet tuleks rakendada ühenduse õiguses.

| (3) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 41/2007 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 41/2007 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 41/2007 IB lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. aprill 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joe BORG

---

(1)  ELT L 15, 20.1.2007, lk 1.

1

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 41/2007 IB lisas asendatakse heeringat käsitlev kirje ICESi vööndite I ja II EÜ ja rahvusvahelistes vetes järgmisega.

| “Liigid | : | Heeringas

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

“Liigid

:

Heeringas

Clupea harengus

| Vöönd | : | Vööndid I ja II (EÜ ja rahvusvahelised veed) HER/1/2. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

Vööndid I ja II (EÜ ja rahvusvahelised veed) HER/1/2.

Belgia

30

Taani

28 550

Saksamaa

5 000

Hispaania

94

Prantsusmaa

1 232

Iirimaa

7 391

Madalmaad

10 217

Poola

1 445

Portugal

94

Soome

442

Rootsi

10 580

Ühendkuningriik

18 253

EÜ

83 328

Norra

74 995 (1)

TAC

1 280 000

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 5 lõiget 2.

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi osutatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | Norra vetes põhja pool 62 °N ja Jan Mayeni ümbruse kalastusvööndis (HER/*2AJMN) |
| --- | --- |
| Belgia | 30 () |
| Taani | 28 550 () |
| Saksamaa | 5 000 () |
| Hispaania | 94 () |
| Prantsusmaa | 1 232 () |
| Iirimaa | 7 391 () |
| Madalmaad | 10 217 () |
| Poola | 1 445 () |
| Portugal | 94 () |
| Soome | 442 () |
| Rootsi | 10 580 () |
| Ühendkuningriik | 18 253 () |
| ()  Kui kõigi liikmesriikide väljapüügi summa on jõudnud 74 995 tonnini, ei ole edasine püük lubatud.” |

Norra vetes põhja pool 62 °N ja Jan Mayeni ümbruse kalastusvööndis (HER/*2AJMN)

Belgia

30 ()

Taani

28 550 ()

Saksamaa

5 000 ()

Hispaania

94 ()

Prantsusmaa

1 232 ()

Iirimaa

7 391 ()

Madalmaad

10 217 ()

Poola

1 445 ()

Portugal

94 ()

Soome

442 ()

Rootsi

10 580 ()

Ühendkuningriik

18 253 ()

()  Kui kõigi liikmesriikide väljapüügi summa on jõudnud 74 995 tonnini, ei ole edasine püük lubatud.”

---

(1)  Selle kvoodi alusel püütud saak tuleb maha arvestada TACi Norra osast (juurdepääsukvoot). Kõnealuse kvoodi alusel võib kalastada EÜ vetes põhja pool 62 °N.

1

Eritingimused:

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi osutatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | Norra vetes põhja pool 62 °N ja Jan Mayeni ümbruse kalastusvööndis (HER/*2AJMN) |
| --- | --- |
| Belgia | 30 () |
| Taani | 28 550 () |
| Saksamaa | 5 000 () |
| Hispaania | 94 () |
| Prantsusmaa | 1 232 () |
| Iirimaa | 7 391 () |
| Madalmaad | 10 217 () |
| Poola | 1 445 () |
| Portugal | 94 () |
| Soome | 442 () |
| Rootsi | 10 580 () |
| Ühendkuningriik | 18 253 () |
| ()  Kui kõigi liikmesriikide väljapüügi summa on jõudnud 74 995 tonnini, ei ole edasine püük lubatud.” |

Norra vetes põhja pool 62 °N ja Jan Mayeni ümbruse kalastusvööndis (HER/*2AJMN)

Belgia

30 ()

Taani

28 550 ()

Saksamaa

5 000 ()

Hispaania

94 ()

Prantsusmaa

1 232 ()

Iirimaa

7 391 ()

Madalmaad

10 217 ()

Poola

1 445 ()

Portugal

94 ()

Soome

442 ()

Rootsi

10 580 ()

Ühendkuningriik

18 253 ()

()  Kui kõigi liikmesriikide väljapüügi summa on jõudnud 74 995 tonnini, ei ole edasine püük lubatud.”

(2)  Kui kõigi liikmesriikide väljapüügi summa on jõudnud 74 995 tonnini, ei ole edasine püük lubatud.”

---

| 24.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 106/24 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 106/24

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 445/2007,

23. aprill 2007,

millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2991/94, millega sätestatakse võiderasvade standardid, ja nõukogu määruse (EMÜ) nr 1898/87 piima ja piimatoodete turustamisel kasutatavate nimetuste kaitse kohta, teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad

(kodifitseeritud versioon)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 5. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2991/94, millega sätestatakse võiderasvade standardid, (1) eriti selle artiklit 8,

võttes arvesse nõukogu 2. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 1898/87 piima ja piimatoodete turustamisel kasutatavate nimetuste kaitse kohta, (2) eriti selle artikli 4 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 1. aprilli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 577/97, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2991/94, millega sätestatakse võiderasvade standardid, ja nõukogu määruse (EMÜ) nr 1898/87 piima ja piimatoodete turustamisel kasutatavate nimetuste kaitse kohta, üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) on korduvalt oluliselt muudetud. (4) Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune määrus kodifitseerida. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 1. aprilli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 577/97, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2991/94, millega sätestatakse võiderasvade standardid, ja nõukogu määruse (EMÜ) nr 1898/87 piima ja piimatoodete turustamisel kasutatavate nimetuste kaitse kohta, üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) on korduvalt oluliselt muudetud. (4) Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune määrus kodifitseerida.

| (2) | Määrus (EÜ) nr 2991/94 sätestab, et selle artiklis 1 nimetatud toodete müüginimetustena tuleb kasutada määruse lisas näidatud nimetusi. Sellest reeglist on erandeid. Eriti ei kohaldata seda reeglit nimetuste suhtes, kui toote täpne olemus on selge tema tavapärase kasutusviisi tõttu ja/või kui nimetust kasutatakse selgesti toote iseloomuliku omaduse kirjeldamiseks. Tuleks ette näha selle sätte teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad. |
| --- | --- |

(2)

Määrus (EÜ) nr 2991/94 sätestab, et selle artiklis 1 nimetatud toodete müüginimetustena tuleb kasutada määruse lisas näidatud nimetusi. Sellest reeglist on erandeid. Eriti ei kohaldata seda reeglit nimetuste suhtes, kui toote täpne olemus on selge tema tavapärase kasutusviisi tõttu ja/või kui nimetust kasutatakse selgesti toote iseloomuliku omaduse kirjeldamiseks. Tuleks ette näha selle sätte teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad.

| (3) | Järgida tuleb määruse (EÜ) nr 2991/94 artikli 1 lõiget 3, mis sätestab, et seda määrust tuleb kohaldada määrust (EMÜ) nr 1898/87 piiramata. Nende kahe määruse eesmärk on olemuslikult sama, nimelt vältida kõnealuste toodete tegeliku olemuse kohta tarbija kujutluses tekkida võivat segadust. Seetõttu tuleks ühenduse õigusaktide järjepidevuse tagamiseks määruste (EÜ) nr 2991/94 ja (EMÜ) nr 1898/87 nimetuse “või” kasutamist käsitlevad üksikasjalikud rakenduseeskirjad sätestada ühtse tekstina. |
| --- | --- |

(3)

Järgida tuleb määruse (EÜ) nr 2991/94 artikli 1 lõiget 3, mis sätestab, et seda määrust tuleb kohaldada määrust (EMÜ) nr 1898/87 piiramata. Nende kahe määruse eesmärk on olemuslikult sama, nimelt vältida kõnealuste toodete tegeliku olemuse kohta tarbija kujutluses tekkida võivat segadust. Seetõttu tuleks ühenduse õigusaktide järjepidevuse tagamiseks määruste (EÜ) nr 2991/94 ja (EMÜ) nr 1898/87 nimetuse “või” kasutamist käsitlevad üksikasjalikud rakenduseeskirjad sätestada ühtse tekstina.

| (4) | Määruses (EÜ) nr 2991/94 nimetatud erandite ulatuse selgeks kindlaksmääramiseks tuleks koostada nende nimetuste täielik nimekiri koos nimetatavate toodete kirjeldusega. |
| --- | --- |

(4)

Määruses (EÜ) nr 2991/94 nimetatud erandite ulatuse selgeks kindlaksmääramiseks tuleks koostada nende nimetuste täielik nimekiri koos nimetatavate toodete kirjeldusega.

| (5) | Määruse (EÜ) nr 2991/94 artikli 2 lõike 2 kolmanda lõigu esimeses alapunktis sätestatud erandi esimese kriteeriumina on nimetatud nimetuse tavapärast iseloomu. Sellist tavapärast iseloomu võib pidada tõestatuks, kui nimetust on enne 9. aprilli 1997. aastat kasutatud vähemalt ühe inimpõlve pikkuseks peetava ajavahemiku jooksul. Erand peab piirduma üksnes nende toodetega, mille kohta sellist nimetust tegelikult on kasutatud, et nende tavapärane iseloom ei kaoks. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 2991/94 artikli 2 lõike 2 kolmanda lõigu esimeses alapunktis sätestatud erandi esimese kriteeriumina on nimetatud nimetuse tavapärast iseloomu. Sellist tavapärast iseloomu võib pidada tõestatuks, kui nimetust on enne 9. aprilli 1997. aastat kasutatud vähemalt ühe inimpõlve pikkuseks peetava ajavahemiku jooksul. Erand peab piirduma üksnes nende toodetega, mille kohta sellist nimetust tegelikult on kasutatud, et nende tavapärane iseloom ei kaoks.

| (6) | Selle erandi teise kriteeriumina on nimetatud määruse (EÜ) nr 2991/94 lisa nimetuste kasutamist turustatavate toodete mõne iseloomuliku omaduse kirjeldamiseks. On loogiline, et sellisel juhul käsitleb erand tooteid, mida lisas sellistena pole loetletud. |
| --- | --- |

(6)

Selle erandi teise kriteeriumina on nimetatud määruse (EÜ) nr 2991/94 lisa nimetuste kasutamist turustatavate toodete mõne iseloomuliku omaduse kirjeldamiseks. On loogiline, et sellisel juhul käsitleb erand tooteid, mida lisas sellistena pole loetletud.

| (7) | Selle erandi puhul tuleks piirduda 9. aprillil 1997. aastal turustatud toodetega. Liikmesriigid on komisjonile edastanud enne seda kuupäeva nimekirja toodetest, mida nad oma territooriumil peavad selle erandi kriteeriumidele vastavaks. |
| --- | --- |

(7)

Selle erandi puhul tuleks piirduda 9. aprillil 1997. aastal turustatud toodetega. Liikmesriigid on komisjonile edastanud enne seda kuupäeva nimekirja toodetest, mida nad oma territooriumil peavad selle erandi kriteeriumidele vastavaks.

| (8) | Komisjoni 28. oktoobri 1988. aasta otsus 88/566/EMÜ, mis loetleb nõukogu määruse (EMÜ) nr 1898/87 artikli 3 lõike 1 teises lõigus nimetatud tooteid, (5) sisaldab juba erandeid nimetuse “või” kohta; neid tuleks arvesse võtta. |
| --- | --- |

(8)

Komisjoni 28. oktoobri 1988. aasta otsus 88/566/EMÜ, mis loetleb nõukogu määruse (EMÜ) nr 1898/87 artikli 3 lõike 1 teises lõigus nimetatud tooteid, (5) sisaldab juba erandeid nimetuse “või” kohta; neid tuleks arvesse võtta.

| (9) | Määruses (EÜ) nr 2991/94 sätestatud ühenduse nimekirjas tuleks kõnealuste toodete nimetusi loetleda ainult ühenduse selles keeles, milles neid nimetusi saab kasutada. |
| --- | --- |

(9)

Määruses (EÜ) nr 2991/94 sätestatud ühenduse nimekirjas tuleks kõnealuste toodete nimetusi loetleda ainult ühenduse selles keeles, milles neid nimetusi saab kasutada.

| (10) | Selliste toiduainete märgistamisel, mis sisaldavad määruse (EÜ) nr 2991/94 lisas nimetatud tooteid või selle määruse artikli 2 lõike 2 kolmanda lõigu teises alapunktis määratletud kontsentreeritud tooteid, võib viidata lisas toodud vastavatele nimetustele juhul, kui järgitakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivi 2000/13/EÜ toidu märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (6). Seetõttu pole selliseid toiduaineid vaja eespool nimetatud erandite nimekirjas loetleda. |
| --- | --- |

(10)

Selliste toiduainete märgistamisel, mis sisaldavad määruse (EÜ) nr 2991/94 lisas nimetatud tooteid või selle määruse artikli 2 lõike 2 kolmanda lõigu teises alapunktis määratletud kontsentreeritud tooteid, võib viidata lisas toodud vastavatele nimetustele juhul, kui järgitakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivi 2000/13/EÜ toidu märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (6). Seetõttu pole selliseid toiduaineid vaja eespool nimetatud erandite nimekirjas loetleda.

| (11) | Pidades silmas praegusi tehnilisi tingimusi, tooks täpse, ilma mingite kõikumisteta rasvasisalduse näitamise kohustus kaasa märkimisväärseid raskusi praktikas. Seetõttu tuleks selle kohta sätestada teatavad erieeskirjad. |
| --- | --- |

(11)

Pidades silmas praegusi tehnilisi tingimusi, tooks täpse, ilma mingite kõikumisteta rasvasisalduse näitamise kohustus kaasa märkimisväärseid raskusi praktikas. Seetõttu tuleks selle kohta sätestada teatavad erieeskirjad.

| (12) | Määrused (EÜ) nr 2991/94 ja (EMÜ) nr 1898/87 hõlmavad liittooteid, mille oluline osa on või; seepärast tuleks neid tooteid käsitleda ühtmoodi, järgides määruse (EMÜ) nr 1898/87 artikli 2 lõikes 3 kasutatavat lähenemist; eespool nimetatud artikli 2 lõike 3 ulatus tuleks selgemini määratleda, pidades silmas liittooteid, mille oluline osa on või, sätestades objektiivse kriteeriumi, et kindlaks teha, kas või on tegelikult liittoodete oluline osa ja kas nimetus “või” on seega õigustatud Kõige kohasem kriteerium näib olevat see, et lõpptoote väikseim piimarasva sisaldus on 75 %. |
| --- | --- |

(12)

Määrused (EÜ) nr 2991/94 ja (EMÜ) nr 1898/87 hõlmavad liittooteid, mille oluline osa on või; seepärast tuleks neid tooteid käsitleda ühtmoodi, järgides määruse (EMÜ) nr 1898/87 artikli 2 lõikes 3 kasutatavat lähenemist; eespool nimetatud artikli 2 lõike 3 ulatus tuleks selgemini määratleda, pidades silmas liittooteid, mille oluline osa on või, sätestades objektiivse kriteeriumi, et kindlaks teha, kas või on tegelikult liittoodete oluline osa ja kas nimetus “või” on seega õigustatud Kõige kohasem kriteerium näib olevat see, et lõpptoote väikseim piimarasva sisaldus on 75 %.

| (13) | Määruse (EÜ) nr 2991/94 artikli 2 lõike 2 teine lõik sätestab, et selle määruse lisas loetletud müüginimetused on varutud nimetatud lisas esitatud kriteeriumidele vastavate toodete jaoks. Seetõttu tohib neid nimetusi sisaldavate kaubamärkide kasutamist edaspidi jätkata ainult neile kriteeriumidele vastavate toodete puhul. |
| --- | --- |

(13)

Määruse (EÜ) nr 2991/94 artikli 2 lõike 2 teine lõik sätestab, et selle määruse lisas loetletud müüginimetused on varutud nimetatud lisas esitatud kriteeriumidele vastavate toodete jaoks. Seetõttu tohib neid nimetusi sisaldavate kaubamärkide kasutamist edaspidi jätkata ainult neile kriteeriumidele vastavate toodete puhul.

| (14) | Tegelikud turutingimused näitavad, kas hiljem osutub vajalikuks sätestada meetmeid liittoodete suhtes, mille põhiline koostisosa on margariin või segatud rasvad. |
| --- | --- |

(14)

Tegelikud turutingimused näitavad, kas hiljem osutub vajalikuks sätestada meetmeid liittoodete suhtes, mille põhiline koostisosa on margariin või segatud rasvad.

| (15) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas asjaomaste korralduskomiteede arvamusega, |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas asjaomaste korralduskomiteede arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määruse (EÜ) nr 2991/94 artikli 2 lõike 2 kolmanda lõigu esimese alapunkti kohaselt eranditena käsitletavate toodete nimekiri on esitatud käesoleva määruse I lisas.

2.   Käesolev määrus ei mõjuta otsuse 88/566/EMÜ lisas loetletud nimetusi, mis sisaldavad sõna “või” ühes ühenduse keeltest.

Artikkel 2

1.   Määruse (EÜ) nr 2991/94 artikli 3 lõike 1 punktis b osutatud rasvasisalduse märge peab vastama järgmistele tingimustele:

| a) | keskmine rasvasisaldus näidatakse kümnendkohti kasutamata; |
| --- | --- |

a)

keskmine rasvasisaldus näidatakse kümnendkohti kasutamata;

| b) | keskmine rasvasisaldus ei tohi deklareeritud sisaldusest erineda rohkem kui ühe protsendipunkti võrra. Üksikproovide puhul ei või deklareeritud sisaldus erineda rohkem kui kahe protsendipunkti võrra; |
| --- | --- |

b)

keskmine rasvasisaldus ei tohi deklareeritud sisaldusest erineda rohkem kui ühe protsendipunkti võrra. Üksikproovide puhul ei või deklareeritud sisaldus erineda rohkem kui kahe protsendipunkti võrra;

| c) | igal juhul peab keskmine rasvasisaldus vastama määruse (EÜ) nr 2991/94 lisas sätestatud piirangutele. |
| --- | --- |

c)

igal juhul peab keskmine rasvasisaldus vastama määruse (EÜ) nr 2991/94 lisas sätestatud piirangutele.

2.   Hoolimata lõikest 1 peab määruse (EÜ) nr 2991/94 lisa A osa punktis 1, B osa punktis 1 ja C osa punktis 1 nimetatud toodete korral deklareeritud rasvasisaldus vastama toote väikseimale rasvasisaldusele.

3.   Menetlus, mida kohaldatakse selleks, et kontrollida lõike 1 järgimist, on sätestatud II lisas.

Artikkel 3

1.   Liittoodete puhul, mille oluline osa määruse (EMÜ) nr 1898/87 artikli 2 lõikes 3 määratletud tähenduses on või, tohib nimetust “või” kasutada siis, kui lõpptoode sisaldab vähemalt 75 % piimarasva ning on valmistatud ainult võist määruse (EÜ) nr 2991/94 lisa A osa punktis 1 määratletud tähenduses ja teistest nimetuses mainitud koostisosadest.

2.   Nimetust “või” tohib kasutada liittoodete puhul, mis sisaldavad piimarasva alla 75 %, kuid vähemalt 62 %, juhul kui muud lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud ja kui tootenimetus sisaldab sõna “võitoode”.

3.   Erandina lõigetest 1 ja 2 võib nimetust “või” kasutada koos sõna või sõnadega, millega tähistatakse III lisas nimetatud tooteid, mis sisaldavad piimarasva vähemalt 34 %.

4.   Kui nimetust “või” kasutatakse lõigete 1, 2 ja 3 kohaselt, tuleb toodete etiketile ja pakendile märkida piimarasvasisaldus ja juhul, kui muud koostisosad sisaldavad rasva, kogu rasvasisaldus.

5.   Lõikes 2 nimetatud märge “võitoode” ja lõikes 4 nimetatud märked peavad olema nähtaval kohal ja kergesti loetavad.

Artikkel 4

Määrus (EÜ) nr 577/97 tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele kooskõlas V lisas esitatud vastavustabeliga.

Artikkel 5

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. aprill 2007

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 316, 9.12.1994, lk 2.

1

(2)  EÜT L 182, 3.7.1987, lk 36. Määrust on viimati muudetud 1994. aasta ühinemisaktiga.

2

(3)  EÜT L 87, 2.4.1997, lk 3. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 568/1999 (EÜT L 70, 17.3.1999, lk 11).

3

(4)  Vaata IV lisa.

4

(5)  EÜT L 310, 16.11.1988, lk 32. Otsust on muudetud otsusega 98/144/EÜ (EÜT L 42, 14.2.1998, lk 61).

5

(6)  EÜT L 109, 6.5.2000, lk 29. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/142/EÜ (ELT L 368, 23.12.2006, lk 110).

6

---

I LISA

| I. | (Hispaania) | “Mantequilla de Soria” või “Mantequilla de Soria dulce”, “Mantequilla de Soria azucarada”: magustatud lõhnastatud piimatoote kohta, mille piimarasva sisaldus on vähemalt 39 %. |
| --- | --- | --- |
| II. | (Taani) |
| III. | (Saksa) | — | “Butterkäse”: lehmapiimast valmistatud juustu kohta, millel on poolpehme, rasvane konsistents ja piimarasva sisaldus kuivaines vähemalt 45 %. |

I.

(Hispaania)

“Mantequilla de Soria” või “Mantequilla de Soria dulce”, “Mantequilla de Soria azucarada”: magustatud lõhnastatud piimatoote kohta, mille piimarasva sisaldus on vähemalt 39 %.

II.

(Taani)

III.

(Saksa)

—

“Butterkäse”: lehmapiimast valmistatud juustu kohta, millel on poolpehme, rasvane konsistents ja piimarasva sisaldus kuivaines vähemalt 45 %.

| — | “Kräuterbutter”: võil põhineva ja ürte sisaldava toiduaine kohta, mille piimarasva sisaldus on vähemalt 62 %. |
| --- | --- |

—

“Kräuterbutter”: võil põhineva ja ürte sisaldava toiduaine kohta, mille piimarasva sisaldus on vähemalt 62 %.

| — | “Milchmargarine” margariini kohta, mis sisaldab vähemalt 5 % täispiima, kooritud piima või muid sobivaid piimatooteid. |
| --- | --- |

—

“Milchmargarine” margariini kohta, mis sisaldab vähemalt 5 % täispiima, kooritud piima või muid sobivaid piimatooteid.

IV.

(Kreeka)

V.

(Inglise)

| — | “Brandy butter”, “Sherry butter” või “Rum butter”: magustatud, alkoholi sisaldava toote kohta, mille piimarasva sisaldus on vähemalt 20 %. |
| --- | --- |

—

“Brandy butter”, “Sherry butter” või “Rum butter”: magustatud, alkoholi sisaldava toote kohta, mille piimarasva sisaldus on vähemalt 20 %.

| — | “Buttercream”: magustatud toote kohta, mille piimarasva sisaldus on vähemalt 22,5 %. |
| --- | --- |

—

“Buttercream”: magustatud toote kohta, mille piimarasva sisaldus on vähemalt 22,5 %.

VI.

(Prantsuse)

“Beurre d'anchois, de crevettes, de langouste, de homard, de crabe, de langoustine, de saumon, de saumon fumé, de coquille Saint-Jacques, de sardine”: mereande sisaldavate toodete kohta, mille piimarasva sisaldus on vähemalt 10 %.

VII.

(Itaalia)

VIII.

(Hollandi)

IX.

(Portugali)

X.

(Soome)

“Munavoi”: mune sisaldava toote kohta, mille piimarasva sisaldus on vähemalt 35 %.

XI.

(Rootsi)

| — | “flytande margarin”: vedela konsistentsiga toote kohta, mis sisaldab vähemalt 80 % taimerasvu nagu margariin, aga mille koostis on selline, et toode pole määritav. |
| --- | --- |

—

“flytande margarin”: vedela konsistentsiga toote kohta, mis sisaldab vähemalt 80 % taimerasvu nagu margariin, aga mille koostis on selline, et toode pole määritav.

| — | “messmör”: vadakul põhineva magustatud või magustamata piimatoote kohta, mille piimarasva sisaldus on vähemalt 2 %. |
| --- | --- |

—

“messmör”: vadakul põhineva magustatud või magustamata piimatoote kohta, mille piimarasva sisaldus on vähemalt 2 %.

| — | “vitlökssmör”, “persiljesmör” või “pepparrotssmör”: maitseaineid sisaldava toote kohta, mille piimarasva sisaldus on vähemalt 66 %. |
| --- | --- |

—

“vitlökssmör”, “persiljesmör” või “pepparrotssmör”: maitseaineid sisaldava toote kohta, mille piimarasva sisaldus on vähemalt 66 %.

---

II LISA

Deklareeritud rasvasisalduse kontrollimine võiderasvade puhul

Partiist võetakse juhuslikult viis proovi, mida kontrollitakse ja analüüsitakse. Kasutatakse kahte menetlust.

| A. | Saadud viie tulemuse aritmeetilist keskmist võrreldakse deklareeritud rasvasisaldusega. Deklareeritud rasvasisaldus loetakse nõuetele vastavaks, kui aritmeetiline keskmine ei erine sellest rohkem kui ühe protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

A.

Saadud viie tulemuse aritmeetilist keskmist võrreldakse deklareeritud rasvasisaldusega. Deklareeritud rasvasisaldus loetakse nõuetele vastavaks, kui aritmeetiline keskmine ei erine sellest rohkem kui ühe protsendipunkti võrra.

| B. | Viit üksiktulemust võrreldakse artikli 2 lõike 1 punktis b toodud lubatud hälbega (deklareeritud rasvasisaldus ± kaks protsendipunkti). Kui viie üksikproovi maksimaalse ja minimaalse tulemuse erinevus on kuni neli protsendipunkti, loetakse artikli 2 lõike 1 punkti b nõuded täidetuks. |
| --- | --- |

B.

Viit üksiktulemust võrreldakse artikli 2 lõike 1 punktis b toodud lubatud hälbega (deklareeritud rasvasisaldus ± kaks protsendipunkti). Kui viie üksikproovi maksimaalse ja minimaalse tulemuse erinevus on kuni neli protsendipunkti, loetakse artikli 2 lõike 1 punkti b nõuded täidetuks.

Kui punktides A ja B sätestatud tingimused on täidetud, loetakse kontrollitud partii artikli 2 lõike 1 punkti b nõuetele vastavaks isegi siis, kui üks viiest tulemusest jääb väljapoole lubatud hälvet, mis on ± 2 protsendipunkti.

---

III LISA

Artikli 3 lõikes 3 nimetatud tooted

| Tooteliik | Toote koostis | Minimaalne piimarasvasisaldus |
| --- | --- | --- |
| Alkoholi sisaldav või (või, mis sisaldab alkohoolseid jooke) | Või, alkohoolne jook, suhkur | 34 % |

Tooteliik

Toote koostis

Minimaalne piimarasvasisaldus

Alkoholi sisaldav või (või, mis sisaldab alkohoolseid jooke)

Või, alkohoolne jook, suhkur

34 %

---

IV LISA

Kehtetuks tunnistatud määrus koos muudatustega

| Komisjoni määrus (EÜ) nr 577/97 | (EÜT L 87, 2.4.1997, lk 3) |
| --- | --- |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 1278/97 | (EÜT L 175, 3.7.1997, lk 6) |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 2181/97 | (EÜT L 299, 4.11.1997, lk 1) |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 623/98 | (EÜT L 85, 20.3.1998, lk 3) |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 1298/98 | (EÜT L 180, 24.6.1998, lk 5) |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 2521/98 | (EÜT L 315, 25.11.1998, lk 12) |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 568/1999 | (EÜT L 70, 17.3.1999, lk 11) |

Komisjoni määrus (EÜ) nr 577/97

(EÜT L 87, 2.4.1997, lk 3)

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1278/97

(EÜT L 175, 3.7.1997, lk 6)

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2181/97

(EÜT L 299, 4.11.1997, lk 1)

Komisjoni määrus (EÜ) nr 623/98

(EÜT L 85, 20.3.1998, lk 3)

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1298/98

(EÜT L 180, 24.6.1998, lk 5)

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2521/98

(EÜT L 315, 25.11.1998, lk 12)

Komisjoni määrus (EÜ) nr 568/1999

(EÜT L 70, 17.3.1999, lk 11)

---

V LISA

Vastavustabel

| Määrus (EÜ) nr 577/97 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artiklid 1–3 | Artiklid 1–3 |
| Artikkel 5 | — |
| Artikkel 5a | — |
| — | Artikkel 4 |
| Artikkel 6 | Artikkel 5 |
| I–III lisa | I–III lisa |
| — | IV lisa |
| — | V lisa |

Määrus (EÜ) nr 577/97

Käesolev määrus

Artiklid 1–3

Artiklid 1–3

Artikkel 5

—

Artikkel 5a

—

—

Artikkel 4

Artikkel 6

Artikkel 5

I–III lisa

I–III lisa

—

IV lisa

—

V lisa

---

| 24.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 106/30 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 106/30

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 446/2007,

23. aprill 2007,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2273/2002, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1254/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses teatavate veiste hinnavaatlusega ühenduse tüüpilistel turgudel

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1254/1999 veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 41,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 2273/2002 (2) on sätestatud liikmesriikide tüüpilistel turgudel eri veisekategooriate hindade registreerimine. Kõnealuse määruse lisades on esitatud üksikasjalikud eeskirjad iga sellise kategooria hinnavaatluseks edastatava teabe kohta. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 2273/2002 (2) on sätestatud liikmesriikide tüüpilistel turgudel eri veisekategooriate hindade registreerimine. Kõnealuse määruse lisades on esitatud üksikasjalikud eeskirjad iga sellise kategooria hinnavaatluseks edastatava teabe kohta.

| (2) | Iirimaa taotlusel tuleks kõnealuses liikmesriigis kariloomade turustamises toimunud arenguid silmas pidades osaliselt läbi vaadata määruse (EÜ) nr 2273/2002 I ja II lisa ja tagada, et hinnavaatlus põhineks jätkuvalt tüüpilistel turgudel. |
| --- | --- |

(2)

Iirimaa taotlusel tuleks kõnealuses liikmesriigis kariloomade turustamises toimunud arenguid silmas pidades osaliselt läbi vaadata määruse (EÜ) nr 2273/2002 I ja II lisa ja tagada, et hinnavaatlus põhineks jätkuvalt tüüpilistel turgudel.

| (3) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 2273/2002 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 2273/2002 vastavalt muuta.

| (4) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veise- ja vasikalihaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veise- ja vasikalihaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 2273/2002 muudetakse järgmiselt.

| 1. | I lisa E osa punkt 1 asendatakse järgmisega:
  “1.   Tüüpilised turud
  Vähemalt kaks turgu”. |
| --- | --- |

1.

I lisa E osa punkt 1 asendatakse järgmisega:

“1.   Tüüpilised turud

Vähemalt kaks turgu”.

| 2. | II lisa D osa punkt 1 asendatakse järgmisega:
  “1.   Tüüpilised turud
  Vähemalt kaks turgu”. |
| --- | --- |

2.

II lisa D osa punkt 1 asendatakse järgmisega:

“1.   Tüüpilised turud

Vähemalt kaks turgu”.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. aprill 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 21. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  EÜT L 347, 20.12.2002, lk 15. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 2172/2003 (ELT L 326, 13.12.2003, lk 8).

2

---

| 24.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 106/31 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 106/31

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 447/2007,

23. aprill 2007,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1043/2005, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 seoses teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemiga ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumidega

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 6. detsembri 1993. aasta määrust (EÜ) nr 3448/93, millega nähakse ette põllumajandussaaduste töötlemisel saadud teatavate kaupadega kauplemise kord, (1) eriti selle artikli 8 lõike 3 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1260/2001 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta (2) on tühistatud ja asendatud nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 318/2006 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta. (3) Et seda arengut arvesse võtta, on asjakohane muuta komisjoni määruse (EÜ) nr 1043/2005 (4) mitmeid sätteid, kus on siiani viited määrusele (EÜ) nr 1260/2001. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1260/2001 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta (2) on tühistatud ja asendatud nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 318/2006 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta. (3) Et seda arengut arvesse võtta, on asjakohane muuta komisjoni määruse (EÜ) nr 1043/2005 (4) mitmeid sätteid, kus on siiani viited määrusele (EÜ) nr 1260/2001.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1043/2005 artiklis 3 määratakse põhisaadused, millega käsitatakse samalaadseina teatavaid põllumajandustooteid ja põhisaaduste töötlemisel saadud tooteid, et saada kõnealuse määruse kohaselt eksporditoetusi. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1043/2005 artiklis 3 määratakse põhisaadused, millega käsitatakse samalaadseina teatavaid põllumajandustooteid ja põhisaaduste töötlemisel saadud tooteid, et saada kõnealuse määruse kohaselt eksporditoetusi.

| (3) | Tooted, mida käsitatakse samalaadseina täispiimapulbriga (tooterühm 3), on loetletud määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 3 lõikes 4. Artikli 3 lõike 4 teises lõigus lubatakse pädeval asutusel asjaomase isiku taotluse korral käsitada makstava toetuse määramisel kõnealuses lõikes loetletud tooteid nende rasvata kuivaine sisalduse alusel samalaadseina lõssipulbriga (tooterühm 2) või piimarasva sisalduse alusel samalaadseina võiga (tooterühm 6). |
| --- | --- |

(3)

Tooted, mida käsitatakse samalaadseina täispiimapulbriga (tooterühm 3), on loetletud määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 3 lõikes 4. Artikli 3 lõike 4 teises lõigus lubatakse pädeval asutusel asjaomase isiku taotluse korral käsitada makstava toetuse määramisel kõnealuses lõikes loetletud tooteid nende rasvata kuivaine sisalduse alusel samalaadseina lõssipulbriga (tooterühm 2) või piimarasva sisalduse alusel samalaadseina võiga (tooterühm 6).

| (4) | Kuna täispiimapulbrile ja lõssipulbrile makstavad toetuse määrad, võrreldes või suhtes kohaldatavate toetuse määradega, kiirelt vähenevad, võib oletada, et ettevõtjad taotlevad toetusi järjest rohkem artikli 3 lõike 4 teise lõigu kohaselt, et saada toetust selliste toodete piimarasvasisalduse alusel, mida käsitataks tavapäraselt samalaadseina täispiimapulbriga. Selline lähenemine tekitab ohu, et nendele põllumajandussaadustele, mida eksporditakse I lisas loetlemata kaupadena, makstakse kõrgemaid toetusi, kui makstaks nende toodete ekspordil töötlemata kujul. See on vastuolus nõukogu 17. mai 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 1255/1999 (piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta) (5) ning eelkõige selle artikli 31 lõike 1 teise lõiguga. |
| --- | --- |

(4)

Kuna täispiimapulbrile ja lõssipulbrile makstavad toetuse määrad, võrreldes või suhtes kohaldatavate toetuse määradega, kiirelt vähenevad, võib oletada, et ettevõtjad taotlevad toetusi järjest rohkem artikli 3 lõike 4 teise lõigu kohaselt, et saada toetust selliste toodete piimarasvasisalduse alusel, mida käsitataks tavapäraselt samalaadseina täispiimapulbriga. Selline lähenemine tekitab ohu, et nendele põllumajandussaadustele, mida eksporditakse I lisas loetlemata kaupadena, makstakse kõrgemaid toetusi, kui makstaks nende toodete ekspordil töötlemata kujul. See on vastuolus nõukogu 17. mai 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 1255/1999 (piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta) (5) ning eelkõige selle artikli 31 lõike 1 teise lõiguga.

| (5) | Seetõttu on asjakohane määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 3 lõike 4 teine lõik välja jätta, välistamata võimalust selline meede sisse viia, kui kõnealust ohtu enam ei ole. Sellest hoolimata võib mõni liikmesriik olukorras, kus komisjoni 25. jaanuari 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 61/2007 (millega määratakse piima- ja piimatoodete eksporditoetused) (6) on vähendatud alates 26. jaanuarist 2007 täispiimapulbri eksporditoetuse määra nullini, juba leida, et enam ei ole asjakohane nõustuda ettevõtjate uute taotlustega, mis on tehtud määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 3 lõike 4 teises lõigus ettenähtud erandite alusel. Et ühtlustada liikmesriikide vastuseid pärast 26. jaanuari 2007 saabuvatele taotlustele, tuleks määrata konkreetne kuupäev, pärast mida liikmesriigid ei tohiks nõustuda uute taotlustega käsitada tooteid kõnealuse sätte mõistes samalaadsetena. |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu on asjakohane määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 3 lõike 4 teine lõik välja jätta, välistamata võimalust selline meede sisse viia, kui kõnealust ohtu enam ei ole. Sellest hoolimata võib mõni liikmesriik olukorras, kus komisjoni 25. jaanuari 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 61/2007 (millega määratakse piima- ja piimatoodete eksporditoetused) (6) on vähendatud alates 26. jaanuarist 2007 täispiimapulbri eksporditoetuse määra nullini, juba leida, et enam ei ole asjakohane nõustuda ettevõtjate uute taotlustega, mis on tehtud määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 3 lõike 4 teises lõigus ettenähtud erandite alusel. Et ühtlustada liikmesriikide vastuseid pärast 26. jaanuari 2007 saabuvatele taotlustele, tuleks määrata konkreetne kuupäev, pärast mida liikmesriigid ei tohiks nõustuda uute taotlustega käsitada tooteid kõnealuse sätte mõistes samalaadsetena.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1043/2005 artiklis 43 sätestatakse, et muud kui toiduabiprogrammidega seotud toetuse sertifikaatide taotlused kehtivad ainult siis, kui nende kohta on esitatud tagatis, mis on 25 % taotletud toetussummast. Kõnealune tagatis esitatakse selleks, et tagada, et toetusesertifikaadi omanik taotleb toetusesertifikaadi kehtivusaja jooksul eksporditavale kaubale toetust sellise summa ulatuses, millele sertifikaat on välja antud. Tagatise määr määrati kindlaks ajal, mil sertifikaadi taotlusi oli märgatavalt rohkem, kui toetusi oli võimalik anda. I lisas loetlemata kaupadena eksporditava põllumajandussaadustele makstava toetusemäära jätkuva vähenemise tõttu on sertifikaaditaotluste hulk märgatavalt vähenenud. Vastavalt on vähenenud ka ettevõtjate spekulatiivsetel põhjustel esitatud taotluste arv. Seega on asjakohane vähendada vastavalt tagatise suurust. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1043/2005 artiklis 43 sätestatakse, et muud kui toiduabiprogrammidega seotud toetuse sertifikaatide taotlused kehtivad ainult siis, kui nende kohta on esitatud tagatis, mis on 25 % taotletud toetussummast. Kõnealune tagatis esitatakse selleks, et tagada, et toetusesertifikaadi omanik taotleb toetusesertifikaadi kehtivusaja jooksul eksporditavale kaubale toetust sellise summa ulatuses, millele sertifikaat on välja antud. Tagatise määr määrati kindlaks ajal, mil sertifikaadi taotlusi oli märgatavalt rohkem, kui toetusi oli võimalik anda. I lisas loetlemata kaupadena eksporditava põllumajandussaadustele makstava toetusemäära jätkuva vähenemise tõttu on sertifikaaditaotluste hulk märgatavalt vähenenud. Vastavalt on vähenenud ka ettevõtjate spekulatiivsetel põhjustel esitatud taotluste arv. Seega on asjakohane vähendada vastavalt tagatise suurust.

| (7) | Määruse (EÜ) nr 1043/2005 VIII lisa sisaldab kandeid ühenduse kahekümne kolmest keelest kahekümne ühes. Kõnealune lisa peaks sisaldama asjaomaseid kandeid ka kahes puuduvas keeles, nimelt iiri ja malta keeles. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EÜ) nr 1043/2005 VIII lisa sisaldab kandeid ühenduse kahekümne kolmest keelest kahekümne ühes. Kõnealune lisa peaks sisaldama asjaomaseid kandeid ka kahes puuduvas keeles, nimelt iiri ja malta keeles.

| (8) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1043/2005 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1043/2005 vastavalt muuta.

| (9) | I lisas loetlemata töödeldud põllumajandussaadustega kauplemise horisontaalküsimusi käsitlev korralduskomitee ei ole oma eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(9)

I lisas loetlemata töödeldud põllumajandussaadustega kauplemise horisontaalküsimusi käsitlev korralduskomitee ei ole oma eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1043/2005 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 1 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | esimeses lõigus asendatakse tekst “määruse (EÜ) nr 1260/2001” tekstiga:
  “määruse (EÜ) nr 318/2006. (7) |
| --- | --- | --- |

1.

Artikli 1 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

a)

esimeses lõigus asendatakse tekst “määruse (EÜ) nr 1260/2001” tekstiga:

“määruse (EÜ) nr 318/2006. (7)

| b) | teises lõigus asendatakse punkt c järgmisega:






  “c) | määruse (EÜ) nr 318/2006 VII lisa;”. |
| --- | --- | --- |

b)

teises lõigus asendatakse punkt c järgmisega:

“c)

määruse (EÜ) nr 318/2006 VII lisa;”.

| 2. | Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 4 teine lõik jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

2.

Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 4 teine lõik jäetakse välja;

| b) | lõiget 8 muudetakse järgmiselt:






  i) | sissejuhatavas lõigus asendatakse tekst “määruse (EÜ) nr 1260/2001” tekstiga “määruse (EÜ) nr 318/2006”; |
| --- | --- | --- |

b)

lõiget 8 muudetakse järgmiselt:

i)

sissejuhatavas lõigus asendatakse tekst “määruse (EÜ) nr 1260/2001” tekstiga “määruse (EÜ) nr 318/2006”;

| ii) | punktid c ja d asendatakse järgmisega:






  “c) | määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 1 lõike 1 punktis c nimetatud tooted, välja arvatud määrusega (EÜ) nr 1784/2003 hõlmatud toodete osalisel kasutamisel saadud segud; |
| --- | --- | --- |

ii)

punktid c ja d asendatakse järgmisega:

“c)

määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 1 lõike 1 punktis c nimetatud tooted, välja arvatud määrusega (EÜ) nr 1784/2003 hõlmatud toodete osalisel kasutamisel saadud segud;

| d) | määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 1 lõike 1 punktides d ja g nimetatud tooted, välja arvatud määrusega (EÜ) nr 1784/2003 hõlmatud toodete osalisel kasutamisel saadud segud.” |
| --- | --- |

d)

määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 1 lõike 1 punktides d ja g nimetatud tooted, välja arvatud määrusega (EÜ) nr 1784/2003 hõlmatud toodete osalisel kasutamisel saadud segud.”

| 3. | Artikli 43 esimeses lõigus asendatakse “25 %”“15 %”-ga. |
| --- | --- |

3.

Artikli 43 esimeses lõigus asendatakse “25 %”“15 %”-ga.

| 4. | Artikli 44 lõike 4 esimeses lõigus asendatakse “25 %”“15 %”-ga. |
| --- | --- |

4.

Artikli 44 lõike 4 esimeses lõigus asendatakse “25 %”“15 %”-ga.

| 5. | II lisas asendatakse joonealune märkus 4 tulba 6 “Suhkur, melass või isoglükoos” kohta järgmisega:






  “(4) | Nõukogu määrus (EÜ) nr 318/2006 (ELT L 58, 28.2.2006, lk 1).”. |
| --- | --- | --- |

5.

II lisas asendatakse joonealune märkus 4 tulba 6 “Suhkur, melass või isoglükoos” kohta järgmisega:

“(4)

Nõukogu määrus (EÜ) nr 318/2006 (ELT L 58, 28.2.2006, lk 1).”.

| 6. | III lisas CN-koodi 2905 43 00 (mannitool) kirjelduses asendatakse esimene lõik järgmisega:
  “saadud määrusega (EÜ) nr 318/2006 hõlmatud sahharoosist”. |
| --- | --- |

6.

III lisas CN-koodi 2905 43 00 (mannitool) kirjelduses asendatakse esimene lõik järgmisega:

“saadud määrusega (EÜ) nr 318/2006 hõlmatud sahharoosist”.

| 7. | VIII lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | pärast kannet prantsuse keele kohta lisatakse järgmine taane:






  “— | iiri keeles: cearta arna n-aistriú ar ais chuig an sealbhóir ainmniúil ar an [dáta]”; |
| --- | --- | --- | --- |

7.

VIII lisa muudetakse järgmiselt:

a)

pärast kannet prantsuse keele kohta lisatakse järgmine taane:

“—

iiri keeles: cearta arna n-aistriú ar ais chuig an sealbhóir ainmniúil ar an [dáta]”;

| b) | pärast kannet ungari keele kohta lisatakse järgmine taane:






  “— | malta keeles: drittijiet li jkunu trasferiti lura lid-detentur titulari fid- [data]”. |
| --- | --- | --- |

b)

pärast kannet ungari keele kohta lisatakse järgmine taane:

“—

malta keeles: drittijiet li jkunu trasferiti lura lid-detentur titulari fid- [data]”.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 3 lõike 4 teise lõigu rakendamist jätkatakse toodete suhtes, mida on enne 17. veebruari 2007 käsitatud asjaomase pädeva asutuse nõusolekul samalaadsena kõnealuses sättes nimetatud toodetega ning mida on eksporditud toetussertifikaadi raames, millele on eelkinnitust taotletud vastavalt kõnealuse määruse artiklile 29 enne 1. märtsi 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. aprill 2007

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

---

(1)  EÜT L 318, 20.12.1993, lk 18. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2580/2000 (EÜT L 298, 25.11.2000, lk 5).

1

(2)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1.

2

(3)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 247/2007 (ELT L 69, 9.3.2007, lk 3).

3

(4)  ELT L 172, 5.7.2005, lk 24. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1792/2006 (ELT L 362, 20.12.2006, lk 1).

4

(5)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

5

(6)  ELT L 19, 26.1.2007, lk 8.

6

(7)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1. ”;

7

---

DIREKTIIVID

| 24.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 106/34 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 106/34

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2007/25/EÜ,

23. aprill 2007,

millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et kanda sellesse toimeainetena dimetoaat, dimetomorf, glufosinaat, metribusiin, fosmet ja propamokarb

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrustega (EÜ) nr 451/2000 (2) ja (EÜ) nr 703/2001 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 nimetatud tööprogrammi teise etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ning kehtestatud hindamisele kuuluvate toimeainete loetelu nende võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Sellesse loetellu kuuluvad dimetoaat, dimetomorf, glufosinaat, metribusiin, fosmet ja propamokarb. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrustega (EÜ) nr 451/2000 (2) ja (EÜ) nr 703/2001 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 nimetatud tööprogrammi teise etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ning kehtestatud hindamisele kuuluvate toimeainete loetelu nende võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Sellesse loetellu kuuluvad dimetoaat, dimetomorf, glufosinaat, metribusiin, fosmet ja propamokarb.

| (2) | Nende toimeainete mõju inimese tervisele ja keskkonnale on hinnatud vastavalt määrustes (EÜ) nr 451/2000 ja (EÜ) nr 703/2001 sätestatud korrale mitmete teavitaja kavandatud kasutusalade puhul. Kõnealuste määrustega on määratud ka referentliikmesriigid, kes peavad esitama asjaomased hindamisaruanded ja soovitused Euroopa Toiduohutusametile (EFSA) vastavalt määruse (EÜ) nr 451/2000 artikli 8 lõikele 1. Dimetoaadi puhul oli referentliikmesriik Ühendkuningriik ja kogu asjaomane teave esitati 4. augustil 2004. Dimetomorfi ja metribusiini puhul oli referentliikmesriik Saksamaa ja kogu asjaomane teave esitati vastavalt 11. juunil 2004 ja 23. augustil 2004. Glufosinaadi puhul oli referentliikmesriik Rootsi ja kogu asjaomane teave esitati 3. jaanuaril 2003. Fosmeti puhul oli referentliikmesriik Hispaania ja kogu asjaomane teave esitati 23. augustil 2004. Propamokarbi puhul oli referentliikmesriik Iirimaa ja kogu asjaomane teave esitati 5. oktoobril 2004. |
| --- | --- |

(2)

Nende toimeainete mõju inimese tervisele ja keskkonnale on hinnatud vastavalt määrustes (EÜ) nr 451/2000 ja (EÜ) nr 703/2001 sätestatud korrale mitmete teavitaja kavandatud kasutusalade puhul. Kõnealuste määrustega on määratud ka referentliikmesriigid, kes peavad esitama asjaomased hindamisaruanded ja soovitused Euroopa Toiduohutusametile (EFSA) vastavalt määruse (EÜ) nr 451/2000 artikli 8 lõikele 1. Dimetoaadi puhul oli referentliikmesriik Ühendkuningriik ja kogu asjaomane teave esitati 4. augustil 2004. Dimetomorfi ja metribusiini puhul oli referentliikmesriik Saksamaa ja kogu asjaomane teave esitati vastavalt 11. juunil 2004 ja 23. augustil 2004. Glufosinaadi puhul oli referentliikmesriik Rootsi ja kogu asjaomane teave esitati 3. jaanuaril 2003. Fosmeti puhul oli referentliikmesriik Hispaania ja kogu asjaomane teave esitati 23. augustil 2004. Propamokarbi puhul oli referentliikmesriik Iirimaa ja kogu asjaomane teave esitati 5. oktoobril 2004.

| (3) | Hindamisaruannete kohta on andnud eksperdihinnangu liikmesriigid ja EFSA ning esitanud need komisjonile glufosinaadi kohta 14. märtsil 2005, fosmeti ja propamokarbi kohta 12. mail 2006, dimetoaadi ja dimetomorfi kohta 23. juunil 2006 ning metribusiini kohta 28. juulil 2006 EFSA teaduslike aruannete kujul. (4) Liikmesriigid ja komisjon on kõnealused aruanded läbi vaadanud toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning vormistanud 24. novembril 2006. aastal komisjoni läbivaatamisaruannetena dimetoaadi, dimetomorfi, glufosinaadi, metribusiini, fosmeti ja propamokarbi kohta. |
| --- | --- |

(3)

Hindamisaruannete kohta on andnud eksperdihinnangu liikmesriigid ja EFSA ning esitanud need komisjonile glufosinaadi kohta 14. märtsil 2005, fosmeti ja propamokarbi kohta 12. mail 2006, dimetoaadi ja dimetomorfi kohta 23. juunil 2006 ning metribusiini kohta 28. juulil 2006 EFSA teaduslike aruannete kujul. (4) Liikmesriigid ja komisjon on kõnealused aruanded läbi vaadanud toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning vormistanud 24. novembril 2006. aastal komisjoni läbivaatamisaruannetena dimetoaadi, dimetomorfi, glufosinaadi, metribusiini, fosmeti ja propamokarbi kohta.

| (4) | Mitmest senisest uuringust on ilmnenud, et dimetoaati, dimetomorfi, glufosinaati, metribusiini, fosmetit ja propamokarbi sisaldavad taimekaitsevahendid võivad eeldatavalt üldjoontes vastata direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele eelkõige komisjoni läbivaatamisaruannetes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside puhul. Seetõttu on asjakohane lisada kõnealused toimeained I lisasse, et kõigis liikmesriikides oleks võimalik kõnealuse direktiivi sätete alusel anda välja load neid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite kasutamiseks. |
| --- | --- |

(4)

Mitmest senisest uuringust on ilmnenud, et dimetoaati, dimetomorfi, glufosinaati, metribusiini, fosmetit ja propamokarbi sisaldavad taimekaitsevahendid võivad eeldatavalt üldjoontes vastata direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele eelkõige komisjoni läbivaatamisaruannetes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside puhul. Seetõttu on asjakohane lisada kõnealused toimeained I lisasse, et kõigis liikmesriikides oleks võimalik kõnealuse direktiivi sätete alusel anda välja load neid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite kasutamiseks.

| (5) | Ilma et see piiraks seda järeldust, on dimetoaadi, glufosinaadi, metribusiini ja fosmeti puhul vaja koguda edasist teavet üksikute küsimuste kohta. Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmisel I lisasse võib kohaldada tingimusi. Seetõttu on asjakohane nõuda, et dimetoaati, glufosinaati, metribusiini ja fosmetit tuleks veel täiendavalt uurida, et kinnitada ohuhinnangu mõnda punkti, ja teavitajad peaksid esitama vastavate uuringute andmed. |
| --- | --- |

(5)

Ilma et see piiraks seda järeldust, on dimetoaadi, glufosinaadi, metribusiini ja fosmeti puhul vaja koguda edasist teavet üksikute küsimuste kohta. Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmisel I lisasse võib kohaldada tingimusi. Seetõttu on asjakohane nõuda, et dimetoaati, glufosinaati, metribusiini ja fosmetit tuleks veel täiendavalt uurida, et kinnitada ohuhinnangu mõnda punkti, ja teavitajad peaksid esitama vastavate uuringute andmed.

| (6) | Toimeaine I lisasse kandmisele peaks eelnema piisav ajavahemik, mille jooksul liikmesriigid ja huvitatud isikud jõuavad aine loetelusse lisamisest tulenevate uute nõuete täitmiseks valmistuda. |
| --- | --- |

(6)

Toimeaine I lisasse kandmisele peaks eelnema piisav ajavahemik, mille jooksul liikmesriigid ja huvitatud isikud jõuavad aine loetelusse lisamisest tulenevate uute nõuete täitmiseks valmistuda.

| (7) | Ilma et see piiraks direktiiviga 91/414/EMÜ kindlaks määratud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine kandmisega I lisasse, tuleks pärast toimeaine loetelusse kandmist anda liikmesriikidele kuus kuud dimetoaati, dimetomorfi, glufosinaati, metribusiini, fosmetit ja propamokarbi sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivate kasutuslubade läbivaatamiseks, et tagada direktiivis 91/414/EMÜ, eriti selle artiklis 13 sätestatud nõuete ja I lisas esitatud tingimuste täitmine. Liikmesriigid peaksid kehtivaid kasutuslube direktiivi 91/414/EMÜ kohaselt muutma, need asendama või tühistama. Erandina eespool esitatud tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik täieliku III lisas ette nähtud toimiku esitamiseks iga taimekaitsevahendi iga kavandatud kasutusviisi kohta ja nende toimikute hindamiseks direktiivis 91/414/EMÜ sätestatud ühtsete põhimõtete alusel. |
| --- | --- |

(7)

Ilma et see piiraks direktiiviga 91/414/EMÜ kindlaks määratud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine kandmisega I lisasse, tuleks pärast toimeaine loetelusse kandmist anda liikmesriikidele kuus kuud dimetoaati, dimetomorfi, glufosinaati, metribusiini, fosmetit ja propamokarbi sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivate kasutuslubade läbivaatamiseks, et tagada direktiivis 91/414/EMÜ, eriti selle artiklis 13 sätestatud nõuete ja I lisas esitatud tingimuste täitmine. Liikmesriigid peaksid kehtivaid kasutuslube direktiivi 91/414/EMÜ kohaselt muutma, need asendama või tühistama. Erandina eespool esitatud tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik täieliku III lisas ette nähtud toimiku esitamiseks iga taimekaitsevahendi iga kavandatud kasutusviisi kohta ja nende toimikute hindamiseks direktiivis 91/414/EMÜ sätestatud ühtsete põhimõtete alusel.

| (8) | Komisjoni määruse (EMÜ) nr 3600/92 (5) raames hinnatud toimeainete varasemal direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmisel saadud kogemused on näidanud, et kehtivate kasutuslubade valdajate selliste kohustuste tõlgendamisel, mis on seotud andmetele juurdepääsuga, võivad tekkida raskused. Et raskusi edaspidi vältida, on vaja täpsustada liikmesriikide kohustused, eelkõige kohustus kontrollida, et loaomanik võimaldab juurdepääsu toimikule, mis vastab kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loaomanikele kaasa uusi kohustusi võrreldes I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega. |
| --- | --- |

(8)

Komisjoni määruse (EMÜ) nr 3600/92 (5) raames hinnatud toimeainete varasemal direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmisel saadud kogemused on näidanud, et kehtivate kasutuslubade valdajate selliste kohustuste tõlgendamisel, mis on seotud andmetele juurdepääsuga, võivad tekkida raskused. Et raskusi edaspidi vältida, on vaja täpsustada liikmesriikide kohustused, eelkõige kohustus kontrollida, et loaomanik võimaldab juurdepääsu toimikule, mis vastab kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loaomanikele kaasa uusi kohustusi võrreldes I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega.

| (9) | Seepärast on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(9)

Seepärast on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta.

| (10) | Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa muudetakse käesoleva direktiivi lisa kohaselt.

Artikkel 2

Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. märtsiks 2008. Nad edastavad kõnealuste õigusnormide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. aprillist 2008.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Artikkel 3

1.   Direktiivi 91/414/EMÜ kohaselt liikmesriigid muudavad või tühistavad vajaduse korral dimetoaati, dimetomorfi, glufosinaati, metribusiini, fosmetit ja propamokarbi toimeainetena sisaldavate taimekaitsevahendite praegused load 31. märtsiks 2008.

Eelkõige kontrollivad nad nimetatud tähtajaks, kas kõnealuse direktiivi I lisas dimetoaadi, dimetomorfi, glufosinaadi, metribusiini, fosmeti ja propamokarbi suhtes sätestatud tingimused on täidetud, välja arvatud kõnealuseid toimeaineid käsitleva kande B osas nimetatud tingimused, ning kas loa valdajal on kõnealuse direktiivi artikli 13 tingimuste kohaselt olemas II lisa nõuetele vastav toimik või juurdepääs sellele.

2.   Erandina lõikest 1 viivad liikmesriigid iga lubatud taimekaitsevahendi, mis sisaldab ainsa või ühe toimeainena dimetoaati, dimetomorfi, glufosinaati, metribusiini, fosmetit ja propamokarbi, mis kõik on hiljemalt 30. septembriks 2007 kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, läbi uue hindamise direktiivi 91/414/EMÜ VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete alusel, tuginedes toimikule, mis vastab direktiivi III lisa nõuetele, ja võttes arvesse direktiivi I lisas dimetoaati, dimetomorfi, glufosinaati, metribusiini, fosmetit ja propamokarbi käsitlevate kannete B osa. Sellest hinnangust lähtuvalt teevad nad kindlaks, kas toode vastab direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktides b, c, d ja e sätestatud tingimustele.

Pärast kindlaksmääramist liikmesriigid:

| a) | muudavad või tühistavad vajaduse korral dimetoaati, dimetomorfi, glufosinaati, metribusiini, fosmetit ja propamokarbi kui ainsat toimeainet sisaldava toote kasutusloa hiljemalt 30. septembriks 2011 või |
| --- | --- |

a)

muudavad või tühistavad vajaduse korral dimetoaati, dimetomorfi, glufosinaati, metribusiini, fosmetit ja propamokarbi kui ainsat toimeainet sisaldava toote kasutusloa hiljemalt 30. septembriks 2011 või

| b) | kui toode sisaldab dimetoaati, dimetomorfi, glufosinaati, metribusiini, fosmetit ja propamokarbi ühena mitmest toimeainest, muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 30. septembriks 2011 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastava direktiiviga või vastavate direktiividega, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem. |
| --- | --- |

b)

kui toode sisaldab dimetoaati, dimetomorfi, glufosinaati, metribusiini, fosmetit ja propamokarbi ühena mitmest toimeainest, muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 30. septembriks 2011 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastava direktiiviga või vastavate direktiividega, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv jõustub 1. oktoobril 2007.

Artikkel 5

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 23. aprill 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2007/21/EÜ (ELT L 97, 12.4.2007, lk 42).

1

(2)  EÜT L 55, 29.2.2000, lk 25. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1044/2003 (ELT L 151, 19.6.2003, lk 32).

2

(3)  EÜT L 98, 7.4.2001, lk 6.

3

(4)  EFSA Scientific Report (2005) 27, 1-81, Conclusion regarding the Peer review of the pesticide risk assessment of the active substance glufosinate (finalised: 14 March 2005).

4

EFSA Scientific Report (2005) 27, 1-81, Conclusion regarding the Peer review of the pesticide risk assessment of the active substance glufosinate (finalised: 14 March 2005).

EFSA Scientific Report (2006) 75, 1-72, Conclusion regarding the Peer review of the pesticide risk assessment of the active substance phosmet (finalised: 12 May 2006).

EFSA Scientific Report (2006) 75, 1-72, Conclusion regarding the Peer review of the pesticide risk assessment of the active substance phosmet (finalised: 12 May 2006).

EFSA Scientific Report (2006) 78, 1-72, Conclusion regarding the Peer review of the pesticide risk assessment of the active substance propamocarb (finalised: 12 May 2006).

EFSA Scientific Report (2006) 78, 1-72, Conclusion regarding the Peer review of the pesticide risk assessment of the active substance propamocarb (finalised: 12 May 2006).

EFSA Scientific Report (2006) 84, 1-102, Conclusions on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance dimethoate (finalised: 23 June 2006).

EFSA Scientific Report (2006) 84, 1-102, Conclusions on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance dimethoate (finalised: 23 June 2006).

EFSA Scientific Report (2006) 82, 1-69, Conclusions on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance dimethomorph (finalised: 23 June 2006).

EFSA Scientific Report (2006) 82, 1-69, Conclusions on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance dimethomorph (finalised: 23 June 2006).

EFSA Scientific Report (2006) 88, 1-74, Conclusions on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance metribuzin (finalised: 28 July 2006).

EFSA Scientific Report (2006) 88, 1-74, Conclusions on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance metribuzin (finalised: 28 July 2006).

(5)  EÜT L 366, 15.12.1992, lk 10. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2266/2000 (EÜT L 259, 13.10.2000, lk 27).

5

---

LISA

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisas oleva tabeli lõppu lisatakse järgmised kanded:

| Nr | Tavanimetus, tunnuskoodid | Tavanimetus, tunnuskoodid | Puhtus (1) | Jõustumiskuupäev | Loetellu kuulumise lõpukuupäev | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “155 | Dimetoaat
  CASi nr 60-51-5
  CIPACi nr 59 | O,O-Dimethyl-S-(N-methylcarbamoylmethyl) phosphorodithioate; 2-Dimethoxy-phosphinothioylthio-N-methylacetamide | ≥ 950 g/kg
  Lisandid:






  — | ometoaat: mitte üle 2 g/kg |

Nr

Tavanimetus, tunnuskoodid

Tavanimetus, tunnuskoodid

Puhtus (1)

Jõustumiskuupäev

Loetellu kuulumise lõpukuupäev

Erisätted

“155

Dimetoaat

CASi nr 60-51-5

CIPACi nr 59

O,O-Dimethyl-S-(N-methylcarbamoylmethyl) phosphorodithioate; 2-Dimethoxy-phosphinothioylthio-N-methylacetamide

≥ 950 g/kg

Lisandid:

—

ometoaat: mitte üle 2 g/kg

| — | isodimetoaat: mitte üle 3 g/kg |
| --- | --- |

—

isodimetoaat: mitte üle 3 g/kg

1. oktoober 2007

30. september 2017

A   osa

Lubatud kasutada ainult insektitsiidina.

B   osa

VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 24. novembril 2006 alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees dimetoaadi kohta koostatud hindamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid:

| — | pöörama erilist tähelepanu lindude, imetajate, veeorganismide ning muude kui sihtrühma lülijalgsete kaitsmisele. Vajaduse korral peaksid loa tingimused sisaldama riskide vähendamise meetmeid, nagu näiteks puhvervööndid ning äravoolu- ja kuivendusvee pääsu piiramine pinnavette, |
| --- | --- |

—

pöörama erilist tähelepanu lindude, imetajate, veeorganismide ning muude kui sihtrühma lülijalgsete kaitsmisele. Vajaduse korral peaksid loa tingimused sisaldama riskide vähendamise meetmeid, nagu näiteks puhvervööndid ning äravoolu- ja kuivendusvee pääsu piiramine pinnavette,

| — | pöörama erilist tähelepanu tarbijate kokkupuutele toidu kaudu, |
| --- | --- |

—

pöörama erilist tähelepanu tarbijate kokkupuutele toidu kaudu,

| — | pöörama erilist tähelepanu käitajate turvalisusele ja tagama, et kasutustingimustega nähtaks ette piisavad isikukaitsevahendid. |
| --- | --- |

—

pöörama erilist tähelepanu käitajate turvalisusele ja tagama, et kasutustingimustega nähtaks ette piisavad isikukaitsevahendid.

Asjaomased liikmesriigid nõuavad lisauuringuid selle kohta, kas on õigesti hinnatud ohtu, mis tekib lindude, imetajate ja muude kui sihtrühma lülijalgsete kokkupuutel selle ainega, ning toksikoloogilist hinnangut metaboliitide kohta, mis võivad esineda põllukultuurides.

Nad tagavad, et teavitaja, kelle taotlusel on dimetoaat käesolevasse lisasse kantud, esitab komisjonile selliste uuringute andmed kahe aasta jooksul pärast selle direktiivi jõustumist.

156

Dimetomorf

CASi nr 110488-70-5

CIPACi nr 483

(E,Z) 4-[3-(4-chlorophenyl)-3-(3,4-dimethoxyphenyl)acryloyl]morpholine

≥ 965 g/kg

1. oktoober 2007

30. september 2017

A   osa

Lubatakse kasutada üksnes fungitsiidina.

B   osa

VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 24. novembril 2006 alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees dimetomorfi kohta koostatud hindamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:

| — | käitajate ja töötajate turvalisusele. Lubatud kasutustingimustes tuleb ette näha piisavad isikukaitsevahendid, |
| --- | --- |

—

käitajate ja töötajate turvalisusele. Lubatud kasutustingimustes tuleb ette näha piisavad isikukaitsevahendid,

| — | lindude, imetajate ja veeorganismide kaitsele. |
| --- | --- |

—

lindude, imetajate ja veeorganismide kaitsele.

Kasutusloa tingimustes peaks olema nõutud vajaduse korral riski vähendamise meetmete võtmist.

157

Glufosinaat

CASi nr 77182-82-2

CIPACi nr 437.007

ammonium(DL)-homoalanin-4-yl(methyl)phosphinate

950 g/kg

1. oktoober 2007

30. september 2017

A   osa

Lubatakse kasutada ainult herbitsiidina.

B   osa

Taotluste hindamisel loa saamiseks glufosinaati sisaldavate taimekaitsevahendite kasutamiseks muuks otstarbeks kui õunaaedades pööravad liikmesriigid eelkõige käitajate ja tarbijate kokkupuute osas erilist tähelepanu artikli 4 lõike 1 punktis b nimetatud kriteeriumidele ja tagavad, et enne loa andmist on vajalikud andmed ja teave esitatud.

VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees 24. novembril 2006 glufosinaadi kohta lõplikult vormistatud läbivaatamisaruande järeldusi, eriti selle aruande I ja II lisa. Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:

| — | käitajate, töötajate ja kõrvalseisjate ohutusele. Loa tingimustes peaks olema nõutud vajaduse korral kaitsemeetmete kasutamist, |
| --- | --- |

—

käitajate, töötajate ja kõrvalseisjate ohutusele. Loa tingimustes peaks olema nõutud vajaduse korral kaitsemeetmete kasutamist,

| — | põhjaveele, kui toimeainet kasutatakse tundlike muldade ja/või kliimatingimustega piirkondades, |
| --- | --- |

—

põhjaveele, kui toimeainet kasutatakse tundlike muldade ja/või kliimatingimustega piirkondades,

| — | imetajate, muude kui sihtrühma lülijalgsete ning muude kui sihtrühma taimede kaitsele. |
| --- | --- |

—

imetajate, muude kui sihtrühma lülijalgsete ning muude kui sihtrühma taimede kaitsele.

Kasutusloa tingimustes peaks olema nõutud vajaduse korral riski vähendamise meetmete võtmist.

Asjaomased liikmesriigid taotlevad täiendavate uuringute esitamist, mis kinnitaks imetajate ja muude kui sihtrühma lülijalgsete ohtude hindamist. Nad tagavad, et teavitaja, kelle taotlusel on glufosinaat käesolevasse lisasse kantud, esitab sellised uuringud komisjonile kahe aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

158

Metribusiin

CASi nr 21087-64-9

CIPACi nr 283

4-amino-6-tert-butyl-3-methylthio-1,2,4-triazin-5(4H)-one

≥ 910 g/kg

1. oktoober 2007

30. september 2017

A   osa

Lubatakse kasutada ainult herbitsiidina.

B   osa

Taotluste hindamisel loa saamiseks metribusiini sisaldavate taimekaitsevahendite kasutamiseks muuks otstarbeks kui tärkamisjärgse selektiivse herbitsiidina kartulite puhul pööravad liikmesriigid erilist tähelepanu artikli 4 lõike 1 punktis b nimetatud kriteeriumidele ja tagavad, et enne loa andmist on vajalikud andmed ja teave esitatud.

VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 24. novembril 2006 alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees metribusiini kohta koostatud hindamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid:

| — | pöörama erilist tähelepanu vetikate, veetaimede ning sihtrühma mitte kuuluvate, väljaspool töödeldavat ala kasvavate taimede kaitsele ning tagama, et lubamise tingimused sisaldavad vajaduse korral ohu vähendamise meetmeid, |
| --- | --- |

—

pöörama erilist tähelepanu vetikate, veetaimede ning sihtrühma mitte kuuluvate, väljaspool töödeldavat ala kasvavate taimede kaitsele ning tagama, et lubamise tingimused sisaldavad vajaduse korral ohu vähendamise meetmeid,

| — | pöörama erilist tähelepanu käitajate turvalisusele ja tagama, et kasutustingimustega nähtaks ette piisavad isikukaitsevahendid. |
| --- | --- |

—

pöörama erilist tähelepanu käitajate turvalisusele ja tagama, et kasutustingimustega nähtaks ette piisavad isikukaitsevahendid.

Asjaomased liikmesriigid nõuavad lisauuringuid selle kohta, kas on õigesti hinnatud riski põhjaveele. Nad tagavad, et teavitajad, kelle taotlusel lisati metribusiin kõnealusesse lisasse, esitavad sellised uuringud komisjonile kahe aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

159

Fosmet

CASi nr 732-11-6

CIPACi nr 318

O,O-dimethyl S-phthalimidomethyl phosphorodithioate; N- (dimethoxyphosphinothioylthiomethyl)phatalimide

≥ 950 g/kg

Lisandid:

| — | fosmetoksoon: mitte üle 0,8 g/kg |
| --- | --- |

—

fosmetoksoon: mitte üle 0,8 g/kg

| — | isofosmet: mitte üle 0,4 g/kg |
| --- | --- |

—

isofosmet: mitte üle 0,4 g/kg

1. oktoober 2007

30. september 2017

A   osa

Lubatud kasutada ainult insektitsiidi ja akaritsiidina.

B   osa

VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 24. novembril 2006 alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees fosmeti kohta koostatud hindamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid:

| — | pöörama erilist tähelepanu lindude, imetajate, veeorganismide, mesilaste ning muude sihtrühma mitte kuuluvate lülijalgsete kaitsmisele. Vajaduse korral peaksid loa tingimused sisaldama riskide vähendamise meetmeid, nagu näiteks puhvervööndid ning äravoolu- ja kuivendusvee pääsu piiramine pinnavette, |
| --- | --- |

—

pöörama erilist tähelepanu lindude, imetajate, veeorganismide, mesilaste ning muude sihtrühma mitte kuuluvate lülijalgsete kaitsmisele. Vajaduse korral peaksid loa tingimused sisaldama riskide vähendamise meetmeid, nagu näiteks puhvervööndid ning äravoolu- ja kuivendusvee pääsu piiramine pinnavette,

| — | pöörama erilist tähelepanu käitajate turvalisusele ja tagama, et kasutustingimustega nähtaks ette piisavad isikukaitsevahendid ja hingamisteede kaitsevahendid. |
| --- | --- |

—

pöörama erilist tähelepanu käitajate turvalisusele ja tagama, et kasutustingimustega nähtaks ette piisavad isikukaitsevahendid ja hingamisteede kaitsevahendid.

Asjaomased liikmesriigid taotlevad edasiste uuringute läbiviimist, et kinnitada lindude (akuutne risk) ja taimtoiduliste imetajate suhtes tehtud riskianalüüsi (pikaajaline risk). Nad tagavad, et teavitaja, kelle taotlusel on fosmet käesolevasse lisasse kantud, esitab komisjonile selliste uuringute andmed kahe aasta jooksul pärast selle direktiivi jõustumist.

160

Propamokarb

CASi nr 24579-73-5

CIPACi nr 399

Propyl 3-(dimethylamino)propylcarbamate

≥ 920 g/kg

1. oktoober 2007

30. september 2017

A   osa

Lubatakse kasutada üksnes fungitsiidina.

B   osa

Kui liikmesriigid hindavad taotlust lubada kasutada propamokarbi sisaldavat taimekaitsevahendit muuks otstarbeks kui lehtedele kandmiseks, pööravad nad töötajate kokkupuute osas erilist tähelepanu artikli 4 lõike 1 punktis b nimetatud kriteeriumidele ja tagavad, et enne kasutusloa andmist oleks esitatud kogu vajalik teave.

VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 24. novembril 2006 alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees propamokarbi kohta koostatud hindamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:

| — | käitajate ja töötajate turvalisusele. Loa tingimustes peaks olema nõutud kaitsemeetmete kasutamist vajaduse korral, |
| --- | --- |

—

käitajate ja töötajate turvalisusele. Loa tingimustes peaks olema nõutud kaitsemeetmete kasutamist vajaduse korral,

| — | mullas esinevate jääkide kandumisele mitmeaastastele või järelkultuuridele, |
| --- | --- |

—

mullas esinevate jääkide kandumisele mitmeaastastele või järelkultuuridele,

| — | tundlike alade pinna- ja põhjavee kaitsele, |
| --- | --- |

—

tundlike alade pinna- ja põhjavee kaitsele,

| — | lindude, imetajate ja veeorganismide kaitsele. Loa tingimustes peab olema nõutud riskide vähendamise meetmete võtmist vajaduse korral.” |
| --- | --- |

—

lindude, imetajate ja veeorganismide kaitsele. Loa tingimustes peab olema nõutud riskide vähendamise meetmete võtmist vajaduse korral.”

---

(1)  Täiendavad andmed toimeaine olemuse ja spetsifikatsiooni kohta on esitatud läbivaatamisaruandes.

1

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

| 24.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 106/43 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 106/43

---

NÕUKOGU OTSUS,

27. märts 2007,

Euroopa Ühenduse ja Korea Vabariigi valitsuse vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu sõlmimise kohta

(2007/241/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 170 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega ja artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ühenduse ja Korea Vabariigi valitsuse vahelisele teadus- ja tehnikakoostöö lepingule kirjutati ühenduse nimel alla 22. novembril 2006 eeldusel, et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval, kooskõlas nõukogu otsusega Euroopa Ühenduse ja Korea Vabariigi valitsuse vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu allkirjastamise kohta. (2) |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ühenduse ja Korea Vabariigi valitsuse vahelisele teadus- ja tehnikakoostöö lepingule kirjutati ühenduse nimel alla 22. novembril 2006 eeldusel, et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval, kooskõlas nõukogu otsusega Euroopa Ühenduse ja Korea Vabariigi valitsuse vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu allkirjastamise kohta. (2)

| (2) | Leping tuleks heaks kiita, |
| --- | --- |

(2)

Leping tuleks heaks kiita,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse ühenduse nimel heaks Euroopa Ühenduse ja Korea Vabariigi valitsuse vaheline teadus- ja tehnikakoostöö leping.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele. (3)

Artikkel 2

Nõukogu eesistuja esitab ühenduse nimel tegutsedes lepingu artikli 12 lõikes 1 ette nähtud teate. (4)

Brüssel, 27. märts 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

P. STEINBRÜCK

---

(1)  1. veebruari 2007. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teatajas lk 44.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teatajas lk 44.

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  Nõukogu peasekretariaat avaldab lepingu jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

4

Euroopa Liidu Teatajas

---

Euroopa Ühenduse ja Korea Vabariigi valitsuse vaheline teadus- ja tehnikakoostöö

LEPING

EUROOPA ÜHENDUS

(edaspidi “ühendus”) ja

KOREA VABARIIGI VALITSUS

(edaspidi “Korea”),

edaspidi koos “lepinguosalised”;

ARVESTADES, et ühendus ja Korea tegelevad teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamisega mitmes ühist huvi pakkuvas valdkonnas ning olles teadlikud teaduslike teadmiste kiirest levikust ja nende positiivsest panusest kahepoolse ning rahvusvahelise koostöö edendamisse;

SOOVIDES laiendada teadus- ja tehnikakoostööd mitmes ühist huvi pakkuvas valdkonnas rahuotstarbelise ja vastastikust kasu toova viljaka partnerluse loomise teel;

NENTIDES, et selline koostöö ja koostöö tulemuste rakendamine aitab kaasa lepinguosaliste majanduslikule ja sotsiaalsele arengule, ja

SOOVIDES luua ametlik raamistik koostöömeetmete elluviimiseks, mis tugevdab lepinguosaliste vahelist teadus- ja tehnikakoostööd,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Eesmärk ja põhimõtted

1.   Lepinguosalised soodustavad, arendavad ja hõlbustavad rahuotstarbelisel eesmärgil käesoleva lepingu kohast koostööd teadus- ja tehnikavaldkonnas ning kooskõlas lepingu ja mõlema lepinguosalise õigus- ja haldusnormidega.

2.   Lepingukohane koostöö toimub järgmiste põhimõtete alusel:

| a) | vastastikune ja võrdne panus ning kasu; |
| --- | --- |

a)

vastastikune ja võrdne panus ning kasu;

| b) | külalisteadlaste vastastikune juurdepääs mõlema lepinguosalise teadusuuringutele ja tehnoloogiaarendusprogrammidele, projektidele ja rajatistele; |
| --- | --- |

b)

külalisteadlaste vastastikune juurdepääs mõlema lepinguosalise teadusuuringutele ja tehnoloogiaarendusprogrammidele, projektidele ja rajatistele;

| c) | koostööd mõjutada võiva teabe õigeaegne vahetamine; |
| --- | --- |

c)

koostööd mõjutada võiva teabe õigeaegne vahetamine;

| d) | teadmistepõhise ühiskonna edendamine lepinguosaliste majandusliku ja sotsiaalse arengu heaks ning |
| --- | --- |

d)

teadmistepõhise ühiskonna edendamine lepinguosaliste majandusliku ja sotsiaalse arengu heaks ning

| e) | intellektuaalomandiõiguste kaitse käesoleva lepingu II lisa kohaselt. |
| --- | --- |

e)

intellektuaalomandiõiguste kaitse käesoleva lepingu II lisa kohaselt.

Artikkel 2

Mõisted

Lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

1.   otsene koostöö– lepinguosaliste vaheline koostöö;

2.   kaudne koostöö– tegevus Korea ja ühenduse õigussubjektide vahel Korea õigussubjektide osalemise kaudu ühenduse raamprogrammis Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 166 kohaselt (edaspidi “raamprogramm”) ja ühenduses asuvate õigussubjektide osalemine Korea uurimisprogrammides või -projektides, mis sarnanevad raamprogrammiga hõlmatud teadus- ja tehnikavaldkondade uurimisprogrammide või projektidega;

3.   koostöö– hõlmab nii otsest kui ka kaudset koostööd;

4.   õigussubjekt– iga füüsiline isik või tegevuskoha riigi õiguse või ühenduse õiguse alusel asutatud juriidiline isik, kellel on teovõime ja õigus omada enda nimel mis tahes õigusi ja kohustusi.

Artikkel 3

Koostöö

1.   Lepingujärgne otsene koostöö võib hõlmata:

| a) | mitmesuguseid kohtumisi, sealhulgas ekspertide kohtumisi, et arutada ja vahetada teavet teadus- ja tehnoloogiaalastel üldistel või eriteemadel ja määratleda teadusliku uurimis- ning arendustöö projektid ja programmid, mida viia ellu koostööpõhiselt; |
| --- | --- |

a)

mitmesuguseid kohtumisi, sealhulgas ekspertide kohtumisi, et arutada ja vahetada teavet teadus- ja tehnoloogiaalastel üldistel või eriteemadel ja määratleda teadusliku uurimis- ning arendustöö projektid ja programmid, mida viia ellu koostööpõhiselt;

| b) | tegevusi, poliitikat, tavasid ning õigus- ja haldusnorme käsitleva teabe vahetust teadus- ja arendustöö vallas; |
| --- | --- |

b)

tegevusi, poliitikat, tavasid ning õigus- ja haldusnorme käsitleva teabe vahetust teadus- ja arendustöö vallas;

| c) | teadlaste, tehnilise personali ja muude ekspertide külastusi ning vahetust üldistes ja eriküsimustes; |
| --- | --- |

c)

teadlaste, tehnilise personali ja muude ekspertide külastusi ning vahetust üldistes ja eriküsimustes;

| d) | koostööprojektide ja -programmide rakendamist, mille kohta võtab asjaomase otsuse vastu artiklis 6 nimetatud ühiskomitee kooskõlas lepinguosaliste õigus- ja haldusnormidega, ja |
| --- | --- |

d)

koostööprojektide ja -programmide rakendamist, mille kohta võtab asjaomase otsuse vastu artiklis 6 nimetatud ühiskomitee kooskõlas lepinguosaliste õigus- ja haldusnormidega, ja

| e) | muud tegevust teadus- ja tehnoloogiavaldkondades, mille kohta võtab asjaomase otsuse vastu artiklis 6 nimetatud ühiskomitee kooskõlas lepinguosaliste õigus- ja haldusnormidega. |
| --- | --- |

e)

muud tegevust teadus- ja tehnoloogiavaldkondades, mille kohta võtab asjaomase otsuse vastu artiklis 6 nimetatud ühiskomitee kooskõlas lepinguosaliste õigus- ja haldusnormidega.

2.   Kaudse koostöö arendamise eesmärgil ja käesoleva lepingu lisade kohaselt võib iga õigussubjekt asukohaga Koreas või ühenduses osaleda teise lepinguosalise juhitud ja tema õigussubjektidele avatud uurimisprogrammides või projektides kooskõlas lepinguosaliste asjaomaste õigus- ja haldusnormidega.

Artikkel 4

Rakendusmenetlus

1.   Lepinguosalised võivad sõlmida rakenduskokkuleppeid, mis sätestavad käesoleva lepingu kohase koostöö üksikasjad ja menetlused.

2.   Kumbki lepinguosaline võib lepinguosaliste teadus- ja tehnikakoostöö rakendamise delegeerida eri institutsioonidele otseseks rakendamiseks või lepinguosaliste teadus- ja tehnikakoostöö toetamiseks.

3.   Lepinguga hõlmatakse alates selle jõustumise kuupäevast teadus- ja tehnikakoostöö, mis ei põhine sellistel konkreetsetel lepingutel, mida lepinguosalised on soodustanud, arendanud ja hõlbustanud ning mis on varem alustatud ja käesoleva lepingu jõustumise ajaks lõpetamata.

Artikkel 5

Koostöö tõhustamine

1.   Kumbki lepinguosaline teeb jõupingutusi, et kooskõlastada käesoleva lepingu alusel koostööd tegevate õigussubjektidega kõik potentsiaalsed rajatised ja vahendid, et hõlbustada koostöös osalevate teadlaste tööd ja külastusi ning nimetatud koostöös kasutamiseks ettenähtud materjalide, andmete ja varustuse sissetoomist oma territooriumile ja sealt väljaviimist.

2.   Lepinguosalised võivad vajaduse korral ja rahuotstarbelistel eesmärkidel lubada kõigi teiste sektorite, sealhulgas erasektori, teadlastel ja organisatsioonidel osaleda käesoleva lepingu alusel toimuvas koostöös.

Artikkel 6

Ühiskomitee

1.   Lepingus sätestatud koostöö koordineerimise ja hõlbustamise tagavad Korea poolt Korea teaduse ja tehnoloogia eest vastutavad ministeeriumid ning ühenduse poolt Euroopa Ühenduste Komisjoni talitused (teadus-, uurimis- ja arendustegevuse peadirektoraat), kes tegutsevad rakendusasutustena.

2.   Käesoleva lepingu tõhusa rakendamise eesmärgil loovad rakendusasutused teadus- ja tehnikakoostöö ühiskomitee (edaspidi “ühiskomitee”). Ühiskomitee koosneb mõlema lepinguosalise ametlikest esindajatest ning seda juhivad ühiselt mõlema lepinguosalise esindajad. Ühiskomitee kehtestab oma töökorra vastastikusel kokkuleppel.

3.   Ühiskomitee ülesanded on:

| 1. | arvamuste ning teabevahetus teadus- ja tehnikaküsimustes; |
| --- | --- |

1.

arvamuste ning teabevahetus teadus- ja tehnikaküsimustes;

| 2. | lepingukohase koostöö ja saavutuste läbivaatamine ning arutamine; |
| --- | --- |

2.

lepingukohase koostöö ja saavutuste läbivaatamine ning arutamine;

| 3. | lepinguosalistele käesoleva lepingu rakendamiseks soovituste andmine, mis võib hõlmata koostöö määratlemist ja ettepanekuid ning selle rakendamise soodustamist; |
| --- | --- |

3.

lepinguosalistele käesoleva lepingu rakendamiseks soovituste andmine, mis võib hõlmata koostöö määratlemist ja ettepanekuid ning selle rakendamise soodustamist;

| 4. | aruandlus lepinguosalistele lepingu alusel tehtava koostöö seisu, saavutuste ja tõhususe kohta. Aruanne edastatakse kaubanduse ja koostöö raamlepingu alusel tegutsevale EÜ-Korea ühiskomiteele. |
| --- | --- |

4.

aruandlus lepinguosalistele lepingu alusel tehtava koostöö seisu, saavutuste ja tõhususe kohta. Aruanne edastatakse kaubanduse ja koostöö raamlepingu alusel tegutsevale EÜ-Korea ühiskomiteele.

4.   Ühiskomitee otsused võetakse vastu vastastikusel kokkuleppel.

5.   Ühiskomitee koosolekutel osalejate reisi- ja majutuskulud katab nendega seotud lepinguosaline. Kõik muud koosolekute kulud katab võõrustav lepinguosaline.

6.   Ühiskomitee tuleb kokku vaheldumisi Koreas ja ühenduses vastastikku kokkulepitud ajal, eelistatavalt kord aastas.

Artikkel 7

Rahastamine

1.   Käesoleva lepingu rakendamine sõltub rahaliste vahendite kättesaadavusest ning mõlema lepinguosalise kohaldatavatest õigus- ja haldusnormidest.

2.   Lepingukohase koostöö kulud kantakse vastastikusel kokkuleppel.

3.   Kui ühe lepinguosalise teatavate koostöökavadega on ette nähtud teise lepinguosalise kavas osalejate rahaline toetamine, vabastatakse ühelt lepinguosaliselt teise lepinguosalise osalejatele antav abi, rahaline või muu toetus maksudest ja tollimaksudest kummagi lepinguosalise territooriumil kooskõlas abi, rahalise või muu toetuse andmise ajal kehtivate õigus- ja haldusnormidega.

Artikkel 8

Teave ja intellektuaalomand õigused

1.   Omandiõigusega hõlmamata otsesest koostööst tulenevat teaduslikku ja tehnilist teavet võib kumbki lepinguosaline avalikustada tavapäraste kanalite kaudu üldises korras.

2.   Intellektuaalomandiõigusi ja muid käesoleva lepingu kohase koostöö käigus loodavaid omandiõigusi käsitletakse kooskõlas käesoleva lepingu II lisaga.

Artikkel 9

Territoriaalne kohaldatavus

Käesolevat lepingut kohaldatakse lepingus sätestatud tingimuste kohaselt ühelt poolt territooriumidel, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, ning teiselt poolt Korea territooriumil. See ei takista rahvusvahelise õiguse kohast koostööd avamerel, kosmoses või kolmandate riikide territooriumil.

Artikkel 10

Vaidluste lahendamine

1.   Käesoleva lepingu sätted ei piira lepinguosaliste vahel või mis tahes liikmesriigi valitsuse ja Korea valitsuse vahel sõlmitud ja/või sõlmitavatest muudest koostöölepingutest tulenevaid õigusi ja kohustusi.

2.   Kõik lepingu tõlgendamise või rakendamise küsimused või vaidlused lahendatakse lepinguosaliste vahel konsulteerimise teel.

Artikkel 11

Lisad

I (“Osalemise tingimused”) ja II (“Intellektuaalomandiõigused”) lisa moodustavad lepingu lahutamatu osa.

Artikkel 12

Jõustumine ja lõpetamine

1.   Käesolev leping jõustub diplomaatiliste nootide vahetamise kuupäeval, sellega teatavad lepinguosalised teineteisele lepingu jõustumiseks vajalike riigisiseste menetluste lõpetamisest.

2.   Leping sõlmitakse esialgu viieks aastaks ning jääb seejärel kehtima, kui kumbki lepinguosaline ei avalda soovi lepingut lõpetada.

3.   Esialgse viieaastase ajavahemiku lõppedes või mis tahes hilisemal ajahetkel võib lepingu lõpetada, teatades sellest teisele lepinguosalisele kirjalikult vähemalt kuus kuud ette.

4.   Kumbki lepinguosaline võib iga viie aasta järel hinnata lepingus sätestatud tegevust ja lepingu mõju. Kumbki lepinguosaline teeb jõupingutusi, et hõlbustada teise lepinguosalise korraldatavat hindamist; hindamist korraldav lepinguosaline teavitab teist lepinguosalist hindamise tulemustest.

5.   Lepingut võib muuta lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel diplomaatiliste nootide vahetamise kaudu. Kui lepinguosalised pole teisiti kokku leppinud, jõustuvad muudatused lõikes 1 nimetatud menetlust järgides.

6.   Lepingu lõpetamine ei mõjuta selle alusel toimuvat koostööd, mis on lepingu lõpetamise hetkel veel lõpetamata, ega lepingu lisade kohaselt tekkinud eriõigusi ja -kohustusi.

SELLE KINNITUSEKS on Euroopa Ühenduse ja Korea Vabariigi valitsuse täievolilised esindajad käesolevale lepingule alla kirjutanud.

KOOSTATUD kahes eksemplaris eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ja korea keeles kahe tuhande kuuenda aasta novembrikuu kahekümne teisel päeval Brüsselis. Kõik tekstid on võrdselt autentsed.

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Kominità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Communidade Europeia

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Image

Image

Image

Por el Gobierno de la República de Corea

Za vládu Korejské republiky

For Republikken Koreas regering

Für die Regierung der Republik Korea

Korea Vabariigi Valitsuse nimel

Για την Κυβέρνηση της Δημοκρατίας της Κορέας

For the Government of the Republic of Korea

Pour le gouvernement de la République de Corée

Per il governo della Repubblica di Corea

Korejas Republikas vārdā

Korėjos Respublikos Vyriausybės vardu

A Koreai Köztársaság kormánya részéről

Għall-Gvern tar-Repubblíka tal-Korea

Voor de Regering van de Republiek Korea

W imieniu Rządu Republiki Korei

Pelo Governo da República da Coreia

Za vládu Kórejskej republiky

Za Vlado Republike Koreje

Korean tasavallan hallituksen puolesta

På Republiken Koreas regerings vägnar

Image

Image

I LISA

Euroopa Ühenduse ja Korea õigussubjektide osalemise tingimused

Kui käesoleva lepingu raames sõlmib üks lepinguosaline teise lepinguosalise õigussubjektiga kaudse koostöö lepingu, annab teine lepinguosaline asjaomase taotluse korral mõistlikkuse ja võimaluste piires igakülgset abi, mida on vaja või mis aitab esimesena mainitud lepinguosalisel sellist lepingut sujuvalt täita.

1.   TINGIMUSED KOREA ÕIGUSSUBJEKTIDE OSALEMISEKS ÜHENDUSE TEADUSUURINGUTE RAAMPROGRAMMI (EDASPIDI “RAAMPROGRAMM”) RAAMES TEHTAVAS KAUDSES KOOSTÖÖS

| a) | Korea õigussubjektid võivad osaleda Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse raamprogrammi raames toimuvas kaudses koostöös vastavalt tingimustele ja piirangutele, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega, millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad Euroopa Ühenduse raamprogrammi rakendamiseks. |
| --- | --- |

a)

Korea õigussubjektid võivad osaleda Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse raamprogrammi raames toimuvas kaudses koostöös vastavalt tingimustele ja piirangutele, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega, millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad Euroopa Ühenduse raamprogrammi rakendamiseks.

| b) | Ilma et see piiraks punkti a kohaldamist, peab Korea õigussubjektide osalemine raamprogrammide raames tehtavas kaudses koostöös olema eeskirjadega kooskõlas. |
| --- | --- |

b)

Ilma et see piiraks punkti a kohaldamist, peab Korea õigussubjektide osalemine raamprogrammide raames tehtavas kaudses koostöös olema eeskirjadega kooskõlas.

2.   TINGIMUSED EUROOPA ÜHENDUSE ÕIGUSSUBJEKTIDE OSALEMISEKS KOREA UURIMISPROGRAMMIDES JA -PROJEKTIDES

| a) | Ühenduse õigussubjektid võivad osaleda Korea valitsuse rahastatavates uurimis- ja arendusprojektides või -programmides. |
| --- | --- |

a)

Ühenduse õigussubjektid võivad osaleda Korea valitsuse rahastatavates uurimis- ja arendusprojektides või -programmides.

| b) | Ühenduse õigussubjektid osalevad Korea uurimis- ja arendusprojektides või -programmides kooskõlas Korea asjaomaste õigus- ja haldusnormide ja nimetatud projektides või programmides osalemise eeskirjadega. |
| --- | --- |

b)

Ühenduse õigussubjektid osalevad Korea uurimis- ja arendusprojektides või -programmides kooskõlas Korea asjaomaste õigus- ja haldusnormide ja nimetatud projektides või programmides osalemise eeskirjadega.

II LISA

Intellektuaalomandiõiguste jagamise põhimõtted

1.   MÕISTE

Käesoleva lepingu kohaldamisel on mõistel “intellektuaalomand”14. juulil 1967. aastal Stockholmis sõlmitud Ülemaailmse Intellektuaalomandi Organisatsiooni asutamiskonventsiooni artiklis 2 määratletud tähendus.

2.   OTSESES KOOSTÖÖS OSALEVATE LEPINGUOSALISTE INTELLEKTUAALOMANDIÕIGUSED

| a) | Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, siis kohaldatakse lepinguosaliste käesoleva lepingu artikli 3 lõike 1 kohase otsese koostöö käigus loodud intellektuaalomandiõiguste puhul, välja arvatud autoriõigus ja sellega seonduvad õigused, järgmisi eeskirju:






  1) | intellektuaalomandiõigused kuuluvad täielikult intellektuaalomandi loonud lepinguosalisele. Kui intellektuaalomand on loodud ühiselt ja lepinguosaliste osa intellektuaalomandit loonud tegevuses ei ole võimalik kindlaks määrata, on intellektuaalomand nende ühisomandis; |
| --- | --- | --- |

a)

Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, siis kohaldatakse lepinguosaliste käesoleva lepingu artikli 3 lõike 1 kohase otsese koostöö käigus loodud intellektuaalomandiõiguste puhul, välja arvatud autoriõigus ja sellega seonduvad õigused, järgmisi eeskirju:

1)

intellektuaalomandiõigused kuuluvad täielikult intellektuaalomandi loonud lepinguosalisele. Kui intellektuaalomand on loodud ühiselt ja lepinguosaliste osa intellektuaalomandit loonud tegevuses ei ole võimalik kindlaks määrata, on intellektuaalomand nende ühisomandis;

| 2) | lepinguosaline, kellele kuuluvad intellektuaalomandiõigused, tagab teisele lepinguosalisele juurdepääsuõigused igasuguse otsese koostöö tegemiseks. Sellised juurdepääsuõigused antakse kasutustasuta. |
| --- | --- |

2)

lepinguosaline, kellele kuuluvad intellektuaalomandiõigused, tagab teisele lepinguosalisele juurdepääsuõigused igasuguse otsese koostöö tegemiseks. Sellised juurdepääsuõigused antakse kasutustasuta.

| b) | Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, kohaldatakse lepinguosaliste autoriõiguste ja nendega seonduvate õiguste puhul järgmisi eeskirju:






  1) | kui lepinguosaline avaldab käesoleva lepingu kohasest koostööst tulenevaid või sellega seotud teaduslikke ja tehnilisi andmeid, teavet ning tulemusi ajakirjades, artiklites, aruannetes, raamatutes või muus vormis, sealhulgas videolintidel või tarkvarana, on teisel lepinguosalisel õigus saada kõikides riikides, kus kehtib autoriõigusekaitse, mitteainuõiguslik, tühistamatu ja kasutustasuta lihtlitsents selliste teoste tõlkimiseks, taasesitamiseks, kohandamiseks, edastamiseks ja avalikuks levitamiseks; |
| --- | --- | --- |

b)

Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, kohaldatakse lepinguosaliste autoriõiguste ja nendega seonduvate õiguste puhul järgmisi eeskirju:

1)

kui lepinguosaline avaldab käesoleva lepingu kohasest koostööst tulenevaid või sellega seotud teaduslikke ja tehnilisi andmeid, teavet ning tulemusi ajakirjades, artiklites, aruannetes, raamatutes või muus vormis, sealhulgas videolintidel või tarkvarana, on teisel lepinguosalisel õigus saada kõikides riikides, kus kehtib autoriõigusekaitse, mitteainuõiguslik, tühistamatu ja kasutustasuta lihtlitsents selliste teoste tõlkimiseks, taasesitamiseks, kohandamiseks, edastamiseks ja avalikuks levitamiseks;

| 2) | kõigile avalikult levitatavatele eksemplaridele, mis sisaldavad punkti b alapunkti 1 sätete alusel autoriõigusega kaitstavaid teoseid, märgitakse teose autori või autorite nimi või nimed, välja arvatud juhul, kui autor on sõnaselgelt keelanud oma nime avaldada. Samuti peab eksemplaridel olema selgelt näha märge lepinguosaliste koostööpanuse kohta. |
| --- | --- |

2)

kõigile avalikult levitatavatele eksemplaridele, mis sisaldavad punkti b alapunkti 1 sätete alusel autoriõigusega kaitstavaid teoseid, märgitakse teose autori või autorite nimi või nimed, välja arvatud juhul, kui autor on sõnaselgelt keelanud oma nime avaldada. Samuti peab eksemplaridel olema selgelt näha märge lepinguosaliste koostööpanuse kohta.

| c) | Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, kohaldatakse lepinguosaliste avaldamisele mittekuuluva teabe puhul järgmisi eeskirju:






  1) | edastades teisele lepinguosalisele käesoleva lepingu kohase otsese koostööga seotud teavet, määrab kumbki lepinguosaline kindlaks teabe, mille avaldamist ta ei soovi; |
| --- | --- | --- |

c)

Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, kohaldatakse lepinguosaliste avaldamisele mittekuuluva teabe puhul järgmisi eeskirju:

1)

edastades teisele lepinguosalisele käesoleva lepingu kohase otsese koostööga seotud teavet, määrab kumbki lepinguosaline kindlaks teabe, mille avaldamist ta ei soovi;

| 2) | teavet vastuvõttev lepinguosaline võib omal vastutusel edastada mitteavaldatavat teavet oma alluvuses olevatele asutustele või isikutele käesoleva lepingu rakendamisega seotud konkreetsel eesmärgil; |
| --- | --- |

2)

teavet vastuvõttev lepinguosaline võib omal vastutusel edastada mitteavaldatavat teavet oma alluvuses olevatele asutustele või isikutele käesoleva lepingu rakendamisega seotud konkreetsel eesmärgil;

| 3) | avaldamisele mittekuuluvat teavet andva lepinguosalise eelneva kirjaliku nõusoleku korral võib vastuvõttev lepinguosaline levitada nimetatud avaldamisele mittekuuluvat teavet laiemalt, kui on lubatud punkti c alapunktis 2. Laiemat levitamist käsitleva eelneva kirjaliku nõusoleku taotlemise ja selle andmise korra koostamiseks teevad lepinguosalised koostööd ning kumbki lepinguosaline annab kõnealuse nõusoleku oma riigi tegevuspõhimõtete ja õigus- ja haldusnormidega lubatud ulatuses; |
| --- | --- |

3)

avaldamisele mittekuuluvat teavet andva lepinguosalise eelneva kirjaliku nõusoleku korral võib vastuvõttev lepinguosaline levitada nimetatud avaldamisele mittekuuluvat teavet laiemalt, kui on lubatud punkti c alapunktis 2. Laiemat levitamist käsitleva eelneva kirjaliku nõusoleku taotlemise ja selle andmise korra koostamiseks teevad lepinguosalised koostööd ning kumbki lepinguosaline annab kõnealuse nõusoleku oma riigi tegevuspõhimõtete ja õigus- ja haldusnormidega lubatud ulatuses;

| 4) | käesoleva lepingu alusel korraldatud seminaridel või muudel kohtumistel esitatud dokumenteerimata mitteavaldatavat või muud konfidentsiaalset teavet või töötajate töölevõtmisest ja teadusrajatiste kasutamisest tulenevat teavet käsitatakse konfidentsiaalse teabena, kui nimetatud teabe vastuvõtjat on teabe edastamise ajal punkti c alapunkti 1 kohaselt teavitatud teabe konfidentsiaalsusest, |
| --- | --- |

4)

käesoleva lepingu alusel korraldatud seminaridel või muudel kohtumistel esitatud dokumenteerimata mitteavaldatavat või muud konfidentsiaalset teavet või töötajate töölevõtmisest ja teadusrajatiste kasutamisest tulenevat teavet käsitatakse konfidentsiaalse teabena, kui nimetatud teabe vastuvõtjat on teabe edastamise ajal punkti c alapunkti 1 kohaselt teavitatud teabe konfidentsiaalsusest,

| 5) | kui ühele lepinguosalistest saab teatavaks, et ta ei suuda kindlasti või tõenäoliselt täita artikli 2 punkti c piiranguid ja tingimusi levitamisest hoidumise kohta, teatab ta sellest viivitamata teisele lepinguosalisele. Seejärel konsulteerivad lepinguosalised teineteisega, et määrata kindlaks asjakohased meetmed. |
| --- | --- |

5)

kui ühele lepinguosalistest saab teatavaks, et ta ei suuda kindlasti või tõenäoliselt täita artikli 2 punkti c piiranguid ja tingimusi levitamisest hoidumise kohta, teatab ta sellest viivitamata teisele lepinguosalisele. Seejärel konsulteerivad lepinguosalised teineteisega, et määrata kindlaks asjakohased meetmed.

3.   KAUDSES KOOSTÖÖS OSALEVATE LEPINGUOSALISTE INTELLEKTUAALOMANDIÕIGUSED

| a) | Kumbki lepinguosaline tagab, et teise lepinguosalise juhitavates uurimis- ja arendusprogrammides osaleva lepinguosalise õigussubjektide intellektuaalomandiõigused ja osalemisest tulenevad seonduvad õigused ning kohustused on kooskõlas asjaomaste õigus- ja haldusnormide ning rahvusvaheliste konventsioonidega, sealhulgas intellektuaalomandiõiguste kaubandusaspektide lepinguga, Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamist käsitleva Marrakechi lepingu 1C lisaga, samuti kirjandus- ja kunstiteoste kaitse Berni konventsiooniga (Pariisi 24. juuli 1971. aasta leping), tööstusomandi kaitse Pariisi konventsiooniga (Stockholmi 14. juuli 1967. aasta leping). |
| --- | --- |

a)

Kumbki lepinguosaline tagab, et teise lepinguosalise juhitavates uurimis- ja arendusprogrammides osaleva lepinguosalise õigussubjektide intellektuaalomandiõigused ja osalemisest tulenevad seonduvad õigused ning kohustused on kooskõlas asjaomaste õigus- ja haldusnormide ning rahvusvaheliste konventsioonidega, sealhulgas intellektuaalomandiõiguste kaubandusaspektide lepinguga, Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamist käsitleva Marrakechi lepingu 1C lisaga, samuti kirjandus- ja kunstiteoste kaitse Berni konventsiooniga (Pariisi 24. juuli 1971. aasta leping), tööstusomandi kaitse Pariisi konventsiooniga (Stockholmi 14. juuli 1967. aasta leping).

| b) | Kumbki lepinguosaline tagab, et tema kohaldatavad õigus- ja haldusnormid näevad ühe lepinguosalise õigussubjektidele, kes osalevad teise lepinguosalise juhitavates uurimis- ja arendusprogrammides, ette samasugused intellektuaalomandiõigused ja kohustused nagu teise lepinguosalise õigussubjektidele, kes osalevad samas kaudses koostöös. |
| --- | --- |

b)

Kumbki lepinguosaline tagab, et tema kohaldatavad õigus- ja haldusnormid näevad ühe lepinguosalise õigussubjektidele, kes osalevad teise lepinguosalise juhitavates uurimis- ja arendusprogrammides, ette samasugused intellektuaalomandiõigused ja kohustused nagu teise lepinguosalise õigussubjektidele, kes osalevad samas kaudses koostöös.

---

| 24.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 106/51 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 106/51

---

NÕUKOGU OTSUS,

23. aprill 2007,

millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 423/2007 (mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid) artikli 7 lõiget 2

(2007/242/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse nõukogu 19. aprilli 2007. aasta määrust (EÜ) nr 423/2007, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. aprillil 2007 võttis nõukogu vastu määruse (EÜ) nr 423/2007, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid. Selle määruse artikli 15 lõige 2 sätestab, et nõukogu koostab kõnealuse määruse artikli 7 lõikes 2 osutatud isikute, üksuste ja asutuste loetelu, vaatab selle läbi ja muudab seda. |
| --- | --- |

(1)

19. aprillil 2007 võttis nõukogu vastu määruse (EÜ) nr 423/2007, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid. Selle määruse artikli 15 lõige 2 sätestab, et nõukogu koostab kõnealuse määruse artikli 7 lõikes 2 osutatud isikute, üksuste ja asutuste loetelu, vaatab selle läbi ja muudab seda.

| (2) | Nõukogu on teinud kindlaks, et teatavad isikud, üksused ja asutused täidavad määruse (EÜ) nr 423/2007 artikli 7 lõikes 2 sätestatud tingimusi ning et seetõttu tuleks need loetleda kõnealuses määruses sätestatud individuaalsetel ja konkreetsetel põhjustel selle V lisas, |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu on teinud kindlaks, et teatavad isikud, üksused ja asutused täidavad määruse (EÜ) nr 423/2007 artikli 7 lõikes 2 sätestatud tingimusi ning et seetõttu tuleks need loetleda kõnealuses määruses sätestatud individuaalsetel ja konkreetsetel põhjustel selle V lisas,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesoleva otsuse lisas nimetatud isikud, üksused ja asutused loetletakse määruse (EÜ) nr 423/2007 V lisas.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle avaldamise päeval.

Artikkel 3

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Luxembourg, 23. aprill 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

F.-W. STEINMEIER

---

(1)  ELT L 103, 20.4.2007, lk 1.

1

---

LISA

“A.   Juriidilised isikud, üksused ja asutused

| | Nimi | Identifitseerimisandmed | Põhjendus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Aerospace Industries Organisation, AIO | AIO, 28 Shian 5, Lavizan, Teheran | AIO juhib Iraani raketitootmist, sealhulgas Shahid Hemmati tööstuskontserni, Shahid Bagheri tööstuskontserni ja Fajri tööstuskontserni; kõik nimetatud kontsernid on hõlmatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1737 (2006). AIO juht ja kaks vanemametnikku on samuti hõlmatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1737 (2006). |
| 2. | Armament Industries | Pasdaran Av., PO Box 19585/777, Teheran | DIO (Defence Industries Organization) filiaal. |
| 3. | Defence Technology and Science Research Centre (DTSRC) – teise nimega Educational Research Institute/Moassese Amozeh Va Tahgiaghati (ERI/MAVT Co.) | Pasdaran Av., PO Box 19585/777, Teheran | Vastutab teadusuuringute ja arendustegevuse eest. DIO filiaal. DTSRC annab suure osa DIO kasumist. |
| 4. | Jaber Ibn Hayan | AEOI-JIHRD P.O.Box: 11365-8486; Teheran; 84, 20th Av. Entehaye Karegar Shomali Street; Teheran | Jaber Ibn Hayan on AOEI (Iraani aatomienergiaorganisatsioon) labor, mis osaleb kütusetsükliga seotud tegevustes. Labor tegutseb Teherani Tuumauuringute Keskuse (TNRC) juures ning Iraan ei ole selle kohta andnud teavet oma tagatislepingu alusel enne 2003. aastat, kuigi selles on teostatud muundamistoiminguid. |
| 5. | Marine Industries | Pasdaran Av., PO Box 19585/777, Teheran | DIO filiaal. |
| 6. | Nuclear Fuel Production and Procurement Company | AEOI-JIHRD P.O.Box: 11365-8486, Teheran/Iraan | AEOI tuumkütuse tootmise osakond (NFPD) tegeleb teadusuuringute ja arendustegevusega tuumkütusetsükli valdkonnas, sealhulgas uraaniuuringute, kaevandamise, töötlemise, muundamise ja tuumajäätmete käitlemisega. NFPC on NFPD järeltulija, AEOI alluvusse kuuluv ettevõte, kes tegeleb teadusuuringute ja arendustegevusega tuumkütusetsükli, sealhulgas muundamise ja rikastamise valdkonnas. |
| 7. | Special Industries Group | Pasdaran Av., PO Box 19585/777, Teheran | DIO filiaal. |
| 8. | TAMAS Company | | TAMAS osaleb rikastamisega seotud tegevustes, mille peatamist on Iraanilt nõudnud IAEA direktorite nõukogu ja ÜRO Julgeolekunõukogu. TAMAS on katusorganisatsioon, mille alluvuses on asutatud neli ettevõtet, millest üks tegeleb uraani kaevandamise ja kontsentreerimisega ja teine vastutab uraani töötlemise, rikastamise ja jäätmekäitluse eest. |

Nimi

Identifitseerimisandmed

Põhjendus

1.

Aerospace Industries Organisation, AIO

AIO, 28 Shian 5, Lavizan, Teheran

AIO juhib Iraani raketitootmist, sealhulgas Shahid Hemmati tööstuskontserni, Shahid Bagheri tööstuskontserni ja Fajri tööstuskontserni; kõik nimetatud kontsernid on hõlmatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1737 (2006). AIO juht ja kaks vanemametnikku on samuti hõlmatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1737 (2006).

2.

Armament Industries

Pasdaran Av., PO Box 19585/777, Teheran

DIO (Defence Industries Organization) filiaal.

3.

Defence Technology and Science Research Centre (DTSRC) – teise nimega Educational Research Institute/Moassese Amozeh Va Tahgiaghati (ERI/MAVT Co.)

Pasdaran Av., PO Box 19585/777, Teheran

Vastutab teadusuuringute ja arendustegevuse eest. DIO filiaal. DTSRC annab suure osa DIO kasumist.

4.

Jaber Ibn Hayan

AEOI-JIHRD P.O.Box: 11365-8486; Teheran; 84, 20th Av. Entehaye Karegar Shomali Street; Teheran

Jaber Ibn Hayan on AOEI (Iraani aatomienergiaorganisatsioon) labor, mis osaleb kütusetsükliga seotud tegevustes. Labor tegutseb Teherani Tuumauuringute Keskuse (TNRC) juures ning Iraan ei ole selle kohta andnud teavet oma tagatislepingu alusel enne 2003. aastat, kuigi selles on teostatud muundamistoiminguid.

5.

Marine Industries

Pasdaran Av., PO Box 19585/777, Teheran

DIO filiaal.

6.

Nuclear Fuel Production and Procurement Company

AEOI-JIHRD P.O.Box: 11365-8486, Teheran/Iraan

AEOI tuumkütuse tootmise osakond (NFPD) tegeleb teadusuuringute ja arendustegevusega tuumkütusetsükli valdkonnas, sealhulgas uraaniuuringute, kaevandamise, töötlemise, muundamise ja tuumajäätmete käitlemisega. NFPC on NFPD järeltulija, AEOI alluvusse kuuluv ettevõte, kes tegeleb teadusuuringute ja arendustegevusega tuumkütusetsükli, sealhulgas muundamise ja rikastamise valdkonnas.

7.

Special Industries Group

Pasdaran Av., PO Box 19585/777, Teheran

DIO filiaal.

8.

TAMAS Company

TAMAS osaleb rikastamisega seotud tegevustes, mille peatamist on Iraanilt nõudnud IAEA direktorite nõukogu ja ÜRO Julgeolekunõukogu. TAMAS on katusorganisatsioon, mille alluvuses on asutatud neli ettevõtet, millest üks tegeleb uraani kaevandamise ja kontsentreerimisega ja teine vastutab uraani töötlemise, rikastamise ja jäätmekäitluse eest.

B.   Füüsilised isikud

| | Nimi | Identifitseerimisandmed | Põhjendus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Reza AGHAZADEH | DoB: 15.3.1949 passinumber: S4409483, kehtiv 26.4.2000 – 27.4.2010, välja antud: Teheran, sünnikoht: Khoy | Iraani aatomienergiaorganisatsiooni (AEOI) juht. AEOI juhib Iraani tuumaprogrammi ja on hõlmatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1737 (2006). |
| 2. | Amir Moayyed ALAI | | Seotud tsentrifuugide komplekteerimise ja konstrueerimisega. IAEA direktorite nõukogu ja ÜRO Julgeolekunõukogu nõuavad Iraanilt kõikide rikastamisega seotud tegevuste peatamist. Nende tegevuste hulka kuuluvad kõik tsentrifuugidega seotud tegevused. President Ahmadinejad andis Alaile 27. augustil 2006 eriaukirja teenete eest tsentrifuugide komplekteerimise ja konstrueerimise juhtimisel. |
| 3. | Mohammed Fedai ASHIANI | | Seotud ammooniumuranüül-karbonaadi (AUC) tootmisega ning Natanzi rikastamiskompleksi juhtimisega. Iraanilt nõutakse kõikide rikastamisega seotud tegevuste peatamist. President Ahmadinejad andis Ashianile 27. augustil 2006 eriaukirja teenete eest AUC tootmisprotsessis ning teenete eest Natanzi (Kashan) rikastamiskompleksi juhtimisel ja tehnilisel projekteerimisel. |
| 4. | Haleh BAKHTIAR | | Seotud 99,9 % kontsentratsiooniga magneesiumi tootmisega. President Ahmadinejad andis Bakhtiarile 27. augustil 2006 eriaukirja teenete eest 99,9 % kontsentratsiooniga magneesiumi tootmisel. Sellise puhtusastmega magneesiumi kasutatakse tuumarelvades kasutatavate uraanisulamite tootmisel. Iraan on keeldunud andmast IAEAle juurdepääsu uraanisulamite poolkerade tootmist käsitlevale dokumendile; selliseid poolkerasid kasutatakse ainult tuumarelvades. |
| 5. | Morteza BEHZAD | | Seotud tsentrifuugikomponentide tootmisega. Iraanilt nõutakse kõikide rikastamisega seotud tegevuste peatamist. Nende tegevuste hulka kuuluvad kõik tsentrifuugidega seotud tegevused. President Ahmadinejad andis Behzadile 27. augustil 2006 eriaukirja teenete eest komplekssete ja tundlike tsentrifuugikomponentide tootmisel. |
| 6. | Dr Hoseyn (Hossein) FAQIHIAN | NFPC aadress: AEOI-NFPD, P.O.Box: 11365-8486, Teheran/Iraan | Nuclear Fuel Production and Procurement Company (NFCP) asedirektor ja peadirektor; nimetatud ettevõte moodustab osa AEOIst. AEOI juhib Iraani tuumaprogrammi ja on hõlmatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1737 (2006). NFPC on osalenud rikastamisega seotud tegevustes, mille peatamist on Iraanilt nõudnud IAEA direktorite nõukogu ja ÜRO Julgeolekunõukogu. |
| 7. | Seyyed Hussein (Hossein) HUSSEINI (HOSSEINI) | | AEOI ametnik, kes on seotud raske vee reaktori (IR40) uuringute projektiga Arakis. ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1737 (2006) nõuti Iraanilt kõikide raske veega seotud projektide peatamist. |
| 8. | M. Javad KARIMI SABET | | Novin Energy Company juht. President Ahmadinejad andis Karimi Sabetile augustis 2006 eriaukirja teenete eest tuumaseadmete konstrueerimisel, tootmisel, monteerimisel ja kasutuselevõtmisel Natanzis. |
| 9. | Said Esmail KHALILIPOUR | | AEOI asejuht. AEOI juhib Iraani tuumaprogrammi ja on hõlmatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1737 (2006). |
| 10. | Ali Reza KHANCHI | NRC aadress: AEOI-JIHRD P.O.Box: 11365-8486, Teheran/Iraan. Faks: (+9821) 8021412 | AEOI Teherani Tuumauuringute Keskuse juht. IAEA ootab jätkuvalt Iraani selgitusi TNRC-s läbiviidud plutooniumi eraldamise katsete kohta, sealhulgas selle kohta, kas on leitud kõrgrikastatud uraani osakesi keskkonnaproovides, mis võeti Karaj'i jäätmeladustusrajatises, kus hoiti mahuteid vaesestatud uraaniga pärast katsetes kasutamist. AEOI juhib Iraani tuumaprogrammi ja on hõlmatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1737 (2006). |
| 11. | Hamid-Reza MOHAJERANI | | Seotud tootmise juhtimisega uraani muundamisrajatises (UCF) Esfahanis. President Ahmadinejad andis Mohajeranile 27. augustil 2006 eriaukirja teenete eest tootmise juhtimisel UCF-s ning UF6-üksuse (UF6 on rikastamisel kasutatav söödamaterjal) planeerimisel, ehitamisel ja installeerimisel. |
| 12. | Houshang NOBARI | | Seotud Natanzi rikastamiskompleksi juhtimisega. IAEA direktorite nõukogu ja ÜRO Julgeolekunõukogu nõuavad Iraanilt kõikide rikastamisega seotud tegevuste peatamist. Nende tegevuste hulka kuuluvad Natanzi (Kashan) kompleksis läbiviidavad tegevused. President Ahmadinejad andis Nobarile 27. augustil 2006 eriaukirja teenete eest Natanzi (Kashan) kompleksi edukal juhtimisel ja käitamisel. |
| 13. | Dr Javad RAHIQI | | AEOI Esfahani Tuumatehnoloogia Keskuse juht. Keskus juhib uraani muundamisrajatist Esfahanis. IAEA direktorite nõukogu ja ÜRO Julgeolekunõukogu nõuavad Iraanilt kõikide rikastamisega seotud tegevuste peatamist. Nende tegevuste hulka kuuluvad kõik uraani muundamisega seotud tegevused. AEOI juhib Iraani tuumaprogrammi ja on hõlmatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1737 (2006). |
| 14. | Abbas RASHIDI | | Seotud rikastamistegevustega Natanzis. IAEA direktorite nõukogu ja ÜRO Julgeolekunõukogu nõuavad Iraanilt kõikide rikastamisega seotud tegevuste peatamist. President Ahmadinejad andis Rashidile 27. augustil 2006 eriaukirja märkimisväärsete teenete eest 164 tsentrifuugist koosneva rikastamiskaskaadi juhtimisel ja edukal käitamisel. |
| 15. | Abdollah SOLAT SANA | | Esfahani uraani muundamisrajatise (UCF) tegevdirektor. Rajatises toodetakse söödamaterjali (UF6) Natanzi rikastusrajatiste jaoks. President Ahmadinejad andis Solat Sanale 27. augustil 2006 eriaukirja tema teenete eest.” |

Nimi

Identifitseerimisandmed

Põhjendus

1.

Reza AGHAZADEH

DoB: 15.3.1949 passinumber: S4409483, kehtiv 26.4.2000 – 27.4.2010, välja antud: Teheran, sünnikoht: Khoy

Iraani aatomienergiaorganisatsiooni (AEOI) juht. AEOI juhib Iraani tuumaprogrammi ja on hõlmatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1737 (2006).

2.

Amir Moayyed ALAI

Seotud tsentrifuugide komplekteerimise ja konstrueerimisega. IAEA direktorite nõukogu ja ÜRO Julgeolekunõukogu nõuavad Iraanilt kõikide rikastamisega seotud tegevuste peatamist. Nende tegevuste hulka kuuluvad kõik tsentrifuugidega seotud tegevused. President Ahmadinejad andis Alaile 27. augustil 2006 eriaukirja teenete eest tsentrifuugide komplekteerimise ja konstrueerimise juhtimisel.

3.

Mohammed Fedai ASHIANI

Seotud ammooniumuranüül-karbonaadi (AUC) tootmisega ning Natanzi rikastamiskompleksi juhtimisega. Iraanilt nõutakse kõikide rikastamisega seotud tegevuste peatamist. President Ahmadinejad andis Ashianile 27. augustil 2006 eriaukirja teenete eest AUC tootmisprotsessis ning teenete eest Natanzi (Kashan) rikastamiskompleksi juhtimisel ja tehnilisel projekteerimisel.

4.

Haleh BAKHTIAR

Seotud 99,9 % kontsentratsiooniga magneesiumi tootmisega. President Ahmadinejad andis Bakhtiarile 27. augustil 2006 eriaukirja teenete eest 99,9 % kontsentratsiooniga magneesiumi tootmisel. Sellise puhtusastmega magneesiumi kasutatakse tuumarelvades kasutatavate uraanisulamite tootmisel. Iraan on keeldunud andmast IAEAle juurdepääsu uraanisulamite poolkerade tootmist käsitlevale dokumendile; selliseid poolkerasid kasutatakse ainult tuumarelvades.

5.

Morteza BEHZAD

Seotud tsentrifuugikomponentide tootmisega. Iraanilt nõutakse kõikide rikastamisega seotud tegevuste peatamist. Nende tegevuste hulka kuuluvad kõik tsentrifuugidega seotud tegevused. President Ahmadinejad andis Behzadile 27. augustil 2006 eriaukirja teenete eest komplekssete ja tundlike tsentrifuugikomponentide tootmisel.

6.

Dr Hoseyn (Hossein) FAQIHIAN

NFPC aadress: AEOI-NFPD, P.O.Box: 11365-8486, Teheran/Iraan

Nuclear Fuel Production and Procurement Company (NFCP) asedirektor ja peadirektor; nimetatud ettevõte moodustab osa AEOIst. AEOI juhib Iraani tuumaprogrammi ja on hõlmatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1737 (2006). NFPC on osalenud rikastamisega seotud tegevustes, mille peatamist on Iraanilt nõudnud IAEA direktorite nõukogu ja ÜRO Julgeolekunõukogu.

7.

Seyyed Hussein (Hossein) HUSSEINI (HOSSEINI)

AEOI ametnik, kes on seotud raske vee reaktori (IR40) uuringute projektiga Arakis. ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1737 (2006) nõuti Iraanilt kõikide raske veega seotud projektide peatamist.

8.

M. Javad KARIMI SABET

Novin Energy Company juht. President Ahmadinejad andis Karimi Sabetile augustis 2006 eriaukirja teenete eest tuumaseadmete konstrueerimisel, tootmisel, monteerimisel ja kasutuselevõtmisel Natanzis.

9.

Said Esmail KHALILIPOUR

AEOI asejuht. AEOI juhib Iraani tuumaprogrammi ja on hõlmatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1737 (2006).

10.

Ali Reza KHANCHI

NRC aadress: AEOI-JIHRD P.O.Box: 11365-8486, Teheran/Iraan. Faks: (+9821) 8021412

AEOI Teherani Tuumauuringute Keskuse juht. IAEA ootab jätkuvalt Iraani selgitusi TNRC-s läbiviidud plutooniumi eraldamise katsete kohta, sealhulgas selle kohta, kas on leitud kõrgrikastatud uraani osakesi keskkonnaproovides, mis võeti Karaj'i jäätmeladustusrajatises, kus hoiti mahuteid vaesestatud uraaniga pärast katsetes kasutamist. AEOI juhib Iraani tuumaprogrammi ja on hõlmatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1737 (2006).

11.

Hamid-Reza MOHAJERANI

Seotud tootmise juhtimisega uraani muundamisrajatises (UCF) Esfahanis. President Ahmadinejad andis Mohajeranile 27. augustil 2006 eriaukirja teenete eest tootmise juhtimisel UCF-s ning UF6-üksuse (UF6 on rikastamisel kasutatav söödamaterjal) planeerimisel, ehitamisel ja installeerimisel.

12.

Houshang NOBARI

Seotud Natanzi rikastamiskompleksi juhtimisega. IAEA direktorite nõukogu ja ÜRO Julgeolekunõukogu nõuavad Iraanilt kõikide rikastamisega seotud tegevuste peatamist. Nende tegevuste hulka kuuluvad Natanzi (Kashan) kompleksis läbiviidavad tegevused. President Ahmadinejad andis Nobarile 27. augustil 2006 eriaukirja teenete eest Natanzi (Kashan) kompleksi edukal juhtimisel ja käitamisel.

13.

Dr Javad RAHIQI

AEOI Esfahani Tuumatehnoloogia Keskuse juht. Keskus juhib uraani muundamisrajatist Esfahanis. IAEA direktorite nõukogu ja ÜRO Julgeolekunõukogu nõuavad Iraanilt kõikide rikastamisega seotud tegevuste peatamist. Nende tegevuste hulka kuuluvad kõik uraani muundamisega seotud tegevused. AEOI juhib Iraani tuumaprogrammi ja on hõlmatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1737 (2006).

14.

Abbas RASHIDI

Seotud rikastamistegevustega Natanzis. IAEA direktorite nõukogu ja ÜRO Julgeolekunõukogu nõuavad Iraanilt kõikide rikastamisega seotud tegevuste peatamist. President Ahmadinejad andis Rashidile 27. augustil 2006 eriaukirja märkimisväärsete teenete eest 164 tsentrifuugist koosneva rikastamiskaskaadi juhtimisel ja edukal käitamisel.

15.

Abdollah SOLAT SANA

Esfahani uraani muundamisrajatise (UCF) tegevdirektor. Rajatises toodetakse söödamaterjali (UF6) Natanzi rikastusrajatiste jaoks. President Ahmadinejad andis Solat Sanale 27. augustil 2006 eriaukirja tema teenete eest.”

---

Komisjon

| 24.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 106/55 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 106/55

---

KOMISJONI OTSUS,

18. aprill 2007,

mille järgi ühenduse rahastamine ei kata teatavaid kulutusi, mida liikmesriigid on teinud Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastust

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 1663 all)

(Ainult saksa-, inglis-, taani-, hispaania-, soome-, prantsus-, kreeka-, itaalia-, hollandi-, rootsi- ja portugalikeelne tekst on autentsed)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/243/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 21. aprilli 1970. aasta määrust (EMÜ) nr 729/70 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõike 2 punkti c,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1258/1999 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 4,

olles konsulteerinud põllumajandusfondide komiteega,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EMÜ) nr 729/70 artiklile 5, määruse (EÜ) nr 1258/1999 artiklile 7 ning komisjoni 7. juuli 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1663/95 (millega nähakse ette nõukogu määruse (EMÜ) nr 729/70 kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad seoses EAGGFi tagatisrahastu raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega) (3) artikli 8 lõigetele 1 ja 2 teostab komisjon vajalikud kontrollimised, teavitab liikmesriike nende kontrollimiste tulemustest, võtab teatavaks viimaste poolt esitatud märkused, kutsub kokku kahepoolsed läbirääkimised, et jõuda kokkuleppele asjaomaste liikmesriikidega ning teeb viimastele ametlikult teatavaks oma seisukoha. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EMÜ) nr 729/70 artiklile 5, määruse (EÜ) nr 1258/1999 artiklile 7 ning komisjoni 7. juuli 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1663/95 (millega nähakse ette nõukogu määruse (EMÜ) nr 729/70 kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad seoses EAGGFi tagatisrahastu raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega) (3) artikli 8 lõigetele 1 ja 2 teostab komisjon vajalikud kontrollimised, teavitab liikmesriike nende kontrollimiste tulemustest, võtab teatavaks viimaste poolt esitatud märkused, kutsub kokku kahepoolsed läbirääkimised, et jõuda kokkuleppele asjaomaste liikmesriikidega ning teeb viimastele ametlikult teatavaks oma seisukoha.

| (2) | Liikmesriikidel on olnud võimalus taotleda lepitusmenetlust. Teatavatel juhtudel on seda võimalust kasutatud ning komisjon on võtnud vaatluse alla antud menetluse tulemusena koostatud aruande. |
| --- | --- |

(2)

Liikmesriikidel on olnud võimalus taotleda lepitusmenetlust. Teatavatel juhtudel on seda võimalust kasutatud ning komisjon on võtnud vaatluse alla antud menetluse tulemusena koostatud aruande.

| (3) | Määruse (EMÜ) nr 729/90 artiklites 2 ja 3 ning määruse (EÜ) nr 1258/1999 artiklis 2 on sätestatud, et rahastada võib ainult eksporditoetusi kolmandatesse riikidesse eksportimisel ning põllumajandusturgude reguleerimiseks ettenähtud sekkumismeetmeid, mis on eraldatud või võetud vastavalt ühenduse eeskirjadele põllumajandusturgude ühiskorralduse raames. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EMÜ) nr 729/90 artiklites 2 ja 3 ning määruse (EÜ) nr 1258/1999 artiklis 2 on sätestatud, et rahastada võib ainult eksporditoetusi kolmandatesse riikidesse eksportimisel ning põllumajandusturgude reguleerimiseks ettenähtud sekkumismeetmeid, mis on eraldatud või võetud vastavalt ühenduse eeskirjadele põllumajandusturgude ühiskorralduse raames.

| (4) | Pärast kontrollimisi on kahepoolsete läbirääkimiste tulemustena ja lepitusmenetluste käigus selgitatud välja, et üks osa liikmesriikide poolt deklareeritud kuludest ei ole tingimustele vastavad ning seega ei saa neid rahastada EAGGFi tagatisrahastust. |
| --- | --- |

(4)

Pärast kontrollimisi on kahepoolsete läbirääkimiste tulemustena ja lepitusmenetluste käigus selgitatud välja, et üks osa liikmesriikide poolt deklareeritud kuludest ei ole tingimustele vastavad ning seega ei saa neid rahastada EAGGFi tagatisrahastust.

| (5) | Tuleks märkida summad, mida EAGGFi tagatisrahastust ei kaeta, ning need summad ei ole seotud kulutustega, mis on tehtud 24 kuud enne komisjoni kirjalikku teatist liikmesriikidele kontrollimistulemuste kohta. |
| --- | --- |

(5)

Tuleks märkida summad, mida EAGGFi tagatisrahastust ei kaeta, ning need summad ei ole seotud kulutustega, mis on tehtud 24 kuud enne komisjoni kirjalikku teatist liikmesriikidele kontrollimistulemuste kohta.

| (6) | Käesolevas otsuses osutatud juhtumite kohta saatis komisjon liikmesriikidele kokkuvõtliku aruande hinnangust nende summade kohta, mida ei rahastata, kuna need ei vasta ühenduse normidele. |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas otsuses osutatud juhtumite kohta saatis komisjon liikmesriikidele kokkuvõtliku aruande hinnangust nende summade kohta, mida ei rahastata, kuna need ei vasta ühenduse normidele.

| (7) | Käesolev otsus ei mõjuta finantsjäreldusi, mida komisjon võib teha antud teemat käsitlevate 25. jaanuaril 2007. aastal pooleli olevate Euroopa Kohtu otsustele tuginedes, |
| --- | --- |

(7)

Käesolev otsus ei mõjuta finantsjäreldusi, mida komisjon võib teha antud teemat käsitlevate 25. jaanuaril 2007. aastal pooleli olevate Euroopa Kohtu otsustele tuginedes,

ON VASTU VÕTNUD KÄEOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Lisas loetletud kulutusi, mida liikmesriikide akrediteeritud makseasutused on deklareerinud EAGGFi tagatisrahastust rahastatavate kulutustena ei kata ühenduse rahastamine, kuna need kulutused ei vasta ühenduse normidele.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile, Taani Kuningriigile, Saksamaa Liitvabariigile, Hispaania Kuningriigile, Soome Vabariigile, Prantsuse Vabariigile, Kreeka Vabariigile, Iirimaale, Itaalia Vabariigile, Luksemburgi Suurhertsogiriigile, Madalmaade Kuningriigile, Austria Vabariigile, Portugali Vabariigile ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile.

Brüssel, 18. aprill 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 94, 28.4.1970, lk 13. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1287/95 (EÜT L 125, 8.6.1995, lk 1).

1

(2)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 103.

2

(3)  EÜT L 158, 8.7.1995, lk 6. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 465/2005 (ELT L 77, 23.3.2005, lk 6).

3

---

LISA

Korrektsioonid kokku – Eelarvepunkt 6 7 0 1

| MD | Meede | MA | Põhjus | Liik | % | Vääring | Summa | Tehtud vähendamised | Finantsmõju |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AT | Finantsaudit – ületamine | 2005 | Rahaliste ülemmäärade ületamine | ühekordne | | EUR | – 577,47 | – 577,47 | 0,00 |
| Kokku AT | | | | | EUR | – 577,47 | – 577,47 | 0,00 |
| BE | Raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine | 2001 | 2001. aasta raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine | ühekordne | | EUR | –45 922,50 | –45 922,50 | 0,00 |
| BE | Raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine | 2003 | 2003. aasta raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine | ühekordne | | EUR | –53 786,11 | –29 109,11 | –24 677,00 |
| Kokku BE | | | | | EUR | –99 708,61 | –75 031,61 | –24 677,00 |
| DE | Raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine | 2003 | 2003. aasta raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine | ühekordne | | EUR | –2 372 552,57 | 0,00 | –2 372 552,57 |
| DE | Raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine | 2004 | 2004. aasta raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine | ühekordne | | EUR | – 848 720,33 | 0,00 | – 848 720,33 |
| DE | Raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine | 2005 | 2005. aasta raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine | ühekordne | | EUR | –1 475 549,22 | 0,00 | –1 475 549,22 |
| DE | Finantsaudit – hilinenud maksmised | 2005 | Maksetähtaegade eiramine | ühekordne | | EUR | – 123 145,69 | – 188 245,69 | 65 100,00 |
| DE | Finantsaudit – ületamine | 2004 | Rahaliste ülemmäärade ületamine | ühekordne | | EUR | – 134 267,39 | 0,00 | – 134 267,39 |
| Kokku DE | | | | | EUR | –4 954 235,20 | – 188 245,69 | –4 765 989,51 |
| DK | Eksporditoetus | 2000 | Asenduskontrollimiste ebapiisav rakendamine | fikseeritud | 2 % | DKK | –4 042 587,64 | 0,00 | –4 042 587,64 |
| DK | Eksporditoetus | 2000 | Asenduskontrollimiste ebapiisav rakendamine | fikseeritud | 5 % | DKK | –1 694 642,72 | 0,00 | –1 694 642,72 |
| DK | Eksporditoetus | 2001 | Asenduskontrollimiste ebapiisav rakendamine | fikseeritud | 2 % | DKK | –11 636 374,73 | 0,00 | –11 636 374,73 |
| DK | Eksporditoetus | 2001 | Asenduskontrollimiste ebapiisav rakendamine | fikseeritud | 5 % | DKK | –5 847 108,45 | 0,00 | –5 847 108,45 |
| DK | Eksporditoetus | 2002 | Asenduskontrollimiste ebapiisav rakendamine | fikseeritud | 2 % | DKK | –14 620 538,05 | 0,00 | –14 620 538,05 |
| DK | Eksporditoetus | 2002 | Asenduskontrollimiste ebapiisav rakendamine | fikseeritud | 5 % | DKK | –6 732 926,94 | 0,00 | –6 732 926,94 |
| DK | Eksporditoetus | 2003 | Asenduskontrollimiste ebapiisav rakendamine | fikseeritud | 2 % | DKK | –3 239 587,36 | 0,00 | –3 239 587,36 |
| DK | Eksporditoetus | 2003 | Asenduskontrollimiste ebapiisav rakendamine | fikseeritud | 5 % | DKK | –1 450 243,99 | 0,00 | –1 450 243,99 |
| DK | Finantsaudit – ületamine | 2004 | Rahaliste ülemmäärade ületamine | ühekordne | | EUR | –68 177,57 | –68 177,57 | 0,00 |
| Kokku DK | | | | | DKK | –49 264 009,88 | 0,00 | –49 264 009,88 |
| Kokku DK | | | | | EUR | –68 177,57 | –68 177,57 | 0,00 |
| ES | Finantsaudit – hilinenud maksmised | 2004 | Maksetähtaegade eiramine | ühekordne | | EUR | –9 070 409,96 | –9 197 146,98 | 126 737,02 |
| ES | Finantsaudit – hilinenud maksmised | 2005 | Maksetähtaegade eiramine | ühekordne | | EUR | –7 923 714,21 | –7 940 441,61 | 16 727,40 |
| ES | Finantsaudit – ületamine | 2005 | Rahaliste ülemmäärade ületamine | ühekordne | | EUR | 339 296,14 | 339 296,14 | 0,00 |
| ES | Puu- ja köögiviljad – pähklid (muud meetmed) | 2003 | Maksetähtaegade eiramine | ühekordne | | EUR | –28 111 606,97 | 0,00 | –28 111 606,97 |
| ES | Puu- ja köögiviljad – pähklid (muud meetmed) | 2004 | Maksetähtaegade eiramine | ühekordne | | EUR | –32 542 235,13 | 0,00 | –32 542 235,13 |
| ES | Puu- ja köögiviljad – tomatite töötlemine | 2003 | Väljaspool pädevate asutuste tavapärast tööaega tarnitud tomatid ei ole nõuetekohaselt kontrollitud, kirjete ebapiisav võrdlemine ametliku raamatupidamisega | fikseeritud | 5 % | EUR | –1 850 032,92 | 0,00 | –1 850 032,92 |
| ES | Puu- ja köögiviljad – tomatite töötlemine | 2004 | Väljaspool pädevate asutuste tavapärast tööaega tarnitud tomatid ei ole nõuetekohaselt kontrollitud, kirjete ebapiisav võrdlemine ametliku raamatupidamisega | fikseeritud | 5 % | EUR | –2 240 283,54 | 0,00 | –2 240 283,54 |
| ES | Müügiedendusmeetmed | 2003 | Kava ei ole abikõlblik | ühekordne | | EUR | –20 244,02 | 0,00 | –20 244,02 |
| ES | Müügiedendusmeetmed | 2004 | Kava ei ole abikõlblik | ühekordne | | EUR | –70 997,92 | 0,00 | –70 997,92 |
| ES | Müügiedendusmeetmed | 2003 | Raamatupidamise ja tehnilise kontrollimise puudujäägid | fikseeritud | 10 % | EUR | – 438 782,10 | 0,00 | – 438 782,10 |
| ES | Müügiedendusmeetmed | 2004 | Raamatupidamise ja tehnilise kontrollimise puudujäägid | fikseeritud | 10 % | EUR | – 500 158,94 | 0,00 | – 500 158,94 |
| ES | Müügiedendusmeetmed | 2005 | Raamatupidamise ja tehnilise kontrollimise puudujäägid | fikseeritud | 10 % | EUR | – 262 486,51 | 0,00 | – 262 486,51 |
| ES | Müügiedendusmeetmed | 2006 | Raamatupidamise ja tehnilise kontrollimise puudujäägid | fikseeritud | 10 % | EUR | –32 893,85 | 0,00 | –32 893,85 |
| Kokku ES | | | | | EUR | –82 724 549,93 | –16 798 292,45 | –65 926 257,48 |
| FR | OTMS | 2001 | Toimingute puudulik ja puuduv füüsiline kontroll | fikseeritud | 10 % | EUR | –2 150 231,66 | 0,00 | –2 150 231,66 |
| FR | OTMS | 2002 | Toimingute puudulik ja puuduv füüsiline kontroll | fikseeritud | 10 % | EUR | –4 742 809,12 | 0,00 | –4 742 809,12 |
| FR | OTMS | 2003 | Toimingute puudulik ja puuduv füüsiline kontroll | fikseeritud | 10 % | EUR | –1 792 725,04 | 0,00 | –1 792 725,04 |
| FR | Puu- ja köögiviljad – virsikute ja pirnide töötlemine | 2003 | Mitmed maksed on toimunud väljaspool ettenähtud maksetähtaegu | ühekordne | | EUR | –22 494,75 | 0,00 | –22 494,75 |
| FR | Alkoholi riiklik ladustamine | 2001 | Maksetähtaegade eiramine | ühekordne | | EUR | –2 226,40 | 0,00 | –2 226,40 |
| FR | Alkoholi riiklik ladustamine | 2002 | Maksetähtaegade eiramine | ühekordne | | EUR | –14 188,94 | 0,00 | –14 188,94 |
| FR | Maaelu arengu uued meetmed (EAGFL tagatis) | 2003 | Puudujäägid täiendavate kontrollimiste ajal | fikseeritud | 2 % | EUR | –1 995 633,00 | 0,00 | –1 995 633,00 |
| FR | Maaelu arengu uued meetmed (EAGFL tagatis) | 2003 | Sooduslaenu kontrollisüsteemi puudujäägid: maksedokumentide ja tegelike investeeringute ebapiisavad kontollimised | fikseeritud | 5 % | EUR | –2 931 588,00 | 0,00 | –2 931 588,00 |
| FR | Maaelu arengu uued meetmed (EAGFL tagatis) | 2004 | Puudujäägid täiendavate kontrollimiste ajal | fikseeritud | 2 % | EUR | –2 568 245,00 | 0,00 | –2 568 245,00 |
| Kokku FR | | | | | EUR | –16 220 141,91 | 0,00 | –16 220 141,91 |
| GR | Otsetoetused | 2004 | Võrreldes nõutava standardiga ei toiminud LPIS täielikult ning kohapealsed kontrollimised toimusid liiga hilja selleks, et olla täielikult tõhusad | fikseeritud | 5 % | EUR | –14 991 119,26 | 0,00 | –14 991 119,26 |
| GR | Otsetoetused | 2004 | Võrreldes nõutava standardiga ei toiminud LPIS täielikult ning kohapealsed kontrollimised toimusid liiga hilja selleks, et olla täielikult tõhusad | fikseeritud | 10 % | EUR | –20 792 615,42 | 0,00 | –20 792 615,42 |
| GR | Otsetoetused | 2005 | Võrreldes nõutava standardiga ei toiminud LPIS täielikult ning kohapealsed kontrollimised toimusid liiga hilja selleks, et olla täielikult tõhusad | fikseeritud | 5 % | EUR | –27 702,71 | 0,00 | –27 702,71 |
| GR | Otsetoetused | 2005 | Võrreldes nõutava standardiga ei toiminud LPIS täielikult ning kohapealsed kontrollimised toimusid liiga hilja selleks, et olla täielikult tõhusad | fikseeritud | 10 % | EUR | –30 657,51 | 0,00 | –30 657,51 |
| GR | Puu- ja köögiviljad – tomatite töötlemine | 2003 | Kirjendatud andmed ei olnud kooskõlastatud tootjate organisatsiooni ametliku raamatupidamisega; tootjate organisatsioon oli esitanud andmed, mis ei kajastanud tootlikkust | fikseeritud | 5 % | EUR | –1 231,08 | 0,00 | –1 231,08 |
| GR | Puu- ja köögiviljad – tomatite töötlemine | 2004 | Kirjendatud andmed ei olnud kooskõlastatud tootjate organisatsiooni ametliku raamatupidamisega; tootjate organisatsioon oli esitanud andmed, mis ei kajastanud tootlikkust | fikseeritud | 5 % | EUR | – 417 259,82 | 0,00 | – 417 259,82 |
| GR | POSEI | 2003 | Ebapiisavad tõendid selle kohta, et lõpptarbija on toetusest tegelikku kasu saanud, ebapiisavad kontrollid toodete saarele saabumisel, IACSi puudumine | fikseeritud | 5 % | EUR | – 952 833,44 | 0,00 | – 952 833,44 |
| GR | POSEI | 2004 | Ebapiisavad tõendid selle kohta, et lõpptarbija on toetusest tegelikku kasu saanud, ebapiisavad kontrollid toodete saarele saabumisel, IACSi puudumine | fikseeritud | 5 % | EUR | – 952 833,58 | 0,00 | – 952 833,58 |
| GR | Maaelu arengu (EAGFL tagatis) lisameetmed | 2001 | Igakuiste aruannete kogusumma ületab aastaaruande summa | ühekordne | | EUR | –67 732,00 | 0,00 | –67 732,00 |
| Kokku GR | | | | | EUR | –38 233 984,82 | 0,00 | –38 233 984,82 |
| IE | Finantsaudit – hilinenud maksmised | 2004 | Maksetähtaegade eiramine | ühekordne | | EUR | –1 021 717,84 | –1 232 358,00 | 210 640,16 |
| IE | Finantsaudit – ületamine | 2004 | Rahaliste ülemmäärade ületamine | ühekordne | | EUR | – 122 295,66 | – 122 295,66 | 0,00 |
| IE | Piimapulber kaseiini tootmiseks | 2002 | Tootmisprotsessi ebapiisav kontrollimine | fikseeritud | 5 % | EUR | – 676 675,34 | 0,00 | – 676 675,34 |
| IE | Piimapulber kaseiini tootmiseks | 2003 | Tootmisprotsessi ebapiisav kontrollimine | fikseeritud | 5 % | EUR | –1 444 677,65 | 0,00 | –1 444 677,65 |
| IE | Piimapulber kaseiini tootmiseks | 2004 | Tootmisprotsessi ebapiisav kontrollimine | fikseeritud | 5 % | EUR | – 378 635,48 | 0,00 | – 378 635,48 |
| Kokku IE | | | | | EUR | –3 644 001,97 | –1 354 653,66 | –2 289 348,31 |
| IT | Finantsaudit – hilinenud maksmised | 2004 | Maksetähtaegade eiramine | ühekordne | | EUR | –48 554 937,39 | –48 865 275,10 | 310 337,71 |
| IT | Finantsaudit – ületamine | 2004 | Rahaliste ülemmäärade ületamine | ühekordne | | EUR | –47 896,46 | –47 896,46 | 0,00 |
| IT | Maaelu arengu uued meetmed (EAGFL tagatis) | 2003 | Miinimumnormide ebapiisavad kontrollimised, kohapealseks kontrollimiseks valitud toetuse saajate riskijuhtimise ebapiisav analüüs | fikseeritud | 2 % | EUR | – 292 013,00 | 0,00 | – 292 013,00 |
| IT | Vein – ümberkorraldamine | 2003 | Viinamarjakasvatusala ülehindamine | ühekordne | | EUR | – 791 044,51 | 0,00 | – 791 044,51 |
| IT | Vein – ümberkorraldamine | 2004 | Viinamarjakasvatusala ülehindamine | ühekordne | | EUR | –1 587 599,85 | 0,00 | –1 587 599,85 |
| Kokku IT | | | | | EUR | –51 273 491,21 | –48 913 171,56 | –2 360 319,65 |
| LU | Finantsaudit – hilinenud maksmised | 2005 | Maksetähtaegade eiramine | ühekordne | | EUR | –89 099,53 | –89 099,53 | 0,00 |
| LU | Finantsaudit – ületamine | 2004 | Rahaliste ülemmäärade ületamine | ühekordne | | EUR | – 132 471,39 | –42 350,66 | –90 120,73 |
| LU | Finantsaudit – ületamine | 2005 | Rahaliste ülemmäärade ületamine | ühekordne | | EUR | –14 637,53 | –14 637,53 | 0,00 |
| Kokku LU | | | | | EUR | – 236 208,45 | – 146 087,72 | –90 120,73 |
| NL | Raamaptupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine | 2003 | 2003. aasta raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine | ühekordne | | EUR | – 159 196,13 | 0,00 | – 159 196,13 |
| NL | Eksporditoetus | 1999 | Asenduskontrollimiste ebapiisav arv | fikseeritud | 5 % | EUR | –1 337 421,43 | 0,00 | –1 337 421,43 |
| NL | Eksporditoetus | 2000 | Asenduskontrollimiste ebapiisav arv | fikseeritud | 5 % | EUR | –15 460 584,91 | 0,00 | –15 460 584,91 |
| NL | Eksporditoetus | 2001 | Asenduskontrollimiste ebapiisav arv | fikseeritud | 5 % | EUR | –9 866 616,71 | 0,00 | –9 866 616,71 |
| Kokku NL | | | | | EUR | –26 823 819,18 | 0,00 | –26 823 819,18 |

MD

Meede

MA

Põhjus

Liik

%

Vääring

Summa

Tehtud vähendamised

Finantsmõju

AT

Finantsaudit – ületamine

2005

Rahaliste ülemmäärade ületamine

ühekordne

EUR

– 577,47

– 577,47

0,00

Kokku AT

EUR

– 577,47

– 577,47

0,00

BE

Raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine

2001

2001. aasta raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine

ühekordne

EUR

–45 922,50

–45 922,50

0,00

BE

Raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine

2003

2003. aasta raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine

ühekordne

EUR

–53 786,11

–29 109,11

–24 677,00

Kokku BE

EUR

–99 708,61

–75 031,61

–24 677,00

DE

Raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine

2003

2003. aasta raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine

ühekordne

EUR

–2 372 552,57

0,00

–2 372 552,57

DE

Raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine

2004

2004. aasta raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine

ühekordne

EUR

– 848 720,33

0,00

– 848 720,33

DE

Raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine

2005

2005. aasta raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine

ühekordne

EUR

–1 475 549,22

0,00

–1 475 549,22

DE

Finantsaudit – hilinenud maksmised

2005

Maksetähtaegade eiramine

ühekordne

EUR

– 123 145,69

– 188 245,69

65 100,00

DE

Finantsaudit – ületamine

2004

Rahaliste ülemmäärade ületamine

ühekordne

EUR

– 134 267,39

0,00

– 134 267,39

Kokku DE

EUR

–4 954 235,20

– 188 245,69

–4 765 989,51

DK

Eksporditoetus

2000

Asenduskontrollimiste ebapiisav rakendamine

fikseeritud

2 %

DKK

–4 042 587,64

0,00

–4 042 587,64

DK

Eksporditoetus

2000

Asenduskontrollimiste ebapiisav rakendamine

fikseeritud

5 %

DKK

–1 694 642,72

0,00

–1 694 642,72

DK

Eksporditoetus

2001

Asenduskontrollimiste ebapiisav rakendamine

fikseeritud

2 %

DKK

–11 636 374,73

0,00

–11 636 374,73

DK

Eksporditoetus

2001

Asenduskontrollimiste ebapiisav rakendamine

fikseeritud

5 %

DKK

–5 847 108,45

0,00

–5 847 108,45

DK

Eksporditoetus

2002

Asenduskontrollimiste ebapiisav rakendamine

fikseeritud

2 %

DKK

–14 620 538,05

0,00

–14 620 538,05

DK

Eksporditoetus

2002

Asenduskontrollimiste ebapiisav rakendamine

fikseeritud

5 %

DKK

–6 732 926,94

0,00

–6 732 926,94

DK

Eksporditoetus

2003

Asenduskontrollimiste ebapiisav rakendamine

fikseeritud

2 %

DKK

–3 239 587,36

0,00

–3 239 587,36

DK

Eksporditoetus

2003

Asenduskontrollimiste ebapiisav rakendamine

fikseeritud

5 %

DKK

–1 450 243,99

0,00

–1 450 243,99

DK

Finantsaudit – ületamine

2004

Rahaliste ülemmäärade ületamine

ühekordne

EUR

–68 177,57

–68 177,57

0,00

Kokku DK

DKK

–49 264 009,88

0,00

–49 264 009,88

Kokku DK

EUR

–68 177,57

–68 177,57

0,00

ES

Finantsaudit – hilinenud maksmised

2004

Maksetähtaegade eiramine

ühekordne

EUR

–9 070 409,96

–9 197 146,98

126 737,02

ES

Finantsaudit – hilinenud maksmised

2005

Maksetähtaegade eiramine

ühekordne

EUR

–7 923 714,21

–7 940 441,61

16 727,40

ES

Finantsaudit – ületamine

2005

Rahaliste ülemmäärade ületamine

ühekordne

EUR

339 296,14

339 296,14

0,00

ES

Puu- ja köögiviljad – pähklid (muud meetmed)

2003

Maksetähtaegade eiramine

ühekordne

EUR

–28 111 606,97

0,00

–28 111 606,97

ES

Puu- ja köögiviljad – pähklid (muud meetmed)

2004

Maksetähtaegade eiramine

ühekordne

EUR

–32 542 235,13

0,00

–32 542 235,13

ES

Puu- ja köögiviljad – tomatite töötlemine

2003

Väljaspool pädevate asutuste tavapärast tööaega tarnitud tomatid ei ole nõuetekohaselt kontrollitud, kirjete ebapiisav võrdlemine ametliku raamatupidamisega

fikseeritud

5 %

EUR

–1 850 032,92

0,00

–1 850 032,92

ES

Puu- ja köögiviljad – tomatite töötlemine

2004

Väljaspool pädevate asutuste tavapärast tööaega tarnitud tomatid ei ole nõuetekohaselt kontrollitud, kirjete ebapiisav võrdlemine ametliku raamatupidamisega

fikseeritud

5 %

EUR

–2 240 283,54

0,00

–2 240 283,54

ES

Müügiedendusmeetmed

2003

Kava ei ole abikõlblik

ühekordne

EUR

–20 244,02

0,00

–20 244,02

ES

Müügiedendusmeetmed

2004

Kava ei ole abikõlblik

ühekordne

EUR

–70 997,92

0,00

–70 997,92

ES

Müügiedendusmeetmed

2003

Raamatupidamise ja tehnilise kontrollimise puudujäägid

fikseeritud

10 %

EUR

– 438 782,10

0,00

– 438 782,10

ES

Müügiedendusmeetmed

2004

Raamatupidamise ja tehnilise kontrollimise puudujäägid

fikseeritud

10 %

EUR

– 500 158,94

0,00

– 500 158,94

ES

Müügiedendusmeetmed

2005

Raamatupidamise ja tehnilise kontrollimise puudujäägid

fikseeritud

10 %

EUR

– 262 486,51

0,00

– 262 486,51

ES

Müügiedendusmeetmed

2006

Raamatupidamise ja tehnilise kontrollimise puudujäägid

fikseeritud

10 %

EUR

–32 893,85

0,00

–32 893,85

Kokku ES

EUR

–82 724 549,93

–16 798 292,45

–65 926 257,48

FR

OTMS

2001

Toimingute puudulik ja puuduv füüsiline kontroll

fikseeritud

10 %

EUR

–2 150 231,66

0,00

–2 150 231,66

FR

OTMS

2002

Toimingute puudulik ja puuduv füüsiline kontroll

fikseeritud

10 %

EUR

–4 742 809,12

0,00

–4 742 809,12

FR

OTMS

2003

Toimingute puudulik ja puuduv füüsiline kontroll

fikseeritud

10 %

EUR

–1 792 725,04

0,00

–1 792 725,04

FR

Puu- ja köögiviljad – virsikute ja pirnide töötlemine

2003

Mitmed maksed on toimunud väljaspool ettenähtud maksetähtaegu

ühekordne

EUR

–22 494,75

0,00

–22 494,75

FR

Alkoholi riiklik ladustamine

2001

Maksetähtaegade eiramine

ühekordne

EUR

–2 226,40

0,00

–2 226,40

FR

Alkoholi riiklik ladustamine

2002

Maksetähtaegade eiramine

ühekordne

EUR

–14 188,94

0,00

–14 188,94

FR

Maaelu arengu uued meetmed (EAGFL tagatis)

2003

Puudujäägid täiendavate kontrollimiste ajal

fikseeritud

2 %

EUR

–1 995 633,00

0,00

–1 995 633,00

FR

Maaelu arengu uued meetmed (EAGFL tagatis)

2003

Sooduslaenu kontrollisüsteemi puudujäägid: maksedokumentide ja tegelike investeeringute ebapiisavad kontollimised

fikseeritud

5 %

EUR

–2 931 588,00

0,00

–2 931 588,00

FR

Maaelu arengu uued meetmed (EAGFL tagatis)

2004

Puudujäägid täiendavate kontrollimiste ajal

fikseeritud

2 %

EUR

–2 568 245,00

0,00

–2 568 245,00

Kokku FR

EUR

–16 220 141,91

0,00

–16 220 141,91

GR

Otsetoetused

2004

Võrreldes nõutava standardiga ei toiminud LPIS täielikult ning kohapealsed kontrollimised toimusid liiga hilja selleks, et olla täielikult tõhusad

fikseeritud

5 %

EUR

–14 991 119,26

0,00

–14 991 119,26

GR

Otsetoetused

2004

Võrreldes nõutava standardiga ei toiminud LPIS täielikult ning kohapealsed kontrollimised toimusid liiga hilja selleks, et olla täielikult tõhusad

fikseeritud

10 %

EUR

–20 792 615,42

0,00

–20 792 615,42

GR

Otsetoetused

2005

Võrreldes nõutava standardiga ei toiminud LPIS täielikult ning kohapealsed kontrollimised toimusid liiga hilja selleks, et olla täielikult tõhusad

fikseeritud

5 %

EUR

–27 702,71

0,00

–27 702,71

GR

Otsetoetused

2005

Võrreldes nõutava standardiga ei toiminud LPIS täielikult ning kohapealsed kontrollimised toimusid liiga hilja selleks, et olla täielikult tõhusad

fikseeritud

10 %

EUR

–30 657,51

0,00

–30 657,51

GR

Puu- ja köögiviljad – tomatite töötlemine

2003

Kirjendatud andmed ei olnud kooskõlastatud tootjate organisatsiooni ametliku raamatupidamisega; tootjate organisatsioon oli esitanud andmed, mis ei kajastanud tootlikkust

fikseeritud

5 %

EUR

–1 231,08

0,00

–1 231,08

GR

Puu- ja köögiviljad – tomatite töötlemine

2004

Kirjendatud andmed ei olnud kooskõlastatud tootjate organisatsiooni ametliku raamatupidamisega; tootjate organisatsioon oli esitanud andmed, mis ei kajastanud tootlikkust

fikseeritud

5 %

EUR

– 417 259,82

0,00

– 417 259,82

GR

POSEI

2003

Ebapiisavad tõendid selle kohta, et lõpptarbija on toetusest tegelikku kasu saanud, ebapiisavad kontrollid toodete saarele saabumisel, IACSi puudumine

fikseeritud

5 %

EUR

– 952 833,44

0,00

– 952 833,44

GR

POSEI

2004

Ebapiisavad tõendid selle kohta, et lõpptarbija on toetusest tegelikku kasu saanud, ebapiisavad kontrollid toodete saarele saabumisel, IACSi puudumine

fikseeritud

5 %

EUR

– 952 833,58

0,00

– 952 833,58

GR

Maaelu arengu (EAGFL tagatis) lisameetmed

2001

Igakuiste aruannete kogusumma ületab aastaaruande summa

ühekordne

EUR

–67 732,00

0,00

–67 732,00

Kokku GR

EUR

–38 233 984,82

0,00

–38 233 984,82

IE

Finantsaudit – hilinenud maksmised

2004

Maksetähtaegade eiramine

ühekordne

EUR

–1 021 717,84

–1 232 358,00

210 640,16

IE

Finantsaudit – ületamine

2004

Rahaliste ülemmäärade ületamine

ühekordne

EUR

– 122 295,66

– 122 295,66

0,00

IE

Piimapulber kaseiini tootmiseks

2002

Tootmisprotsessi ebapiisav kontrollimine

fikseeritud

5 %

EUR

– 676 675,34

0,00

– 676 675,34

IE

Piimapulber kaseiini tootmiseks

2003

Tootmisprotsessi ebapiisav kontrollimine

fikseeritud

5 %

EUR

–1 444 677,65

0,00

–1 444 677,65

IE

Piimapulber kaseiini tootmiseks

2004

Tootmisprotsessi ebapiisav kontrollimine

fikseeritud

5 %

EUR

– 378 635,48

0,00

– 378 635,48

Kokku IE

EUR

–3 644 001,97

–1 354 653,66

–2 289 348,31

IT

Finantsaudit – hilinenud maksmised

2004

Maksetähtaegade eiramine

ühekordne

EUR

–48 554 937,39

–48 865 275,10

310 337,71

IT

Finantsaudit – ületamine

2004

Rahaliste ülemmäärade ületamine

ühekordne

EUR

–47 896,46

–47 896,46

0,00

IT

Maaelu arengu uued meetmed (EAGFL tagatis)

2003

Miinimumnormide ebapiisavad kontrollimised, kohapealseks kontrollimiseks valitud toetuse saajate riskijuhtimise ebapiisav analüüs

fikseeritud

2 %

EUR

– 292 013,00

0,00

– 292 013,00

IT

Vein – ümberkorraldamine

2003

Viinamarjakasvatusala ülehindamine

ühekordne

EUR

– 791 044,51

0,00

– 791 044,51

IT

Vein – ümberkorraldamine

2004

Viinamarjakasvatusala ülehindamine

ühekordne

EUR

–1 587 599,85

0,00

–1 587 599,85

Kokku IT

EUR

–51 273 491,21

–48 913 171,56

–2 360 319,65

LU

Finantsaudit – hilinenud maksmised

2005

Maksetähtaegade eiramine

ühekordne

EUR

–89 099,53

–89 099,53

0,00

LU

Finantsaudit – ületamine

2004

Rahaliste ülemmäärade ületamine

ühekordne

EUR

– 132 471,39

–42 350,66

–90 120,73

LU

Finantsaudit – ületamine

2005

Rahaliste ülemmäärade ületamine

ühekordne

EUR

–14 637,53

–14 637,53

0,00

Kokku LU

EUR

– 236 208,45

– 146 087,72

–90 120,73

NL

Raamaptupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine

2003

2003. aasta raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine

ühekordne

EUR

– 159 196,13

0,00

– 159 196,13

NL

Eksporditoetus

1999

Asenduskontrollimiste ebapiisav arv

fikseeritud

5 %

EUR

–1 337 421,43

0,00

–1 337 421,43

NL

Eksporditoetus

2000

Asenduskontrollimiste ebapiisav arv

fikseeritud

5 %

EUR

–15 460 584,91

0,00

–15 460 584,91

NL

Eksporditoetus

2001

Asenduskontrollimiste ebapiisav arv

fikseeritud

5 %

EUR

–9 866 616,71

0,00

–9 866 616,71

Kokku NL

EUR

–26 823 819,18

0,00

–26 823 819,18

Korrektsioonid kokku – Eelarvepunkt 05 07 01 07

| MS | Meede | MA | Põhjus | Liik | % | Vääring | Summa | Tehtud vähendamised | Finantsmõju |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| FI | Finantsaudit – hilinenud maksmised | 2005 | Maksetähtaegade eiramine | ühekordne | | EUR | –59 957,06 | – 930 760,36 | 870 803,30 |
| FI | Finantsaudit – ületamine | 2004 | Rahaliste ülemmäärade ületamine | ühekordne | | EUR | –4 383,80 | –4 383,80 | 0,00 |
| Kokku FI | | | | | EUR | –64 340,86 | – 935 144,16 | 870 803,30 |
| GB | Finantsaudit – hilinenud maksmised | 2003 | Maksetähtaegade eiramine | ühekordne | | EUR | –18 692,31 | 0,00 | –18 692,31 |
| GB | Finantsaudit – hilinenud maksmised | 2004 | Maksetähtaegade eiramine | ühekordne | | EUR | –53 718 181,34 | –54 438 176,05 | 719 994,71 |
| GB | Finantsaudit – ületamine | 2004 | Rahaliste ülemmäärade ületamine | ühekordne | | EUR | – 177 600,74 | – 177 600,74 | 0,00 |
| GB | Finantsaudit – ületamine | 2004 | Rahaliste ülemmäärade ületamine | ühekordne | | GBP | –5 043,95 | –5 043,95 | 0,00 |
| GB | Tagasinõudmised | 2003 | Eeskirjade eiramiste ebaõige klassifitseerimine | ühekordne | | GBP | –23 387,80 | 0,00 | –23 387,80 |
| Kokku GB | | | | | EUR | –53 914 474,39 | –54 615 776,79 | 701 302,40 |
| Kokku GB | | | | | GBP | –28 431,75 | –5 043,95 | –23 387,80 |
| PT | Finantsaudit – hilinenud maksmised | 2005 | Maksetähtaegade eiramine | ühekordne | | EUR | – 400 433,43 | – 521 198,20 | 120 764,77 |
| PT | Finantsaudit – ületamine | 2003 | Rahaliste ülemmäärade ületamine | ühekordne | | EUR | –30 352,11 | 0,00 | –30 352,11 |
| PT | Finantsaudit – ületamine | 2004 | Rahaliste ülemmäärade ületamine | ühekordne | | EUR | – 139,80 | – 139,80 | 0,00 |
| Kokku PT | | | | | EUR | – 430 925,34 | – 521 338,00 | 90 412,66 |

MS

Meede

MA

Põhjus

Liik

%

Vääring

Summa

Tehtud vähendamised

Finantsmõju

FI

Finantsaudit – hilinenud maksmised

2005

Maksetähtaegade eiramine

ühekordne

EUR

–59 957,06

– 930 760,36

870 803,30

FI

Finantsaudit – ületamine

2004

Rahaliste ülemmäärade ületamine

ühekordne

EUR

–4 383,80

–4 383,80

0,00

Kokku FI

EUR

–64 340,86

– 935 144,16

870 803,30

GB

Finantsaudit – hilinenud maksmised

2003

Maksetähtaegade eiramine

ühekordne

EUR

–18 692,31

0,00

–18 692,31

GB

Finantsaudit – hilinenud maksmised

2004

Maksetähtaegade eiramine

ühekordne

EUR

–53 718 181,34

–54 438 176,05

719 994,71

GB

Finantsaudit – ületamine

2004

Rahaliste ülemmäärade ületamine

ühekordne

EUR

– 177 600,74

– 177 600,74

0,00

GB

Finantsaudit – ületamine

2004

Rahaliste ülemmäärade ületamine

ühekordne

GBP

–5 043,95

–5 043,95

0,00

GB

Tagasinõudmised

2003

Eeskirjade eiramiste ebaõige klassifitseerimine

ühekordne

GBP

–23 387,80

0,00

–23 387,80

Kokku GB

EUR

–53 914 474,39

–54 615 776,79

701 302,40

Kokku GB

GBP

–28 431,75

–5 043,95

–23 387,80

PT

Finantsaudit – hilinenud maksmised

2005

Maksetähtaegade eiramine

ühekordne

EUR

– 400 433,43

– 521 198,20

120 764,77

PT

Finantsaudit – ületamine

2003

Rahaliste ülemmäärade ületamine

ühekordne

EUR

–30 352,11

0,00

–30 352,11

PT

Finantsaudit – ületamine

2004

Rahaliste ülemmäärade ületamine

ühekordne

EUR

– 139,80

– 139,80

0,00

Kokku PT

EUR

– 430 925,34

– 521 338,00

90 412,66

---

III Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

| 24.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 106/63 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 106/63

---

NÕUKOGU OTSUS 2007/244/ÜVJP,

23. aprill 2007,

millega rakendatakse ühismeedet 2005/557/ÜVJP Aafrika Liidu missiooni Sudaani Darfuri piirkonnas toetava Euroopa Liidu tsiviil-sõjalise tegevuse kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse nõukogu 18. juuli 2005. aasta ühismeedet 2005/557/ÜVJP Aafrika Liidu missiooni Sudaani Darfuri piirkonnas toetava Euroopa Liidu tsiviil-sõjalise tegevuse kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõike 1 teist lõiku koostoimes Euroopa Liidu lepingu artikli 23 lõikega 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 17. oktoobril 2006 võttis nõukogu vastu otsuse 2006/725/ÜVJP ühismeetme 2005/557/ÜVJP (Aafrika Liidu missiooni Sudaani Darfuri piirkonnas toetava Euroopa Liidu tsiviil-sõjalise tegevuse kohta) (2) rakendamise kohta, mille alusel jätkatakse tsiviilkomponendi rahastamist 30. aprillini 2007. |
| --- | --- |

(1)

17. oktoobril 2006 võttis nõukogu vastu otsuse 2006/725/ÜVJP ühismeetme 2005/557/ÜVJP (Aafrika Liidu missiooni Sudaani Darfuri piirkonnas toetava Euroopa Liidu tsiviil-sõjalise tegevuse kohta) (2) rakendamise kohta, mille alusel jätkatakse tsiviilkomponendi rahastamist 30. aprillini 2007.

| (2) | Kuni Aafrika Liidu missiooni muutumiseni ÜRO ja Aafrika Liidu ühisoperatsiooniks on nõukogu kooskõlas otsuse 2006/486/ÜVJP (3) artikliga 2 otsustanud jätkata Aafrika Liidu missiooni Sudaani Darfuri piirkonnas toetavat Euroopa Liidu tsiviil-sõjalist tegevust. |
| --- | --- |

(2)

Kuni Aafrika Liidu missiooni muutumiseni ÜRO ja Aafrika Liidu ühisoperatsiooniks on nõukogu kooskõlas otsuse 2006/486/ÜVJP (3) artikliga 2 otsustanud jätkata Aafrika Liidu missiooni Sudaani Darfuri piirkonnas toetavat Euroopa Liidu tsiviil-sõjalist tegevust.

| (3) | Tsiviilkomponendi osas peaks nõukogu järelikult tegema otsuse selle toetava tegevuse jätkamise rahastamise kohta. |
| --- | --- |

(3)

Tsiviilkomponendi osas peaks nõukogu järelikult tegema otsuse selle toetava tegevuse jätkamise rahastamise kohta.

| (4) | Toetav tegevus viiakse läbi olukorras, mis võib halveneda ja kahjustada Euroopa Liidu lepingu artiklis 11 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke, |
| --- | --- |

(4)

Toetav tegevus viiakse läbi olukorras, mis võib halveneda ja kahjustada Euroopa Liidu lepingu artiklis 11 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Ühismeetme 2005/557/ÜVJP II jao rakendamisega seotud kulutuste katteks kavandatud lähtesumma ajavahemikuks 1. mai 2007–31. oktoober 2007 on 2 125 000 EUR. Nimetatud summa katab Aafrika Liidu missiooni Sudaani Darfuri piirkonnas (AMIS) praeguste volituste kehtivusaja ning järgneva üleminekuperioodi enne missiooni võimalikku muutumist ÜRO ja Aafrika Liidu ühisoperatsiooniks.

2.   Kulutusi, mida rahastatakse lõikes 1 sätestatud summast, hallatakse vastavalt Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele Euroopa Ühenduse menetlustele ja eeskirjadele, välja arvatud asjaolu, et ettemaksed ei jää ühenduse omandisse.

Kolmandate riikide kodanikud võivad osaleda pakkumismenetlustes.

3.   Kulutusi rahastatakse alates 1. maist 2007.

Artikkel 2

Nõukogu hindab hiljemalt 30. juunil 2007, kas ELi toetavat tegevust tuleks jätkata.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Luxembourg, 23. aprill 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

F.-W. STEINMEIER

---

(1)  ELT L 188, 20.7.2005, lk 46.

1

(2)  ELT L 296, 26.10.2006, lk 24.

2

(3)  Nõukogu 11. juuli 2006. aasta otsus 2006/486/ÜVJP, mis käsitleb ühismeetme 2005/557/ÜVJP Aafrika Liidu missiooni Sudaani Darfuri piirkonnas toetava Euroopa Liidu tsiviil-sõjalise tegevuse kohta, rakendamist (ELT L 192, 13.7.2006, lk 30).

3

---

| 24.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 106/65 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 106/65

---

NÕUKOGU ÜHISMEEDE 2007/245/ÜVJP,

23. aprill 2007,

millega muudetakse ühismeedet 2005/557/ÜVJP Aafrika Liidu missiooni Sudaani Darfuri piirkonnas toetava Euroopa Liidu tsiviil-sõjalise tegevuse kohta seoses Aafrika Liidu missiooni Somaalias (AMISOM) loomist abistava sõjalise toetuselemendi lisamisega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 14,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 18. juulil 2005 vastu ühismeetme 2005/557/ÜVJP Aafrika Liidu missiooni Sudaani Darfuri piirkonnas toetava Euroopa Liidu tsiviil-sõjalise tegevuse kohta. (1) |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 18. juulil 2005 vastu ühismeetme 2005/557/ÜVJP Aafrika Liidu missiooni Sudaani Darfuri piirkonnas toetava Euroopa Liidu tsiviil-sõjalise tegevuse kohta. (1)

| (2) | Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu väljendas 19. jaanuaril 2007 oma kavatsust saata kuueks kuuks Somaaliasse missioon (AMISOM), mille eesmärgiks on aidata kaasa algsele stabiliseerimisetapile Somaalias. |
| --- | --- |

(2)

Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu väljendas 19. jaanuaril 2007 oma kavatsust saata kuueks kuuks Somaaliasse missioon (AMISOM), mille eesmärgiks on aidata kaasa algsele stabiliseerimisetapile Somaalias.

| (3) | ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 20. veebruaril 2007 vastu resolutsiooni 1744 (2007), mis annab Aafrika Liidu liikmesriikidele õiguse saata kuueks kuuks Somaaliasse missioon ning kutsub ÜRO liikmesriike üles andma vajadusel AMISOMi edukaks käivitamiseks personali ja varustust ning osutama sel eesmärgil teenuseid. |
| --- | --- |

(3)

ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 20. veebruaril 2007 vastu resolutsiooni 1744 (2007), mis annab Aafrika Liidu liikmesriikidele õiguse saata kuueks kuuks Somaaliasse missioon ning kutsub ÜRO liikmesriike üles andma vajadusel AMISOMi edukaks käivitamiseks personali ja varustust ning osutama sel eesmärgil teenuseid.

| (4) | Aafrika Liit esitas 7. märtsil 2007 Euroopa Liidule taotluse osutada ajutist ekspertabi AMISOMi sõjalise planeerimise staabiüksusele, mis asub Aafrika Liidu peakorteris Addis Abebas. |
| --- | --- |

(4)

Aafrika Liit esitas 7. märtsil 2007 Euroopa Liidule taotluse osutada ajutist ekspertabi AMISOMi sõjalise planeerimise staabiüksusele, mis asub Aafrika Liidu peakorteris Addis Abebas.

| (5) | Poliitika- ja julgeolekukomitee nõustus 20. märtsil 2007 vastama Aafrika Liidu palvele positiivselt ja toetama AMISOMi Aafrika Liidu missiooni Sudaani Darfuri piirkonnas (AMIS) toetava Euroopa Liidu toetustegevuse raames. |
| --- | --- |

(5)

Poliitika- ja julgeolekukomitee nõustus 20. märtsil 2007 vastama Aafrika Liidu palvele positiivselt ja toetama AMISOMi Aafrika Liidu missiooni Sudaani Darfuri piirkonnas (AMIS) toetava Euroopa Liidu toetustegevuse raames.

| (6) | Peasekretär/kõrge esindaja teavitas oma 29. märtsi 2007. aasta kirjas Aafrika Liitu, et EL on valmis andma ajutist planeerimisalast ekspertabi ning avaldas soovi, et AMISOMi heaks töötava ELi personali suhtes kohaldataks Aafrika Ühtsuse Organisatsiooni üldist privileegide ja immuniteetide konventsiooni. |
| --- | --- |

(6)

Peasekretär/kõrge esindaja teavitas oma 29. märtsi 2007. aasta kirjas Aafrika Liitu, et EL on valmis andma ajutist planeerimisalast ekspertabi ning avaldas soovi, et AMISOMi heaks töötava ELi personali suhtes kohaldataks Aafrika Ühtsuse Organisatsiooni üldist privileegide ja immuniteetide konventsiooni.

| (7) | Ühismeedet 2005/557/ÜVJP tuleks vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(7)

Ühismeedet 2005/557/ÜVJP tuleks vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISMEETME:

Artikkel 1

Ühismeedet 2005/557/ÜVJP muudetakse järgmiselt.

| 1. | Pealkiri asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

1.

Pealkiri asendatakse järgmisega:

| 2. | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 1
  Euroopa Liit kehtestab käesolevaga AMIS II toetava Euroopa Liidu tsiviil-sõjalise toetustegevuse koos AMISOMi abistava täiendava sõjalise toetuselemendiga, mis nimetatakse “AMISit/AMISOMi toetavaks ELi toetustegevuseks”.
  ELi toetustegevuse põhieesmärk on tagada tõhus ning õigeaegne ELi abi AMIS II tugevdamise toetuseks ning lisaks toetada AMISOMi loomist. EL võtab arvesse ja toetab Aafrika isevastutuse põhimõtet ja ELi toetustegevuse eesmärgiks on toetada Aafrika Liidu poliitilisi, sõjalisi ning politseialaseid jõupingutusi Sudaani Darfuri piirkonna ja Somaalia kriisiga toimetulekuks.
  ELi toetustegevus koosneb tsiviilkomponendist ja sõjalisest komponendist.” |
| --- | --- |

2.

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 1

Euroopa Liit kehtestab käesolevaga AMIS II toetava Euroopa Liidu tsiviil-sõjalise toetustegevuse koos AMISOMi abistava täiendava sõjalise toetuselemendiga, mis nimetatakse “AMISit/AMISOMi toetavaks ELi toetustegevuseks”.

ELi toetustegevuse põhieesmärk on tagada tõhus ning õigeaegne ELi abi AMIS II tugevdamise toetuseks ning lisaks toetada AMISOMi loomist. EL võtab arvesse ja toetab Aafrika isevastutuse põhimõtet ja ELi toetustegevuse eesmärgiks on toetada Aafrika Liidu poliitilisi, sõjalisi ning politseialaseid jõupingutusi Sudaani Darfuri piirkonna ja Somaalia kriisiga toimetulekuks.

ELi toetustegevus koosneb tsiviilkomponendist ja sõjalisest komponendist.”

| 3. | Artikli 3 lõikes 1, artikli 4 lõikes 1, artikli 5 lõikes 2, artiklis 10 ja artikli 11 lõike 1 punktis a asendatakse sõnad “AMIS II” sõnadega “AMIS II ja AMISOMi”. |
| --- | --- |

3.

Artikli 3 lõikes 1, artikli 4 lõikes 1, artikli 5 lõikes 2, artiklis 10 ja artikli 11 lõike 1 punktis a asendatakse sõnad “AMIS II” sõnadega “AMIS II ja AMISOMi”.

| 4. | Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  “1.   Peasekretär/kõrge esindaja võtab kõik vajalikud meetmed, et tagada AMIS II tugevdamist ja AMISOMi toetavate ELi tegevuste koordineerimine ning nõukogu peasekretariaadi ja Addis Abebas asuva ELi koordineerimisüksuse (edaspidi “koordineerimisüksus”) vaheline koordineerimine. Nõukogu peasekretariaat annab koordineerimisüksusele suuniseid ning toetab seda igapäevase koordineerimise juhtimise ülesannete täitmisel, et tagada ühtne ning õigeaegne ELi toetus AMIS II-le kõigis selle poliitilistes, sõjalistes, politseialastes ja muudes tsiviilalastes toetustegevustes ning samuti toetus AMISOMi loomisele. Nõukogu peasekretariaat esitab nõukogu asjaomastele organitele aruandeid olukorra kohta, ajakohast teavet ning hinnanguid ELi poolt AMIS II-le ja AMIS II tugevdamisele ning AMISOMile antava toetuse kohta ning tagab strateegilise koordineerimise teiste rahastajatega, eelkõige ÜRO ning NATOga.” |
| --- | --- |

4.

Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:

“1.   Peasekretär/kõrge esindaja võtab kõik vajalikud meetmed, et tagada AMIS II tugevdamist ja AMISOMi toetavate ELi tegevuste koordineerimine ning nõukogu peasekretariaadi ja Addis Abebas asuva ELi koordineerimisüksuse (edaspidi “koordineerimisüksus”) vaheline koordineerimine. Nõukogu peasekretariaat annab koordineerimisüksusele suuniseid ning toetab seda igapäevase koordineerimise juhtimise ülesannete täitmisel, et tagada ühtne ning õigeaegne ELi toetus AMIS II-le kõigis selle poliitilistes, sõjalistes, politseialastes ja muudes tsiviilalastes toetustegevustes ning samuti toetus AMISOMi loomisele. Nõukogu peasekretariaat esitab nõukogu asjaomastele organitele aruandeid olukorra kohta, ajakohast teavet ning hinnanguid ELi poolt AMIS II-le ja AMIS II tugevdamisele ning AMISOMile antava toetuse kohta ning tagab strateegilise koordineerimise teiste rahastajatega, eelkõige ÜRO ning NATOga.”

| 5. | Artiklisse 9 lisatakse järgmine lõige:
  “1a.   AMISOMi planeerimist toetav sõjaline toetuselement abistab eelkõige strateegilise planeerimise staabiüksust Aafrika Liidu missiooni planeerimisel, sealhulgas AMISOMi lähetamise plaani koostamisel.” |
| --- | --- |

5.

Artiklisse 9 lisatakse järgmine lõige:

“1a.   AMISOMi planeerimist toetav sõjaline toetuselement abistab eelkõige strateegilise planeerimise staabiüksust Aafrika Liidu missiooni planeerimisel, sealhulgas AMISOMi lähetamise plaani koostamisel.”

Artikkel 2

Ühismeede jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 3

Ühismeede avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Luxembourg, 23. aprill 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

F.-W. STEINMEIER

---

(1)  ELT L 188, 20.7.2005, lk 46.

1

---

| 24.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 106/67 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 106/67

---

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT 2007/246/ÜVJP,

23. aprill 2007,

millega muudetakse ühist seisukohta 2007/140/ÜVJP, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 15,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu Nõukogu võttis 27. veebruaril 2007 vastu ühise seisukoha 2007/140/ÜVJP, (1) mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega rakendatakse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1737 (2006). |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu Nõukogu võttis 27. veebruaril 2007 vastu ühise seisukoha 2007/140/ÜVJP, (1) mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega rakendatakse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1737 (2006).

| (2) | ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 24. märtsil 2007 vastu resolutsiooni 1747 (2007), millega laiendatakse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1737 (2006) kehtestatud piiravate meetmete kohaldamisala. |
| --- | --- |

(2)

ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 24. märtsil 2007 vastu resolutsiooni 1747 (2007), millega laiendatakse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1737 (2006) kehtestatud piiravate meetmete kohaldamisala.

| (3) | ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1747 (2007) keelatakse relvade ja nendega seotud materjalide tarnimine Iraanist. |
| --- | --- |

(3)

ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1747 (2007) keelatakse relvade ja nendega seotud materjalide tarnimine Iraanist.

| (4) | ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1747 (2007) kutsutakse lisaks kõiki riike hoolikalt jälgima ja piirama Iraani otseselt või kaudselt ÜRO tavarelvastuse registris määratletud tavarelvastuse tarnimist, müümist või Iraanile üleandmist, tehnilise abi ja koolituse, rahalise abi, investeeringute, vahendus- või muude teenuste pakkumist ning selliste artiklite tarnimise, müügi, üleandmise, tootmise või kasutamisega seotud rahaliste vahendite ülekandmist või teenuste osutamist, et vältida relvade destabiliseerivat hankimist. Kooskõlas nende ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1747 (2007) eesmärkidega ning samuti ELi poliitikaga Iraani mitte relvi müüa, peab nõukogu asjakohaseks keelata Iraani tarnida, müüa või Iraanile üle anda mis tahes relvi ja nendega seotud materjale, samuti keelatakse nendega seonduva abi, investeeringute ja teenuste pakkumine. |
| --- | --- |

(4)

ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1747 (2007) kutsutakse lisaks kõiki riike hoolikalt jälgima ja piirama Iraani otseselt või kaudselt ÜRO tavarelvastuse registris määratletud tavarelvastuse tarnimist, müümist või Iraanile üleandmist, tehnilise abi ja koolituse, rahalise abi, investeeringute, vahendus- või muude teenuste pakkumist ning selliste artiklite tarnimise, müügi, üleandmise, tootmise või kasutamisega seotud rahaliste vahendite ülekandmist või teenuste osutamist, et vältida relvade destabiliseerivat hankimist. Kooskõlas nende ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1747 (2007) eesmärkidega ning samuti ELi poliitikaga Iraani mitte relvi müüa, peab nõukogu asjakohaseks keelata Iraani tarnida, müüa või Iraanile üle anda mis tahes relvi ja nendega seotud materjale, samuti keelatakse nendega seonduva abi, investeeringute ja teenuste pakkumine.

| (5) | ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1747 (2007) laiendatakse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1737 (2006) kehtestatud finantsalaseid ja reisimist käsitlevaid piiravaid meetmeid täiendavalt isikutele ja üksustele, kes on kaasatud või otseselt seotud tuumarelva leviku tõkestamise seisukohast tundlike tuumaenergiaalaste tegevustega Iraanis või tuumarelva kandevahendite väljatöötamisega Iraanis või kes neid tegevusi toetavad. |
| --- | --- |

(5)

ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1747 (2007) laiendatakse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1737 (2006) kehtestatud finantsalaseid ja reisimist käsitlevaid piiravaid meetmeid täiendavalt isikutele ja üksustele, kes on kaasatud või otseselt seotud tuumarelva leviku tõkestamise seisukohast tundlike tuumaenergiaalaste tegevustega Iraanis või tuumarelva kandevahendite väljatöötamisega Iraanis või kes neid tegevusi toetavad.

| (6) | ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1747 (2007) kutsutakse kõiki riike üles mitte võtma endale uusi kohustusi Iraani valitsuse suhtes toetuste, finantsabi ja sooduslaenude osas, välja arvatud humanitaar- ja arengueesmärkidel. |
| --- | --- |

(6)

ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1747 (2007) kutsutakse kõiki riike üles mitte võtma endale uusi kohustusi Iraani valitsuse suhtes toetuste, finantsabi ja sooduslaenude osas, välja arvatud humanitaar- ja arengueesmärkidel.

| (7) | Nõukogu on samuti määranud kindlaks ühise seisukoha 2007/140/ÜVJP artikli 4 lõike 1 punktis b ja artikli 5 lõike 1 punktis b esitatud kriteeriumitele vastavad isikud ja üksused. Kõnealused isikud ja üksused tuleks seetõttu kanda nimetatud ühise seisukoha II lisas esitatud loendisse. |
| --- | --- |

(7)

Nõukogu on samuti määranud kindlaks ühise seisukoha 2007/140/ÜVJP artikli 4 lõike 1 punktis b ja artikli 5 lõike 1 punktis b esitatud kriteeriumitele vastavad isikud ja üksused. Kõnealused isikud ja üksused tuleks seetõttu kanda nimetatud ühise seisukoha II lisas esitatud loendisse.

| (8) | Ühist seisukohta 2007/140/ÜVJP tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Ühist seisukohta 2007/140/ÜVJP tuleks vastavalt muuta.

| (9) | Teatavate meetmete rakendamiseks on vaja ühenduse meetmeid, |
| --- | --- |

(9)

Teatavate meetmete rakendamiseks on vaja ühenduse meetmeid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISE SEISUKOHA:

Artikkel 1

Ühist seisukohta 2007/140/ÜVJP muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 1 lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt c:






  “c) | relvad ja igasugused nendega seotud materjalid, sealhulgas tulirelvad ja laskemoon, sõjaväeveokid- ja seadmed, poolsõjaline varustus ja eespool nimetatuile ettenähtud varuosad. See keeld ei kehti sõidukite osas, mis ei ole lahingusõidukid ja mis on kaetud vastava materjaliga kaitseks ballistilise lennutrajektooriga füüsiliste kehade eest ning on ette nähtud üksnes ELi ja tema liikmesriikide personali kaitseks Iraanis.” |
| --- | --- | --- |

1.

Artikli 1 lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt c:

“c)

relvad ja igasugused nendega seotud materjalid, sealhulgas tulirelvad ja laskemoon, sõjaväeveokid- ja seadmed, poolsõjaline varustus ja eespool nimetatuile ettenähtud varuosad. See keeld ei kehti sõidukite osas, mis ei ole lahingusõidukid ja mis on kaetud vastava materjaliga kaitseks ballistilise lennutrajektooriga füüsiliste kehade eest ning on ette nähtud üksnes ELi ja tema liikmesriikide personali kaitseks Iraanis.”

| 2. | Lisatakse järgmine artikkel:
  “Artikkel 3a
  Liikmesriigid ei võta Iraani valitsuse suhtes uusi kohustusi toetuste, rahalise abi ja sooduslaenude näol, sealhulgas rahvusvahelistes finantsinstitutsioonides osalemise kaudu, välja arvatud humanitaar- ja arengueesmärkidel.” |
| --- | --- |

2.

Lisatakse järgmine artikkel:

“Artikkel 3a

Liikmesriigid ei võta Iraani valitsuse suhtes uusi kohustusi toetuste, rahalise abi ja sooduslaenude näol, sealhulgas rahvusvahelistes finantsinstitutsioonides osalemise kaudu, välja arvatud humanitaar- ja arengueesmärkidel.”

| 3. | I ja II lisa asendatakse käesoleva ühise seisukoha I ja II lisa tekstiga. |
| --- | --- |

3.

I ja II lisa asendatakse käesoleva ühise seisukoha I ja II lisa tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev ühine seisukoht jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 3

Käesolev ühine seisukoht avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Luxembourg, 23. aprill 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

F.-W. STEINMEIER

---

(1)  ELT L 61, 28.2.2007, lk 49.

1

---

I LISA

“Artikli 4 lõike 1 punktis a osutatud isikute ja artikli 5 lõike 1 punktis a osutatud isikute ja üksuste loend

A.   ÜKSUSED

| 1) | Laskemoona ja metallurgiatööstuse kontsern (AMIG) (teise nimega Laskemoona tööstuse kontsern). Muu teave: AMIG kontrolli all on 7. Tir, mis on hõlmatud resolutsiooniga 1737 (2006) osalemise tõttu Iraani tsentrifuugiprogrammis. AMIG kuulub omakorda Defence Industries Organisation'ile, mis on hõlmatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1737 (2006). |
| --- | --- |

1)

Laskemoona ja metallurgiatööstuse kontsern (AMIG) (teise nimega Laskemoona tööstuse kontsern). Muu teave: AMIG kontrolli all on 7. Tir, mis on hõlmatud resolutsiooniga 1737 (2006) osalemise tõttu Iraani tsentrifuugiprogrammis. AMIG kuulub omakorda Defence Industries Organisation'ile, mis on hõlmatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1737 (2006).

| 2) | Iraani aatomienergiaorganisatsioon (AEOI). Muu teave: osaleb Iraani tuumaprogrammis. |
| --- | --- |

2)

Iraani aatomienergiaorganisatsioon (AEOI). Muu teave: osaleb Iraani tuumaprogrammis.

| 3) | Bank Sepah ja Bank Sepah International. Muu teave: Bank Sepah toetab AIOd ja allüksusi, sealhulgas SHIG ja SBIG, mõlemaid hõlmatakse resolutsiooniga 1737 (2006). |
| --- | --- |

3)

Bank Sepah ja Bank Sepah International. Muu teave: Bank Sepah toetab AIOd ja allüksusi, sealhulgas SHIG ja SBIG, mõlemaid hõlmatakse resolutsiooniga 1737 (2006).

| 4) | Tiibrakettide tööstuskontsern (teise nimega merekaitserakettide tööstuskontsern). Muu teave: tiibrakettide tootmine ja arendamine. Vastutab mereväe rakettide, sealhulgas tiibrakettide eest. |
| --- | --- |

4)

Tiibrakettide tööstuskontsern (teise nimega merekaitserakettide tööstuskontsern). Muu teave: tiibrakettide tootmine ja arendamine. Vastutab mereväe rakettide, sealhulgas tiibrakettide eest.

| 5) | Defence Industries Organisation (DIO). Muu teave: a) MODAFLi kontrolli all olev katusorganisatsioon, mille mõned allorganisatsioonid on osalenud tsentrifuugiprogrammis, valmistades komponente, ja raketiprogrammis, b) osaleb Iraani tuumaprogrammis. |
| --- | --- |

5)

Defence Industries Organisation (DIO). Muu teave: a) MODAFLi kontrolli all olev katusorganisatsioon, mille mõned allorganisatsioonid on osalenud tsentrifuugiprogrammis, valmistades komponente, ja raketiprogrammis, b) osaleb Iraani tuumaprogrammis.

| 6) | Esfahani tuumkütuse teadus- ja tootmiskeskus (NFRPC) ja Esfahani tuumatehnoloogia keskus (ENTC). Muu teave: moodustavad osa AEOI tuumkütuse tootmise ja tarnimise ettevõttest, mis osaleb rikastamisega seotud tegevustes. AEOI on hõlmatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1737 (2006) |
| --- | --- |

6)

Esfahani tuumkütuse teadus- ja tootmiskeskus (NFRPC) ja Esfahani tuumatehnoloogia keskus (ENTC). Muu teave: moodustavad osa AEOI tuumkütuse tootmise ja tarnimise ettevõttest, mis osaleb rikastamisega seotud tegevustes. AEOI on hõlmatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1737 (2006)

| 7) | Fajr Industrial Group. Muu teave: a) endine Instrumentation Factory Plant, b) AIO allüksus, c) osaleb Iraani ballistiliste rakettide programmis. |
| --- | --- |

7)

Fajr Industrial Group. Muu teave: a) endine Instrumentation Factory Plant, b) AIO allüksus, c) osaleb Iraani ballistiliste rakettide programmis.

| 8) | Farayand Technique. Muu teave: a) osaleb Iraani tuumaprogrammis (tsentrifuugiprogramm), b) märgitakse ära IAEA aruannetes. |
| --- | --- |

8)

Farayand Technique. Muu teave: a) osaleb Iraani tuumaprogrammis (tsentrifuugiprogramm), b) märgitakse ära IAEA aruannetes.

| 9) | Kala-Electric (teise nimega ka Kalaye Electric). Muu teave: a) Tuumkütuse rikastamise katsetehase tarnija – Natanz, b) osaleb Iraani tuumaprogrammis. |
| --- | --- |

9)

Kala-Electric (teise nimega ka Kalaye Electric). Muu teave: a) Tuumkütuse rikastamise katsetehase tarnija – Natanz, b) osaleb Iraani tuumaprogrammis.

| 10) | Karaj'i tuumauuringute keskus. Muu teave: osa AEOI teadusüksusest. |
| --- | --- |

10)

Karaj'i tuumauuringute keskus. Muu teave: osa AEOI teadusüksusest.

| 11) | Kavoshyar Company. Muu teave: AEOI alluvuses olev ettevõte, mis on otsinud klaaskiude, vaakumkambri ahjusid ja laboritarbeid Iraani tuumaprogrammile. |
| --- | --- |

11)

Kavoshyar Company. Muu teave: AEOI alluvuses olev ettevõte, mis on otsinud klaaskiude, vaakumkambri ahjusid ja laboritarbeid Iraani tuumaprogrammile.

| 12) | Mesbahi energiakompanii. Muu teave: a) A40 teadusreaktori tootja – Arak, b) osaleb Iraani tuumaprogrammis. |
| --- | --- |

12)

Mesbahi energiakompanii. Muu teave: a) A40 teadusreaktori tootja – Arak, b) osaleb Iraani tuumaprogrammis.

| 13) | Novin Energy Company (teise nimega Pars Novin). Muu teave: tegutseb AEOI raames ja on kandnud üle rahalisi vahendeid AEOI nimel Iraani tuumaprogrammiga seotud üksustele. |
| --- | --- |

13)

Novin Energy Company (teise nimega Pars Novin). Muu teave: tegutseb AEOI raames ja on kandnud üle rahalisi vahendeid AEOI nimel Iraani tuumaprogrammiga seotud üksustele.

| 14) | Parchin Chemical Industries. Muu teave: DIO haru, mis toodab laskemoona, plahvatusaineid, aga ka tahket raketikütust reaktiivmürskudele ja rakettidele. |
| --- | --- |

14)

Parchin Chemical Industries. Muu teave: DIO haru, mis toodab laskemoona, plahvatusaineid, aga ka tahket raketikütust reaktiivmürskudele ja rakettidele.

| 15) | Pars Aviation Services Company. Muu teave: sellel ettevõttel on erinevaid õhusõidukeid, sealhulgas MI-171, mida kasutavad Iraani revolutsioonilise kaardiväekorpuse (IRGC) õhujõud. |
| --- | --- |

15)

Pars Aviation Services Company. Muu teave: sellel ettevõttel on erinevaid õhusõidukeid, sealhulgas MI-171, mida kasutavad Iraani revolutsioonilise kaardiväekorpuse (IRGC) õhujõud.

| 16) | Pars Trash Company. Muu teave: a) osaleb Iraani tuumaprogrammis (tsentrifuugiprogramm), b) märgitakse ära IAEA aruannetes. |
| --- | --- |

16)

Pars Trash Company. Muu teave: a) osaleb Iraani tuumaprogrammis (tsentrifuugiprogramm), b) märgitakse ära IAEA aruannetes.

| 17) | Qods Aeronautics Industries. Muu teave: toodab mehitamata õhusõidukeid (UAV), langevarje, paraglaidereid, mootoriga deltaplaane jne. IRGC on uhkusega teatanud nende toodete kasutamisest oma asümmeetrilise sõja doktriini osana. |
| --- | --- |

17)

Qods Aeronautics Industries. Muu teave: toodab mehitamata õhusõidukeid (UAV), langevarje, paraglaidereid, mootoriga deltaplaane jne. IRGC on uhkusega teatanud nende toodete kasutamisest oma asümmeetrilise sõja doktriini osana.

| 18) | Sanam Industrial Group. Muu teave: AIO allüksus, on ostnud AIO nimel raketiprogrammile varustust. |
| --- | --- |

18)

Sanam Industrial Group. Muu teave: AIO allüksus, on ostnud AIO nimel raketiprogrammile varustust.

| 19) | 7. Tir. Muu teave: a) DIO allüksus, mida peetakse üldiselt otseselt seotuks Iraani tuumaprogrammiga, b) osaleb Iraani tuumaprogrammis. |
| --- | --- |

19)

7. Tir. Muu teave: a) DIO allüksus, mida peetakse üldiselt otseselt seotuks Iraani tuumaprogrammiga, b) osaleb Iraani tuumaprogrammis.

| 20) | Shahid Bagheri tööstuskontsern (SBIG). Muu teave: a) AIO allüksus, b) osaleb Iraani ballistiliste rakettide programmis. |
| --- | --- |

20)

Shahid Bagheri tööstuskontsern (SBIG). Muu teave: a) AIO allüksus, b) osaleb Iraani ballistiliste rakettide programmis.

| 21) | Shahid Hemmati tööstuskontsern (SHIG). Muu teave: a) AIO allüksus, b) osaleb Iraani ballistiliste rakettide programmis. |
| --- | --- |

21)

Shahid Hemmati tööstuskontsern (SHIG). Muu teave: a) AIO allüksus, b) osaleb Iraani ballistiliste rakettide programmis.

| 22) | Sho’a’ Aviation. Muu teave: toodab kerglennukeid, mille kohta IRGC on teatanud, et ta kasutab neid oma asümmeetrilise sõja doktriini osana. |
| --- | --- |

22)

Sho’a’ Aviation. Muu teave: toodab kerglennukeid, mille kohta IRGC on teatanud, et ta kasutab neid oma asümmeetrilise sõja doktriini osana.

| 23) | Ya Mahdi Industries Group. Muu teave: AIO allüksus, osaleb rahvusvahelistes raketiseadmete ostudes. |
| --- | --- |

23)

Ya Mahdi Industries Group. Muu teave: AIO allüksus, osaleb rahvusvahelistes raketiseadmete ostudes.

B.   FÜÜSILISED ISIKUD

| 1) | Fereidoun Abbasi-Davani. Muu teave: kaitse- ja relvajõudude logistilise toe ministeeriumi (MODAFL) vanemteadlane, seotud Rakendusfüüsika Instituudiga, töötab tihedalt koos Mohsen Fakhrizadeh-Mahabadiga. |
| --- | --- |

1)

Fereidoun Abbasi-Davani. Muu teave: kaitse- ja relvajõudude logistilise toe ministeeriumi (MODAFL) vanemteadlane, seotud Rakendusfüüsika Instituudiga, töötab tihedalt koos Mohsen Fakhrizadeh-Mahabadiga.

| 2) | Dawood Agha-Jani. Ametikoht: Tuumkütuse rikastamise katsetehase juht (Natanz). Muu teave: Iraani tuumaprogrammis osalev isik. |
| --- | --- |

2)

Dawood Agha-Jani. Ametikoht: Tuumkütuse rikastamise katsetehase juht (Natanz). Muu teave: Iraani tuumaprogrammis osalev isik.

| 3) | Ali Akbar Ahmadian. Auaste: viitseadmiral. Ametikoht: Iraani revolutsioonilise kaardiväekorpuse (IRGC) juht. |
| --- | --- |

3)

Ali Akbar Ahmadian. Auaste: viitseadmiral. Ametikoht: Iraani revolutsioonilise kaardiväekorpuse (IRGC) juht.

| 4) | Behman Asgarpour. Ametikoht: tegevjuht (Arak). Muu teave: Iraani tuumaprogrammis osalev isik. |
| --- | --- |

4)

Behman Asgarpour. Ametikoht: tegevjuht (Arak). Muu teave: Iraani tuumaprogrammis osalev isik.

| 5) | Bahmanyar Morteza Bahmanyar. Ametikoht: Aerospace Industries' Organization' (AIO) rahandus- ja eelarveosakonna juhataja. Muu teave: Iraani ballistiliste rakettide programmis osalev isik. |
| --- | --- |

5)

Bahmanyar Morteza Bahmanyar. Ametikoht: Aerospace Industries' Organization' (AIO) rahandus- ja eelarveosakonna juhataja. Muu teave: Iraani ballistiliste rakettide programmis osalev isik.

| 6) | Ahmad Vahid Dastjerdi. Ametikoht: AIO juht. Muu teave: Iraani ballistiliste rakettide programmis osalev isik. |
| --- | --- |

6)

Ahmad Vahid Dastjerdi. Ametikoht: AIO juht. Muu teave: Iraani ballistiliste rakettide programmis osalev isik.

| 7) | Ahmad Derakhshandeh. Ametikoht: juhataja ja tegevdirektor, Bank Sepah. Muu teave: Bank Sepah toetab AIOd ja allüksusi, sealhulgas Shahid Hemmati tööstuskontserni (SHIG) ja Shahid Bagheri tööstuskontserni (SBIG); mõlemaid hõlmatakse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1737 (2006). |
| --- | --- |

7)

Ahmad Derakhshandeh. Ametikoht: juhataja ja tegevdirektor, Bank Sepah. Muu teave: Bank Sepah toetab AIOd ja allüksusi, sealhulgas Shahid Hemmati tööstuskontserni (SHIG) ja Shahid Bagheri tööstuskontserni (SBIG); mõlemaid hõlmatakse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1737 (2006).

| 8) | Reza-Gholi Esmaeli. Ametikoht: AIO kaubandus- ja välissuhete osakonna juhataja. Muu teave: Iraani ballistiliste rakettide programmis osalev isik. |
| --- | --- |

8)

Reza-Gholi Esmaeli. Ametikoht: AIO kaubandus- ja välissuhete osakonna juhataja. Muu teave: Iraani ballistiliste rakettide programmis osalev isik.

| 9) | Mohsen Fakhrizadeh-Mahabadi. Muu teave: MODAFLi vanemteadlane ja endine Füüsika Uurimiskeskuse (PHRC) juhataja. Rahvusvaheline Aatomienergia Agentuur (IAEA) palus teda küsitleda seoses PHRC tegevusega ajal, mil ta töötas keskuse juhatajana, kuid Iraan keeldus. |
| --- | --- |

9)

Mohsen Fakhrizadeh-Mahabadi. Muu teave: MODAFLi vanemteadlane ja endine Füüsika Uurimiskeskuse (PHRC) juhataja. Rahvusvaheline Aatomienergia Agentuur (IAEA) palus teda küsitleda seoses PHRC tegevusega ajal, mil ta töötas keskuse juhatajana, kuid Iraan keeldus.

| 10) | Mohammad Hejazi. Auaste: brigaadikindral. Ametikoht: Bassij vastupanujõu komandör. |
| --- | --- |

10)

Mohammad Hejazi. Auaste: brigaadikindral. Ametikoht: Bassij vastupanujõu komandör.

| 11) | Mohsen Hojati. Ametikoht: Fajri tööstuskontserni juhataja. Muu teave: Fajri tööstuskontserni hõlmatakse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1737 (2006) osalemise tõttu ballistiliste rakettide programmis. |
| --- | --- |

11)

Mohsen Hojati. Ametikoht: Fajri tööstuskontserni juhataja. Muu teave: Fajri tööstuskontserni hõlmatakse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1737 (2006) osalemise tõttu ballistiliste rakettide programmis.

| 12) | Mehrdada Akhlaghi Ketabachi. Ametikoht: SBIGi juhataja. Muu teave: SBIGi hõlmatakse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1737 (2006) osalemise tõttu ballistiliste rakettide programmis. |
| --- | --- |

12)

Mehrdada Akhlaghi Ketabachi. Ametikoht: SBIGi juhataja. Muu teave: SBIGi hõlmatakse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1737 (2006) osalemise tõttu ballistiliste rakettide programmis.

| 13) | Ali Hajinia Leilabadi. Ametikoht: Mesbahi energiakompanii peadirektor. Muu teave: Iraani tuumaprogrammis osalev isik. |
| --- | --- |

13)

Ali Hajinia Leilabadi. Ametikoht: Mesbahi energiakompanii peadirektor. Muu teave: Iraani tuumaprogrammis osalev isik.

| 14) | Naser Maleki. Ametikoht: SHIGi juhataja. Muu teave: SHIGi hõlmatakse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1737 (2006) osalemise tõttu Iraani ballistiliste rakettide programmis. Naser Maleki on samuti MODAFLi ametnik, kelle ülesandeks on jälgida tööd ballistilise raketi Shahab-3 programmiga. Shahab-3 on praegu kasutusel olev Iraani ballistiline kaugmaarakett. |
| --- | --- |

14)

Naser Maleki. Ametikoht: SHIGi juhataja. Muu teave: SHIGi hõlmatakse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1737 (2006) osalemise tõttu Iraani ballistiliste rakettide programmis. Naser Maleki on samuti MODAFLi ametnik, kelle ülesandeks on jälgida tööd ballistilise raketi Shahab-3 programmiga. Shahab-3 on praegu kasutusel olev Iraani ballistiline kaugmaarakett.

| 15) | Jafar Mohammadi. Ametikoht: Iraani aatomienergiaorganisatsiooni tehniline nõustaja (vastutab tsentrifuugide ventiilide tootmise eest). Muu teave: Iraani tuumaprogrammis osalev isik. |
| --- | --- |

15)

Jafar Mohammadi. Ametikoht: Iraani aatomienergiaorganisatsiooni tehniline nõustaja (vastutab tsentrifuugide ventiilide tootmise eest). Muu teave: Iraani tuumaprogrammis osalev isik.

| 16) | Ehsan Monajemi. Ametikoht: ehitusprojektide juht, Natanz. Muu teave: Iraani tuumaprogrammis osalev isik. |
| --- | --- |

16)

Ehsan Monajemi. Ametikoht: ehitusprojektide juht, Natanz. Muu teave: Iraani tuumaprogrammis osalev isik.

| 17) | Mohammad Mehdi Nejad Nouri. Auaste: kindralleitnant. Ametikoht: Malek Ashtari Kaitsetehnoloogia Ülikooli rektor. Muu teave: Ashtari Kaitsetehnoloogia Ülikooli keemiateaduskond on MODALFi alluvuses ning on teostanud katseid berülliumiga. Iraani tuumaprogrammis osalev isik. |
| --- | --- |

17)

Mohammad Mehdi Nejad Nouri. Auaste: kindralleitnant. Ametikoht: Malek Ashtari Kaitsetehnoloogia Ülikooli rektor. Muu teave: Ashtari Kaitsetehnoloogia Ülikooli keemiateaduskond on MODALFi alluvuses ning on teostanud katseid berülliumiga. Iraani tuumaprogrammis osalev isik.

| 18) | Mohammad Qannadi. Ametikoht: AEOI teadus- ja arendustegevuse eest vastutav asepresident. Muu teave: Iraani tuumaprogrammis osalev isik. |
| --- | --- |

18)

Mohammad Qannadi. Ametikoht: AEOI teadus- ja arendustegevuse eest vastutav asepresident. Muu teave: Iraani tuumaprogrammis osalev isik.

| 19) | Amir Rahimi. Ametikoht: Esfahani tuumkütuse teadus- ja tootmiskeskuse juhataja. Muu teave: Esfahani tuumkütuse teadus- ja tootmiskeskus on AEOI tuumkütuse tootmise ja tarnimise ettevõtte osa, mis osaleb rikastamisega seotud tegevustes. |
| --- | --- |

19)

Amir Rahimi. Ametikoht: Esfahani tuumkütuse teadus- ja tootmiskeskuse juhataja. Muu teave: Esfahani tuumkütuse teadus- ja tootmiskeskus on AEOI tuumkütuse tootmise ja tarnimise ettevõtte osa, mis osaleb rikastamisega seotud tegevustes.

| 20) | Morteza Rezaie. Auaste: brigaadikindral. Ametikoht: IRGC asekomandör. |
| --- | --- |

20)

Morteza Rezaie. Auaste: brigaadikindral. Ametikoht: IRGC asekomandör.

| 21) | Morteza Safari. Auaste: kontradmiral. Ametikoht: IRGC mereväe komandör. |
| --- | --- |

21)

Morteza Safari. Auaste: kontradmiral. Ametikoht: IRGC mereväe komandör.

| 22) | Yahya Rahim Safavi. Auaste: kindralmajor. Ametikoht: komandör, IRGC (Pasdaran). Muu teave: nii Iraani tuuma- kui ka ballistiliste rakettide programmis osalev isik. |
| --- | --- |

22)

Yahya Rahim Safavi. Auaste: kindralmajor. Ametikoht: komandör, IRGC (Pasdaran). Muu teave: nii Iraani tuuma- kui ka ballistiliste rakettide programmis osalev isik.

| 23) | Seyed Jaber Safdari. Muu teave: Natanzi rikastamisrajatise juhataja. |
| --- | --- |

23)

Seyed Jaber Safdari. Muu teave: Natanzi rikastamisrajatise juhataja.

| 24) | Hosein Salimi. Auaste: kindral. Ametikoht: õhujõudude juhataja, IRGC (Pasdaran). Muu teave: Iraani ballistiliste rakettide programmis osalev isik. |
| --- | --- |

24)

Hosein Salimi. Auaste: kindral. Ametikoht: õhujõudude juhataja, IRGC (Pasdaran). Muu teave: Iraani ballistiliste rakettide programmis osalev isik.

| 25) | Qasem Soleimani. Auaste: brigaadikindral. Ametikoht: Qods'i relvajõudude komandör. |
| --- | --- |

25)

Qasem Soleimani. Auaste: brigaadikindral. Ametikoht: Qods'i relvajõudude komandör.

| 26) | Mohammad Reza Zahedi. Auaste: brigaadikindral. Ametikoht: IRGC maavägede komandör. |
| --- | --- |

26)

Mohammad Reza Zahedi. Auaste: brigaadikindral. Ametikoht: IRGC maavägede komandör.

| 27) | Kindral Zolqadr. Ametikoht: julgeolekuküsimuste asesiseminister, IRGC ametnik.” |
| --- | --- |

27)

Kindral Zolqadr. Ametikoht: julgeolekuküsimuste asesiseminister, IRGC ametnik.”

---

II LISA

“A.   Füüsilised isikud

| | Nimi | Identifitseerimisandmed | Põhjendus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Reza AGHAZADEH | Sünniaeg: 15.3.1949, passinumber: S4409483, kehtiv 26.4.2000 – 27.4.2010, välja antud: Teheran, sünnikoht: Khoy | Iraani aatomienergiaorganisatsiooni (AEOI) juht. AEOI juhib Iraani tuumaprogrammi ja on hõlmatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1737 (2006). |
| 2. | Amir Moayyed ALAI | | Seotud tsentrifuugide monteerimise ja konstrueerimise juhtimisega. IAEA direktorite nõukogu ja ÜRO Julgeolekunõukogu nõuavad Iraanilt kõikide rikastamisega seotud tegevuste peatamist. Nende tegevuste hulka kuuluvad kõik tsentrifuugidega seotud tegevused. President Ahmadinejad andis Alaile 27. augustil 2006 eriaukirja teenete eest tsentrifuugide monteerimise ja konstrueerimise juhtimisel. |
| 3. | Mohammed Fedai ASHIANI | | Seotud ammooniumuranüül-karbonaadi (AUC) tootmisega ning Natanzi rikastamiskompleksi juhtimisega. Iraanilt nõutakse kõikide rikastamisega seotud tegevuste peatamist. President Ahmadinejad andis Ashianile 27. augustil 2006 eriaukirja teenete eest AUC tootmisprotsessis ning teenete eest Natanzi (Kashan) rikastamiskompleksi juhtimisel ja tehnilisel projekteerimisel. |
| 4. | Haleh BAKHTIAR | | Seotud 99,9 % kontsentratsiooniga magneesiumi tootmisega. President Ahmadinejad andis Bakhtiarile 27. augustil 2006 eriaukirja teenete eest 99,9 % kontsentratsiooniga magneesiumi tootmisel. Sellise puhtusastmega magneesiumi kasutatakse tuumarelvades kasutatavate uraanisulamite tootmisel. Iraan on keeldunud andmast IAEA-le juurdepääsu uraanisulamite poolkerade tootmist käsitlevale dokumendile; selliseid poolkerasid kasutatakse ainult tuumarelvades. |
| 5. | Morteza BEHZAD | | Seotud tsentrifuugide komponentide tootmisega. Iraanilt nõutakse kõikide rikastamisega seotud tegevuste peatamist. Nende tegevuste hulka kuuluvad kõik tsentrifuugidega seotud tegevused. President Ahmadinejad andis Behzadile 27. augustil 2006 eriaukirja teenete eest komplekssete ja tundlike tsentrifuugikomponentide tootmisel. |
| 6. | Dr Hoseyn (Hossein) FAQIHIAN | NFPC aadress: AEOI-NFPD, P.O.Box: 11365-8486, Teheran/Iraan | Nuclear Fuel Production and Procurement Company (NFCP) asedirektor ja peadirektor; nimetatud ettevõte moodustab osa AEOIst. AEOI juhib Iraani tuumaprogrammi ja on hõlmatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1737 (2006). NFPC on osalenud rikastamisega seotud tegevustes, mille peatamist on Iraanilt nõudnud IAEA direktorite nõukogu ja ÜRO Julgeolekunõukogu. |
| 7. | Seyyed Hussein (Hossein) HUSSEINI (HOSSEINI) | | AEOI ametnik, kes on seotud raske vee reaktori (IR40) uuringute projektiga Arakis. ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1737 (2006) nõuti Iraanilt kõikide raske veega seotud projektide peatamist. |
| 8. | M. Javad KARIMI SABET | | Novin Energy Company juht. President Ahmadinejad andis Karimi Sabetile augustis 2006 eriaukirja teenete eest tuumaseadmete konstrueerimisel, tootmisel, monteerimisel ja kasutuselevõtmisel Natanzis. |
| 9. | Said Esmail KHALILIPOUR | | AEOI asejuht. AEOI juhib Iraani tuumaprogrammi ja on hõlmatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1737 (2006). |
| 10. | Ali Reza KHANCHI | NRC aadress: AEOI-NRC P.O.Box: 11365-8486 Teheran/Iraan; Faks: (+9821) 8021412 | AEOI Teherani Tuumauuringute Keskuse juht. IAEA ootab jätkuvalt Iraani selgitusi TNRC-s läbiviidud plutooniumi eraldamise katsete kohta, sealhulgas selle kohta, kas on leitud kõrgrikastatud uraani osakesi keskkonnaproovides, mis võeti Karaj'i jäätmeladustusrajatises, kus hoiti mahuteid vaesestatud uraaniga pärast katsetes kasutamist. AEOI juhib Iraani tuumaprogrammi ja on hõlmatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1737 (2006). |
| 11. | Hamid-Reza MOHAJERANI | | Seotud tootmise juhtimisega uraani muundamisrajatises (UCF) Esfahanis. President Ahmadinejad andis Mohajeranile 27. augustil 2006 eriaukirja teenete eest tootmise juhtimisel UCF-s ning UF6-üksuse (UF6 on rikastamisel kasutatav söödamaterjal) planeerimisel, ehitamisel ja installeerimisel. |
| 12. | Houshang NOBARI | | Seotud Natanzi rikastamiskompleksi juhtimisega. IAEA direktorite nõukogu ja ÜRO Julgeolekunõukogu nõuavad Iraanilt kõikide rikastamisega seotud tegevuste peatamist. Nende tegevuste hulka kuuluvad Natanzi (Kashan) kompleksis läbiviidavad tegevused. President Ahmadinejad andis Nobarile 27. augustil 2006 eriaukirja teenete eest Natanzi (Kashan) kompleksi edukal juhtimisel ja käitamisel. |
| 13. | Dr Javad RAHIQI | | AEOI Esfahani Tuumauuringute Keskuse juht. Keskus juhib uraani muundamisrajatist Esfahanis. IAEA direktorite nõukogu ja ÜRO Julgeolekunõukogu nõuavad Iraanilt kõikide rikastamisega seotud tegevuste peatamist. Nende tegevuste hulka kuuluvad kõik uraani muundamisega seotud tegevused. AEOI juhib Iraani tuumaprogrammi ja on hõlmatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1737 (2006). |
| 14. | Abbas RASHIDI | | Seotud rikastamistegevustega Natanzis. IAEA direktorite nõukogu ja ÜRO Julgeolekunõukogu nõuavad Iraanilt kõikide rikastamisega seotud tegevuste peatamist. President Ahmadinejad andis Rashidile 27. augustil 2006 eriaukirja märkimisväärsete teenete eest 164 tsentrifuugist koosneva rikastamiskaskaadi juhtimisel ja edukal käitamisel. |
| 15. | Abdollah SOLAT SANA | | Esfahani uraani muundamisrajatise (UCF) tegevdirektor. Rajatises toodetakse söödamaterjali (UF6) Natanzi rikastusrajatiste jaoks. President Ahmadinejad andis Solat Sanale 27. augustil 2006 eriaukirja tema teenete eest. |

Nimi

Identifitseerimisandmed

Põhjendus

1.

Reza AGHAZADEH

Sünniaeg: 15.3.1949, passinumber: S4409483, kehtiv 26.4.2000 – 27.4.2010, välja antud: Teheran, sünnikoht: Khoy

Iraani aatomienergiaorganisatsiooni (AEOI) juht. AEOI juhib Iraani tuumaprogrammi ja on hõlmatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1737 (2006).

2.

Amir Moayyed ALAI

Seotud tsentrifuugide monteerimise ja konstrueerimise juhtimisega. IAEA direktorite nõukogu ja ÜRO Julgeolekunõukogu nõuavad Iraanilt kõikide rikastamisega seotud tegevuste peatamist. Nende tegevuste hulka kuuluvad kõik tsentrifuugidega seotud tegevused. President Ahmadinejad andis Alaile 27. augustil 2006 eriaukirja teenete eest tsentrifuugide monteerimise ja konstrueerimise juhtimisel.

3.

Mohammed Fedai ASHIANI

Seotud ammooniumuranüül-karbonaadi (AUC) tootmisega ning Natanzi rikastamiskompleksi juhtimisega. Iraanilt nõutakse kõikide rikastamisega seotud tegevuste peatamist. President Ahmadinejad andis Ashianile 27. augustil 2006 eriaukirja teenete eest AUC tootmisprotsessis ning teenete eest Natanzi (Kashan) rikastamiskompleksi juhtimisel ja tehnilisel projekteerimisel.

4.

Haleh BAKHTIAR

Seotud 99,9 % kontsentratsiooniga magneesiumi tootmisega. President Ahmadinejad andis Bakhtiarile 27. augustil 2006 eriaukirja teenete eest 99,9 % kontsentratsiooniga magneesiumi tootmisel. Sellise puhtusastmega magneesiumi kasutatakse tuumarelvades kasutatavate uraanisulamite tootmisel. Iraan on keeldunud andmast IAEA-le juurdepääsu uraanisulamite poolkerade tootmist käsitlevale dokumendile; selliseid poolkerasid kasutatakse ainult tuumarelvades.

5.

Morteza BEHZAD

Seotud tsentrifuugide komponentide tootmisega. Iraanilt nõutakse kõikide rikastamisega seotud tegevuste peatamist. Nende tegevuste hulka kuuluvad kõik tsentrifuugidega seotud tegevused. President Ahmadinejad andis Behzadile 27. augustil 2006 eriaukirja teenete eest komplekssete ja tundlike tsentrifuugikomponentide tootmisel.

6.

Dr Hoseyn (Hossein) FAQIHIAN

NFPC aadress: AEOI-NFPD, P.O.Box: 11365-8486, Teheran/Iraan

Nuclear Fuel Production and Procurement Company (NFCP) asedirektor ja peadirektor; nimetatud ettevõte moodustab osa AEOIst. AEOI juhib Iraani tuumaprogrammi ja on hõlmatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1737 (2006). NFPC on osalenud rikastamisega seotud tegevustes, mille peatamist on Iraanilt nõudnud IAEA direktorite nõukogu ja ÜRO Julgeolekunõukogu.

7.

Seyyed Hussein (Hossein) HUSSEINI (HOSSEINI)

AEOI ametnik, kes on seotud raske vee reaktori (IR40) uuringute projektiga Arakis. ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1737 (2006) nõuti Iraanilt kõikide raske veega seotud projektide peatamist.

8.

M. Javad KARIMI SABET

Novin Energy Company juht. President Ahmadinejad andis Karimi Sabetile augustis 2006 eriaukirja teenete eest tuumaseadmete konstrueerimisel, tootmisel, monteerimisel ja kasutuselevõtmisel Natanzis.

9.

Said Esmail KHALILIPOUR

AEOI asejuht. AEOI juhib Iraani tuumaprogrammi ja on hõlmatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1737 (2006).

10.

Ali Reza KHANCHI

NRC aadress: AEOI-NRC P.O.Box: 11365-8486 Teheran/Iraan; Faks: (+9821) 8021412

AEOI Teherani Tuumauuringute Keskuse juht. IAEA ootab jätkuvalt Iraani selgitusi TNRC-s läbiviidud plutooniumi eraldamise katsete kohta, sealhulgas selle kohta, kas on leitud kõrgrikastatud uraani osakesi keskkonnaproovides, mis võeti Karaj'i jäätmeladustusrajatises, kus hoiti mahuteid vaesestatud uraaniga pärast katsetes kasutamist. AEOI juhib Iraani tuumaprogrammi ja on hõlmatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1737 (2006).

11.

Hamid-Reza MOHAJERANI

Seotud tootmise juhtimisega uraani muundamisrajatises (UCF) Esfahanis. President Ahmadinejad andis Mohajeranile 27. augustil 2006 eriaukirja teenete eest tootmise juhtimisel UCF-s ning UF6-üksuse (UF6 on rikastamisel kasutatav söödamaterjal) planeerimisel, ehitamisel ja installeerimisel.

12.

Houshang NOBARI

Seotud Natanzi rikastamiskompleksi juhtimisega. IAEA direktorite nõukogu ja ÜRO Julgeolekunõukogu nõuavad Iraanilt kõikide rikastamisega seotud tegevuste peatamist. Nende tegevuste hulka kuuluvad Natanzi (Kashan) kompleksis läbiviidavad tegevused. President Ahmadinejad andis Nobarile 27. augustil 2006 eriaukirja teenete eest Natanzi (Kashan) kompleksi edukal juhtimisel ja käitamisel.

13.

Dr Javad RAHIQI

AEOI Esfahani Tuumauuringute Keskuse juht. Keskus juhib uraani muundamisrajatist Esfahanis. IAEA direktorite nõukogu ja ÜRO Julgeolekunõukogu nõuavad Iraanilt kõikide rikastamisega seotud tegevuste peatamist. Nende tegevuste hulka kuuluvad kõik uraani muundamisega seotud tegevused. AEOI juhib Iraani tuumaprogrammi ja on hõlmatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1737 (2006).

14.

Abbas RASHIDI

Seotud rikastamistegevustega Natanzis. IAEA direktorite nõukogu ja ÜRO Julgeolekunõukogu nõuavad Iraanilt kõikide rikastamisega seotud tegevuste peatamist. President Ahmadinejad andis Rashidile 27. augustil 2006 eriaukirja märkimisväärsete teenete eest 164 tsentrifuugist koosneva rikastamiskaskaadi juhtimisel ja edukal käitamisel.

15.

Abdollah SOLAT SANA

Esfahani uraani muundamisrajatise (UCF) tegevdirektor. Rajatises toodetakse söödamaterjali (UF6) Natanzi rikastusrajatiste jaoks. President Ahmadinejad andis Solat Sanale 27. augustil 2006 eriaukirja tema teenete eest.

B.   Üksused

| | Nimi | Identifitseerimisandmed | Põhjendus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Aerospace Industries Organisation, AIO | AIO, 28 Shian 5, Lavizan, Teheran | AIO juhib Iraani raketitootmist, sealhulgas Shahid Hemmati tööstuskontserni, Shahid Bagheri tööstuskontserni ja Fajri tööstuskontserni; kõik nimetatud kontsernid on hõlmatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1737 (2006). AIO juht ja kaks vanemametnikku on samuti hõlmatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1737 (2006). |
| 2. | Armament Industries | Pasdaran Av., PO Box 19585/777, Teheran | DIO (Defence Industries Organization) filiaal. |
| 3. | Defence Technology and Science Research Centre (DTSRC) – teise nimega Educational Research Institute/Moassese | Pasdaran Av., PO Box 19585/777, Teheran | Vastutab teadusuuringute ja arendustegevuse eest. DIO filiaal DTSRC annab suure osa DIO kasumist. |
| 4. | Jaber Ibn Hayan | AEOI-JIHRD P.O.Box: 11365-8486; Teheran; 84, 20th Av. Entehaye Karegar Shomali Street; Teheran | Jaber Ibn Hayan on AOEI labor, mis osaleb kütusetsükliga seotud tegevustes. Labor tegutseb Teherani Tuumauuringute Keskuse (TNRC) juures ning Iraan ei ole selle kohta andnud teavet oma tagatislepingu alusel enne 2003. aastat, kuigi selles on teostatud muundamistoiminguid. |
| 5. | Marine Industries | Pasdaran Av., PO Box 19585/777, Teheran | DIO filiaal. |
| 6. | Nuclear Fuel Production and Procurement Company (NFPC) | AEOI-NFPD, P.O.Box: 11365-8486, Teheran/Iraan | AEOI tuumkütuse tootmise osakond (NFPD) tegeleb teadusuuringute ja arendustegevusega tuumkütusetsükli valdkonnas, sealhulgas uraaniuuringute, kaevandamise, töötlemise, muundamise ja tuumajäätmete käitlemisega. NFPC on NFPD järeltulija, AEOI alluvusse kuuluv ettevõte, kes tegeleb teadusuuringute ja arendustegevusega tuumkütusetsükli, sealhulgas muundamise ja rikastamise valdkonnas. |
| 7. | Special Industries Group | Pasdaran Av., PO Box 19585/777, Teheran | DIO filiaal. |
| 8. | TAMAS Company | | TAMAS osaleb rikastamisega seotud tegevustes, mille peatamist on Iraanilt nõudnud IAEA direktorite nõukogu ja ÜRO Julgeolekunõukogu. TAMAS on katusorganisatsioon, mille alluvuses on asutatud neli ettevõtet, millest üks tegeleb uraani kaevandamise ja kontsentreerimisega ja teine vastutab uraani töötlemise, rikastamise ja jäätmekäitluse eest. ” |

Nimi

Identifitseerimisandmed

Põhjendus

1.

Aerospace Industries Organisation, AIO

AIO, 28 Shian 5, Lavizan, Teheran

AIO juhib Iraani raketitootmist, sealhulgas Shahid Hemmati tööstuskontserni, Shahid Bagheri tööstuskontserni ja Fajri tööstuskontserni; kõik nimetatud kontsernid on hõlmatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1737 (2006). AIO juht ja kaks vanemametnikku on samuti hõlmatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1737 (2006).

2.

Armament Industries

Pasdaran Av., PO Box 19585/777, Teheran

DIO (Defence Industries Organization) filiaal.

3.

Defence Technology and Science Research Centre (DTSRC) – teise nimega Educational Research Institute/Moassese

Pasdaran Av., PO Box 19585/777, Teheran

Vastutab teadusuuringute ja arendustegevuse eest. DIO filiaal DTSRC annab suure osa DIO kasumist.

4.

Jaber Ibn Hayan

AEOI-JIHRD P.O.Box: 11365-8486; Teheran; 84, 20th Av. Entehaye Karegar Shomali Street; Teheran

Jaber Ibn Hayan on AOEI labor, mis osaleb kütusetsükliga seotud tegevustes. Labor tegutseb Teherani Tuumauuringute Keskuse (TNRC) juures ning Iraan ei ole selle kohta andnud teavet oma tagatislepingu alusel enne 2003. aastat, kuigi selles on teostatud muundamistoiminguid.

5.

Marine Industries

Pasdaran Av., PO Box 19585/777, Teheran

DIO filiaal.

6.

Nuclear Fuel Production and Procurement Company (NFPC)

AEOI-NFPD, P.O.Box: 11365-8486, Teheran/Iraan

AEOI tuumkütuse tootmise osakond (NFPD) tegeleb teadusuuringute ja arendustegevusega tuumkütusetsükli valdkonnas, sealhulgas uraaniuuringute, kaevandamise, töötlemise, muundamise ja tuumajäätmete käitlemisega. NFPC on NFPD järeltulija, AEOI alluvusse kuuluv ettevõte, kes tegeleb teadusuuringute ja arendustegevusega tuumkütusetsükli, sealhulgas muundamise ja rikastamise valdkonnas.

7.

Special Industries Group

Pasdaran Av., PO Box 19585/777, Teheran

DIO filiaal.

8.

TAMAS Company

TAMAS osaleb rikastamisega seotud tegevustes, mille peatamist on Iraanilt nõudnud IAEA direktorite nõukogu ja ÜRO Julgeolekunõukogu. TAMAS on katusorganisatsioon, mille alluvuses on asutatud neli ettevõtet, millest üks tegeleb uraani kaevandamise ja kontsentreerimisega ja teine vastutab uraani töötlemise, rikastamise ja jäätmekäitluse eest. ”

---