# Euroopa Liidu L 79/2007

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 79 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 50. köide20. märts 2007 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 79

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

50. köide20. märts 2007

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 292/2007, 19. märts 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 293/2007, 19. märts 2007, millega avatakse pakkumismenetlus bioetanoolina ühenduses kasutamiseks ette nähtud veinialkoholi müügiks | 3 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni direktiiv 2007/16/EÜ, 19. märts 2007, avatud investeerimisfonde (UCITS) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamist käsitleva nõukogu direktiivi 85/611/EMÜ rakendamise kohta seoses teatavate mõistete selgitamisega (
  1
  ) | 11 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 292/2007, 19. märts 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 293/2007, 19. märts 2007, millega avatakse pakkumismenetlus bioetanoolina ühenduses kasutamiseks ette nähtud veinialkoholi müügiks

3

DIREKTIIVID

*

Komisjoni direktiiv 2007/16/EÜ, 19. märts 2007, avatud investeerimisfonde (UCITS) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamist käsitleva nõukogu direktiivi 85/611/EMÜ rakendamise kohta seoses teatavate mõistete selgitamisega (
  1
  )

1

11

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2007/170/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 16. märts 2007, millega nähakse ette nõuded teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi võrgule (I sammas)
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 845 all) | 20 |
| | | 2007/171/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 16. märts 2007, millega nähakse ette nõuded teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi võrgule (III sammas) | 29 |
| | | 2007/172/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 19. märts 2007, millega moodustatakse kutsekvalifikatsioonide tunnustamise koordinaatorite rühm | 38 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2007/170/EÜ

*

Komisjoni otsus, 16. märts 2007, millega nähakse ette nõuded teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi võrgule (I sammas)
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 845 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 845 all)

20

2007/171/EÜ

*

Komisjoni otsus, 16. märts 2007, millega nähakse ette nõuded teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi võrgule (III sammas)

29

2007/172/EÜ

*

Komisjoni otsus, 19. märts 2007, millega moodustatakse kutsekvalifikatsioonide tunnustamise koordinaatorite rühm

38

| | | III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Nõukogu ühine seisukoht 2007/173/ÜVJP, 19. märts 2007, millega pikendatakse teatud Valgevene ametnike vastu suunatud piiravaid meetmeid | 40 |

III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

*

Nõukogu ühine seisukoht 2007/173/ÜVJP, 19. märts 2007, millega pikendatakse teatud Valgevene ametnike vastu suunatud piiravaid meetmeid

40

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu 27. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 980/2005 (üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta) parandus (ELT L 169, 30.6.2005) | 41 |

Parandused

*

Nõukogu 27. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 980/2005 (üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta) parandus (ELT L 169, 30.6.2005)

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 20.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 79/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 79/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 292/2007,

19. märts 2007,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 20. märtsil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. märts 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

1

---

LISA

Komisjoni 19. märtsi 2007. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 166,2 |
| MA | 92,4 |
| TN | 143,7 |
| TR | 132,7 |
| ZZ | 133,8 |
| 0707 00 05 | JO | 132,2 |
| MA | 65,6 |
| TR | 175,9 |
| ZZ | 124,6 |
| 0709 90 70 | MA | 66,2 |
| TR | 67,1 |
| ZZ | 66,7 |
| 0709 90 80 | IL | 121,6 |
| ZZ | 121,6 |
| 0805 10 20 | CU | 47,3 |
| EG | 45,3 |
| IL | 53,0 |
| MA | 41,7 |
| TN | 50,9 |
| TR | 65,1 |
| ZZ | 50,6 |
| 0805 50 10 | EG | 58,7 |
| IL | 68,1 |
| TR | 44,3 |
| ZZ | 57,0 |
| 0808 10 80 | AR | 77,4 |
| BR | 80,4 |
| CA | 92,2 |
| CL | 95,2 |
| CN | 75,4 |
| US | 114,1 |
| UY | 71,1 |
| ZA | 87,1 |
| ZZ | 86,6 |
| 0808 20 50 | AR | 74,8 |
| CL | 73,1 |
| UY | 70,9 |
| ZA | 71,7 |
| ZZ | 72,6 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

166,2

MA

92,4

TN

143,7

TR

132,7

ZZ

133,8

0707 00 05

JO

132,2

MA

65,6

TR

175,9

ZZ

124,6

0709 90 70

MA

66,2

TR

67,1

ZZ

66,7

0709 90 80

IL

121,6

ZZ

121,6

0805 10 20

CU

47,3

EG

45,3

IL

53,0

MA

41,7

TN

50,9

TR

65,1

ZZ

50,6

0805 50 10

EG

58,7

IL

68,1

TR

44,3

ZZ

57,0

0808 10 80

AR

77,4

BR

80,4

CA

92,2

CL

95,2

CN

75,4

US

114,1

UY

71,1

ZA

87,1

ZZ

86,6

0808 20 50

AR

74,8

CL

73,1

UY

70,9

ZA

71,7

ZZ

72,6

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood “ZZ” tähistab “muud päritolu”.

---

| 20.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 79/3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 79/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 293/2007,

19. märts 2007,

millega avatakse pakkumismenetlus bioetanoolina ühenduses kasutamiseks ette nähtud veinialkoholi müügiks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1493/1999 veinituru ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 33,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 25. juuli 2000. aasta määruses (EÜ) nr 1623/2000, milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad turumehhanismide osas, (2) sätestatakse muu hulgas nõukogu 16. märtsi 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 822/87 (veinituru ühise korralduse kohta) (3) artiklites 35, 36 ja 39 osutatud destilleerimisel saadud ja määruse (EÜ) nr 1493/1999 artiklites 27, 28 ja 30 osutatud ning sekkumisameti valduses oleva alkoholi müügi üksikasjalikud rakenduseeskirjad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 25. juuli 2000. aasta määruses (EÜ) nr 1623/2000, milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad turumehhanismide osas, (2) sätestatakse muu hulgas nõukogu 16. märtsi 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 822/87 (veinituru ühise korralduse kohta) (3) artiklites 35, 36 ja 39 osutatud destilleerimisel saadud ja määruse (EÜ) nr 1493/1999 artiklites 27, 28 ja 30 osutatud ning sekkumisameti valduses oleva alkoholi müügi üksikasjalikud rakenduseeskirjad.

| (2) | Seetõttu tuleks vastavalt määruse (EÜ) nr 1623/2000 artiklile 92 korraldada ainult bioetanoolina ühenduse kütusesektoris kasutamiseks ette nähtud veinialkoholi pakkumismenetlus, et vähendada ühenduse veinialkoholi varusid ja tagada tarnete järjepidevus määruse (EÜ) nr 1623/2000 artikli 92 kohaselt heaks kiidetud äriühingutele. |
| --- | --- |

(2)

Seetõttu tuleks vastavalt määruse (EÜ) nr 1623/2000 artiklile 92 korraldada ainult bioetanoolina ühenduse kütusesektoris kasutamiseks ette nähtud veinialkoholi pakkumismenetlus, et vähendada ühenduse veinialkoholi varusid ja tagada tarnete järjepidevus määruse (EÜ) nr 1623/2000 artikli 92 kohaselt heaks kiidetud äriühingutele.

| (3) | Vastavalt nõukogu 15. detsembri 1998. aasta määrusele (EÜ) nr 2799/98, millega kehtestatakse põllumajanduse eurol põhinev valuutakord, (4) tuleb alates 1. jaanuarist 1999 väljendada müügihind ja tagatised ning teha maksed eurodes. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nõukogu 15. detsembri 1998. aasta määrusele (EÜ) nr 2799/98, millega kehtestatakse põllumajanduse eurol põhinev valuutakord, (4) tuleb alates 1. jaanuarist 1999 väljendada müügihind ja tagatised ning teha maksed eurodes.

| (4) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas veinituru korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas veinituru korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Avatakse pakkumismenetlus nr 9/2007 EÜ ühenduses bioetanoolina kasutamiseks ette nähtud veinialkoholi müügiks.

Asjaomane alkohol on saadud määruse (EÜ) nr 1493/1999 artiklite 27, 28 ja 30 kohasel destilleerimisel ning on liikmesriikide sekkumisametite valduses.

2.   Müüki pannakse 653 380,74 hektoliitrit 100 % alkoholi, mis jaotatakse järgmiselt:

| a) | partii nr 96/2007 EÜ kogusega 50 000 hektoliitrit 100 % alkoholi; |
| --- | --- |

a)

partii nr 96/2007 EÜ kogusega 50 000 hektoliitrit 100 % alkoholi;

| b) | partii nr 97/2007 EÜ kogusega 50 000 hektoliitrit 100 % alkoholi; |
| --- | --- |

b)

partii nr 97/2007 EÜ kogusega 50 000 hektoliitrit 100 % alkoholi;

| c) | partii nr 98/2007 EÜ kogusega 50 000 hektoliitrit 100 % alkoholi; |
| --- | --- |

c)

partii nr 98/2007 EÜ kogusega 50 000 hektoliitrit 100 % alkoholi;

| d) | partii nr 99/2007 EÜ kogusega 50 000 hektoliitrit 100 % alkoholi; |
| --- | --- |

d)

partii nr 99/2007 EÜ kogusega 50 000 hektoliitrit 100 % alkoholi;

| e) | partii nr 100/2007 EÜ kogusega 50 000 hektoliitrit 100 % alkoholi; |
| --- | --- |

e)

partii nr 100/2007 EÜ kogusega 50 000 hektoliitrit 100 % alkoholi;

| f) | partii nr 101/2007 EÜ kogusega 50 000 hektoliitrit 100 % alkoholi; |
| --- | --- |

f)

partii nr 101/2007 EÜ kogusega 50 000 hektoliitrit 100 % alkoholi;

| g) | partii nr 102/2007 EÜ kogusega 50 000 hektoliitrit 100 % alkoholi; |
| --- | --- |

g)

partii nr 102/2007 EÜ kogusega 50 000 hektoliitrit 100 % alkoholi;

| h) | partii nr 103/2007 EÜ kogusega 50 000 hektoliitrit 100 % alkoholi; |
| --- | --- |

h)

partii nr 103/2007 EÜ kogusega 50 000 hektoliitrit 100 % alkoholi;

| i) | partii nr 104/2007 EÜ kogusega 50 000 hektoliitrit 100 % alkoholi; |
| --- | --- |

i)

partii nr 104/2007 EÜ kogusega 50 000 hektoliitrit 100 % alkoholi;

| j) | partii nr 105/2007 EÜ kogusega 50 000 hektoliitrit 100 % alkoholi; |
| --- | --- |

j)

partii nr 105/2007 EÜ kogusega 50 000 hektoliitrit 100 % alkoholi;

| k) | partii nr 106/2007 EÜ kogusega 50 000 hektoliitrit 100 % alkoholi; |
| --- | --- |

k)

partii nr 106/2007 EÜ kogusega 50 000 hektoliitrit 100 % alkoholi;

| l) | partii nr 107/2007 EÜ kogusega 50 000 hektoliitrit 100 % alkoholi; |
| --- | --- |

l)

partii nr 107/2007 EÜ kogusega 50 000 hektoliitrit 100 % alkoholi;

| m) | partii nr 108/2007 EÜ kogusega 53 380,74 hektoliitrit 100 % alkoholi. |
| --- | --- |

m)

partii nr 108/2007 EÜ kogusega 53 380,74 hektoliitrit 100 % alkoholi.

3.   Käesoleva määruse I lisas on sätestatud partiisid moodustavate vaatide asukoht ja viited, igas vaadis sisalduv alkoholikogus, alkoholisisaldus ning alkoholi omadused.

4.   Pakkumismenetlusest saavad osa võtta ainult määruse (EÜ) nr 1623/2000 artikli 92 kohaselt heaks kiidetud asutused.

Artikkel 2

Müük toimub vastavalt määruse (EÜ) nr 1623/2000 artiklitele 93, 94, 94b, 94c, 94d, 95–98, 100 ja 101 ning vastavalt määruse (EÜ) nr 2799/98 artiklile 2.

Artikkel 3

1.   Pakkumised tuleb esitada II lisas osutatud sekkumisametitele, kelle valduses on asjaomane alkohol, või saata tähitud kirja teel kõnealuste sekkumisametite postiaadressil.

2.   Pakkumised esitatakse kahekordses pitseeritud ümbrikus, sisemisele ümbrikule tehakse märge “Pakkumine vastavalt menetlusele nr 9/2007 EÜ ühenduses bioetanoolina ette nähtud kasutamiseks”, välimisele ümbrikule kirjutatakse asjaomase sekkumisameti aadress.

3.   Pakkumised peavad asjaomasesse sekkumisametisse jõudma hiljemalt 2. aprillil 2007. aastal kell 12.00 (Brüsseli aja järgi).

Artikkel 4

1.   Selleks et pakkumisi saaks arvesse võtta, peavad need vastama määruse (EÜ) nr 1623/2000 artiklitele 94 ja 97.

2.   Selleks et pakkumist saaks arvesse võtta, peab sellega koos olema esitatud

| a) | tõend selle kohta, et asjaomasele sekkumisametile, kelle valduses alkohol on, on esitatud pakkumistagatis 4 eurot 100 % alkoholi hektoliitri kohta; |
| --- | --- |

a)

tõend selle kohta, et asjaomasele sekkumisametile, kelle valduses alkohol on, on esitatud pakkumistagatis 4 eurot 100 % alkoholi hektoliitri kohta;

| b) | pakkuja nimi ja aadress, viide pakkumismenetluse teatele, pakutav hind eurodes 100 % alkoholi hektoliitri kohta; |
| --- | --- |

b)

pakkuja nimi ja aadress, viide pakkumismenetluse teatele, pakutav hind eurodes 100 % alkoholi hektoliitri kohta;

| c) | pakkuja kohustus pidada kinni asjaomast pakkumismenetlust hõlmavatest eeskirjadest; |
| --- | --- |

c)

pakkuja kohustus pidada kinni asjaomast pakkumismenetlust hõlmavatest eeskirjadest;

| d) | pakkuja avaldus, milles ta kinnitab, et






  i) | loobub kõikidest nõuetest talle määratud toote kvaliteedi ja omaduste suhtes; |
| --- | --- | --- |

d)

pakkuja avaldus, milles ta kinnitab, et

i)

loobub kõikidest nõuetest talle määratud toote kvaliteedi ja omaduste suhtes;

| ii) | nõustub kõikide alkoholi sihtkoha ja alkoholi kasutust käsitlevate kontrollidega; |
| --- | --- |

ii)

nõustub kõikide alkoholi sihtkoha ja alkoholi kasutust käsitlevate kontrollidega;

| iii) | tunnistab oma kohustust tõendada, et alkoholi kasutatakse pakkumismenetluse teates määratud otstarbel. |
| --- | --- |

iii)

tunnistab oma kohustust tõendada, et alkoholi kasutatakse pakkumismenetluse teates määratud otstarbel.

Artikkel 5

Määruse (EÜ) nr 1623/2000 artiklis 94a sätestatud teatised seoses käesoleva määrusega avatud pakkumiskutsega edastatakse komisjonile käesoleva määruse III lisas osutatud aadressil.

Artikkel 6

Proovide võtmise vorminõuded on sätestatud määruse (EÜ) nr 1623/2000 artiklis 98.

Sekkumisamet esitab kogu vajaliku teabe müüki mineva alkoholi omaduste kohta.

Kõik huvitatud isikud võivad saada asjaomaselt sekkumisametilt müüki mineva alkoholi proove, mille on võtnud asjaomase sekkumisameti esindaja.

Artikkel 7

1.   Nende liikmesriikide sekkumisametid, kus müüki pandavat alkoholi ladustatakse, kontrollivad alkoholi liiki selle lõppkasutuse ajal. Seetõttu võivad nad

| a) | kohaldada määruse (EÜ) nr 1623/2000 artikli 102 sätteid mutatis mutandis; |
| --- | --- |

a)

kohaldada määruse (EÜ) nr 1623/2000 artikli 102 sätteid mutatis mutandis;

| b) | kontrollida proove tuumamagnetresonantsanalüüsi abil, et teha kindlaks alkoholi liik selle lõppkasutusel. |
| --- | --- |

b)

kontrollida proove tuumamagnetresonantsanalüüsi abil, et teha kindlaks alkoholi liik selle lõppkasutusel.

2.   Lõikes 1 osutatud kontrollimistega kaasnevad kulud jäävad alkoholi ostnud äriühingu kanda.

Artikkel 8

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. märts 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 179, 14.7.1999, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

1

(2)  EÜT L 194, 31.7.2000, lk 45. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2016/2006 (ELT L 384, 29.12.2006, lk 38).

2

(3)  EÜT L 84, 27.3.1987, lk 1. Määrus on tühistatud määrusega (EÜ) nr 1493/1999.

3

(4)  EÜT L 349, 24.12.1998, lk 1.

4

---

I LISA

| Liikmesriik ja partii number | Asukoht | Vaadi nr | 100 % alkoholi kogus hektoliitrites | Viide määrusele (EÜ) nr 1493/1999 (artiklid) | Alkoholi liik |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hispaania
  Partii nr 96/2007 EÜ | Tarancon | A-2 | 21 335 | 27 | Toorpiiritus |
| B-9 | 24 685 | 27 | Toorpiiritus |
| B-10 | 3 980 | 27 | Toorpiiritus |
| | Kokku | | 50 000 | | |
| Hispaania
  Partii nr 97/2007 EÜ | Tarancon | C-7 | 24 882 | 30 | Toorpiiritus |
| D-7 | 24 659 | 30 | Toorpiiritus |
| C-8 | 459 | 30 | Toorpiiritus |
| | Kokku | | 50 000 | | |
| Hispaania
  Partii nr 98/2007 EÜ | Tarancon | C-8 | 24 313 | 30 | Toorpiiritus |
| D-8 | 24 867 | 30 | Toorpiiritus |
| A-6 | 820 | 30 | Toorpiiritus |
| | Kokku | | 50 000 | | |
| Prantsusmaa
  Partii nr 99/2007 EÜ | Viniflhor–Port-la-Nouvelle |
| Mr Mortefon |
| Entrepot d’Alcool |
| Av. Adolphe Turrel |
| BP 62 |
| F-11210 Port-la-Nouvelle |

Liikmesriik ja partii number

Asukoht

Vaadi nr

100 % alkoholi kogus hektoliitrites

Viide määrusele (EÜ) nr 1493/1999 (artiklid)

Alkoholi liik

Hispaania

Partii nr 96/2007 EÜ

Tarancon

A-2

21 335

27

Toorpiiritus

B-9

24 685

27

Toorpiiritus

B-10

3 980

27

Toorpiiritus

Kokku

50 000

Hispaania

Partii nr 97/2007 EÜ

Tarancon

C-7

24 882

30

Toorpiiritus

D-7

24 659

30

Toorpiiritus

C-8

459

30

Toorpiiritus

Kokku

50 000

Hispaania

Partii nr 98/2007 EÜ

Tarancon

C-8

24 313

30

Toorpiiritus

D-8

24 867

30

Toorpiiritus

A-6

820

30

Toorpiiritus

Kokku

50 000

Prantsusmaa

Partii nr 99/2007 EÜ

Viniflhor–Port-la-Nouvelle

Mr Mortefon

Entrepot d’Alcool

Av. Adolphe Turrel

BP 62

F-11210 Port-la-Nouvelle

8

12 550

27

Toorpiiritus

6

11 590

27

Toorpiiritus

33

6 250

27

Toorpiiritus

8B

1 490

28

Toorpiiritus

8B

2 015

30

Toorpiiritus

6B

8 250

30

Toorpiiritus

6B

1 150

30

Toorpiiritus

6B

555

28

Toorpiiritus

8B

6 150

30

Toorpiiritus

Kokku

50 000

Prantsusmaa

Partii nr 100/2007 EÜ

| Viniflhor–Port-la-Nouvelle |
| --- |
| Mr Mortefon |
| Entrepot d’Alcool |
| Av. Adolphe Turrel |
| BP 62 |
| F-11210 Port-la-Nouvelle |

Viniflhor–Port-la-Nouvelle

Mr Mortefon

Entrepot d’Alcool

Av. Adolphe Turrel

BP 62

F-11210 Port-la-Nouvelle

10

14 155

27

Toorpiiritus

13

5 200

27

Toorpiiritus

13B

6 220

30

Toorpiiritus

13B

220

30

Toorpiiritus

13B

645

28

Toorpiiritus

10B

3 920

30

Toorpiiritus

10B

690

30

Toorpiiritus

10B

2 105

28

Toorpiiritus

15

2 980

30

Toorpiiritus

15

9 210

30

Toorpiiritus

33

4 655

27

Toorpiiritus

Kokku

50 000

Prantsusmaa

Partii nr 101/2007 EÜ

| Viniflhor–Port-la-Nouvelle |
| --- |
| Mr Mortefon |
| Entrepot d’Alcool |
| Av. Adolphe Turrel |
| BP 62 |
| F-11210 Port-la-Nouvelle |

Viniflhor–Port-la-Nouvelle

Mr Mortefon

Entrepot d’Alcool

Av. Adolphe Turrel

BP 62

F-11210 Port-la-Nouvelle

26

5 790

30

Toorpiiritus

20B

1 080

28

Toorpiiritus

26B

3 485

27

Toorpiiritus

26

3 080

30

Toorpiiritus

22

7 450

30

Toorpiiritus

22

4 910

30

Toorpiiritus

33

12 855

27

Toorpiiritus

20

11 350

27

Toorpiiritus

Kokku

50 000

Prantsusmaa

Partii nr 102/2007 EÜ

| Viniflhor–Longuefuye |
| --- |
| Mme Bretaudeau |
| F-53200 Longuefuye |

Viniflhor–Longuefuye

Mme Bretaudeau

F-53200 Longuefuye

4B

1 835

28

Toorpiiritus

4

18 410

27

Toorpiiritus

22

4 980

27

Toorpiiritus

9BIS

2 245

30

Toorpiiritus

9BIS

915

30

Toorpiiritus

9BIS

4 425

28

Toorpiiritus

9

14 900

27

Toorpiiritus

4B

815

30

Toorpiiritus

4B

1 475

30

Toorpiiritus

Kokku

50 000

Prantsusmaa

Partii nr 103/2007 EÜ

| Deulep |
| --- |
| Mr Coulomb |
| Bld Chanzy |
| F-30800 Saint-Gilles-du-Gard |

Deulep

Mr Coulomb

Bld Chanzy

F-30800 Saint-Gilles-du-Gard

73B

5 930

27

Toorpiiritus

501

7 510

27

Toorpiiritus

503

5 450

27

Toorpiiritus

506

7 120

30

Toorpiiritus

504B

6 765

27

Toorpiiritus

501B

570

30

Toorpiiritus

501B

1 010

30

Toorpiiritus

506

1 530

30

Toorpiiritus

506

275

28

Toorpiiritus

502

9 145

27

Toorpiiritus

73

930

30

Toorpiiritus

503B

270

28

Toorpiiritus

503B

2 545

30

Toorpiiritus

503B

950

30

Toorpiiritus

Kokku

50 000

Prantsusmaa

Partii nr 104/2007 EÜ

| Deulep – PSL |
| --- |
| F-13230 Port-Saint-Louis-du-Rhône |

Deulep – PSL

F-13230 Port-Saint-Louis-du-Rhône

D2

2 745

28

Toorpiiritus

D2

28 630

30

Toorpiiritus

D2

18 625

30

Toorpiiritus

Kokku

50 000

Itaalia

Partii nr 105/2007 EÜ

Cipriani-Chizzola d’Ala (TN)

27a

4 700

27

Toorpiiritus

Dister-Faenza (RA)

127a

4 500

27

Toorpiiritus

I.C.V.-Borgoricco (PD)

6a

2 200

27

Toorpiiritus

Mazzari-S. Agata sul Santerno (RA)

4a-15a

10 100

30

Toorpiiritus

Tampieri-Faenza (RA)

6a-7a-16a

1 500

27

Toorpiiritus

Villapana-Faenza (RA)

4a-2a-10a

7 300

27

Toorpiiritus

Deta-Barberino Val d’Elsa (FI)

7a

2 200

27

Toorpiiritus

Caviro-Faenza (RA)

15a-6a-8a-5a

17 500

27

Toorpiiritus

Kokku

50 000

Itaalia

Partii nr 106/2007 EÜ

Bonollo-Paduni (FR)

35a-37a

24 500

27/30

Toorpiiritus

Mazzari-S. Agata sul Santerno (RA)

4a-15a

12 100

30

Toorpiiritus

Di Lorenzo – Ponte Valleceppi (PG)

19a-22a

10 500

27

Toorpiiritus

D’Auria – Ortona (CH)

22a-62a-76a

1 000

27

Toorpiiritus

S.V.A.-Ortona (CH)

19a

1 900

30

Toorpiiritus

Kokku

50 000

Itaalia

Partii nr 107/2007 EÜ

Balice Distill. – San Basilio Mottola (TA)

4a

1 900

27

Toorpiiritus

Balice S.n.c. – Valenzano (BA)

1a-13a-14a-15a-16a-45a

8 300

27

Toorpiiritus

De Luca – Novoli (LE)

1a-8a-9a

2 800

27

Toorpiiritus

Bertolino – Partinico (PA)

24a-27a

18 700

30

Toorpiiritus

D’Auria – Ortona (CH)

22a-62a-76a

6 000

27

Toorpiiritus

S.V.M. – Sciacca (AG)

2a-3a-4a-8a-21a-30a-35a-36a-37

4 200

27/30

Toorpiiritus

Ge.Dis – Marsala (TP)

14b

8 100

30

Toorpiiritus

Kokku

50 000

Kreeka

Partii nr 108/2007 EÜ

Οινοποιητικός συνεταιρισμός Μεσσηνίας

Πύργος Τριφυλίας

(Oinopoiitikos Sinetairismos Messinias)

76

454,96

30

Toorpiiritus

77

432,94

30

Toorpiiritus

85

1 782,89

30

Toorpiiritus

86

1 684,51

30

Toorpiiritus

87

1 756,59

30

Toorpiiritus

88

1 753,86

30

Toorpiiritus

95

873,44

30

Toorpiiritus

75

444,79

30

Toorpiiritus

28

904,89

30

Toorpiiritus

80

463,46

30

Toorpiiritus

73

387,14

30

Toorpiiritus

78

27,72

30

Toorpiiritus

15

1 747,04

30

Toorpiiritus

16

1 713,67

30

Toorpiiritus

26

853,18

30

Toorpiiritus

74

427,35

30

Toorpiiritus

17

1 743,76

30

Toorpiiritus

94

887,65

30

Toorpiiritus

84

1 786,52

30

Toorpiiritus

79

439,47

30

Toorpiiritus

93

908,63

30

Toorpiiritus

83

1 795,78

30

Toorpiiritus

82

1 758,86

30

Toorpiiritus

12

1 800,87

30

Toorpiiritus

11

1 744,16

30

Toorpiiritus

18

1 707,83

30

Toorpiiritus

13

1 788,73

30

Toorpiiritus

96

827,49

30

Toorpiiritus

81

1 805,07

30

Toorpiiritus

14

1 800,04

30

Toorpiiritus

97

915,07

30

Toorpiiritus

92

908,96

30

Toorpiiritus

99

911,94

30

Toorpiiritus

25

905,06

30

Toorpiiritus

108

432,18

30

Toorpiiritus

107

432,77

30

Toorpiiritus

105

448,22

30

Toorpiiritus

106

441,22

30

Toorpiiritus

27

897,73

30

Toorpiiritus

29

579,19

30

Toorpiiritus

30

667,69

30

Toorpiiritus

19

901,65

27

Toorpiiritus

20

892,07

27

Toorpiiritus

21

900,28

27

Toorpiiritus

22

899,54

27

Toorpiiritus

23

882,32

27

Toorpiiritus

24

653,58

27

Toorpiiritus

89

847,09

27

Toorpiiritus

90

880,83

27

Toorpiiritus

91

856,22

27

Toorpiiritus

98

878,23

27

Toorpiiritus

100

745,61

27

Toorpiiritus

Kokku

53 380,74

---

II LISA

Sekkumisametid, kelle valduses on artiklis 3 osutatud alkohol

| Viniflhor – Libourne | Délégation nationale, 17 avenue de la Ballastière, BP 231, F-33505 Libourne Cedex (Tél. (33–5) 57 55 20 00; télex 57 20 25; fax (33) 557 55 20 59) |
| --- | --- |
| FEGA | Beneficencia, 8, E-28004 Madrid (Tél. (34–91) 347 64 66; fax (34–91) 347 64 65) |
| AGEA | Via Torino, 45, I-00184 Rome (Tél. (39) 06 49 49 97 14; fax (39) 06 49 49 97 61) |
| Ο.Π.Ε.Κ.Ε.Π.Ε. | Αχαρνών (Aharnon) 241, 10446 Athènes, Grèce (Tél. 210 212 4799; fax (30–210) 212 4791) |

Viniflhor – Libourne

Délégation nationale, 17 avenue de la Ballastière, BP 231, F-33505 Libourne Cedex (Tél. (33–5) 57 55 20 00; télex 57 20 25; fax (33) 557 55 20 59)

FEGA

Beneficencia, 8, E-28004 Madrid (Tél. (34–91) 347 64 66; fax (34–91) 347 64 65)

AGEA

Via Torino, 45, I-00184 Rome (Tél. (39) 06 49 49 97 14; fax (39) 06 49 49 97 61)

Ο.Π.Ε.Κ.Ε.Π.Ε.

Αχαρνών (Aharnon) 241, 10446 Athènes, Grèce (Tél. 210 212 4799; fax (30–210) 212 4791)

---

III LISA

Artiklis 5 osutatud aadress

| Commission européenne |
| --- |
| Direction générale de l’agriculture et du développement rural, unité D-2 |
| B-1049 Bruxelles |
| Faks: (32-2) 292 17 75 |
| E-post: agri-market-tenders@ec.europa.eu |

Commission européenne

Direction générale de l’agriculture et du développement rural, unité D-2

B-1049 Bruxelles

Faks: (32-2) 292 17 75

E-post: agri-market-tenders@ec.europa.eu

---

DIREKTIIVID

| 20.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 79/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 79/11

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2007/16/EÜ,

19. märts 2007,

avatud investeerimisfonde (UCITS) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamist käsitleva nõukogu direktiivi 85/611/EMÜ rakendamise kohta seoses teatavate mõistete selgitamisega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 1985. aasta direktiivi 85/611/EMÜ avatud investeerimisfonde (UCITS) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta, (1) eriti selle artikli 53a punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivis 85/611/EMÜ on sätestatud rida kohati vastastikku sõltuvaid mõisteid, mis on seotud varadega, millesse avatud investeerimisfondid võivad investeerida, näiteks vabalt kaubeldava väärtpaberi mõiste ja rahaturuinstrumendi mõiste. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivis 85/611/EMÜ on sätestatud rida kohati vastastikku sõltuvaid mõisteid, mis on seotud varadega, millesse avatud investeerimisfondid võivad investeerida, näiteks vabalt kaubeldava väärtpaberi mõiste ja rahaturuinstrumendi mõiste.

| (2) | Alates direktiivi 85/611/EMÜ vastuvõtmisest on finantsturgudel kaubeldavate finantsinstrumentide mitmekesisus märkimisväärselt suurenenud, mis on põhjustanud ebaselgust küsimuses, kas need mõisted hõlmavad teatavaid finantsinstrumentide liike. Ebaselgus mõistete kohaldamisel põhjustab direktiivi erinevaid tõlgendusi. |
| --- | --- |

(2)

Alates direktiivi 85/611/EMÜ vastuvõtmisest on finantsturgudel kaubeldavate finantsinstrumentide mitmekesisus märkimisväärselt suurenenud, mis on põhjustanud ebaselgust küsimuses, kas need mõisted hõlmavad teatavaid finantsinstrumentide liike. Ebaselgus mõistete kohaldamisel põhjustab direktiivi erinevaid tõlgendusi.

| (3) | Et tagada direktiivi 85/611/EMÜ ühtne kohaldamine ja aidata liikmesriikidel jõuda ühisele arusaamisele küsimuses, kas teatav varaliik on kõlblik avatud investeerimisfondidele, ning tagada mõistete tõlgendamine kooskõlas alusdirektiivi 85/611/EMÜ põhimõtetega, näiteks nendega, mis käsitlevad riskide hajutamist ja piiramist, avatud investeerimisfondide võimet oma osakuid osakuomanike nõudel lunastada ja arvutada oma varade puhasväärtust osakute väljalaskmisel või lunastamisel, on vaja anda pädevatele asutustele ja turuosalistele antud küsimuses rohkem kindlust. Suurem kindlus aitab kaasa ka avatud investeerimisfondide piiriüleste tehingute teatamise korra paremale toimimisele. |
| --- | --- |

(3)

Et tagada direktiivi 85/611/EMÜ ühtne kohaldamine ja aidata liikmesriikidel jõuda ühisele arusaamisele küsimuses, kas teatav varaliik on kõlblik avatud investeerimisfondidele, ning tagada mõistete tõlgendamine kooskõlas alusdirektiivi 85/611/EMÜ põhimõtetega, näiteks nendega, mis käsitlevad riskide hajutamist ja piiramist, avatud investeerimisfondide võimet oma osakuid osakuomanike nõudel lunastada ja arvutada oma varade puhasväärtust osakute väljalaskmisel või lunastamisel, on vaja anda pädevatele asutustele ja turuosalistele antud küsimuses rohkem kindlust. Suurem kindlus aitab kaasa ka avatud investeerimisfondide piiriüleste tehingute teatamise korra paremale toimimisele.

| (4) | Käesolevas direktiivis antud selgitused ei tekita iseenesest uusi toimimisviisi- või tegevusalaseid kohustusi pädevatele asutustele ega turuosalistele. Finantsinstrumentide ja tehingute ammendavate loendite kehtestamise asemel selgitatakse põhikriteeriume, et aidata hinnata, kas teatav finantsinstrumentide klass on mitmesuguste mõistetega hõlmatud. |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas direktiivis antud selgitused ei tekita iseenesest uusi toimimisviisi- või tegevusalaseid kohustusi pädevatele asutustele ega turuosalistele. Finantsinstrumentide ja tehingute ammendavate loendite kehtestamise asemel selgitatakse põhikriteeriume, et aidata hinnata, kas teatav finantsinstrumentide klass on mitmesuguste mõistetega hõlmatud.

| (5) | Seda, kas avatud investeerimisfond võib investeerida teatavasse varaliiki, ei tule hinnata üksnes selle järgi, kas see on käesoleva tekstiga selgitatud mõistetega hõlmatud vaid selle järgi, kas ta vastab direktiivi 85/611/EMÜ nõuetele. Pädevad asutused võiksid teha koostööd Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komiteega (CESR), et kujundada ühised põhimõtted nende selgituste igapäevaseks kohaldamiseks oma järelevalvekohustuste raames, eeskätt seoses direktiivi 85/611/EMÜ muude nõuetega nagu järelevalve- ja riskijuhtimismenetlused, ning tagada tootepassi sujuv toimimine. |
| --- | --- |

(5)

Seda, kas avatud investeerimisfond võib investeerida teatavasse varaliiki, ei tule hinnata üksnes selle järgi, kas see on käesoleva tekstiga selgitatud mõistetega hõlmatud vaid selle järgi, kas ta vastab direktiivi 85/611/EMÜ nõuetele. Pädevad asutused võiksid teha koostööd Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komiteega (CESR), et kujundada ühised põhimõtted nende selgituste igapäevaseks kohaldamiseks oma järelevalvekohustuste raames, eeskätt seoses direktiivi 85/611/EMÜ muude nõuetega nagu järelevalve- ja riskijuhtimismenetlused, ning tagada tootepassi sujuv toimimine.

| (6) | Direktiivis 85/611/EMÜ määratletakse vabalt kaubeldavad väärtpaberid ainuüksi vormilisest ja õiguslikust vaatepunktist. Sellest tulenevalt kehtib vabalt kaubeldavate väärtpaberite määratlus suure hulga finantstoodete suhtes, millel on erinevad omadused ja likviidsusmäärad. Iga sellise finantstoote puhul tuleks tagada vabalt kaubeldavate väärtpaberite määratluse ja kõnealuse direktiivi muude sätete omavaheline kooskõla. |
| --- | --- |

(6)

Direktiivis 85/611/EMÜ määratletakse vabalt kaubeldavad väärtpaberid ainuüksi vormilisest ja õiguslikust vaatepunktist. Sellest tulenevalt kehtib vabalt kaubeldavate väärtpaberite määratlus suure hulga finantstoodete suhtes, millel on erinevad omadused ja likviidsusmäärad. Iga sellise finantstoote puhul tuleks tagada vabalt kaubeldavate väärtpaberite määratluse ja kõnealuse direktiivi muude sätete omavaheline kooskõla.

| (7) | Kinnised fondid kujutavad endast varaklassi, millele ei ole direktiivis 85/611/EMÜ selgesõnaliselt viidatud kui varale, millesse avatud investeerimisfondid võivad investeerida. Siiski käsitletakse kinniste fondide osakuid sageli vabalt kaubeldavate väärtpaberitena, milleks annab tihtipeale alust nende noteerimine reguleeritud turul. Seetõttu on vaja anda turuosalistele ja pädevatele asutustele kindlus küsimuses, kas kinniste fondide osakud on hõlmatud vabalt kaubeldavate väärtpaberite määratlusega. Pädevad asutused võiksid teha koostööd CESRga, et kujundada ühised põhimõtted kinnistele fondidele kohaldatavate kriteeriumide igapäevaseks kohaldamiseks, eelkõige seoses äriühingutele rakendatavate üldjuhtimismehhanismidega seotud põhinormidega. |
| --- | --- |

(7)

Kinnised fondid kujutavad endast varaklassi, millele ei ole direktiivis 85/611/EMÜ selgesõnaliselt viidatud kui varale, millesse avatud investeerimisfondid võivad investeerida. Siiski käsitletakse kinniste fondide osakuid sageli vabalt kaubeldavate väärtpaberitena, milleks annab tihtipeale alust nende noteerimine reguleeritud turul. Seetõttu on vaja anda turuosalistele ja pädevatele asutustele kindlus küsimuses, kas kinniste fondide osakud on hõlmatud vabalt kaubeldavate väärtpaberite määratlusega. Pädevad asutused võiksid teha koostööd CESRga, et kujundada ühised põhimõtted kinnistele fondidele kohaldatavate kriteeriumide igapäevaseks kohaldamiseks, eelkõige seoses äriühingutele rakendatavate üldjuhtimismehhanismidega seotud põhinormidega.

| (8) | Samuti on vaja täiendavat õiguskindlust selliste finantsinstrumentide liigitamisel vabalt kaubeldavateks väärtpaberiteks, mis on seotud muude varade, sealhulgas direktiivis 85/611/EMÜ osutamata varade tootlikkusega, või mis on selliste varadega tagatud. Tuleks selgeks teha, et kui seos aluseks oleva või mõne muu koostisinstrumendiga kujutab endast koostisosa, mida tuleb käsitleda sisalduva tuletisinstrumendina, kuulub finantsinstrument tuletisinstrumenti sisaldavate vabalt kaubeldavate väärtpaberite allrühma. Selle tagajärjel tuleb selle koostisosa suhtes kohaldada direktiivi 85/611/EMÜ kohaseid tuletisinstrumentide kriteeriume. |
| --- | --- |

(8)

Samuti on vaja täiendavat õiguskindlust selliste finantsinstrumentide liigitamisel vabalt kaubeldavateks väärtpaberiteks, mis on seotud muude varade, sealhulgas direktiivis 85/611/EMÜ osutamata varade tootlikkusega, või mis on selliste varadega tagatud. Tuleks selgeks teha, et kui seos aluseks oleva või mõne muu koostisinstrumendiga kujutab endast koostisosa, mida tuleb käsitleda sisalduva tuletisinstrumendina, kuulub finantsinstrument tuletisinstrumenti sisaldavate vabalt kaubeldavate väärtpaberite allrühma. Selle tagajärjel tuleb selle koostisosa suhtes kohaldada direktiivi 85/611/EMÜ kohaseid tuletisinstrumentide kriteeriume.

| (9) | Et finantsinstrument oleks direktiivis 85/611/EMÜ sisalduva rahaturuinstrumendi mõistega hõlmatud, peaks see täitma teatavaid kriteeriume, eeskätt tuleb sellega harilikult kaubelda rahaturul, see peab olema likviidne ja selle väärtust peab saama igal ajal täpselt kindlaks määrata. On vaja tagada nende kriteeriumide ühtne kohaldamine, võttes arvesse teatavaid turutavasid. Samuti on vaja selgitada, et kriteeriume tuleb tõlgendada kooskõlas direktiivi 85/611/EMÜ muude põhimõtetega. Rahaturuinstrumentide mõiste peaks laienema finantsinstrumentidele, mida ei ole reguleeritud turul noteeritud või millega seal ei kaubelda ja millele direktiiviga 85/611/EMÜ sätestatakse täiendavad kriteeriumid lisaks rahaturuinstrumentide üldkriteeriumidele. Seetõttu oli samavõrd vajalik selgitada neid kriteeriume seoses investorite kaitse nõuetega, võttes arvesse direktiivi põhimõtteid, näiteks portfelli likviidsust käsitlevat põhimõtet, mis lähtub selle artiklist 37. |
| --- | --- |

(9)

Et finantsinstrument oleks direktiivis 85/611/EMÜ sisalduva rahaturuinstrumendi mõistega hõlmatud, peaks see täitma teatavaid kriteeriume, eeskätt tuleb sellega harilikult kaubelda rahaturul, see peab olema likviidne ja selle väärtust peab saama igal ajal täpselt kindlaks määrata. On vaja tagada nende kriteeriumide ühtne kohaldamine, võttes arvesse teatavaid turutavasid. Samuti on vaja selgitada, et kriteeriume tuleb tõlgendada kooskõlas direktiivi 85/611/EMÜ muude põhimõtetega. Rahaturuinstrumentide mõiste peaks laienema finantsinstrumentidele, mida ei ole reguleeritud turul noteeritud või millega seal ei kaubelda ja millele direktiiviga 85/611/EMÜ sätestatakse täiendavad kriteeriumid lisaks rahaturuinstrumentide üldkriteeriumidele. Seetõttu oli samavõrd vajalik selgitada neid kriteeriume seoses investorite kaitse nõuetega, võttes arvesse direktiivi põhimõtteid, näiteks portfelli likviidsust käsitlevat põhimõtet, mis lähtub selle artiklist 37.

| (10) | Direktiivi 85/611/EMÜ kohaselt tuleb finantstuletisinstrumente käsitleda likviidse finantsvarana, kui need täidavad nimetatud direktiivis sätestatud kriteeriume. Samuti on vaja tagada nende kriteeriumide ühtne kohaldamine ja selgeks teha, et neid kriteeriume tuleb tõlgendada kooskõlas direktiivi muude sätetega. Lisaks sellele tuleks selgeks teha, et kui krediidituletisinstrumendid täidavad neid kriteeriume, on need finantstuletisinstrumentideks direktiivi 85/611/EMÜ tähenduses ja seetõttu tuleb neid käsitleda likviidse finantsvarana. |
| --- | --- |

(10)

Direktiivi 85/611/EMÜ kohaselt tuleb finantstuletisinstrumente käsitleda likviidse finantsvarana, kui need täidavad nimetatud direktiivis sätestatud kriteeriume. Samuti on vaja tagada nende kriteeriumide ühtne kohaldamine ja selgeks teha, et neid kriteeriume tuleb tõlgendada kooskõlas direktiivi muude sätetega. Lisaks sellele tuleks selgeks teha, et kui krediidituletisinstrumendid täidavad neid kriteeriume, on need finantstuletisinstrumentideks direktiivi 85/611/EMÜ tähenduses ja seetõttu tuleb neid käsitleda likviidse finantsvarana.

| (11) | Vajadus selgitamise järele on eriti tungiv finantsindeksitel põhinevate tuletusinstrumentide puhul. Praegu on olemas palju finantsindekseid, mis on tuletisinstrumentide aluseks. Need indeksid erinevad oma koosseisu või oma koostisosade kaalu poolest. Kõikidel muudel juhtudel tuleb tagada, et avatud investeerimisfondid suudaksid täita oma kohustusi seoses portfelli likviidsusega, mis lähtub direktiivi 85/611/EMÜ artiklist 37, ja varade puhasväärtuse arvutamisega ning et aluseks oleva tuletisinstrumendi omadused ei mõjutaks neid kohustusi ebasoodsalt. Tuleks selgitada, et tuletisinstrumendid, mis põhinevad finantsindeksitel, mille koosseis on piisavalt mitmekesine ja mis kujutavad endast asjakohast võrdluspunkti turule, mida need käsitlevad, ja mille puhul tuleb esitada vajalikku teavet indeksi koosseisu ja arvutamise kohta, kuuluvad tuletisinstrumentide alla likviidse finantsvarana. Pädevad asutused võiksid teha koostööd CESRga, et kujundada ühised lähenemisviisid nende kriteeriumide igapäevaseks kohaldamiseks indeksite suhtes, mis põhinevad varadel, mida ei ole direktiivis üksikult määratletud varadena, millesse võib investeerida. |
| --- | --- |

(11)

Vajadus selgitamise järele on eriti tungiv finantsindeksitel põhinevate tuletusinstrumentide puhul. Praegu on olemas palju finantsindekseid, mis on tuletisinstrumentide aluseks. Need indeksid erinevad oma koosseisu või oma koostisosade kaalu poolest. Kõikidel muudel juhtudel tuleb tagada, et avatud investeerimisfondid suudaksid täita oma kohustusi seoses portfelli likviidsusega, mis lähtub direktiivi 85/611/EMÜ artiklist 37, ja varade puhasväärtuse arvutamisega ning et aluseks oleva tuletisinstrumendi omadused ei mõjutaks neid kohustusi ebasoodsalt. Tuleks selgitada, et tuletisinstrumendid, mis põhinevad finantsindeksitel, mille koosseis on piisavalt mitmekesine ja mis kujutavad endast asjakohast võrdluspunkti turule, mida need käsitlevad, ja mille puhul tuleb esitada vajalikku teavet indeksi koosseisu ja arvutamise kohta, kuuluvad tuletisinstrumentide alla likviidse finantsvarana. Pädevad asutused võiksid teha koostööd CESRga, et kujundada ühised lähenemisviisid nende kriteeriumide igapäevaseks kohaldamiseks indeksite suhtes, mis põhinevad varadel, mida ei ole direktiivis üksikult määratletud varadena, millesse võib investeerida.

| (12) | Direktiivis 85/611/EMÜ tunnustatakse vabalt kaubeldavate väärtpaberite ja rahaturuinstrumentide allrühmana neid, mis sisaldavad tuletisosa. Tuletisosa lülitamine vabalt kaubeldavasse väärtpaberisse või rahaturuinstrumenti ei muuda kogu finantsinstrumenti finantstuletisinstrumendiks, mis jääks vabalt kaubeldava väärtpaberi või rahaturuinstrumendi määratlusest välja. Seetõttu on vaja selgust, kas finantstuletisinstrumenti saab käsitleda mõnes muus instrumendis sisalduvana. Pealegi kaasneb tuletisinstrumendi lülitamisega vabalt kaubeldavasse väärtpaberisse või rahaturuinstrumenti oht, et direktiiviga 85/611/EMÜ tuletisinstrumentidele kehtestatud reegleid eiratakse. Seetõttu on direktiivis vaja määratleda sisalduv tuletisosa ja nende reeglite täitmine. Arvestades uuenduste taset rahastamise vallas, ei ole sisalduv tuletisosa alati selgelt tuvastatud. Selles suhtes suurema kindluse saavutamiseks tuleks sätestada kriteeriumid selliste koostisosade tuvastamiseks. |
| --- | --- |

(12)

Direktiivis 85/611/EMÜ tunnustatakse vabalt kaubeldavate väärtpaberite ja rahaturuinstrumentide allrühmana neid, mis sisaldavad tuletisosa. Tuletisosa lülitamine vabalt kaubeldavasse väärtpaberisse või rahaturuinstrumenti ei muuda kogu finantsinstrumenti finantstuletisinstrumendiks, mis jääks vabalt kaubeldava väärtpaberi või rahaturuinstrumendi määratlusest välja. Seetõttu on vaja selgust, kas finantstuletisinstrumenti saab käsitleda mõnes muus instrumendis sisalduvana. Pealegi kaasneb tuletisinstrumendi lülitamisega vabalt kaubeldavasse väärtpaberisse või rahaturuinstrumenti oht, et direktiiviga 85/611/EMÜ tuletisinstrumentidele kehtestatud reegleid eiratakse. Seetõttu on direktiivis vaja määratleda sisalduv tuletisosa ja nende reeglite täitmine. Arvestades uuenduste taset rahastamise vallas, ei ole sisalduv tuletisosa alati selgelt tuvastatud. Selles suhtes suurema kindluse saavutamiseks tuleks sätestada kriteeriumid selliste koostisosade tuvastamiseks.

| (13) | Direktiivi 85/611/EMÜ kohaselt ei kuulu vabalt kaubeldavate väärtpaberite ja rahaturuinstrumentide määratluse alla võtted ja vahendid, mis on seotud vabalt kaubeldavate väärtpaberitega või rahaturuinstrumentidega ja mis on mõeldud portfelli tõhusaks haldamiseks. Et selgitada piire nende mõistete vahel, on vaja kehtestada teatavad kriteeriumid, et tuvastada tehinguid, mis kuuluvad selliste võtete ja vahendite alla. Samuti on vaja meelde tuletada, et neid võtteid ja vahendeid tuleb tõlgendada kooskõlas avatud investeerimisfondi muude kohustustega, eeskätt selle riskiprofiiliga. Teisisõnu, need peavad olema kooskõlas direktiivis 85/611/EMÜ riskide maandamisele ja hajutamisele seatud eeskirjadega ning direktiivist tulenevate piirangutega katteta müügile ja laenuvõtmisele. |
| --- | --- |

(13)

Direktiivi 85/611/EMÜ kohaselt ei kuulu vabalt kaubeldavate väärtpaberite ja rahaturuinstrumentide määratluse alla võtted ja vahendid, mis on seotud vabalt kaubeldavate väärtpaberitega või rahaturuinstrumentidega ja mis on mõeldud portfelli tõhusaks haldamiseks. Et selgitada piire nende mõistete vahel, on vaja kehtestada teatavad kriteeriumid, et tuvastada tehinguid, mis kuuluvad selliste võtete ja vahendite alla. Samuti on vaja meelde tuletada, et neid võtteid ja vahendeid tuleb tõlgendada kooskõlas avatud investeerimisfondi muude kohustustega, eeskätt selle riskiprofiiliga. Teisisõnu, need peavad olema kooskõlas direktiivis 85/611/EMÜ riskide maandamisele ja hajutamisele seatud eeskirjadega ning direktiivist tulenevate piirangutega katteta müügile ja laenuvõtmisele.

| (14) | Direktiivis 85/611/EMÜ sätestatakse kriteeriumid, et määratleda avatud investeerimisfonde, mis põhinevad võlakirja- või aktsiaindeksitel. Avatud investeerimisfonde, mis täidavad neid kriteeriume, koheldakse paindlikumalt väljalaskja kontsentratsioonipiirangute osas. Seetõttu on vaja kujundada selge arusaam nendest kriteeriumidest ja tagada nende ühtne kohaldamine kõikides liikmesriikides. Seoses sellega antakse täiendavaid selgitusi selle kohta, kas avatud investeerimisfondi saab pidada indeksipõhiseks, ja seeläbi rohkem kindlust tingimuste osas, mis õigustavad sellist indeksipõhiste avatud investeerimisfondide sooduskohtlemist. |
| --- | --- |

(14)

Direktiivis 85/611/EMÜ sätestatakse kriteeriumid, et määratleda avatud investeerimisfonde, mis põhinevad võlakirja- või aktsiaindeksitel. Avatud investeerimisfonde, mis täidavad neid kriteeriume, koheldakse paindlikumalt väljalaskja kontsentratsioonipiirangute osas. Seetõttu on vaja kujundada selge arusaam nendest kriteeriumidest ja tagada nende ühtne kohaldamine kõikides liikmesriikides. Seoses sellega antakse täiendavaid selgitusi selle kohta, kas avatud investeerimisfondi saab pidada indeksipõhiseks, ja seeläbi rohkem kindlust tingimuste osas, mis õigustavad sellist indeksipõhiste avatud investeerimisfondide sooduskohtlemist.

| (15) | Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komiteelt on küsitud tehnilist nõu. |
| --- | --- |

(15)

Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komiteelt on küsitud tehnilist nõu.

| (16) | Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(16)

Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Sisu

Käesolev direktiiv näeb ette eeskirjad, millega selgitatakse järgmisi mõisteid, et tagada nende ühetaoline kohaldamine:

| 1. | vabalt kaubeldavad väärtpaberid vastavalt direktiivi 85/611/EMÜ artikli 1 lõike 8 määratlusele; |
| --- | --- |

1.

vabalt kaubeldavad väärtpaberid vastavalt direktiivi 85/611/EMÜ artikli 1 lõike 8 määratlusele;

| 2. | rahaturuinstrumendid vastavalt direktiivi 85/611/EMÜ artikli 1 lõike 9 määratlusele; |
| --- | --- |

2.

rahaturuinstrumendid vastavalt direktiivi 85/611/EMÜ artikli 1 lõike 9 määratlusele;

| 3. | likviidsed finantsvarad vastavalt direktiivi 85/611/EMÜ artikli 1 lõikes 2 sätestatud avatud investeerimisfondi määratluses osutatule, võttes arvesse finantstuletisinstrumente; |
| --- | --- |

3.

likviidsed finantsvarad vastavalt direktiivi 85/611/EMÜ artikli 1 lõikes 2 sätestatud avatud investeerimisfondi määratluses osutatule, võttes arvesse finantstuletisinstrumente;

| 4. | tuletisinstrumenti sisaldav vabalt kaubeldav väärtpaber või rahaturuinstrument vastavalt direktiivi 85/611/EMÜ artikli 21 lõike 3 neljandas lõigus osutatule; |
| --- | --- |

4.

tuletisinstrumenti sisaldav vabalt kaubeldav väärtpaber või rahaturuinstrument vastavalt direktiivi 85/611/EMÜ artikli 21 lõike 3 neljandas lõigus osutatule;

| 5. | võtted ja vahendid portfelli tõhusaks haldamiseks vastavalt direktiivi 85/611/EMÜ artikli 21 lõikes 2 osutatule; |
| --- | --- |

5.

võtted ja vahendid portfelli tõhusaks haldamiseks vastavalt direktiivi 85/611/EMÜ artikli 21 lõikes 2 osutatule;

| 6. | indeksipõhised avatud investeerimisfondid vastavalt direktiivi 85/611/EMÜ artikli 22a lõikes 1 osutatule. |
| --- | --- |

6.

indeksipõhised avatud investeerimisfondid vastavalt direktiivi 85/611/EMÜ artikli 22a lõikes 1 osutatule.

Artikkel 2

Direktiivi 85/611/EMÜ artikli 1 lõige 8

Vabalt kaubeldavad väärtpaberid

1.   Viiteid vabalt kaubeldavatele väärtpaberitele direktiivi 85/611/EMÜ artikli 1 lõikes 8 käsitatakse viidetena finantsinstrumentidele, mis vastavad järgmistele nõuetele:

| a) | potentsiaalne kahju, mis avatud investeerimisfonde võib tabada seoses kõnealuste instrumentide omamisega, on piiratud nende eest makstud summaga; |
| --- | --- |

a)

potentsiaalne kahju, mis avatud investeerimisfonde võib tabada seoses kõnealuste instrumentide omamisega, on piiratud nende eest makstud summaga;

| b) | nende likviidsus ei kahjusta avatud investeerimisfondide suutlikkust järgida direktiivi 85/611/EMÜ artiklit 37; |
| --- | --- |

b)

nende likviidsus ei kahjusta avatud investeerimisfondide suutlikkust järgida direktiivi 85/611/EMÜ artiklit 37;

| c) | usaldusväärne väärtuse hindamine on neile kättesaadav järgmiselt:






  i) | väärtpaberite korral, mida noteeritakse või millega kaubeldakse reguleeritud turul vastavalt määratlusele direktiivi 85/611/EMÜ artikli 19 lõike 1 punktides a kuni d, õigete, usaldusväärsete ja regulaarsete hindade kujul, milleks on turuhinnad või hinnad, mis on tehtud kättesaadavaks emitendist sõltumatu hindamissüsteemi poolt; |
| --- | --- | --- |

c)

usaldusväärne väärtuse hindamine on neile kättesaadav järgmiselt:

i)

väärtpaberite korral, mida noteeritakse või millega kaubeldakse reguleeritud turul vastavalt määratlusele direktiivi 85/611/EMÜ artikli 19 lõike 1 punktides a kuni d, õigete, usaldusväärsete ja regulaarsete hindade kujul, milleks on turuhinnad või hinnad, mis on tehtud kättesaadavaks emitendist sõltumatu hindamissüsteemi poolt;

| ii) | direktiivi 85/611/EMÜ artikli 19 lõikes 2 viidatud muude väärtpaberite korral regulaarse hindamise kujul, mis pärineb väärtpaberi emitendilt saadud teabest või pädevast investeerimisalasest uurimistööst; |
| --- | --- |

ii)

direktiivi 85/611/EMÜ artikli 19 lõikes 2 viidatud muude väärtpaberite korral regulaarse hindamise kujul, mis pärineb väärtpaberi emitendilt saadud teabest või pädevast investeerimisalasest uurimistööst;

| d) | asjakohane teave on neile kättesaadav järgmiselt:






  i) | väärtpaberite korral, mida noteeritakse või millega kaubeldakse reguleeritud turul vastavalt määratlusele direktiivi 85/611/EMÜ artikli 19 lõike 1 punktides a kuni d, turule suunatud regulaarse, õige ja põhjaliku teabe kujul väärtpaberi või vajadusel väärtpaberite portfelli kohta; |
| --- | --- | --- |

d)

asjakohane teave on neile kättesaadav järgmiselt:

i)

väärtpaberite korral, mida noteeritakse või millega kaubeldakse reguleeritud turul vastavalt määratlusele direktiivi 85/611/EMÜ artikli 19 lõike 1 punktides a kuni d, turule suunatud regulaarse, õige ja põhjaliku teabe kujul väärtpaberi või vajadusel väärtpaberite portfelli kohta;

| ii) | direktiivi 85/611/EMÜ artikli 19 lõikes 2 viidatud muude väärtpaberite korral avatud investeerimisfondidele suunatud regulaarse ja õige teabe kujul väärtpaberi või vajadusel väärtpaberite portfelli kohta; |
| --- | --- |

ii)

direktiivi 85/611/EMÜ artikli 19 lõikes 2 viidatud muude väärtpaberite korral avatud investeerimisfondidele suunatud regulaarse ja õige teabe kujul väärtpaberi või vajadusel väärtpaberite portfelli kohta;

| e) | nad on vabalt kaubeldavad; |
| --- | --- |

e)

nad on vabalt kaubeldavad;

| f) | nende omandamine on kooskõlas avatud investeerimisfondide investeerimiseesmärkide ja/või -poliitikaga vastavalt direktiivile 85/611/EMÜ; |
| --- | --- |

f)

nende omandamine on kooskõlas avatud investeerimisfondide investeerimiseesmärkide ja/või -poliitikaga vastavalt direktiivile 85/611/EMÜ;

| g) | nende riskid on asjakohaselt kaetud avatud investeerimisfondide riskijuhtimisprotsessiga. |
| --- | --- |

g)

nende riskid on asjakohaselt kaetud avatud investeerimisfondide riskijuhtimisprotsessiga.

Esimese lõigu punktide b ja e kohaldamisel, välja arvatud juhul, kui avatud investeerimisfondidele kättesaadava teabe alusel määratakse kindlaks teisiti, eeldatakse, et finantsinstrumendid, mida noteeritakse või millega kaubeldakse reguleeritud turul vastavalt direktiivi 85/611/EMÜ artikli 19 lõike 1 punktidele a, b või c, ei kahjusta avatud investeerimisfondide suutlikkust järgida direktiivi 85/611/EMÜ artiklit 37 ning on vabalt kaubeldavad.

2.   Vabalt kaubeldavad väärtpaberid vastavalt direktiivi 85/611/EMÜ artikli 1 lõike 8 määratlusele sisaldavad järgmist:

| a) | osakud kinnistes fondides asutatud investeerimisühingute või investeerimisfondidena, mis vastavad järgmistele nõuetele:






  i) | nad vastavad lõikes 1 sätestatud nõuetele; |
| --- | --- | --- |

a)

osakud kinnistes fondides asutatud investeerimisühingute või investeerimisfondidena, mis vastavad järgmistele nõuetele:

i)

nad vastavad lõikes 1 sätestatud nõuetele;

| ii) | nende suhtes kohaldatakse äriühingutele rakendatavaid üldjuhtimismehhanisme; |
| --- | --- |

ii)

nende suhtes kohaldatakse äriühingutele rakendatavaid üldjuhtimismehhanisme;

| iii) | kui varahaldustoimingud viiakse läbi muu juriidilise isiku poolt kinnise fondi nimel, kohaldatakse kõnealuse juriidilise isiku suhtes siseriiklikke õigusnorme, eesmärgiga kaitsta investoreid; |
| --- | --- |

iii)

kui varahaldustoimingud viiakse läbi muu juriidilise isiku poolt kinnise fondi nimel, kohaldatakse kõnealuse juriidilise isiku suhtes siseriiklikke õigusnorme, eesmärgiga kaitsta investoreid;

| b) | osakud kinnistes fondides asutatud lepinguõiguse alusel, mis vastavad järgmistele nõuetele:






  i) | nad vastavad lõikes 1 sätestatud nõuetele; |
| --- | --- | --- |

b)

osakud kinnistes fondides asutatud lepinguõiguse alusel, mis vastavad järgmistele nõuetele:

i)

nad vastavad lõikes 1 sätestatud nõuetele;

| ii) | nende suhtes kohaldatakse äriühingutele rakendatavaid üldjuhtimismehhanisme, nagu on osutatud punkti a alapunktis ii; |
| --- | --- |

ii)

nende suhtes kohaldatakse äriühingutele rakendatavaid üldjuhtimismehhanisme, nagu on osutatud punkti a alapunktis ii;

| iii) | neid haldab juriidiline isik, kelle suhtes kohaldatakse siseriiklikke õigusnorme, eesmärgiga kaitsta investoreid; |
| --- | --- |

iii)

neid haldab juriidiline isik, kelle suhtes kohaldatakse siseriiklikke õigusnorme, eesmärgiga kaitsta investoreid;

| c) | finantsinstrumendid, mis vastavad järgmistele nõuetele:






  i) | nad vastavad lõikes 1 sätestatud nõuetele; |
| --- | --- | --- |

c)

finantsinstrumendid, mis vastavad järgmistele nõuetele:

i)

nad vastavad lõikes 1 sätestatud nõuetele;

| ii) | nad on kaetud muude varadega või on seotud muid varasid käsitlevate toimingutega, mis võivad erineda direktiivi 85/611/EMÜ artikli 19 lõikes 1 viidatud varadest. |
| --- | --- |

ii)

nad on kaetud muude varadega või on seotud muid varasid käsitlevate toimingutega, mis võivad erineda direktiivi 85/611/EMÜ artikli 19 lõikes 1 viidatud varadest.

3.   Kui lõike 2 punktis c käsitletud finantsinstrument sisaldab käesoleva direktiivi artiklis 10 osutatud tuletiskoostisosa, kohaldatakse kõnealuse koostisosa suhtes direktiivi 85/611/EMÜ artikli 21 nõudmisi.

Artikkel 3

Direktiivi 85/611/EMÜ artikli 1 lõige 9

Rahaturul kaubeldavad tavainstrumendid

1.   Viiteid rahaturuinstrumentidele direktiivi 85/611/EMÜ artikli 1 lõikes 9 käsitatakse viidetena kahesugustele finantsinstrumentidele, mis vastavad järgmistele nõuetele:

| a) | finantsinstrumendid, mida noteeritakse või millega kaubeldakse reguleeritud turul vastavalt direktiivi 85/611/EMÜ artikli 19 lõike 1 punktidele a, b või c; |
| --- | --- |

a)

finantsinstrumendid, mida noteeritakse või millega kaubeldakse reguleeritud turul vastavalt direktiivi 85/611/EMÜ artikli 19 lõike 1 punktidele a, b või c;

| b) | finantsinstrumendid, mida ei noteerita. |
| --- | --- |

b)

finantsinstrumendid, mida ei noteerita.

2.   Viiteid rahaturul tavaliselt kasutatavatele rahaturuinstrumentidele direktiivi 85/611/EMÜ artikli 1 lõikes 9 käsitatakse viidetena finantsinstrumentidele, mis vastavad järgmistele nõuetele:

| a) | nende esialgne tähtaeg emiteerimisel on kuni 397 päeva; |
| --- | --- |

a)

nende esialgne tähtaeg emiteerimisel on kuni 397 päeva;

| b) | nende järelejäänud tähtaeg on kuni 397 päeva; |
| --- | --- |

b)

nende järelejäänud tähtaeg on kuni 397 päeva;

| c) | nende intresse korrigeeritakse regulaarselt vastavalt rahaturu tingimustele vähemalt iga 397 päeva järel; |
| --- | --- |

c)

nende intresse korrigeeritakse regulaarselt vastavalt rahaturu tingimustele vähemalt iga 397 päeva järel;

| d) | nende riskiprofiil, kaasa arvatud krediidi- ja intressiriskid, vastavad finantsinstrumentide omadele, millel on punktides a ja b viidatud tähtaeg või nende intresse korrigeeritakse regulaarselt, nagu osutatud punktis c. |
| --- | --- |

d)

nende riskiprofiil, kaasa arvatud krediidi- ja intressiriskid, vastavad finantsinstrumentide omadele, millel on punktides a ja b viidatud tähtaeg või nende intresse korrigeeritakse regulaarselt, nagu osutatud punktis c.

Artikkel 4

Direktiivi 85/611/EMÜ artikli 1 lõige 9

Likviidsed instrumendid, mille maksumus on igal ajal täpselt kindlaks määratav

1.   Viiteid rahaturuinstrumentidele direktiivi 85/611/EMÜ artikli 1 lõikes 9 kui likviidsetele instrumentidele käsitatakse viidetena finantsinstrumentidele, mida on võimalik piiratud hinnaga müüa küllalt lühikese tähtaja jooksul, võttes arvesse avatud investeerimisfondide kohustust tagasi osta või lunastada oma osakuid ükskõik millise osakuomaniku nõudel.

2.   Viiteid rahaturuinstrumentidele direktiivi 85/611/EMÜ artikli 1 lõikes 9 kui instrumentidele, mille maksumus on igal ajal täpselt kindlaks määratav, käsitatakse viidetena finantsinstrumentidele, mille suhtes rakendatavad õiged ja usaldusväärsed hindamissüsteemid on kättesaadavad ja mis vastavad järgmistele nõuetele:

| a) | nad võimaldavad avatud investeerimisfondidel arvestada puhasväärtust vastavalt väärtusele, millega väärtpaberite portfellis sisalduvat finantsinstrumenti võidakse vahetada teadlike, huvitatud ja omavahel mitteseotud poolte vahelises tehingus; |
| --- | --- |

a)

nad võimaldavad avatud investeerimisfondidel arvestada puhasväärtust vastavalt väärtusele, millega väärtpaberite portfellis sisalduvat finantsinstrumenti võidakse vahetada teadlike, huvitatud ja omavahel mitteseotud poolte vahelises tehingus;

| b) | nad põhinevad kas turuandmetel või hindamismudelitel, kaasa arvatud amortisatsioonikuludel põhinevad süsteemid. |
| --- | --- |

b)

nad põhinevad kas turuandmetel või hindamismudelitel, kaasa arvatud amortisatsioonikuludel põhinevad süsteemid.

3.   Eeldatakse, et lõigetes 1 ja 2 viidatud nõuded täidetakse finantsinstrumentide puhul, millega tavaliselt kaubeldakse rahaturul direktiivi 85/611/EMÜ artikli 1 lõike 9 kohaldamisel ning mida noteeritakse või millega kaubeldakse reguleeritud turul vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 19 lõike 1 punktidele a, b või c, välja arvatud juhul, kui avatud investeerimisfondidele kättesaadava teabe alusel määratakse kindlaks teisiti.

Artikkel 5

Direktiivi 85/611/EMÜ artikli 19 lõike 1 punkt h

Instrumendid, mille puhul emissioon või emitent ise on reguleeritud investorite ja hoiuste kaitseks

1.   Viiteid direktiivi 85/611/EMÜ artikli 1 lõike 9 punktis h muudele kui reguleeritud turul kaubeldavatele rahaturuinstrumentidele, mille emiteerimine või emitent ise on reguleeritud investorite ja hoiuste kaitseks, käsitatakse viidetena finantsinstrumentidele, mis vastavad järgmistele nõuetele:

| a) | nad vastavad artikli 3 lõikes 2 sätestatud ühele nõudele ning artikli 4 lõikes 1 ja artikli 4 lõikes 2 sätestatud kõikidele nõuetele; |
| --- | --- |

a)

nad vastavad artikli 3 lõikes 2 sätestatud ühele nõudele ning artikli 4 lõikes 1 ja artikli 4 lõikes 2 sätestatud kõikidele nõuetele;

| b) | nende kohta käiv asjakohane teave on kättesaadav, kaasa arvatud teave, mis võimaldab kõnealustesse instrumentidesse tehtud investeeringutega seotud krediidiriskide asjakohast hindamist, võttes arvesse lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatut; |
| --- | --- |

b)

nende kohta käiv asjakohane teave on kättesaadav, kaasa arvatud teave, mis võimaldab kõnealustesse instrumentidesse tehtud investeeringutega seotud krediidiriskide asjakohast hindamist, võttes arvesse lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatut;

| c) | nad on vabalt kaubeldavad. |
| --- | --- |

c)

nad on vabalt kaubeldavad.

2.   Kõnealuse artikli lõike 1 punktis b viidatud asjakohane teave direktiivi 85/611/EMÜ artikli 19 lõike 1 punkti h teise ja neljanda taandega hõlmatud rahaturuinstrumentide kohta või liikmesriigi kohaliku või piirkondliku ametiasutuse või avalik-õigusliku rahvusvahelise organisatsiooni poolt emiteeritud, kuid liikmesriigi tagatiseta, või liikmesriigi kui liitriigi puhul föderatsiooni ühe liikme poolt emiteeritud rahaturuinstrumentide kohta peab sisaldama järgmist:

| a) | teavet nii emissiooni kui ka emiteerimisprogrammi ning emitendi õigusliku ja varalise seisundi kohta enne rahaturuinstrumendi emiteerimist; |
| --- | --- |

a)

teavet nii emissiooni kui ka emiteerimisprogrammi ning emitendi õigusliku ja varalise seisundi kohta enne rahaturuinstrumendi emiteerimist;

| b) | punktis a viidatud teabe regulaarset ning pärast olulise sündmuse toimumist aset leidvat ajakohastamist; |
| --- | --- |

b)

punktis a viidatud teabe regulaarset ning pärast olulise sündmuse toimumist aset leidvat ajakohastamist;

| c) | punktis a viidatud teavet, kontrollitud asjakohase kvalifikatsiooniga, emitendist sõltumatute kolmandate isikute poolt; |
| --- | --- |

c)

punktis a viidatud teavet, kontrollitud asjakohase kvalifikatsiooniga, emitendist sõltumatute kolmandate isikute poolt;

| d) | kättesaadavaid ja usaldusväärseid statistilisi andmeid emissiooni või emiteerimisprogrammide kohta. |
| --- | --- |

d)

kättesaadavaid ja usaldusväärseid statistilisi andmeid emissiooni või emiteerimisprogrammide kohta.

3.   Kõnealuse artikli lõike 1 punktis b viidatud asjakohane teave direktiivi 85/611/EMÜ artikli 19 lõike 1 punkti h kolmanda taandega hõlmatud rahaturuinstrumentide kohta peab sisaldama järgmist:

| a) | teavet emissiooni või emiteerimisprogrammi või emitendi õigusliku ja varalise seisundi kohta enne rahaturuinstrumendi emiteerimist; |
| --- | --- |

a)

teavet emissiooni või emiteerimisprogrammi või emitendi õigusliku ja varalise seisundi kohta enne rahaturuinstrumendi emiteerimist;

| b) | punktis a viidatud teabe regulaarset ning pärast olulise sündmuse toimumist aset leidvat ajakohastamist; |
| --- | --- |

b)

punktis a viidatud teabe regulaarset ning pärast olulise sündmuse toimumist aset leidvat ajakohastamist;

| c) | kättesaadavaid ja usaldusväärseid statistilisi andmeid kättesaadavust emissiooni või emiteerimisprogrammide või muude andmete kohta, mis võimaldavad kõnealustesse instrumentidesse tehtud investeeringutega seotud krediidiriskide asjakohast hindamist. |
| --- | --- |

c)

kättesaadavaid ja usaldusväärseid statistilisi andmeid kättesaadavust emissiooni või emiteerimisprogrammide või muude andmete kohta, mis võimaldavad kõnealustesse instrumentidesse tehtud investeeringutega seotud krediidiriskide asjakohast hindamist.

4.   Kõnealuse artikli lõike 1 punktis b viidatud asjakohane teave direktiivi 85/611/EMÜ artikli 19 lõike 1 punkti h esimese taandega hõlmatud kõikide, välja arvatud kõnealuse artikli lõikes 2 viidatud rahaturuinstrumentide ning Euroopa Keskpanga või liikmesriikide keskpankade emiteeritud rahaturuinstrumentide kohta, peab sisaldama teavet emissiooni või emiteerimisprogrammi või emitendi õigusliku ja varalise seisundi kohta enne rahaturuinstrumendi emiteerimist.

Artikkel 6

Direktiivi 85/611/EMÜ artikli 19 lõike 1 punkt h

Asutus, mille suhtes kohaldatakse usaldatavusnormatiive, mida pädevad asutused peavad vähemalt sama rangeks ühenduse õigusaktides sätestatud normatiividega

Direktiivi 85/611/EMÜ artikli 19 lõike 1 punkti h kolmanda taande viiteid asutusele, mille suhtes kohaldatakse usaldatavusnormatiive, mida pädevad asutused peavad vähemalt sama rangeks ühenduse õigusaktides sätestatud normatiividega, käsitatakse viidetena emitendile, kelle suhtes kohaldatakse usaldatavusnormatiive ja kes vastab vähemalt ühele järgmistest nõuetest:

| 1. | ta asub Euroopa Majanduspiirkonnas; |
| --- | --- |

1.

ta asub Euroopa Majanduspiirkonnas;

| 2. | ta asub kümne grupi riikide hulka kuuluvas OECD riigis; |
| --- | --- |

2.

ta asub kümne grupi riikide hulka kuuluvas OECD riigis;

| 3. | ta vastab vähemalt investeeringutaseme reitingule; |
| --- | --- |

3.

ta vastab vähemalt investeeringutaseme reitingule;

| 4. | emitendi üksikasjaliku analüüsi alusel võib tõestada, et emitendi suhtes kohaldatavad usaldatavusnormatiivid on vähemalt sama ranged kui ühenduse õigusaktides sätestatud normatiivid. |
| --- | --- |

4.

emitendi üksikasjaliku analüüsi alusel võib tõestada, et emitendi suhtes kohaldatavad usaldatavusnormatiivid on vähemalt sama ranged kui ühenduse õigusaktides sätestatud normatiivid.

Artikkel 7

Direktiivi 85/611/EMÜ artikli 19 lõike 1 punkt h

Panga likviidsusliini kasutavad väärtpaberistamisvahendid

1.   Viiteid väärtpaberistamisvahenditele direktiivi 85/611/EMÜ artikli 19 lõike 1 punkti h neljandas taandes käsitatakse viidetena üksusele, mis äriühinguna, fondina või lepingulises vormis tegeleb väärtpaberistamisega.

2.   Viiteid panga likviidsusliinile direktiivi 85/611/EMÜ artikli 19 lõike 1 punkti h neljandas taandes, käsitatakse viidetena pangaüksusele, mis on tagatud finantsasutuse poolt, mis ise vastab direktiivi 85/611/EMÜ artikli 19 lõike 1 punkti h kolmandale taandele.

Artikkel 8

Direktiivi 85/611/EMÜ artikli 1 lõige 2 ja artikli 19 lõike 1 punkt g

Likviidsed finantsvarad finantstuletisinstrumentide suhtes

1.   Viiteid likviidsetele finantsvaradele direktiivi 85/611/EMÜ artikli 1 lõikes 2 käsitatakse finantstuletisinstrumentide suhtes viidetena finantstuletisinstrumentidele, mis vastavad järgmistele nõuetele:

| a) | nende alusvarad koosnevad ühest või enamast:






  i) | direktiivi 85/611/EMÜ artikli 19 lõikes 1 loetletud varast, kaasa arvatud finantsinstrumendid, millel on nende varade üks või mitu tunnust; |
| --- | --- | --- |

a)

nende alusvarad koosnevad ühest või enamast:

i)

direktiivi 85/611/EMÜ artikli 19 lõikes 1 loetletud varast, kaasa arvatud finantsinstrumendid, millel on nende varade üks või mitu tunnust;

| ii) | intressimäärast; |
| --- | --- |

ii)

intressimäärast;

| iii) | valuutakursist või valuutast; |
| --- | --- |

iii)

valuutakursist või valuutast;

| iv) | finantsindeksist; |
| --- | --- |

iv)

finantsindeksist;

| b) | börsiväliste tuletisinstrumentide korral vastavad nad direktiivi 85/611/EMÜ artikli 19 lõike 1 punkti g teises ja kolmandas taandes sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

b)

börsiväliste tuletisinstrumentide korral vastavad nad direktiivi 85/611/EMÜ artikli 19 lõike 1 punkti g teises ja kolmandas taandes sätestatud tingimustele.

2.   Finantstuletisinstrumendid vastavalt direktiivi 85/611/EMÜ artikli 19 lõike 1 punkti g määratlusele sisaldavad finantsinstrumente, mis vastavad järgmistele nõuetele:

| a) | nad võimaldavad käesoleva artikli lõike 1 punktis a viidatud vara krediidiriski ülekandmist sõltumatult muudest kõnealuse varaga seotud riskidest; |
| --- | --- |

a)

nad võimaldavad käesoleva artikli lõike 1 punktis a viidatud vara krediidiriski ülekandmist sõltumatult muudest kõnealuse varaga seotud riskidest;

| b) | nad ei lõpe muude kui direktiivi 85/611/EMÜ artikli 19 lõikes 1 ja lõikes 2 viidatud varade üleandmise või ülekandmisega, kaasa arvatud sularaha; |
| --- | --- |

b)

nad ei lõpe muude kui direktiivi 85/611/EMÜ artikli 19 lõikes 1 ja lõikes 2 viidatud varade üleandmise või ülekandmisega, kaasa arvatud sularaha;

| c) | nad vastavad direktiivi 85/611/EMÜ artikli 19 lõike 1 punkti g teises ja kolmandas taandes ning käesoleva artikli lõikes 3 ja lõikes 4 sätestatud nõuetele börsiväliste tuletisinstrumentide kohta; |
| --- | --- |

c)

nad vastavad direktiivi 85/611/EMÜ artikli 19 lõike 1 punkti g teises ja kolmandas taandes ning käesoleva artikli lõikes 3 ja lõikes 4 sätestatud nõuetele börsiväliste tuletisinstrumentide kohta;

| d) | nende riskid on asjakohaselt kaetud avatud investeerimisfondide riskijuhtimisprotsessiga ning sisekontrolli mehhanismidega avatud investeerimisfondide ja krediidituletisinstrumentidega seotud tehingu vastaspoole vahelise teabe asümmeetria suhtes, mis tuleneb vastaspoole võimalikust ligipääsust mitteavalikule teabele krediidituletisinstrumentides viidatud ettevõtete kohta. |
| --- | --- |

d)

nende riskid on asjakohaselt kaetud avatud investeerimisfondide riskijuhtimisprotsessiga ning sisekontrolli mehhanismidega avatud investeerimisfondide ja krediidituletisinstrumentidega seotud tehingu vastaspoole vahelise teabe asümmeetria suhtes, mis tuleneb vastaspoole võimalikust ligipääsust mitteavalikule teabele krediidituletisinstrumentides viidatud ettevõtete kohta.

3.   Direktiivi 85/611/EMÜ artikli 19 lõike 1 punkti g kolmanda taande kohaldamisel käsitatakse viiteid õiglasele väärtusele viidetena summale, mille eest on teadlike, huvitatud ja omavahel mitteseotud poolte vahelises tehingus võimalik vahetada vara või täita kohustist.

4.   Direktiivi 85/611/EMÜ artikli 19 lõike 1 punkti g kolmanda taande kohaldamisel käsitatakse viiteid usaldusväärsele ja kontrollitavale hindamisele viidetena hindamisele avatud investeerimisfondi poolt, mis vastab käesoleva artikli lõikes 3 viidatud õiglasele väärtusele, mis ei põhine ainult vastaspoole turunoteeringutel ning vastab järgmistele nõuetele:

| a) | hindamise aluseks on kas instrumendi usaldusväärne ajakohane turuväärtus või sellise väärtuse puudumisel hinnamudel, mis kasutab asjakohast tunnustatud metoodikat; |
| --- | --- |

a)

hindamise aluseks on kas instrumendi usaldusväärne ajakohane turuväärtus või sellise väärtuse puudumisel hinnamudel, mis kasutab asjakohast tunnustatud metoodikat;

| b) | hindamise kontrollimise viib läbi kas:






  i) | asjaomane, börsiväliste tuletisinstrumentidega seotud vastaspoolest sõltumatu kolmas isik piisavate ajavahemike tagant ning selliselt, et avatud investeerimisfond saab seda kontrollida; |
| --- | --- | --- |

b)

hindamise kontrollimise viib läbi kas:

i)

asjaomane, börsiväliste tuletisinstrumentidega seotud vastaspoolest sõltumatu kolmas isik piisavate ajavahemike tagant ning selliselt, et avatud investeerimisfond saab seda kontrollida;

| ii) | avatud investeerimisfondi üksus, mis on sõltumatu varade haldamise eest vastutavast osakonnast ning mis on piisavalt varustatud sellise ülesande läbiviimiseks. |
| --- | --- |

ii)

avatud investeerimisfondi üksus, mis on sõltumatu varade haldamise eest vastutavast osakonnast ning mis on piisavalt varustatud sellise ülesande läbiviimiseks.

5.   Viiteid likviidsetele finantsvaradele direktiivi 85/611/EMÜ artikli 1 lõikes 2 ning artikli 19 lõike 1 punktis g käsitatakse kaupade tuletisinstrumente välistavatena.

Artikkel 9

Direktiivi 85/611/EMÜ artikli 19 lõike 1 punkt g

Finantsindeksid

1.   Viiteid finantsindeksitele direktiivi 85/611/EMÜ artikli 19 lõike 1 punktis g käsitatakse viidetena finantsindeksitele, mis vastavad järgmistele nõuetele:

| a) | nad on piisavalt mitmekülgsed seetõttu, et nad vastavad järgmistele nõuetele:






  i) | kõnealune indeks on koostatud selliselt, et hinnakõikumised või äritegevus ühe koostisosa suhtes ei mõjuta liigselt kogu indeksiga seotud toiminguid; |
| --- | --- | --- |

a)

nad on piisavalt mitmekülgsed seetõttu, et nad vastavad järgmistele nõuetele:

i)

kõnealune indeks on koostatud selliselt, et hinnakõikumised või äritegevus ühe koostisosa suhtes ei mõjuta liigselt kogu indeksiga seotud toiminguid;

| ii) | kui indeks on koostatud direktiivi 85/611/EMÜ artikli 19 lõikes 1 viidatud varadest, on selle koostis vähemalt sama mitmekülgne, kui näeb ette kõnealuse direktiivi artikkel 22a; |
| --- | --- |

ii)

kui indeks on koostatud direktiivi 85/611/EMÜ artikli 19 lõikes 1 viidatud varadest, on selle koostis vähemalt sama mitmekülgne, kui näeb ette kõnealuse direktiivi artikkel 22a;

| iii) | kui indeks on koostatud muudest kui direktiivi 85/611/EMÜ artikli 19 lõikes 1 viidatud varadest, on ta muudetud mitmekülgseks sel teel, mis on samaväärne sellele, mida näeb ette kõnealuse direktiivi artikkel 22a; |
| --- | --- |

iii)

kui indeks on koostatud muudest kui direktiivi 85/611/EMÜ artikli 19 lõikes 1 viidatud varadest, on ta muudetud mitmekülgseks sel teel, mis on samaväärne sellele, mida näeb ette kõnealuse direktiivi artikkel 22a;

| b) | nad kajastavad adekvaatset olukorda turul, millele nad osutavad, sest nad vastavad järgmistele nõuetele:






  i) | indeks mõõdab alusvarade esindusrühma toiminguid asja- ja nõuetekohaselt; |
| --- | --- | --- |

b)

nad kajastavad adekvaatset olukorda turul, millele nad osutavad, sest nad vastavad järgmistele nõuetele:

i)

indeks mõõdab alusvarade esindusrühma toiminguid asja- ja nõuetekohaselt;

| ii) | toimub indeksi perioodiline ülevaatamine ja tasakaalustamine, et tagada turu jätkuv kajastamine, millele ta osutab, järgides kriteeriume, mis on üldsusele kättesaadavad; |
| --- | --- |

ii)

toimub indeksi perioodiline ülevaatamine ja tasakaalustamine, et tagada turu jätkuv kajastamine, millele ta osutab, järgides kriteeriume, mis on üldsusele kättesaadavad;

| iii) | alusvarad on piisavalt likviidsed, mis võimaldab kasutajatel vajaduse korral järgida indeksit; |
| --- | --- |

iii)

alusvarad on piisavalt likviidsed, mis võimaldab kasutajatel vajaduse korral järgida indeksit;

| c) | nad avaldatakse nõuetekohasel viisil, kuna nad vastavad järgmistele nõuetele:






  i) | nende avaldamisprotsess toetub usaldusväärsele menetlusele, mis seisneb hindade kogumises, arvutamises ja sellele järgnevas indeksi väärtuse avaldamises, kaasa arvatud koostisosade hinnakujundamine turuhinna puudumise korral; |
| --- | --- | --- |

c)

nad avaldatakse nõuetekohasel viisil, kuna nad vastavad järgmistele nõuetele:

i)

nende avaldamisprotsess toetub usaldusväärsele menetlusele, mis seisneb hindade kogumises, arvutamises ja sellele järgnevas indeksi väärtuse avaldamises, kaasa arvatud koostisosade hinnakujundamine turuhinna puudumise korral;

| ii) | teave küsimuste kohta, nagu indeksi arvutamine, tasakaalustamise metoodika, indeksite muutmine või võimalikud kõrvalekalded õigeaegse või õige teabe edastamisel, esitatakse põhjalikult ja õigeaegselt. |
| --- | --- |

ii)

teave küsimuste kohta, nagu indeksi arvutamine, tasakaalustamise metoodika, indeksite muutmine või võimalikud kõrvalekalded õigeaegse või õige teabe edastamisel, esitatakse põhjalikult ja õigeaegselt.

2.   Kui direktiivi 85/611/EMÜ artikli 19 lõikes 1 viidatud finantstuletiste varade koostis ei vasta käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud nõuetele, käsitatakse nimetatud finantstuletisi osas, milles nad vastavad käesoleva direktiivi artikli 8 lõikes 1 sätestatud nõuetele, artikli 8 lõike 1 punkti a alajaotustes i, ii ja iii viidatud varade kogumil põhineva finantstuletistena.

Artikkel 10

Direktiivi 85/611/EMÜ artikli 21 lõike 3 neljas lõik

Tuletisinstrumenti sisaldav vabalt kaubeldav väärtpaber või rahaturuinstrument

1.   Viiteid tuletisinstrumenti sisaldavatele vabalt kaubeldavatele väärtpaberitele direktiivi 85/611/EMÜ artikli 21 lõike 3 neljandas lõigus käsitatakse viidetena finantsinstrumentidele, mis vastavad kõnealuse direktiivi artikli 2 lõikes 1 sätestatud nõuetele ning sisaldavad koostisosa, mis vastab järgmistele nõuetele:

| a) | nimetatud koostisosa tõttu võib mõningaid või kõiki rahavoogusid, mida esialgselt oleks nõutud seoses vabalt kaubeldava väärtpaberiga, mis toimib pealepinguna, muuta vastavalt ettenähtud intressimäärale, finantsinstrumendi hinnale, valuutakursile, hinna- ja maksumäärade indeksile, krediidireitingule või krediidiindeksile või muudele muutujatele ning seetõttu muutuvad need sarnaselt eraldiseisvale tuletisinstrumendile; |
| --- | --- |

a)

nimetatud koostisosa tõttu võib mõningaid või kõiki rahavoogusid, mida esialgselt oleks nõutud seoses vabalt kaubeldava väärtpaberiga, mis toimib pealepinguna, muuta vastavalt ettenähtud intressimäärale, finantsinstrumendi hinnale, valuutakursile, hinna- ja maksumäärade indeksile, krediidireitingule või krediidiindeksile või muudele muutujatele ning seetõttu muutuvad need sarnaselt eraldiseisvale tuletisinstrumendile;

| b) | selle majanduslikud omadused ja riskid ei ole tihedalt seotud pealepingu majanduslike omaduste ja riskidega; |
| --- | --- |

b)

selle majanduslikud omadused ja riskid ei ole tihedalt seotud pealepingu majanduslike omaduste ja riskidega;

| c) | sel on oluline mõju riskiprofiilile ja vabalt kaubeldavate väärtpaberite hinna kujundamisele. |
| --- | --- |

c)

sel on oluline mõju riskiprofiilile ja vabalt kaubeldavate väärtpaberite hinna kujundamisele.

2.   Rahaturuinstrument, mis vastab artikli 3 lõikes 2 sätestatud ühele nõudele ning artikli 4 lõikes 1 ja artikli 4 lõikes 2 sätestatud kõikidele nõuetele ning mis sisaldab koostisosa, mis vastab käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud nõuetele, käsitatakse tuletisinstrumenti sisaldava rahaturuinstrumendina.

3.   Vabalt kaubeldavat väärtpaberit ei käsitata tuletisinstrumenti sisaldava vabalt kaubeldava väärtpaberina, kui ta sisaldab koostisosa, mis on lepingu alusel ülekantav vabalt kaubeldavast väärtpaberist või rahaturuinstrumendist sõltumatult. Sellist koostisosa käsitletakse eraldiseisva finantsinstrumendina.

Artikkel 11

Direktiivi 85/611/EMÜ artikli 21 lõige 2

Võtted ja vahendid portfelli tõhusaks haldamiseks

1.   Vabalt kaubeldavate väärtpaberitega seotud võtteid ja vahendeid, mis on mõeldud portfelli tõhusaks haldamiseks ja millele on viidatud direktiivi 85/611/EMÜ artikli 21 lõikes 2, käsitatakse viidetena võtetele ja vahenditele, mis vastavad järgmistele nõuetele:

| a) | nad on majanduslikult asjakohased selle tõttu, et nad on realiseeritud tulusalt; |
| --- | --- |

a)

nad on majanduslikult asjakohased selle tõttu, et nad on realiseeritud tulusalt;

| b) | nad on kasutusele võetud ühe või mitme järgneva konkreetse eesmärgi saavutamiseks:






  i) | riski vähendamine; |
| --- | --- | --- |

b)

nad on kasutusele võetud ühe või mitme järgneva konkreetse eesmärgi saavutamiseks:

i)

riski vähendamine;

| ii) | kulu vähendamine; |
| --- | --- |

ii)

kulu vähendamine;

| iii) | täiendava kapitali või tulu tekitamine vabalt kaubeldavatele väärtpaberitele riskitasemel, mis on kooskõlas vabalt kaubeldavate väärtpaberite riskiprofiiliga ning direktiivi 85/611/EMÜ artiklis 22 sätestatud riski hajutamise eeskirjadega; |
| --- | --- |

iii)

täiendava kapitali või tulu tekitamine vabalt kaubeldavatele väärtpaberitele riskitasemel, mis on kooskõlas vabalt kaubeldavate väärtpaberite riskiprofiiliga ning direktiivi 85/611/EMÜ artiklis 22 sätestatud riski hajutamise eeskirjadega;

| c) | nende riskid on asjakohaselt kaetud avatud investeerimisfondide riskijuhtimisprotsessiga. |
| --- | --- |

c)

nende riskid on asjakohaselt kaetud avatud investeerimisfondide riskijuhtimisprotsessiga.

2.   Võtteid ja vahendeid, mis vastavad lõikes 1 sätestatud nõuetele ja mis seonduvad rahaturuinstrumentidega, käsitatakse rahaturuinstrumentidega seonduvate võtete ja vahenditena portfelli tõhusaks haldamiseks vastavalt direktiivi 85/611/EMÜ artikli 21 lõikele 2.

Artikkel 12

Direktiivi 85/611/EMÜ artikli 22a lõige 1

Indeksipõhised avatud investeerimisfondid

1.   Viiteid direktiivi 85/611/EMÜ artikli 22a lõikes 1 mõne aktsia- või võlakirjaindeksi koostise järgimisele käsitatakse viidetena alusvaradeindeksi koostise järgimisele, kaasa arvatud tuletisinstrumentide või muude võtete ja vahendite kasutamine vastavalt direktiivi 85/611/EMÜ artikli 21 lõikele 2 ja käesoleva direktiivi artiklile 11.

2.   Viiteid direktiivi 85/611/EMÜ artikli 22a lõike 1 esimeses taandes indeksile, mille koostis on piisavalt mitmekülgne, käsitatakse viidetena indeksile, mis vastab riski hajutamise eeskirjadele kõnealuse direktiivi artiklis 22a.

3.   Viiteid direktiivi 85/611/EMÜ artikli 22a lõike 1 teises taandes indeksile, mis kujutab endast asjakohast võrdluspunkti, käsitatakse viidetena indeksile, mille koostaja kasutab tunnustatud meetodit, mille tulemuseks üldjuhul ei ole selle turu, mida indeks käsitleb, peamise emitendi väljaarvamine.

4.   Viiteid direktiivi 85/611/EMÜ artikli 22a lõike 1 kolmandas taandes indeksile, mis avaldatakse nõuetekohasel viisil, käsitatakse viidetena indeksile, mis vastab järgmistele nõuetele:

| a) | see on üldsusele kättesaadav; |
| --- | --- |

a)

see on üldsusele kättesaadav;

| b) | indeksikoostaja on sõltumatu indeksipõhistest avatud investeerimisfondidest. |
| --- | --- |

b)

indeksikoostaja on sõltumatu indeksipõhistest avatud investeerimisfondidest.

Punkt b ei takista indeksikoostajaid ja avatud investeerimisfonde olemast ühe ja sama majandusrühmituse osaks, tingimusel, et huvide vastuolu lahendamiseks rakendatakse tõhusaid meetmeid.

Artikkel 13

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 23. märtsiks 2008. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid sätteid alates 23. juulist 2008.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 14

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 15

Adressaat

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 19. märts 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Charlie McCREEVY

---

(1)  EÜT L 375, 31.12.1985, lk 3. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2005/1/EÜ (ELT L 79, 24.3.2005, lk 9).

1

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 20.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 79/20 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 79/20

---

KOMISJONI OTSUS,

16. märts 2007,

millega nähakse ette nõuded teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi võrgule (I sammas)

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 845 all)

(Ainult bulgaaria-, eesti-, hispaania-, hollandi-, itaalia-, kreeka-, leedu-, läti-, malta-, poola-, portugali-, prantsus-, rootsi-, rumeenia-, saksa-, slovaki-, sloveeni-, soome-, tšehhi- ja ungarikeelne tekst on autentsed)

(2007/170/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 6. detsembri 2001. aasta määrust (EÜ) nr 2424/2001 teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta, (1) eriti selle artikli 4 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | SIS II väljatöötamiseks on vaja kehtestada tehnilised nõuded sidevõrgule ja selle osadele ning erinõuded võrgule. |
| --- | --- |

(1)

SIS II väljatöötamiseks on vaja kehtestada tehnilised nõuded sidevõrgule ja selle osadele ning erinõuded võrgule.

| (2) | Komisjon ja liikmesriigid peaksid kehtestama asjakohase korra, eelkõige seoses liikmesriikides asuva ühtse riikliku liidese elementidega. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon ja liikmesriigid peaksid kehtestama asjakohase korra, eelkõige seoses liikmesriikides asuva ühtse riikliku liidese elementidega.

| (3) | Käesoleva otsusega ei piirata tulevikus komisjoni teiste selliste otsuste vastuvõtmist, mis on seotud SIS II ja eelkõige turvanõuete väljatöötamisega. |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva otsusega ei piirata tulevikus komisjoni teiste selliste otsuste vastuvõtmist, mis on seotud SIS II ja eelkõige turvanõuete väljatöötamisega.

| (4) | SIS II väljatöötamist reguleeritakse määrusega (EÜ) nr 2424/2001 ja nõukogu otsusega 2001/886/JSK. (2) Et tagada ühtne rakenduskord SIS II kui terviku väljatöötamiseks, peaksid käesoleva otsuse sätted kajastama selle otsuse sätteid, mille komisjon võtab otsuse 2001/886/JSK alusel, et näha ette täidetavad nõuded SIS II võrgule. |
| --- | --- |

(4)

SIS II väljatöötamist reguleeritakse määrusega (EÜ) nr 2424/2001 ja nõukogu otsusega 2001/886/JSK. (2) Et tagada ühtne rakenduskord SIS II kui terviku väljatöötamiseks, peaksid käesoleva otsuse sätted kajastama selle otsuse sätteid, mille komisjon võtab otsuse 2001/886/JSK alusel, et näha ette täidetavad nõuded SIS II võrgule.

| (5) | Nõukogu 29. mai 2000. aasta otsuse 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (3) kohaselt ei osalenud Ühendkuningriik määruse (EÜ) nr 2424/2001 vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav, sest selles arendatakse edasi Schengeni acquis’ sätteid. Seepärast ei ole Ühendkuningriik komisjoni otsuse adressaat. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu 29. mai 2000. aasta otsuse 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (3) kohaselt ei osalenud Ühendkuningriik määruse (EÜ) nr 2424/2001 vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav, sest selles arendatakse edasi Schengeni acquis’ sätteid. Seepärast ei ole Ühendkuningriik komisjoni otsuse adressaat.

| (6) | Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuse 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (4) kohaselt ei osalenud Iirimaa määruse (EÜ) nr 2424/2001 vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav, sest selles arendatakse edasi Schengeni acquis’ sätteid. Seepärast ei ole Iirimaa komisjoni otsuse adressaat. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuse 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (4) kohaselt ei osalenud Iirimaa määruse (EÜ) nr 2424/2001 vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav, sest selles arendatakse edasi Schengeni acquis’ sätteid. Seepärast ei ole Iirimaa komisjoni otsuse adressaat.

| (7) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artikli 5 kohaselt otsustas Taani rakendada määrust (EÜ) nr 2424/2001 oma õiguses. Seega on määrus (EÜ) nr 2424/2001 rahvusvahelise õiguse alusel Taani suhtes siduv. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artikli 5 kohaselt otsustas Taani rakendada määrust (EÜ) nr 2424/2001 oma õiguses. Seega on määrus (EÜ) nr 2424/2001 rahvusvahelise õiguse alusel Taani suhtes siduv.

| (8) | Islandi ja Norra puhul kujutavad määrus (EÜ) nr 2424/2001 ja otsus 2001/886/JSK Schengeni acquis’ nende sätete edasiarendamist vastavalt Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelisele lepingule viimase kahe riigi osalemiseks nende Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises, (5) mis kuuluvad nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ (Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (6) artikli 1 punktis B osutatud valdkonda. |
| --- | --- |

(8)

Islandi ja Norra puhul kujutavad määrus (EÜ) nr 2424/2001 ja otsus 2001/886/JSK Schengeni acquis’ nende sätete edasiarendamist vastavalt Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelisele lepingule viimase kahe riigi osalemiseks nende Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises, (5) mis kuuluvad nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ (Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (6) artikli 1 punktis B osutatud valdkonda.

| (9) | Šveitsi puhul kujutavad määrus (EÜ) nr 2424/2001 ja otsus 2001/886/JSK endast Schengeni acquis’ nende sätete edasiarendamist vastavalt Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule viimase ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, mis kuuluvad valdkonda, millele on osutatud Euroopa Ühenduse nimel kõnealusele lepingule allakirjutamist ning selle teatavate sätete ajutist kohaldamist käsitleva nõukogu otsuse artikli 4 lõikes 1. |
| --- | --- |

(9)

Šveitsi puhul kujutavad määrus (EÜ) nr 2424/2001 ja otsus 2001/886/JSK endast Schengeni acquis’ nende sätete edasiarendamist vastavalt Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule viimase ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, mis kuuluvad valdkonda, millele on osutatud Euroopa Ühenduse nimel kõnealusele lepingule allakirjutamist ning selle teatavate sätete ajutist kohaldamist käsitleva nõukogu otsuse artikli 4 lõikes 1.

| (10) | Käesolev otsus on Schengeni acquis’ edasiarendus või muul viisil sellega seotud ühinemisakti artikli 3 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(10)

Käesolev otsus on Schengeni acquis’ edasiarendus või muul viisil sellega seotud ühinemisakti artikli 3 lõike 1 tähenduses.

| (11) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 2424/2001 artikli 6 lõike 1 alusel asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 2424/2001 artikli 6 lõike 1 alusel asutatud komitee arvamusega,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

SIS II sideinfrastruktuuri füüsilise ülesehituse kavandamisega seotud tehnilised nõuded on määratud kindlaks lisas.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile, Bulgaaria Vabariigile, Tšehhi Vabariigile, Saksamaa Liitvabariigile, Eesti Vabariigile, Kreeka Vabariigile, Hispaania Kuningriigile, Prantsuse Vabariigile, Itaalia Vabariigile, Küprose Vabariigile, Läti Vabariigile, Leedu Vabariigile, Luksemburgi Suurhertsogiriigile, Ungari Vabariigile, Malta Vabariigile, Madalmaade Kuningriigile, Austria Vabariigile, Poola Vabariigile, Portugali Vabariigile, Rumeeniale, Sloveenia Vabariigile, Slovaki Vabariigile, Soome Vabariigile ja Rootsi Kuningriigile.

Brüssel, 16. märts 2007

Komisjoni nimel

asepresident

Franco FRATTINI

---

(1)  EÜT L 328, 13.12.2001, lk 4. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1988/2006 (ELT L 411, 30.12.2006, lk 1)

1

(2)  EÜT L 328, 13.12.2001, lk 1

2

(3)  EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43. Otsust on muudetud otsusega 2004/926/EÜ (ELT L 395, 31.12.2004, lk 70).

3

(4)  EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.

4

(5)  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

5

(6)  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.

6

---

LISA

SISUKORD

| 1. | Sissejuhatus ... |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Akronüümid ja lühendid ... |
| --- | --- |

1.1.

| 2. | Üldine ülevaade ... |
| --- | --- |

2.

| 3. | Geograafiline katvus ... |
| --- | --- |

3.

| 4. | Võrguteenused ... |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | Võrgu paigutus ... |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | CS-SIS põhisüsteemi ja CS-SIS varusüsteemi vahelise ühenduse liik ... |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Ribalaius ... |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Teenuste klassid ... |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Toetavad protokollid ... |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Tehnilised nõuded ... |
| --- | --- |

4.6.

| 4.6.1. | Internetiaadress ... |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | IPv6 tugi ... |
| --- | --- |

4.6.2.

| 4.6.3. | Staatilise marsruudi sisestamine ... |
| --- | --- |

4.6.3.

| 4.6.4. | Püsiva andmevoo määr ... |
| --- | --- |

4.6.4.

| 4.6.5. | Muud nõuded ... |
| --- | --- |

4.6.5.

| 4.7. | Vastupidavus ... |
| --- | --- |

4.7.

| 5. | Kontrollimine ... |
| --- | --- |

5.

| 6. | Üldteenused ... |
| --- | --- |

6.

| 7. | Käideldavus ... |
| --- | --- |

7.

| 8. | Turvateenused ... |
| --- | --- |

8.

| 8.1. | Võrgu krüpteerimine ... |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Muud turvaelemendid ... |
| --- | --- |

8.2.

| 9. | Kasutajatugi ja tugistruktuur ... |
| --- | --- |

9.

| 10. | Suhtlemine teiste süsteemidega ... |
| --- | --- |

10.

1.   Sissejuhatus

Käesolevas dokumendis kirjeldatakse nõudeid sidevõrgule ja selles sisalduvatele osadele ning erinõudeid võrgule.

1.1.   Akronüümid ja lühendid

Käesolevas osas kirjeldatakse dokumendis kasutatud akronüüme.

| Akronüümid ja lühendid | Selgitus |
| --- | --- |
| BLNI | Riikliku kohaliku liidese varuliides |
| CEP | Keskne kasutajaliides |
| CNI | Riiklik keskliides |
| CS | Keskinfosüsteem |
| CS-SIS | Tehniline tugisüsteem, mis sisaldab SIS II andmebaasi |
| DNS | Nimeserver |
| FCIP | Andmete tunneldamine |
| FTP | Failiedastusprotokoll |
| HTTP | Hüperteksti edastamise protokoll |
| IP | Internetiprotokoll |
| LAN | Kohtvõrk |
| LNI | Riiklik kohalik liides |
| Mbps | Megabitti sekundis |
| MDC | Süsteemi peaarendaja |
| N.SIS II | Süsteemi riiklik osa liikmesriigis |
| NI-SIS | Ühtne riiklik liides |
| NTP | Võrguaja protokoll |
| SAN | Salvestivõrk |
| SDH | Sünkroon-andmehierarhia |
| SIS II | Teise põlvkonna Schengeni infosüsteem |
| SMTP | Lihtne meiliedastusprotokoll |
| SNMP | Lihtne võrguhalduse protokoll |
| s-TESTA | Turvaline üleeuroopaline valitsusasutuste telemaatiliste teenuste süsteem on meede IDABC programmis (programm üleeuroopaliste e-valitsuse teenuste koostalitusvõimelise osutamise kohta riiklikele haldusasutustele, ettevõtetele ja kodanikele. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta otsus 2004/387/EÜ). |
| TCP | Edastusohje protokoll |
| VIS | Viisainfosüsteem |
| VPN | Virtuaalne privaatvõrk |
| WAN | Laivõrk |

Akronüümid ja lühendid

Selgitus

BLNI

Riikliku kohaliku liidese varuliides

CEP

Keskne kasutajaliides

CNI

Riiklik keskliides

CS

Keskinfosüsteem

CS-SIS

Tehniline tugisüsteem, mis sisaldab SIS II andmebaasi

DNS

Nimeserver

FCIP

Andmete tunneldamine

FTP

Failiedastusprotokoll

HTTP

Hüperteksti edastamise protokoll

IP

Internetiprotokoll

LAN

Kohtvõrk

LNI

Riiklik kohalik liides

Mbps

Megabitti sekundis

MDC

Süsteemi peaarendaja

N.SIS II

Süsteemi riiklik osa liikmesriigis

NI-SIS

Ühtne riiklik liides

NTP

Võrguaja protokoll

SAN

Salvestivõrk

SDH

Sünkroon-andmehierarhia

SIS II

Teise põlvkonna Schengeni infosüsteem

SMTP

Lihtne meiliedastusprotokoll

SNMP

Lihtne võrguhalduse protokoll

s-TESTA

Turvaline üleeuroopaline valitsusasutuste telemaatiliste teenuste süsteem on meede IDABC programmis (programm üleeuroopaliste e-valitsuse teenuste koostalitusvõimelise osutamise kohta riiklikele haldusasutustele, ettevõtetele ja kodanikele. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta otsus 2004/387/EÜ).

TCP

Edastusohje protokoll

VIS

Viisainfosüsteem

VPN

Virtuaalne privaatvõrk

WAN

Laivõrk

2.   Üldine ülevaade

SIS II koosneb järgmistest osadest:

| — | keskinfosüsteem (edaspidi “SIS II kesksüsteem”), mis koosneb järgmistest osadest:






  — | tehniline tugisüsteem (edaspidi “CS-SIS”), mis sisaldab SIS II andmebaasi. CS-SIS põhisüsteem teostab tehnilist järelevalvet ja haldusfunktsioone ning CS-SIS varusüsteem suudab tagada põhisüsteemi kõik funktsioonid viimase rikke korral, |
| --- | --- | --- |

—

keskinfosüsteem (edaspidi “SIS II kesksüsteem”), mis koosneb järgmistest osadest:

—

tehniline tugisüsteem (edaspidi “CS-SIS”), mis sisaldab SIS II andmebaasi. CS-SIS põhisüsteem teostab tehnilist järelevalvet ja haldusfunktsioone ning CS-SIS varusüsteem suudab tagada põhisüsteemi kõik funktsioonid viimase rikke korral,

| — | ühtne riiklik liides (edaspidi “NI-SIS”), |
| --- | --- |

—

ühtne riiklik liides (edaspidi “NI-SIS”),

| — | süsteemi riiklik osa (edaspidi “N.SIS II”), mis koosneb SIS II kesksüsteemiga ühenduses olevatest riiklikest andmesüsteemidest. N.SIS II võib sisaldada andmefaili (edaspidi “riiklik koopia”), mis omakorda sisaldab SIS II andmebaasi täielikku või osalist koopiat, |
| --- | --- |

—

süsteemi riiklik osa (edaspidi “N.SIS II”), mis koosneb SIS II kesksüsteemiga ühenduses olevatest riiklikest andmesüsteemidest. N.SIS II võib sisaldada andmefaili (edaspidi “riiklik koopia”), mis omakorda sisaldab SIS II andmebaasi täielikku või osalist koopiat,

| — | sideinfrastruktuur tugisüsteemi CS-SIS ja liidese NI-SIS vahel (edaspidi “sideinfrastruktuur”), mis on SIS II andmetele ja SIRENE büroode vaheliseks andmevahetuseks ette nähtud krüpteeritud virtuaalne võrk. |
| --- | --- |

—

sideinfrastruktuur tugisüsteemi CS-SIS ja liidese NI-SIS vahel (edaspidi “sideinfrastruktuur”), mis on SIS II andmetele ja SIRENE büroode vaheliseks andmevahetuseks ette nähtud krüpteeritud virtuaalne võrk.

NI-SIS koosneb järgmistest osadest:

| — | igas liikmesriigis asuv riiklik kohalik liides (edaspidi “LNI”), mis füüsiliselt ühendab liikmesriigi turvalisse sidevõrku ja mis sisaldab krüpteerivaid seadmeid SIS II ja SIRENE andmeliikluse jaoks. LNI asub liikmesriikide asutustes, |
| --- | --- |

—

igas liikmesriigis asuv riiklik kohalik liides (edaspidi “LNI”), mis füüsiliselt ühendab liikmesriigi turvalisse sidevõrku ja mis sisaldab krüpteerivaid seadmeid SIS II ja SIRENE andmeliikluse jaoks. LNI asub liikmesriikide asutustes,

| — | vabatahtlik riikliku kohaliku liidese varuliides (edaspidi “BLNI”), millel on täpselt samasugune sisu ja ülesanne nagu liidesel LNI. |
| --- | --- |

—

vabatahtlik riikliku kohaliku liidese varuliides (edaspidi “BLNI”), millel on täpselt samasugune sisu ja ülesanne nagu liidesel LNI.

Liideseid LNI ja BLNI kasutatakse ainult SIS II süsteemis ja SIRENE süsteemi andmesideks. LNI ja BLNI konkreetne konfiguratsioon täpsustatakse ja lepitakse kokku iga liikmesriigiga eraldi, et võtta arvesse turvanõudeid, füüsilist asukohta ja paigaldamise tingimusi, sealhulgas võrguteenuse pakkuja osutatavaid teenuseid. See tähendab, et s-TESTA ühendus võib sisaldada mitut VPN tunnelit suhtlemiseks teiste süsteemidega (näiteks VIS ja Eurodac).

| — | Riiklik keskliides (edaspidi “CNI”) on rakendus, mis kindlustab juurdepääsu tugisüsteemile CS-SIS. Igal liikmesriigil on eraldi loogiline juurdepääsupunkt liidesele CNI keskse tulemüüri kaudu. |
| --- | --- |

—

Riiklik keskliides (edaspidi “CNI”) on rakendus, mis kindlustab juurdepääsu tugisüsteemile CS-SIS. Igal liikmesriigil on eraldi loogiline juurdepääsupunkt liidesele CNI keskse tulemüüri kaudu.

Sideinfrastruktuur CS-SISi ja NI-SISi vahel koosneb järgmistest osadest:

| — | turvaline üleeuroopaline valitsusasutuste telemaatiliste teenuste süsteem (edaspidi “s-TESTA”), mis pakub krüpteeritud virtuaalset privaatvõrku SIS II andmetele ja SIRENE andmeliiklusele. |
| --- | --- |

—

turvaline üleeuroopaline valitsusasutuste telemaatiliste teenuste süsteem (edaspidi “s-TESTA”), mis pakub krüpteeritud virtuaalset privaatvõrku SIS II andmetele ja SIRENE andmeliiklusele.

3.   Geograafiline katvus

Sideinfrastruktuur peab olema võimeline katma kõiki liikmesriike ja pakkuma neile vajalikke teenuseid.

Kaetud on kõik ELi liikmesriigid (Belgia, Prantsusmaa, Saksamaa, Luksemburg, Madalmaad, Itaalia, Portugal, Hispaania, Kreeka, Austria, Taani, Soome, Rootsi, Küpros, Tšehhi Vabariik, Eesti, Ungari, Läti, Leedu, Malta, Poola, Slovakkia, Sloveenia, Ühendkuningriik ja Iirimaa) ning Norra, Island ja Šveits.

Lisaks tuleb arvesse võtta äsja ühinenud riikide Rumeenia ja Bulgaaria katmist.

Sideinfrastruktuuri peab saama laiendada mis tahes riiki või üksusesse, kes ühineb SIS II kesksüsteemiga (nt Europol, Eurojust).

4.   Võrguteenused

Protokolli või ülesehituse nimetamisel tuleks arvestada, et neile vastavad tulevased tehnoloogiad, protokollid ja ülesehitus on samuti vastuvõetavad.

4.1.   Võrgu paigutus

SIS II ülesehitus kasutab tsentraliseeritud teenuseid, millele on juurdepääs igast liikmesriigist. Vastupidavuse tagamise eesmärgil asuvad tsentraliseeritud teenused kahes eri kohas. CS-SIS põhisüsteem asub nimelt Prantsusmaal Strasbourgis ja CS-SIS varusüsteem Austrias St Johann im Pongaus.

Keskinfosüsteemile, st põhi- ja varusüsteemile, peab olema võimalik juurde pääseda kõigist liikmesriikidest. Osalevatel riikidel võib olla võrgule mitu juurdepääsupunkti (LNI ja BLNI), mis ühendavad riikliku süsteemi tsentraliseeritud teenustega.

Lisaks peamisele ühendusele tsentraliseeritud teenustega peab sideinfrastruktuur toetama ka kahepoolset täiendava teabe vahetust erinevate liikmesriikide SIRENE büroode vahel.

4.2.   CS-SIS põhisüsteemi ja CS-SIS varusüsteemi vahelise ühenduse liik

CS-SIS põhisüsteemi ja CS-SIS varusüsteemi sidumiseks vajalik ühendus peab olema SDH ring või sellega võrdne ühendus, mis peab sobima ka uue ülesehituse ja tehnoloogia kasutuselevõtu korral. SDH infrastruktuuri kasutatakse põhi- ja varusüsteemi kohalike võrkude laiendamiseks, et luua katkematu ühtne kohtvõrk (LAN). Sellist võrku kasutatakse põhi- ja varusüsteemi pideva sünkroniseerimise jaoks.

4.3.   Ribalaius

Sideinfrastruktuuri oluliseks nõudeks on ribalaius, mida on võimalik kasutada omavahel seotud süsteemi osades. Seda ribalaiust peab olema võimalik kasutada ka tuumvõrgus.

Liidese LNI ja vabatahtliku liidese BLNI jaoks vajalik ribalaius on iga liikmesriigi puhul erinev ja sõltub peamiselt sellest, kas soovitakse kasutada riiklikke koopiaid, teostada otsinguid kesksüsteemis ja vahetada biomeetrilisi andmeid.

Tegelik ribalaius, mida sideinfrastruktuuris otsustatakse pakkuda, ei ole oluline seni, kuni see rahuldab iga liikmesriigi minimaalse vajaduse.

Iga eespool nimetatud süsteemi osa võib nii edastada kui ka vastu võtta suurt hulka andmeid (tähtnumbrilised ja biomeetrilised andmed ning tervikdokumendid). Seega peab sideinfrastruktuur tagama kõikides ühendustes piisava minimaalse üles- ja allalaadimise kiiruse.

Sideinfrastruktuur peab pakkuma ühenduse, mille kiirus ulatub 2 megabitist sekundis 155 megabitini sekundis või on veelgi kiirem. Võrk peab tagama kõigis ühendustes minimaalse üles- ja allalaadimise kiiruse, mis on piisav, et toetada võrgu juurdepääsupunktide summaarset ribalaiust.

4.4.   Teenuste klassid

SIS II kesksüsteem peab suutma prioriseerida päringuid/hoiatusteateid. Sellest tuleneva nõudena peab sideinfrastruktuur olema samuti võimeline prioriseerima andmevahetust.

Eeldatakse, et SIS II kesksüsteem määrab vajaduse korral kõikide andmepakettide puhul võrgu prioriseerimise parameetrid. Selleks kasutatakse kaalutud õiglase järjestamise meetodit. See tähendab, et sideinfrastruktuur peab suutma säilitada kohtvõrgus andmepakettidele määratud prioriteedid ja kohtlema tuumvõrgus andmepakette sellele vastavalt. Lisaks peab sideinfrastruktuur edastama algsed andmepaketid sihtkohta samade prioriteetidega, mis on neile kohtvõrgus määratud.

4.5.   Toetavad protokollid

SIS II kesksüsteem kasutab mitut võrguprotokolli. Sideinfrastruktuur peaks toetama suurt hulka võrguprotokolle. Toetavad standardprotokollid on HTTP, FTP, NTP, SMTP, SNMP ja DNS.

Lisaks standardprotokollidele peab sideinfrastruktuur olema võimeline kasutama erinevaid tunneldusprotokolle, salvestivõrgus olevate andmete tiražeerimise protokolle ja Javat Javaga ühendavaid protokolle, mis on kaitstud BEA WebLogic’u omandiõigusega. Tunneldusprotokolle, näiteks IPsec tunnelrežiimis, kasutatakse krüpteeritud andmeliikluse edastamiseks sihtkohta.

4.6.   Tehnilised nõuded

4.6.1.   Internetiaadress

Sideinfrastruktuuril peab olema hulk reserveeritud internetiaadresse, mida võib kasutada ainult selles võrgus. Reserveeritud internetiaadressidest kasutab SIS II kesksüsteem teatud hulka internetiaadresse, mida mujal ei kasutata.

4.6.2.   IPv6 tugi

Eeldatakse, et liikmesriikide kohalikus võrgus kasutatav protokoll on TCP/IP. Siiski kasutavad mõned süsteemi osad versiooni 4, samas kui teised kasutavad versiooni 6. Võrgu juurdepääsupunktid peavad olema võimelised toimima lüüsina, olenemata SIS II kesksüsteemis ja N.SIS II-s kasutatavatest võrguprotokollidest.

4.6.3.   Staatilise marsruudi sisestamine

CS-SIS põhi- ja varusüsteem saavad kasutada liikmesriikidega suhtlemisel sama internetiaadressi. Seega peaks sideinfrastruktuur võimaldama staatilise marsruudi sisestamist.

4.6.4.   Püsiva andmevoo määr

Kui CS-SIS põhi- ja varusüsteemi ühendusel on koormuse määr väiksem kui 90 %, peab vastav liikmesriik olema võimeline pidevalt toetama kogu oma kindlaksmääratud ribalaiust.

4.6.5.   Muud nõuded

CS-SIS toetamiseks peab sideinfrastruktuur vastama vähemalt järgmistele minimaalsetele tehnilistele nõuetele:

andmete ülekande viivitus peab olema 95 % andmepakettide puhul (sealhulgas tipptundidel) 150 millisekundit või väiksem ning 100 % andmepakettide puhul väiksem kui 200 millisekundit;

andmepakettide kaotamise tõenäosus tohib olla 95 % andmepakettide puhul (sealhulgas tipptundidel) 10-4 või väiksem ning 100 % andmepakkide puhul väiksem kui 10-3.

Eespool nimetatud nõudeid kaalutakse iga juurdepääsupunkti puhul eraldi.

CS-SIS põhi- ja varusüsteemi vahelise ühenduse viiteaeg tohib olla 60 ms või väiksem.

4.7.   Vastupidavus

Üks nõue tugisüsteemi CS-SIS kavandamisel oli, et see peab olema laialdaselt kättesaadav. Et süsteem peaks vastu teatavate osade rikke korral, on kõik seadmed dubleeritud.

Sideinfrastruktuur peab vastu pidama teatavate osade rikete korral. Vastupidavad peavad olema järgmised sideinfrastruktuuri osad:

| — | tuumvõrk, |
| --- | --- |

—

tuumvõrk,

| — | marsruutimisseadmed, |
| --- | --- |

—

marsruutimisseadmed,

| — | võrgupunktid, |
| --- | --- |

—

võrgupunktid,

| — | kliendiliini ühendused (sealhulgas füüsiliselt dubleeritud kaablid), |
| --- | --- |

—

kliendiliini ühendused (sealhulgas füüsiliselt dubleeritud kaablid),

| — | turvaseadmed (krüpteerimisseadmed, tulemüürid jms), |
| --- | --- |

—

turvaseadmed (krüpteerimisseadmed, tulemüürid jms),

| — | kõik üldteenused (DNS, NTP jms), |
| --- | --- |

—

kõik üldteenused (DNS, NTP jms),

| — | LNI/BLNI. |
| --- | --- |

—

LNI/BLNI.

Kogu võrguseadmete tõrkesiirde mehhanism peaks toimima automaatselt.

5.   Kontrollimine

Kontrollimise lihtsustamiseks peab olema võimalik ühendada sideinfrastruktuuri kontrollivahendid SIS II kesksüsteemi operatiivjuhtimise eest vastutava organisatsiooni kontrolliseadmetega.

6.   Üldteenused

Lisaks kindlaks määratud võrgule ja turvateenustele peab sideinfrastruktuur pakkuma ka üldteenuseid.

Eriteenuseid tuleb vastupidavuse tagamiseks pakkuda CS-SIS põhi- ja varusüsteemis.

Sideinfrastruktuur peab tagama järgmised vabatahtlikud üldteenused:

| Teenus | Täiendav teave |
| --- | --- |
| DNS | Tõrkesiirde kord, mille tulemusena võrk lülitub rikke korral CS-SIS põhisüsteemilt ümber CS-SIS varusüsteemile, põhineb praegu internetiaadressi muutmisel DNS-serveris. |
| E-kirjade edasisaatmine | Üldise e-posti edasisaatmine võib olla kasulik erinevate liikmesriikide e-posti standardiseerimiseks ning erinevalt eriserverist ei vaja see CS-SIS põhi- ega varusüsteemi võrguressursse.
  Üldises e-postis edastatav e-post peab siiski vastama kindlaks määratud turvanõuetele. |
| NTP | Teenust saab kasutada selleks, et sünkroniseerida võrguseadmete kellad. |

Teenus

Täiendav teave

DNS

Tõrkesiirde kord, mille tulemusena võrk lülitub rikke korral CS-SIS põhisüsteemilt ümber CS-SIS varusüsteemile, põhineb praegu internetiaadressi muutmisel DNS-serveris.

E-kirjade edasisaatmine

Üldise e-posti edasisaatmine võib olla kasulik erinevate liikmesriikide e-posti standardiseerimiseks ning erinevalt eriserverist ei vaja see CS-SIS põhi- ega varusüsteemi võrguressursse.

Üldises e-postis edastatav e-post peab siiski vastama kindlaks määratud turvanõuetele.

NTP

Teenust saab kasutada selleks, et sünkroniseerida võrguseadmete kellad.

7.   Käideldavus

CS-SIS, LNI ja BLNI peavad olema käideldavad 99,99 % ulatuses 28-päevase ajavahemiku jooksul, sõltumata võrgu käideldavusest.

Sideinfrastruktuuri käideldavus peab olema 99,99 %.

8.   Turvateenused

8.1.   Võrgu krüpteerimine

SIS II kesksüsteem ei luba kõrge või väga kõrge kaitsenõudega andmeid saata väljapoole LANi krüpteerimata. Tuleks tagada, et võrguteenuse pakkujal ei ole mingil juhul juurdepääsu SIS II operatiivsetele andmetele ega andmevahetusele SIRENE süsteemis.

Kõrgetasemelise turvalisuse tagamiseks peab sideinfrastruktuur võimaldama hallata sertifikaate/krüpteerimisvõtmeid. Krüpteerimisseadmeid peab olema võimalik hallata ja kontrollida üle võrgu. Krüpteerimisalgoritmid peavad vastama vähemalt järgmistele nõuetele:

| — | sümmeetrilised krüpteerimisalgoritmid:






  — | 3DES (128 bitti) või parem; |
| --- | --- | --- |

—

sümmeetrilised krüpteerimisalgoritmid:

—

3DES (128 bitti) või parem;

| — | krüpteerimisvõtme loomine peab sõltuma juhuslikust väärtusest, mis ei võimalda ründe korral võtmeruumi vähenemist; |
| --- | --- |

—

krüpteerimisvõtme loomine peab sõltuma juhuslikust väärtusest, mis ei võimalda ründe korral võtmeruumi vähenemist;

| — | krüpteerimisvõtmed või teave, mida saab kasutada võtmete tuletamiseks, on alati kaitstud salvestis; |
| --- | --- |

—

krüpteerimisvõtmed või teave, mida saab kasutada võtmete tuletamiseks, on alati kaitstud salvestis;

| — | asümmeetrilised krüpteerimisalgoritmid:






  — | RSA (1 024 bitti) või parem; |
| --- | --- | --- |

—

asümmeetrilised krüpteerimisalgoritmid:

—

RSA (1 024 bitti) või parem;

| — | krüpteerimisvõtme loomine peab sõltuma juhuslikust väärtusest, mis ei võimalda ründe korral võtmeruumi vähenemist. |
| --- | --- |

—

krüpteerimisvõtme loomine peab sõltuma juhuslikust väärtusest, mis ei võimalda ründe korral võtmeruumi vähenemist.

Kasutatakse sõnumi kapselturbe (ESP, RFC2406) protokolli. Seda kasutatakse tunnelrežiimil. Andmepaketi sisu ja IP päis krüpteeritakse.

Seansivõtme vahetamiseks kasutatakse võtmete vahetamist Interneti kaudu (IKE protokoll).

IKE võtmed kehtivad kõige rohkem ühe päeva.

Seansivõtmed kehtivad kõige rohkem ühe tunni.

8.2.   Muud turvaelemendid

Lisaks SIS II juurdepääsupunktidele peab sideinfrastruktuur kaitsma ka vabatahtlikke üldteenuseid. Nende teenuste kaitsemeetmed peavad olema võrreldavad tugisüsteemi CS-SIS kaitsemeetmetega. Kõik üldteenused peavad seetõttu olema kaitstud vähemalt tulemüüri, viirusetõrje ja sissetungi tuvastamise süsteemiga (IDS). Lisaks peaks üldteenuste seadmete ja nende kaitsemeetmete turvalisust pidevalt kontrollima (logimine ja järelmeetmed).

Turvalisuse kõrge taseme saavutamiseks peab SIS II kesksüsteemi operatiivjuhtimise eest vastutav organisatsioon olema teadlik mis tahes turvaintsidentidest, mis toimuvad sideinfrastruktuuris. Seega peab sideinfrastruktuur võimaldama teatada viivitamatult kõikidest peamistest turvaintsidentidest SIS II kesksüsteemi operatiivjuhtimise eest vastutavale organisatsioonile. Kõik turvaintsidendid peavad olema kajastatud korrapäraselt, nt igakuises ja ad hoc aruandluses.

9.   Kasutajatugi ja tugistruktuur

Sideinfrastruktuuri pakkuja peab tagama kasutajatoe, kes suhtleb SIS II kesksüsteemi operatiivjuhtimise eest vastutava organisatsiooniga.

10.   Suhtlemine teiste süsteemidega

Sideinfrastruktuur peab tagama, et teave ei satuks väljapoole kindlaks määratud teabekanaleid. Tehniliselt tähendab see järgmist:

| — | igasugune loata ja/või kontrollimata juurdepääs teistele võrkudele on rangelt keelatud. See hõlmab ühendust Internetiga, |
| --- | --- |

—

igasugune loata ja/või kontrollimata juurdepääs teistele võrkudele on rangelt keelatud. See hõlmab ühendust Internetiga,

| — | võrgus ei tohi ilmneda andmete leket teistesse süsteemidesse, nt ei ole lubatud sidusus erinevate IP VPN võrkudega. |
| --- | --- |

—

võrgus ei tohi ilmneda andmete leket teistesse süsteemidesse, nt ei ole lubatud sidusus erinevate IP VPN võrkudega.

Lisaks eespool nimetatud tehnilistele piirangutele mõjutavad võrgule kehtestatud nõuded ka sideinfrastruktuuri kasutajatuge. Kasutajatugi ei tohi avaldada SIS II kesksüsteemiga seotud mis tahes teavet kellelegi peale SIS II kesksüsteemi operatiivjuhtimise eest vastutava organisatsiooni.

---

| 20.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 79/29 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 79/29

---

KOMISJONI OTSUS,

16. märts 2007,

millega nähakse ette nõuded teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi võrgule (III sammas)

(2007/171/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut,

võttes arvesse nõukogu 6. detsembri 2001. aasta otsust 2001/886/JSK teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta, (1) eriti selle artikli 4 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | SIS II väljatöötamiseks on vaja kehtestada tehnilised nõuded sidevõrgule ja selle osadele ning erinõuded võrgule. |
| --- | --- |

(1)

SIS II väljatöötamiseks on vaja kehtestada tehnilised nõuded sidevõrgule ja selle osadele ning erinõuded võrgule.

| (2) | Komisjon ja liikmesriigid peaksid kehtestama asjakohase korra, eelkõige seoses liikmesriikides asuva ühtse riikliku liidese elementidega. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon ja liikmesriigid peaksid kehtestama asjakohase korra, eelkõige seoses liikmesriikides asuva ühtse riikliku liidese elementidega.

| (3) | Käesoleva otsusega ei piirata tulevikus komisjoni teiste selliste otsuste vastuvõtmist, mis on seotud SIS II, eelkõige turvanõuete väljatöötamisega. |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva otsusega ei piirata tulevikus komisjoni teiste selliste otsuste vastuvõtmist, mis on seotud SIS II, eelkõige turvanõuete väljatöötamisega.

| (4) | SIS II väljatöötamist reguleeritakse nõukogu määrusega (EÜ) nr 2424/2001 (2) ja nõukogu otsusega 2001/886/JSK. Et tagada ühtne rakenduskord SIS II kui terviku väljatöötamiseks, peaksid käesoleva otsuse sätted kajastama selle otsuse sätteid, mis komisjon võtab määruse (EÜ) nr 2424/2001 alusel, et näha ette kohaldamisel täidetavad nõuded SIS II võrgule. |
| --- | --- |

(4)

SIS II väljatöötamist reguleeritakse nõukogu määrusega (EÜ) nr 2424/2001 (2) ja nõukogu otsusega 2001/886/JSK. Et tagada ühtne rakenduskord SIS II kui terviku väljatöötamiseks, peaksid käesoleva otsuse sätted kajastama selle otsuse sätteid, mis komisjon võtab määruse (EÜ) nr 2424/2001 alusel, et näha ette kohaldamisel täidetavad nõuded SIS II võrgule.

| (5) | Ühendkuningriik osaleb käesolevas otsuses Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni acquis’ Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artikli 5 ning nõukogu 29. mai 2000. aasta otsuse 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (3) artikli 8 lõike 2 kohaselt. |
| --- | --- |

(5)

Ühendkuningriik osaleb käesolevas otsuses Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni acquis’ Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artikli 5 ning nõukogu 29. mai 2000. aasta otsuse 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (3) artikli 8 lõike 2 kohaselt.

| (6) | Iirimaa osaleb käesolevas otsuses Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni acquis’ Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artikli 5 ning nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuse 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (4) artikli 5 lõike 1 ja artikli 6 lõike 2 kohaselt. |
| --- | --- |

(6)

Iirimaa osaleb käesolevas otsuses Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni acquis’ Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artikli 5 ning nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuse 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (4) artikli 5 lõike 1 ja artikli 6 lõike 2 kohaselt.

| (7) | Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu tähenduses, mis käsitleb nimetatud kahe riigi ühinemist Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, mis on seotud nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (kõnealuse lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta) (5) artikli 1 punktis G osutatud valdkonnaga. |
| --- | --- |

(7)

Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu tähenduses, mis käsitleb nimetatud kahe riigi ühinemist Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, mis on seotud nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (kõnealuse lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta) (5) artikli 1 punktis G osutatud valdkonnaga.

| (8) | Šveitsi puhul kujutab käesolev otsus endast Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud lepingu tähenduses, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, mis on seotud otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonnaga, mida tuleks tõlgendada koostoimes Euroopa Liidu nimel kõnealuse lepingu allakirjutamist ning selle teatud sätete ajutist kohaldamist käsitleva nõukogu otsuse 2004/849/EÜ (6) artikli 4 lõikega 1. |
| --- | --- |

(8)

Šveitsi puhul kujutab käesolev otsus endast Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud lepingu tähenduses, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, mis on seotud otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonnaga, mida tuleks tõlgendada koostoimes Euroopa Liidu nimel kõnealuse lepingu allakirjutamist ning selle teatud sätete ajutist kohaldamist käsitleva nõukogu otsuse 2004/849/EÜ (6) artikli 4 lõikega 1.

| (9) | Käesolev otsus on Schengeni acquis’ edasiarendus või muul viisil sellega seotud ühinemisakti artikli 3 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(9)

Käesolev otsus on Schengeni acquis’ edasiarendus või muul viisil sellega seotud ühinemisakti artikli 3 lõike 1 tähenduses.

| (10) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas otsuse 2001/886/JSK artikli 5 lõike 1 alusel asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas otsuse 2001/886/JSK artikli 5 lõike 1 alusel asutatud komitee arvamusega,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

SIS II sideinfrastruktuuri füüsilise ülesehituse kavandamisega seotud tehnilised nõuded on määratud kindlaks lisas.

Brüssel, 16. märts 2007

Komisjoni nimel

asepresident

Franco FRATTINI

---

(1)  EÜT L 328, 13.12.2001, lk 1.

1

(2)  EÜT L 328, 13.12.2001, lk 4. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1988/2006 (ELT L 411, 30.12.2006, lk 1).

2

(3)  EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43. Otsust on muudetud otsusega 2004/926/EÜ (ELT L 395, 31.12.2004, lk 70).

3

(4)  EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.

4

(5)  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.

5

(6)  ELT L 368, 15.12.2004, lk 26.

6

---

LISA

SISUKORD

| 1. | Sissejuhatus ... |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Akronüümid ja lühendid ... |
| --- | --- |

1.1.

| 2. | Üldine ülevaade ... |
| --- | --- |

2.

| 3. | Geograafiline katvus ... |
| --- | --- |

3.

| 4. | Võrguteenused ... |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | Võrgu paigutus ... |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | CS-SIS põhisüsteemi ja CS-SIS varusüsteemi vahelise ühenduse liik ... |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Ribalaius ... |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Teenuste klassid ... |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Toetavad protokollid ... |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Tehnilised nõuded ... |
| --- | --- |

4.6.

| 4.6.1. | Internetiaadress ... |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | IPv6 tugi ... |
| --- | --- |

4.6.2.

| 4.6.3. | Staatilise marsruudi sisestamine ... |
| --- | --- |

4.6.3.

| 4.6.4. | Püsiva andmevoo määr ... |
| --- | --- |

4.6.4.

| 4.6.5. | Muud nõuded ... |
| --- | --- |

4.6.5.

| 4.7. | Vastupidavus ... |
| --- | --- |

4.7.

| 5. | Kontrollimine ... |
| --- | --- |

5.

| 6. | Üldteenused ... |
| --- | --- |

6.

| 7. | Käideldavus ... |
| --- | --- |

7.

| 8. | Turvateenused ... |
| --- | --- |

8.

| 8.1. | Võrgu krüpteerimine ... |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Muud turvaelemendid ... |
| --- | --- |

8.2.

| 9. | Kasutajatugi ja tugistruktuur ... |
| --- | --- |

9.

| 10. | Suhtlemine teiste süsteemidega ... |
| --- | --- |

10.

1.   Sissejuhatus

Käesolevas dokumendis kirjeldatakse nõudeid sidevõrgule ja selles sisalduvatele osadele ning erinõudeid võrgule.

1.1.   Akronüümid ja lühendid

Käesolevas osas kirjeldatakse dokumendis kasutatud akronüüme.

| Akronüümid ja lühendid | Selgitus |
| --- | --- |
| BLNI | Riikliku kohaliku liidese varuliides |
| CEP | Keskne kasutajaliides |
| CNI | Riiklik keskliides |
| CS | Keskinfosüsteem |
| CS-SIS | Tehniline tugisüsteem, mis sisaldab SIS II andmebaasi |
| DNS | Nimeserver |
| FCIP | Andmete tunneldamine |
| FTP | Faili edastusprotokoll |
| HTTP | Hüperteksti edastusprotokoll |
| IP | Internetiprotokoll |
| LAN | Kohtvõrk |
| LNI | Riiklik kohalik liides |
| Mbps | Megabitti sekundis |
| MDC | Süsteemi peaarendaja |
| N.SIS II | Süsteemi riiklik osa liikmesriigis |
| NI-SIS | Ühtne riiklik liides |
| NTP | Võrguaja protokoll |
| SAN | Salvestivõrk |
| SDH | Sünkroon-andmehierarhia |
| SIS II | Teise põlvkonna Schengeni infosüsteem |
| SMTP | Lihtne meiliedastusprotokoll |
| SNMP | Lihtne võrguhalduse protokoll |
| s-TESTA | Turvaline üleeuroopaline valitsusasutuste telemaatiliste teenuste süsteem on meede IDABC programmis (programm üleeuroopaliste e-valitsuse teenuste koostalitusvõimelise osutamise kohta riiklikele haldusasutustele, ettevõtetele ja kodanikele. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta otsus 2004/387/EÜ). |
| TCP | Edastusohje protokoll |
| VIS | Viisainfosüsteem |
| VPN | Virtuaalne privaatvõrk |
| WAN | Laivõrk |

Akronüümid ja lühendid

Selgitus

BLNI

Riikliku kohaliku liidese varuliides

CEP

Keskne kasutajaliides

CNI

Riiklik keskliides

CS

Keskinfosüsteem

CS-SIS

Tehniline tugisüsteem, mis sisaldab SIS II andmebaasi

DNS

Nimeserver

FCIP

Andmete tunneldamine

FTP

Faili edastusprotokoll

HTTP

Hüperteksti edastusprotokoll

IP

Internetiprotokoll

LAN

Kohtvõrk

LNI

Riiklik kohalik liides

Mbps

Megabitti sekundis

MDC

Süsteemi peaarendaja

N.SIS II

Süsteemi riiklik osa liikmesriigis

NI-SIS

Ühtne riiklik liides

NTP

Võrguaja protokoll

SAN

Salvestivõrk

SDH

Sünkroon-andmehierarhia

SIS II

Teise põlvkonna Schengeni infosüsteem

SMTP

Lihtne meiliedastusprotokoll

SNMP

Lihtne võrguhalduse protokoll

s-TESTA

Turvaline üleeuroopaline valitsusasutuste telemaatiliste teenuste süsteem on meede IDABC programmis (programm üleeuroopaliste e-valitsuse teenuste koostalitusvõimelise osutamise kohta riiklikele haldusasutustele, ettevõtetele ja kodanikele. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta otsus 2004/387/EÜ).

TCP

Edastusohje protokoll

VIS

Viisainfosüsteem

VPN

Virtuaalne privaatvõrk

WAN

Laivõrk

2.   Üldine ülevaade

SIS II koosneb järgmistest osadest:

| — | Keskinfosüsteem (edaspidi “SIS II kesksüsteem”) koosneb järgmistest osadest:






  — | tehniline tugisüsteem (edaspidi “CS-SIS”), mis sisaldab SIS II andmebaasi. CS-SISi põhisüsteem teostab tehnilist järelevalvet ja haldusfunktsioone ning CS-SIS varusüsteem suudab tagada põhisüsteemi kõik funktsioonid viimase rikke korral; |
| --- | --- | --- |

—

Keskinfosüsteem (edaspidi “SIS II kesksüsteem”) koosneb järgmistest osadest:

—

tehniline tugisüsteem (edaspidi “CS-SIS”), mis sisaldab SIS II andmebaasi. CS-SISi põhisüsteem teostab tehnilist järelevalvet ja haldusfunktsioone ning CS-SIS varusüsteem suudab tagada põhisüsteemi kõik funktsioonid viimase rikke korral;

| — | ühtne riiklik liides (edaspidi “NI-SIS”). |
| --- | --- |

—

ühtne riiklik liides (edaspidi “NI-SIS”).

| — | Süsteemi riiklik osa (edaspidi “N.SIS II”), mis koosneb SIS II kesksüsteemiga ühenduses olevatest riiklikest andmesüsteemidest. N.SIS II võib sisaldada andmefaili (edaspidi “riiklik koopia”), mis omakorda sisaldab SIS II andmebaasi täielikku või osalist koopiat. |
| --- | --- |

—

Süsteemi riiklik osa (edaspidi “N.SIS II”), mis koosneb SIS II kesksüsteemiga ühenduses olevatest riiklikest andmesüsteemidest. N.SIS II võib sisaldada andmefaili (edaspidi “riiklik koopia”), mis omakorda sisaldab SIS II andmebaasi täielikku või osalist koopiat.

| — | Sideinfrastruktuur tugisüsteemi CS-SIS ja liidese NI-SIS vahel (edaspidi “sideinfrastruktuur”), mis on SIS II andmetele ja SIRENE büroode vaheliseks andmevahetuseks ette nähtud krüpteeritud virtuaalne võrk. |
| --- | --- |

—

Sideinfrastruktuur tugisüsteemi CS-SIS ja liidese NI-SIS vahel (edaspidi “sideinfrastruktuur”), mis on SIS II andmetele ja SIRENE büroode vaheliseks andmevahetuseks ette nähtud krüpteeritud virtuaalne võrk.

NI-SIS koosneb järgmistest osadest:

| — | igas liikmesriigis asuv riiklik kohalik liides (edaspidi “LNI”), mis füüsiliselt ühendab liikmesriigi turvalisse sidevõrku ja mis sisaldab krüpteerivaid seadmeid SIS II ja SIRENE andmeliikluse jaoks. LNI asub liikmesriikide asutustes; |
| --- | --- |

—

igas liikmesriigis asuv riiklik kohalik liides (edaspidi “LNI”), mis füüsiliselt ühendab liikmesriigi turvalisse sidevõrku ja mis sisaldab krüpteerivaid seadmeid SIS II ja SIRENE andmeliikluse jaoks. LNI asub liikmesriikide asutustes;

| — | vabatahtlik riikliku kohaliku liidese varuliides (edaspidi “BLNI”), millel on täpselt samasugune sisu ja ülesanne nagu liidesel LNI. |
| --- | --- |

—

vabatahtlik riikliku kohaliku liidese varuliides (edaspidi “BLNI”), millel on täpselt samasugune sisu ja ülesanne nagu liidesel LNI.

Liideseid LNI ja BLNI kasutatakse ainult SIS II süsteemis ja SIRENE süsteemi andmesideks. LNI ja BLNI konkreetne konfiguratsioon täpsustatakse ja lepitakse kokku iga liikmesriigiga eraldi, et võtta arvesse turvanõudeid, füüsilist asukohta ja paigaldamise tingimusi, sealhulgas võrguteenuse pakkuja osutatavaid teenuseid. See tähendab, et s-TESTA ühendus võib sisaldada mitut VPN tunnelit suhtlemiseks teiste süsteemidega (näiteks VIS ja Eurodac).

| — | Riiklik keskliides (edaspidi “CNI”) on rakendus, mis kindlustab juurdepääsu tugisüsteemile CS-SIS. Igal liikmesriigil on eraldi loogiline juurdepääsupunkt liidesele CNI keskse tulemüüri kaudu. |
| --- | --- |

—

Riiklik keskliides (edaspidi “CNI”) on rakendus, mis kindlustab juurdepääsu tugisüsteemile CS-SIS. Igal liikmesriigil on eraldi loogiline juurdepääsupunkt liidesele CNI keskse tulemüüri kaudu.

Sideinfrastruktuur CS-SISi ja NI-SISi vahel koosneb järgmistest osadest:

| — | turvaline üleeuroopaline valitsusasutuste telemaatiliste teenuste süsteem (edaspidi “s-TESTA”), mis pakub krüpteeritud virtuaalset privaatvõrku SIS II andmetele ja SIRENE andmeliiklusele. |
| --- | --- |

—

turvaline üleeuroopaline valitsusasutuste telemaatiliste teenuste süsteem (edaspidi “s-TESTA”), mis pakub krüpteeritud virtuaalset privaatvõrku SIS II andmetele ja SIRENE andmeliiklusele.

3.   Geograafiline katvus

Sideinfrastruktuur peab olema võimeline katma kõiki liikmesriike ja pakkuma neile vajalikke teenuseid.

Kaetud on kõik ELi liikmesriigid (Belgia, Tšehhi Vabariik, Taani, Saksamaa, Eesti, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Küpros, Läti, Leedu, Luksemburg, Ungari, Malta, Madalmaad, Austria, Poola, Portugal, Sloveenia, Slovakkia, Soome, Rootsi, Ühendkuningriik) ning Island, Norra, Šveits.

Lisaks tuleb arvesse võtta äsja ühinenud riikide Rumeenia ja Bulgaaria katmist.

Sideinfrastruktuuri peab saama laiendada mis tahes riiki või üksusesse, kes ühineb SIS II kesksüsteemiga (nt Europol, Eurojust).

4.   Võrguteenused

Protokolli või ülesehituse nimetamisel tuleks arvestada, et neile vastavad tulevased tehnoloogiad, protokollid ja ülesehitus on samuti vastuvõetavad.

4.1.   Võrgu paigutus

SIS II ülesehitus kasutab tsentraliseeritud teenuseid, millele on juurdepääs igast liikmesriigist. Vastupidavuse tagamise eesmärgil asuvad tsentraliseeritud teenused kahes erinevas kohas. CS-SIS põhisüsteem asub nimelt Prantsusmaal Strasbourgis ja CS-SIS varusüsteem Austrias St Johann im Pongaus.

Keskinfosüsteemile, st põhi- ja varusüsteemile, peab olema võimalik juurde pääseda kõigist liikmesriikidest. Osalevatel riikidel võib olla võrgule mitu juurdepääsupunkti (LNI ja BLNI), mis ühendavad riikliku süsteemi tsentraliseeritud teenustega.

Lisaks peamisele ühendusele tsentraliseeritud teenustega peab sideinfrastruktuur toetama ka kahepoolset täiendava teabe vahetust erinevate liikmesriikide SIRENE büroode vahel.

4.2.   CS-SIS põhisüsteemi ja CS-SIS varusüsteemi vahelise ühenduse liik

CS-SIS põhisüsteemi ja CS-SIS varusüsteemi sidumiseks vajalik ühendus peab olema SDH ring või sellega võrdne ühendus, mis peab sobima ka uue ülesehituse ja tehnoloogia kasutuselevõtu korral. SDH infrastruktuuri kasutatakse põhi- ja varusüsteemi kohalike võrkude laiendamiseks, et luua katkematu ühtne kohtvõrk (LAN). Sellist võrku kasutatakse põhi- ja varusüsteemi pideva sünkroniseerimise jaoks.

4.3.   Ribalaius

Sideinfrastruktuuri oluliseks nõudeks on ribalaius, mida on võimalik kasutada omavahel seotud süsteemi osades. Seda ribalaiust peab olema võimalik kasutada ka tuumvõrgus.

Liidese LNI ja vabatahtliku liidese BLNI jaoks vajalik ribalaius on iga liikmesriigi puhul erinev ja sõltub peamiselt sellest, kas soovitakse kasutada riiklikke koopiaid, teostada otsinguid kesksüsteemis ja vahetada biomeetrilisi andmeid.

Tegelik ribalaius, mida sideinfrastruktuuris otsustatakse pakkuda, ei ole oluline seni, kuni see rahuldab iga liikmesriigi minimaalse vajaduse.

Iga eespool nimetatud süsteemi osa võib nii edastada kui ka vastu võtta suurt hulka andmeid (tähtnumbrilised ja biomeetrilised andmed ning tervikdokumendid). Seega peab sideinfrastruktuur tagama kõikides ühendustes piisava minimaalse üles- ja allalaadimise kiiruse.

Sideinfrastruktuur peab pakkuma ühenduse, mille kiirus ulatub 2 megabitist sekundis 155 megabitini sekundis või on veelgi kiirem. Võrk peab tagama kõigis ühendustes minimaalse üles- ja allalaadimise kiiruse, mis on piisav, et toetada võrgu juurdepääsupunktide summaarset ribalaiust.

4.4.   Teenuste klassid

SIS II kesksüsteem peab suutma prioriseerida päringuid/hoiatusteateid. Sellest tuleneva nõudena peab sideinfrastruktuur olema samuti võimeline prioriseerima andmevahetust.

Eeldatakse, et SIS II kesksüsteem määrab vajadusel kõikide andmepakettide puhul võrgu prioriseerimise parameetrid. Selleks kasutatakse kaalutud õiglase järjestamise meetodit. See tähendab, et sideinfrastruktuur peab suutma säilitada kohtvõrgus andmepakettidele määratud prioriteedid ja kohtlema tuumvõrgus andmepakette sellele vastavalt. Lisaks peab sideinfrastruktuur edastama algsed andmepaketid sihtkohta samade prioriteetidega, mis on neile kohtvõrgus määratud.

4.5.   Toetavad protokollid

SIS II kesksüsteem kasutab mitut võrguprotokolli. Sideinfrastruktuur peaks toetama suurt hulka võrguprotokolle. Toetavad standardprotokollid on HTTP, FTP, NTP, SMTP, SNMP ja DNS.

Lisaks standardprotokollidele peab sideinfrastruktuur olema võimeline kasutama erinevaid tunneldusprotokolle, salvestivõrgus olevate andmete tiražeerimise protokolle ja Javat Javaga ühendavaid protokolle, mis on kaitstud BEA WebLogic'u omandiõigusega. Tunneldusprotokolle, näiteks IPsec tunnelrežiimis, kasutatakse krüpteeritud andmeliikluse edastamiseks sihtkohta.

4.6.   Tehnilised nõuded

4.6.1.   Internetiaadress

Sideinfrastruktuuril peab olema hulk reserveeritud internetiaadresse, mida võib kasutada ainult selles võrgus. Reserveeritud internetiaadressidest kasutab SIS II kesksüsteem teatud hulka internetiaadresse, mida mujal ei kasutata.

4.6.2.   IPv6 tugi

Eeldatakse, et liikmesriikide kohalikus võrgus kasutatav protokoll on TCP/IP. Siiski kasutavad mõned süsteemi osad versiooni 4, samas kui teised kasutavad versiooni 6. Võrgu juurdepääsupunktid peavad olema võimelised toimima lüüsina, olenemata SIS II kesksüsteemis ja N.SIS II kasutatavatest võrguprotokollidest.

4.6.3.   Staatilise marsruudi sisestamine

CS-SIS põhi- ja varusüsteem saavad kasutada liikmesriikidega suhtlemisel sama internetiaadressi. Seega peaks sideinfrastruktuur võimaldama staatilise marsruudi sisestamist.

4.6.4.   Püsiva andmevoo määr

Kui CS-SIS põhi- ja varusüsteemi ühendusel on koormuse määr väiksem kui 90 %, peab vastav liikmesriik olema võimeline pidevalt toetama kogu oma kindlaksmääratud ribalaiust.

4.6.5.   Muud nõuded

CS-SIS toetamiseks peab sideinfrastruktuur vastama vähemalt minimaalsetele tehnilistele nõuetele:

Andmete ülekande viivitus peab olema 95 % andmepakettide puhul (sealhulgas tipptundidel) 150 millisekundit või väiksem ning 100 % andmepakettide puhul väiksem kui 200 millisekundit.

Andmepakettide kaotamise tõenäosus tohib olla 95 % andmepakettide puhul (sealhulgas tipptundidel) 10-4 või väiksem ning 100 % andmepakkide puhul väiksem kui 10-3.

Eespool nimetatud nõudeid kaalutakse iga juurdepääsupunkti puhul eraldi.

CS-SIS põhi- ja varusüsteemi vahelise ühenduse viiteaeg tohib olla 60 ms või väiksem.

4.7.   Vastupidavus

Üks nõue tugisüsteemi CS-SIS kavandamisel oli, et see peab olema laialdaselt kättesaadav. Et süsteem peaks vastu teatavate osade rikke korral, on kõik seadmed dubleeritud.

Sideinfrastruktuur peab vastu pidama teatavate osade rikete korral. Vastupidavad peavad olema järgmised sideinfrastruktuuri osad:

| — | tuumvõrk, |
| --- | --- |

—

tuumvõrk,

| — | marsruutimisseadmed, |
| --- | --- |

—

marsruutimisseadmed,

| — | võrgupunktid, |
| --- | --- |

—

võrgupunktid,

| — | kliendiliini ühendused (sealhulgas füüsiliselt dubleeritud kaablid), |
| --- | --- |

—

kliendiliini ühendused (sealhulgas füüsiliselt dubleeritud kaablid),

| — | turvaseadmed (krüpteerimisseadmed, tulemüürid jms), |
| --- | --- |

—

turvaseadmed (krüpteerimisseadmed, tulemüürid jms),

| — | kõik üldteenused (DNS, NTP jms), |
| --- | --- |

—

kõik üldteenused (DNS, NTP jms),

| — | LNI/BLNI. |
| --- | --- |

—

LNI/BLNI.

Kogu võrguseadmete tõrkesiirde mehhanism peaks toimima automaatselt.

5.   Kontrollimine

Kontrollimise lihtsustamiseks peab olema võimalik ühendada sideinfrastruktuuri kontrollivahendid SIS II kesksüsteemi operatiivjuhtimise eest vastutava organisatsiooni kontrolliseadmetega.

6.   Üldteenused

Lisaks kindlaks määratud võrgule ja turvateenustele peab sideinfrastruktuur pakkuma ka üldteenuseid.

Eriteenuseid tuleb vastupidavuse tagamiseks pakkuda CS-SIS põhi- ja varusüsteemis.

Sideinfrastruktuur peab tagama järgmised vabatahtlikud üldteenused:

| Teenus | Täiendav teave |
| --- | --- |
| DNS | Tõrkesiirde kord, mille tulemusena võrk lülitub rikke korral CS-SIS põhisüsteemilt ümber CS-SIS varusüsteemile, põhineb praegu internetiaadressi muutmisel DNS serveris. |
| E-kirjade edasisaatmine | Üldise e-posti edasisaatmine võib olla kasulik erinevate liikmesriikide e-posti standardiseerimiseks ning erinevalt eriserverist ei vaja see CS-SIS põhi- ega varusüsteemi võrguressursse.
  Üldises e-postis edastatav e-post peab siiski vastama kindlaks määratud turvanõuetele. |
| NTP | Teenust saab kasutada selleks, et sünkroniseerida võrguseadmete kellad. |

Teenus

Täiendav teave

DNS

Tõrkesiirde kord, mille tulemusena võrk lülitub rikke korral CS-SIS põhisüsteemilt ümber CS-SIS varusüsteemile, põhineb praegu internetiaadressi muutmisel DNS serveris.

E-kirjade edasisaatmine

Üldise e-posti edasisaatmine võib olla kasulik erinevate liikmesriikide e-posti standardiseerimiseks ning erinevalt eriserverist ei vaja see CS-SIS põhi- ega varusüsteemi võrguressursse.

Üldises e-postis edastatav e-post peab siiski vastama kindlaks määratud turvanõuetele.

NTP

Teenust saab kasutada selleks, et sünkroniseerida võrguseadmete kellad.

7.   Käideldavus

CS-SIS, LNI ja BLNI peavad olema käideldavad 99,99 % ulatuses 28päevase ajavahemiku jooksul, sõltumata võrgu käideldavusest.

Sideinfrastruktuuri käideldavus peab olema 99,99 %.

8.   Turvateenused

8.1.   Võrgu krüpteerimine

SIS II kesksüsteem ei luba kõrge või väga kõrge kaitsenõudega andmeid saata väljapoole LANi krüpteerimata. Tuleks tagada, et võrguteenuse pakkujal ei ole mingil juhul juurdepääsu SIS II operatiivsetele andmetele ega andmevahetusele SIRENE süsteemis.

Turvalisuse kõrge taseme tagamiseks peab sideinfrastruktuur võimaldama hallata sertifikaate/krüpteerimisvõtmeid. Krüpteerimisseadmeid peab olema võimalik hallata ja kontrollida üle võrgu. Krüpteerimisalgoritmid peavad vastama vähemalt järgmistele nõuetele:

| — | sümmeetrilised krüpteerimisalgoritmid:






  — | 3DES (128 bitti) või parem, |
| --- | --- | --- |

—

sümmeetrilised krüpteerimisalgoritmid:

—

3DES (128 bitti) või parem,

| — | krüpteerimisvõtme loomine peab sõltuma juhuslikust väärtusest, mis ei võimalda ründe korral võtmeruumi vähenemist, |
| --- | --- |

—

krüpteerimisvõtme loomine peab sõltuma juhuslikust väärtusest, mis ei võimalda ründe korral võtmeruumi vähenemist,

| — | krüpteerimisvõtmed või teave, mida saab kasutada võtmete tuletamiseks, on alati kaitstud salvestis, |
| --- | --- |

—

krüpteerimisvõtmed või teave, mida saab kasutada võtmete tuletamiseks, on alati kaitstud salvestis,

| — | asümmeetrilised krüpteerimisalgoritmid:






  — | RSA (1 024 bitti) või parem, |
| --- | --- | --- |

—

asümmeetrilised krüpteerimisalgoritmid:

—

RSA (1 024 bitti) või parem,

| — | krüpteerimisvõtme loomine peab sõltuma juhuslikust väärtusest, mis ei võimalda ründe korral võtmeruumi vähenemist. |
| --- | --- |

—

krüpteerimisvõtme loomine peab sõltuma juhuslikust väärtusest, mis ei võimalda ründe korral võtmeruumi vähenemist.

Kasutatakse sõnumi kapselturbe (ESP, RFC2406) protokolli. Seda kasutatakse tunnelrežiimil. Andmepaketi sisu ja IP päis krüpteeritakse.

Seansivõtme vahetamiseks kasutatakse võtmete vahetamist üle Interneti (IKE protokoll).

IKE võtmed kehtivad mitte kauem kui ühe päeva.

Seansivõtmed kehtivad mitte kauem kui ühe tunni.

8.2.   Muud turvaelemendid

Lisaks SIS II juurdepääsupunktidele peab sideinfrastruktuur kaitsma ka vabatahtlikke üldteenuseid. Nende teenuste kaitsemeetmed peavad olema võrreldavad tugisüsteemi CS-SIS kaitsemeetmetega. Kõik üldteenused peavad seetõttu olema kaitstud vähemalt tulemüüri, viirusetõrje ja sissetungi tuvastamise süsteemiga (IDS). Lisaks peaks üldteenuste seadmete ja nende kaitsemeetmete turvalisust pidevalt kontrollima (logimine ja järelmeetmed).

Turvalisuse kõrge taseme saavutamiseks peab SIS II kesksüsteemi operatiivjuhtimise eest vastutav organisatsioon olema teadlik mis tahes turvaintsidentidest, mis toimuvad sideinfrastruktuuris. Seega peab sideinfrastruktuur võimaldama teatada viivitamatult turvaintsidentidest SIS II kesksüsteemi operatiivjuhtimise eest vastutavat organisatsiooni. Kõik turvaintsidendid peavad olema kajastatud korrapäraselt, nt igakuises ja ad hoc aruandluses.

9.   Kasutajatugi ja tugistruktuur

Sideinfrastruktuuri pakkuja peab tagama kasutajatoe, kes suhtleb SIS II kesksüsteemi operatiivjuhtimise eest vastutava organisatsiooniga.

10.   Suhtlemine teiste süsteemidega

Sideinfrastruktuur peab tagama, et teave ei satuks väljapoole kindlaks määratud teabekanaleid. Tehniliselt tähendab see järgmist:

| — | igasugune loata ja/või kontrollimata juurdepääs teistele võrkudele on rangelt keelatud. See hõlmab ühendust Internetiga; |
| --- | --- |

—

igasugune loata ja/või kontrollimata juurdepääs teistele võrkudele on rangelt keelatud. See hõlmab ühendust Internetiga;

| — | võrgus ei tohi ilmneda andmete leket teistesse süsteemidesse, nt ei ole lubatud sidusus erinevate IP VPN võrkudega. |
| --- | --- |

—

võrgus ei tohi ilmneda andmete leket teistesse süsteemidesse, nt ei ole lubatud sidusus erinevate IP VPN võrkudega.

Lisaks eespool nimetatud tehnilistele piirangutele mõjutavad võrgule kehtestatud nõuded ka sideinfrastruktuuri kasutajatuge. Kasutajatugi ei tohi avaldada SIS II kesksüsteemiga seotud mis tahes teavet kellelegi peale SIS II kesksüsteemi operatiivjuhtimise eest vastutava organisatsiooni.

---

| 20.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 79/38 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 79/38

---

KOMISJONI OTSUS,

19. märts 2007,

millega moodustatakse kutsekvalifikatsioonide tunnustamise koordinaatorite rühm

(2007/172/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Asutamislepingu artikli 3 lõike 1 punktiga c tehti Euroopa Ühendusele ja liikmesriikidele ülesandeks kaotada takistused isikute ja teenuste vaba liikumise teelt. Liikmesriikide kodanikele pakub vaba liikumine eelkõige võimalust tegutseda kutsealal füüsilisest isikust ettevõtjana või töötajana ka muus liikmesriigis kui riigis, kus nad omandasid kutsekvalifikatsiooni. Lisaks on asutamislepingu artikli 47 eesmärk tagada täielikult kvalifitseeritud spetsialistide vaba liikumine reguleeritud kutsealadel. |
| --- | --- |

(1)

Asutamislepingu artikli 3 lõike 1 punktiga c tehti Euroopa Ühendusele ja liikmesriikidele ülesandeks kaotada takistused isikute ja teenuste vaba liikumise teelt. Liikmesriikide kodanikele pakub vaba liikumine eelkõige võimalust tegutseda kutsealal füüsilisest isikust ettevõtjana või töötajana ka muus liikmesriigis kui riigis, kus nad omandasid kutsekvalifikatsiooni. Lisaks on asutamislepingu artikli 47 eesmärk tagada täielikult kvalifitseeritud spetsialistide vaba liikumine reguleeritud kutsealadel.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiiv 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (1) võeti vastu selleks, et tagada täielikult kvalifitseeritud spetsialistide vaba liikumine juhtudel, kui juurdepääs kutsealale on liikmesriigis reguleeritud. Kõnealuse direktiiviga ühendatakse viisteist olemasolevat direktiivi ja püütakse lihtsustada olemasolevaid tunnustamise kordi, samuti püütakse veelgi lihtsustada ajutiste teenuste osutamist. Kõnealuse direktiivi rakendamiseks ja siseturu arendamiseks reguleeritud kutsealade puhul võib komisjonil tekkida vajadus kasutada nõuandeorganisse kuuluvate asjatundjate teadmisi. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiiv 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (1) võeti vastu selleks, et tagada täielikult kvalifitseeritud spetsialistide vaba liikumine juhtudel, kui juurdepääs kutsealale on liikmesriigis reguleeritud. Kõnealuse direktiiviga ühendatakse viisteist olemasolevat direktiivi ja püütakse lihtsustada olemasolevaid tunnustamise kordi, samuti püütakse veelgi lihtsustada ajutiste teenuste osutamist. Kõnealuse direktiivi rakendamiseks ja siseturu arendamiseks reguleeritud kutsealade puhul võib komisjonil tekkida vajadus kasutada nõuandeorganisse kuuluvate asjatundjate teadmisi.

| (3) | Seepärast on asjakohane moodustada eksperdirühm kutsekvalifikatsioonide tunnustamise vallas ning määratleda selle ülesanded ja struktuur. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on asjakohane moodustada eksperdirühm kutsekvalifikatsioonide tunnustamise vallas ning määratleda selle ülesanded ja struktuur.

| (4) | Eksperdirühm peaks aitama arendada siseturgu reguleeritud kutsealade puhul. |
| --- | --- |

(4)

Eksperdirühm peaks aitama arendada siseturgu reguleeritud kutsealade puhul.

| (5) | Kutsekvalifikatsioonide tunnustamise koordinaatorite rühm tuleks moodustada liikmesriikide poolt vastavalt direktiivile 2005/36/EÜ määratud riiklikest koordinaatoritest. Selle direktiivi kohaselt on nende koordinaatorite ülesanne kaasa aidata kõnealuse direktiivi ühetaolisele kohaldamisele ning koguda igasugust kohaldamiseks olulist teavet. |
| --- | --- |

(5)

Kutsekvalifikatsioonide tunnustamise koordinaatorite rühm tuleks moodustada liikmesriikide poolt vastavalt direktiivile 2005/36/EÜ määratud riiklikest koordinaatoritest. Selle direktiivi kohaselt on nende koordinaatorite ülesanne kaasa aidata kõnealuse direktiivi ühetaolisele kohaldamisele ning koguda igasugust kohaldamiseks olulist teavet.

| (6) | Rühma liikmetele tuleb kehtestada teabe avaldamise eeskirjad, arvestades sealjuures komisjoni turvaeeskirjadega, mis on kehtestatud komisjoni otsuse 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom (2) lisas. |
| --- | --- |

(6)

Rühma liikmetele tuleb kehtestada teabe avaldamise eeskirjad, arvestades sealjuures komisjoni turvaeeskirjadega, mis on kehtestatud komisjoni otsuse 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom (2) lisas.

| (7) | Rühma liikmete isikuandmete töötlemisel tuleb lähtuda Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusest (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta, (3) |
| --- | --- |

(7)

Rühma liikmete isikuandmete töötlemisel tuleb lähtuda Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusest (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta, (3)

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Kutsekvalifikatsioonide tunnustamise koordinaatorite rühm

Kutsekvalifikatsioonide tunnustamise koordinaatorite rühm (edaspidi “rühm”) moodustatakse alates käesoleva otsuse Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päevast.

Artikkel 2

Ülesanded

Rühma ülesanded on järgmised:

| a) | liikmesriikide asutuste ja komisjoni vahelise koostöö loomine kutsekvalifikatsioonide tunnustamise küsimustes; |
| --- | --- |

a)

liikmesriikide asutuste ja komisjoni vahelise koostöö loomine kutsekvalifikatsioonide tunnustamise küsimustes;

| b) | reguleeritud kutsealasid mõjutavate strateegiate jälgimine; |
| --- | --- |

b)

reguleeritud kutsealasid mõjutavate strateegiate jälgimine;

| c) | direktiivi 2005/36/EÜ rakendamise lihtsustamine, eelkõige huvipakkuvate dokumentide, nt tõlgendamissuuniste väljatöötamine; |
| --- | --- |

c)

direktiivi 2005/36/EÜ rakendamise lihtsustamine, eelkõige huvipakkuvate dokumentide, nt tõlgendamissuuniste väljatöötamine;

| d) | kogemuste ja heade tavade vahetamise algatamine eelmistes punktides viidatud valdkondades. |
| --- | --- |

d)

kogemuste ja heade tavade vahetamise algatamine eelmistes punktides viidatud valdkondades.

Artikkel 3

Nõustamine

Komisjon võib rühmaga nõu pidada mis tahes direktiivi 2005/36/EÜ rakendamist käsitlevas küsimuses ning reguleeritud kutsealade vallas siseturu arengut käsitlevates üldistes küsimustes.

Artikkel 4

Koosseis ja liikmete nimetamine

1.   Rühma liikmed on liikmesriikide poolt vastavalt direktiivi 2005/36/EÜ artikli 56 lõikele 4 määratud koordinaatorid.

Liikmesriik nimetab ühe rühmaliikme ja rühmaliikmele ühe asendusliikme. Asendusliige asendab puuduvat rühmaliiget automaatselt.

2.   Rühmaliikmed ja asendusliikmed jäävad ametisse, kuni nad asendatakse.

3.   Liikmete nimede kogumisel, töötlemisel ja avaldamisel lähtutakse määrusest (EÜ) nr 45/2001.

Artikkel 5

Töökorraldus

1.   Rühma eesistuja on komisjon.

2.   Rühm võib komisjoni nõusolekul moodustada alarühmi, kes uurivad konkreetseid küsimusi rühma antud volituste alusel. Alarühmad saadetakse pärast ülesannete täitmist laiali.

3.   Kui komisjon peab vajalikuks või kasulikuks, võib komisjoni esindaja kutsuda rühma töös, arutlustes või alarühma töös osalema eksperte või vaatlejaid, kes on pädevad päevakorras olevates küsimustes.

Eelkõige võib vaatlejatena osalema kutsuda Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriikide ja Šveitsi esindajaid.

4.   Rühma või alarühma aruteludes või töös osalemisel saadud teavet, mis on komisjoni arvates konfidentsiaalne, ei tohi avaldada.

5.   Rühm ja selle alarühmad kohtuvad üldjuhul komisjoni tööruumides vastavalt komisjoni kehtestatud korrale ja ajakavale. Komisjon tagab sekretariaaditeenused.

Komisjoni ametnikud, kes tunnevad menetluse vastu huvi, võivad osaleda rühma või selle alarühmade koosolekutel.

6.   Rühm võtab vastu oma töökorra vastavalt komisjoni vastu võetud töökorra standardeeskirjadele.

7.   Komisjon võib avaldada või Internetis kättesaadavaks teha rühma kokkuvõtteid, järeldusi, osalisi järeldusi või töödokumente asjaomase dokumendi algkeeles.

Artikkel 6

Kulude hüvitamine

Komisjon hüvitab iga liikmesriigi ühe rühmaliikme või asendusliikme rühma tegevusega seotud reisikulud vastavalt komisjoni välisekspertide kulude hüvitamise korrale.

Liikmetele/asendusliikmetele, ekspertidele ja vaatlejatele nende osutatud teenuste eest hüvitist ei maksta.

Koosolekute kulud hüvitatakse rühmale komisjoni pädeva talituse eraldatud aastaeelarve piires.

Brüssel, 19. märts 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Charlie McCREEVY

---

(1)  ELT L 255, 30.9.2005, lk 22. Direktiivi on muudetud nõukogu direktiiviga 2006/100/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 141).

1

(2)  EÜT L 317, 3.12.2001, lk 1. Otsust on viimati muudetud otsusega 2006/548/EÜ, Euratom (ELT L 215, 5.8.2006, lk 38).

2

(3)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

3

---

III Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

| 20.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 79/40 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 79/40

---

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT 2007/173/ÜVJP,

19. märts 2007,

millega pikendatakse teatud Valgevene ametnike vastu suunatud piiravaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 15,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 10. aprillil 2006 vastu ühise seisukoha 2006/276/ÜVJP, mis käsitleb teatud Valgevene ametnike vastu suunatud piiravaid meetmeid. (1) Piiravate meetmete kehtivus lõpeb 10. aprillil 2007. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 10. aprillil 2006 vastu ühise seisukoha 2006/276/ÜVJP, mis käsitleb teatud Valgevene ametnike vastu suunatud piiravaid meetmeid. (1) Piiravate meetmete kehtivus lõpeb 10. aprillil 2007.

| (2) | Võttes arvesse olukorda Valgevenes, tuleks ühise seisukoha 2006/276/ÜVJP kehtivust täiendavalt pikendada 12 kuu võrra, |
| --- | --- |

(2)

Võttes arvesse olukorda Valgevenes, tuleks ühise seisukoha 2006/276/ÜVJP kehtivust täiendavalt pikendada 12 kuu võrra,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISE SEISUKOHA:

Artikkel 1

Ühise seisukoha 2006/276/ÜVJP kehtivust pikendatakse 10. aprillini 2008.

Artikkel 2

Käesolev ühine seisukoht jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 3

Käesolev ühine seisukoht avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 19. märts 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

Horst SEEHOFER

---

(1)  ELT L 101, 11.4.2006, lk 5. Ühist seisukohta on viimati muudetud otsusega 2006/718/ÜVJP (ELT L 294, 25.10.2006, lk 72).

1

---

Parandused

| 20.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 79/41 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 79/41

---

Nõukogu 27. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 980/2005 (üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 169, 30. juuni 2005
  )

| 1. | Leheküljel 3 artikli 5 lõikes 1 |
| --- | --- |

1.

Leheküljel 3 artikli 5 lõikes 1

asendatakse

“..., mis on hõlmatud nende soodustatud päritoluriigis kohaldatava korraga.”

järgmisega:

“..., mis on hõlmatud soodustatud päritoluriigile kohaldatava korraga.”

| 2. | Leheküljel 19 II lisas (Artikli 1 lõike 2 punktides a ja b osutatud kordadega hõlmatud toodete loetelu) |
| --- | --- |

2.

Leheküljel 19 II lisas (Artikli 1 lõike 2 punktides a ja b osutatud kordadega hõlmatud toodete loetelu)

asendatakse

| “0208 | Muu toidukõlblik liha ja rups, värske, jahutatud või külmutatud: (1) | S |
| --- | --- | --- |
| 0208 10 | Küüliku või jänese | S |
| 0208 20 00 | Konnakoivad | NS |
| 0208 30 00 | Esikloomalise | S |
| 0208 40 00 | Vaala, delfiini ja pringli (imetajad seltsist Cetacea); lamantiini ja dugongi (imetajad seltsist Sirenia) | S |
| 0208 50 | Roomajate (k.a mao ja kilpkonna) | S |
| ex 0208 90 | Muud, v.a alamrubriigi 0208 90 55 tooted | S” |

“0208

Muu toidukõlblik liha ja rups, värske, jahutatud või külmutatud: (1)

S

0208 10

Küüliku või jänese

S

0208 20 00

Konnakoivad

NS

0208 30 00

Esikloomalise

S

0208 40 00

Vaala, delfiini ja pringli (imetajad seltsist Cetacea); lamantiini ja dugongi (imetajad seltsist Sirenia)

S

0208 50

Roomajate (k.a mao ja kilpkonna)

S

ex 0208 90

Muud, v.a alamrubriigi 0208 90 55 tooted

S”

järgmisega:

| “ex 0208 | Muu toidukõlblik liha ja rups, värske, jahutatud või külmutatud; mille hulka ei kuulu alamrubriigi 0208 90 55 tooted (1) (v.a 0208 20 00, mille kohta joonealust märkust ei kohaldata) | S |
| --- | --- | --- |
| 0208 20 00 | Konnakoivad | NS |

“ex 0208

Muu toidukõlblik liha ja rups, värske, jahutatud või külmutatud; mille hulka ei kuulu alamrubriigi 0208 90 55 tooted (1) (v.a 0208 20 00, mille kohta joonealust märkust ei kohaldata)

S

0208 20 00

Konnakoivad

NS

---

(1)  Nende toodete suhtes ei kohaldata II peatüki 1. jaotises osutatud korda.”

1

---