# Eiropas Savienības L 86/2007

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 86 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 50. sējums2007. gada 27. marts |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 86

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

50. sējums2007. gada 27. marts

---

| Saturs | | II   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Komisija |
| | | 2007/175/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2006. gada 19. jūlijs) par pasākumu C 35/2005, ko Nīderlande gatavojas īstenot attiecībā uz platjoslas tīkla ierīkošanu Apingedamā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 3226)


   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2007/176/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2006. gada 11. decembris) – Elektronisko komunikāciju tīklu, pakalpojumu un saistīto iekārtu un pakalpojumu standartu un/vai specifikāciju saraksts, ar ko aizstāj visas iepriekšējās versijas
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 6364)


   (
  1
  ) | 11 |
| | | 2007/177/EK |
| | * | Lēmums Nr. 1/2006, ko pieņēmusi Apvienotā pārvaldības komiteja, kura izveidota saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Čīles Republiku par sanitārajiem un fitosanitārajiem pasākumiem, ko piemēro dzīvnieku un dzīvnieku produktu, augu, augu produktu un citu preču tirdzniecībā un dzīvnieku labturībā (2006. gada 9. novembris), ar ko groza nolīguma IV pielikuma IC, IIIA, IIIB un XI papildinājumu | 20 |

Saturs

II   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

Lappuse

LĒMUMI

Komisija

2007/175/EK

*

Komisijas Lēmums (2006. gada 19. jūlijs) par pasākumu C 35/2005, ko Nīderlande gatavojas īstenot attiecībā uz platjoslas tīkla ierīkošanu Apingedamā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 3226)


   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 3226)

(
  1

1

2007/176/EK

*

Komisijas Lēmums (2006. gada 11. decembris) – Elektronisko komunikāciju tīklu, pakalpojumu un saistīto iekārtu un pakalpojumu standartu un/vai specifikāciju saraksts, ar ko aizstāj visas iepriekšējās versijas
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 6364)


   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 6364)

(
  1

11

2007/177/EK

*

Lēmums Nr. 1/2006, ko pieņēmusi Apvienotā pārvaldības komiteja, kura izveidota saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Čīles Republiku par sanitārajiem un fitosanitārajiem pasākumiem, ko piemēro dzīvnieku un dzīvnieku produktu, augu, augu produktu un citu preču tirdzniecībā un dzīvnieku labturībā (2006. gada 9. novembris), ar ko groza nolīguma IV pielikuma IC, IIIA, IIIB un XI papildinājumu

20

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

| 27.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 86/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 86/1

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2006. gada 19. jūlijs)

par pasākumu C 35/2005, ko Nīderlande gatavojas īstenot attiecībā uz platjoslas tīkla ierīkošanu Apingedamā

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 3226)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/175/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Nolīgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētās personas ir aicinātas iesniegt savus apsvērumus saskaņā ar iepriekš minētajiem pantiem, (1) un ņemot vērā šos apsvērumus,

Tā kā:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | 2004. gada 2. novembra vēstulē (reģistrēta 2004. gada 18. novembrī ar numuru CP 212/2004) kabeļu operators Essent Kabelcom, turpmāk tekstā – “Essent”, iesniedza Komisijai neoficiālu sūdzību. Sūdzība attiecas uz valsts līdzekļu piešķiršanu stikla šķiedras piekļuves tīklam (“Fibre-to-the-Home” jeb FTTH-tīkls) Apingedamā, Ziemeļnīderlandē. Essent vēlāk apstiprināja, ka sūdzība jāuzskata par oficiālu. |
| --- | --- |

(1)

2004. gada 2. novembra vēstulē (reģistrēta 2004. gada 18. novembrī ar numuru CP 212/2004) kabeļu operators Essent Kabelcom, turpmāk tekstā – “Essent”, iesniedza Komisijai neoficiālu sūdzību. Sūdzība attiecas uz valsts līdzekļu piešķiršanu stikla šķiedras piekļuves tīklam (“Fibre-to-the-Home” jeb FTTH-tīkls) Apingedamā, Ziemeļnīderlandē. Essent vēlāk apstiprināja, ka sūdzība jāuzskata par oficiālu.

| (2) | Essent, kas ir otrais lielākais kabeļu operators Nīderlandē un ekspluatē arī kabeļu tīklu Apingedamā, jau 2004. gada septembrī bija arī iesniedzis prasību kādā no Nīderlandes tiesām (2). Pamatojoties uz EK līguma 88. panta 3. punktu, tiesa uzdeva Apingedamas pašvaldībai ziņot Komisijai par plānoto atbalsta piešķiršanu, sadarboties ar Komisiju un apturēt turpmāku tīkla izveidi. |
| --- | --- |

(2)

Essent, kas ir otrais lielākais kabeļu operators Nīderlandē un ekspluatē arī kabeļu tīklu Apingedamā, jau 2004. gada septembrī bija arī iesniedzis prasību kādā no Nīderlandes tiesām (2). Pamatojoties uz EK līguma 88. panta 3. punktu, tiesa uzdeva Apingedamas pašvaldībai ziņot Komisijai par plānoto atbalsta piešķiršanu, sadarboties ar Komisiju un apturēt turpmāku tīkla izveidi.

| (3) | 2005. gada 3. oktobrī reģistrētā vēstulē Nīderlandes iestādes paziņoja Komisijai par pasākumu “tiesiskās noteiktības iemeslu dēļ”, norādot, ka pasākums nav atbalsts. 2005. gada 31. martā Komisija pieprasīja Nīderlandes iestādēm sniegt papildu informāciju. Iestādes pēc termiņa pagarinājuma sniedza atbildi 2005. gada 4. augusta vēstulē, kas reģistrēta 2005. gada 16. augustā. |
| --- | --- |

(3)

2005. gada 3. oktobrī reģistrētā vēstulē Nīderlandes iestādes paziņoja Komisijai par pasākumu “tiesiskās noteiktības iemeslu dēļ”, norādot, ka pasākums nav atbalsts. 2005. gada 31. martā Komisija pieprasīja Nīderlandes iestādēm sniegt papildu informāciju. Iestādes pēc termiņa pagarinājuma sniedza atbildi 2005. gada 4. augusta vēstulē, kas reģistrēta 2005. gada 16. augustā.

| (4) | 2005. gada 20. oktobra vēstulē Komisija informēja Nīderlandes iestādes, ka tā ir pieņēmusi lēmumu uzsākt Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz minēto pasākumu (“lēmums uzsākt izmeklēšanas procedūru”). Lēmums tika darīts zināms 2005. gada 16. decembraEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). Tajā Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus par pasākumu. |
| --- | --- |

(4)

2005. gada 20. oktobra vēstulē Komisija informēja Nīderlandes iestādes, ka tā ir pieņēmusi lēmumu uzsākt Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz minēto pasākumu (“lēmums uzsākt izmeklēšanas procedūru”). Lēmums tika darīts zināms 2005. gada 16. decembraEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). Tajā Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus par pasākumu.

| (5) | Nīderlandes iestādes uz lēmumā uzsākt izmeklēšanas procedūru iekļauto lūgumu iesniegt apsvērumus atbildēja 2006. gada 3. janvāra vēstulē. Komisija saņēma apsvērumus no šādām ieinteresētajām pusēm:






  — | no Essent Kabelcom B.V. – 2006. gada 13. janvāra vēstulē; |
| --- | --- | --- |

(5)

Nīderlandes iestādes uz lēmumā uzsākt izmeklēšanas procedūru iekļauto lūgumu iesniegt apsvērumus atbildēja 2006. gada 3. janvāra vēstulē. Komisija saņēma apsvērumus no šādām ieinteresētajām pusēm:

—

no Essent Kabelcom B.V. – 2006. gada 13. janvāra vēstulē;

| — | no VECAI – 2006. gada 13. janvāra vēstulē; |
| --- | --- |

—

no VECAI – 2006. gada 13. janvāra vēstulē;

| — | no nozares organizācijas, kas vēlējas palikt anonīma – 2006. gada 16. februāra vēstulē. |
| --- | --- |

—

no nozares organizācijas, kas vēlējas palikt anonīma – 2006. gada 16. februāra vēstulē.

| (6) | Ieinteresēto pušu apsvērumi 2006. gada 3. maijā tika nosūtīti Nīderlandes iestādēm. Šīs iestādes 2006. gada 7. jūnijā informēja Komisiju par to, ka tām nav papildu apsvērumu attiecībā uz saņemtajiem apsvērumiem. |
| --- | --- |

(6)

Ieinteresēto pušu apsvērumi 2006. gada 3. maijā tika nosūtīti Nīderlandes iestādēm. Šīs iestādes 2006. gada 7. jūnijā informēja Komisiju par to, ka tām nav papildu apsvērumu attiecībā uz saņemtajiem apsvērumiem.

II.   PASĀKUMA APRAKSTS

II.1.   Pamatojums

| (7) | Apingedamas pašvaldība uzskata, ka ir nepieciešama valsts intervence, lai, izveidojot stikla šķiedras tīklu (Fibre to the Home, FTTH) Apingedamā (4), nodrošinātu modernu platjoslas pakalpojumu vispārēju pieejamību uzņēmējsabiedrībām un iedzīvotājiem. Pašvaldība norāda, ka Essent un telekomunikāciju operators KPN Apingedamā nodrošina piekļuvi internetam, bet nesniedz modernus platjoslas pakalpojumus. Pašvaldība pieņēma lēmumu finansiāli piedalīties projektā pēc tam, kad tirgus dalībnieki nebija izrādījuši interesi par dalību projektā saskaņā ar tirgus nosacījumiem. |
| --- | --- |

(7)

Apingedamas pašvaldība uzskata, ka ir nepieciešama valsts intervence, lai, izveidojot stikla šķiedras tīklu (Fibre to the Home, FTTH) Apingedamā (4), nodrošinātu modernu platjoslas pakalpojumu vispārēju pieejamību uzņēmējsabiedrībām un iedzīvotājiem. Pašvaldība norāda, ka Essent un telekomunikāciju operators KPN Apingedamā nodrošina piekļuvi internetam, bet nesniedz modernus platjoslas pakalpojumus. Pašvaldība pieņēma lēmumu finansiāli piedalīties projektā pēc tam, kad tirgus dalībnieki nebija izrādījuši interesi par dalību projektā saskaņā ar tirgus nosacījumiem.

II.2.   Paredzētais pasākums

| (8) | Plānotā stikla šķiedras tīkla pasīvais slānis (piekļuves tiesības, caurules, stikla šķiedra utt.) piederētu publiskam fondam (“Stichting Glasvezelnet Appingedam”, turpmāk tekstā – “fonds”, ko izveidotu un kontrolētu pašvaldība. Ieguldījums pasīvajā slānī tiek lēsts aptuveni 4,9 miljonu euro apmērā. Apingedamas pašvaldība nodrošinās aizdevumu vai garantiju aizdevumam šādā apmērā. Atklāts konkurss par pasīvā slāņa izbūvi sākotnēji nebija paredzēts. Tomēr, kā norādīts Nīderlandes iestāžu 2005. gada 4. augusta vēstulē, pašvaldība nolēma šādu konkursu izsludināt. |
| --- | --- |

(8)

Plānotā stikla šķiedras tīkla pasīvais slānis (piekļuves tiesības, caurules, stikla šķiedra utt.) piederētu publiskam fondam (“Stichting Glasvezelnet Appingedam”, turpmāk tekstā – “fonds”, ko izveidotu un kontrolētu pašvaldība. Ieguldījums pasīvajā slānī tiek lēsts aptuveni 4,9 miljonu euro apmērā. Apingedamas pašvaldība nodrošinās aizdevumu vai garantiju aizdevumam šādā apmērā. Atklāts konkurss par pasīvā slāņa izbūvi sākotnēji nebija paredzēts. Tomēr, kā norādīts Nīderlandes iestāžu 2005. gada 4. augusta vēstulē, pašvaldība nolēma šādu konkursu izsludināt.

| (9) | Balstoties uz pasīvo slāni, tiktu ekspluatēts aktīvais slānis, kura operators būtu tikai vairumtirgotājs attiecībā pret pakalpojumu sniedzējiem, kuri savukārt platjoslas pakalpojumus piedāvātu gala lietotājiem (mājsaimniecībām un uzņēmumiem). Aktīvā slāņa (telekomunikāciju iekārtas, tīkla pārvaldība utt.) izmaksas tiek lēstas aptuveni 1 līdz 1,3 miljonu euro apmērā. Aktīvo komponentu aptuvenais dzīves cikls ir 5 līdz 8 gadi. |
| --- | --- |

(9)

Balstoties uz pasīvo slāni, tiktu ekspluatēts aktīvais slānis, kura operators būtu tikai vairumtirgotājs attiecībā pret pakalpojumu sniedzējiem, kuri savukārt platjoslas pakalpojumus piedāvātu gala lietotājiem (mājsaimniecībām un uzņēmumiem). Aktīvā slāņa (telekomunikāciju iekārtas, tīkla pārvaldība utt.) izmaksas tiek lēstas aptuveni 1 līdz 1,3 miljonu euro apmērā. Aktīvo komponentu aptuvenais dzīves cikls ir 5 līdz 8 gadi.

| (10) | Nīderlandes iestādes sākotnēji norādīja, ka aktīvā slāņa īpašnieks un finansētājs būs privātu ieguldītāju dibināts fonds (“Stichting Damsternet”). Sākotnējā projekta posmā nebija zināmi visi potenciālie ieguldītāji. Kā norāda iestādes, interesi bija izrādījuši [...] (5),[...] un [...]. |
| --- | --- |

(10)

Nīderlandes iestādes sākotnēji norādīja, ka aktīvā slāņa īpašnieks un finansētājs būs privātu ieguldītāju dibināts fonds (“Stichting Damsternet”). Sākotnējā projekta posmā nebija zināmi visi potenciālie ieguldītāji. Kā norāda iestādes, interesi bija izrādījuši [...] (5),[...] un [...].

| (11) | Tomēr 2005. gada 4. augusta vēstulē Nīderlandes iestādes norādīja, ka pašvaldība atklāta konkursa kārtībā piešķirs tīkla aktīvā slāņa lietošanas tiesības, tostarp tīkla ekspluatēšanas tiesības, kādam operatoram (turpmāk tekstā – “operators”). Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju nav paredzēts, ka, izņemot operatoru, tieša piekļuve pasīvajam slānim būtu vēl kādam elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniedzējam. |
| --- | --- |

(11)

Tomēr 2005. gada 4. augusta vēstulē Nīderlandes iestādes norādīja, ka pašvaldība atklāta konkursa kārtībā piešķirs tīkla aktīvā slāņa lietošanas tiesības, tostarp tīkla ekspluatēšanas tiesības, kādam operatoram (turpmāk tekstā – “operators”). Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju nav paredzēts, ka, izņemot operatoru, tieša piekļuve pasīvajam slānim būtu vēl kādam elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniedzējam.

| (12) | Šajā brīdī nav skaidrs, ar kādiem finansiāliem nosacījumiem lietošanas tiesības tiks piešķirtas. Komisijai iesniegtajā lietošanas līguma projektā ir noteikts, ka lietošanas tiesību īpašnieks maksās fondam ikgadējo lietošanas nodevu. Jebkurā gadījumā fonds pieprasīs “maksājumu, kas atbilst augstākais 80 % no gadā radītās naudas plūsmas”. Ja naudas plūsma būs negatīva, fonds maksājumu nepieprasīs. Šādā gadījumā tas pieprasīs tikai minimālo maksājumu, kā tas noteikts lietošanas līguma pielikumā. Tomēr pielikumā maksājumu summas vēl nav noteiktas. |
| --- | --- |

(12)

Šajā brīdī nav skaidrs, ar kādiem finansiāliem nosacījumiem lietošanas tiesības tiks piešķirtas. Komisijai iesniegtajā lietošanas līguma projektā ir noteikts, ka lietošanas tiesību īpašnieks maksās fondam ikgadējo lietošanas nodevu. Jebkurā gadījumā fonds pieprasīs “maksājumu, kas atbilst augstākais 80 % no gadā radītās naudas plūsmas”. Ja naudas plūsma būs negatīva, fonds maksājumu nepieprasīs. Šādā gadījumā tas pieprasīs tikai minimālo maksājumu, kā tas noteikts lietošanas līguma pielikumā. Tomēr pielikumā maksājumu summas vēl nav noteiktas.

II.3.   Attiecīgie produktu vai pakalpojumu tirgi

| (13) | Ja Apingedamā tiktu izveidots platjoslas tīkls, elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniedzēji mazumtirdzniecības līmeņa platjoslas pakalpojumu piedāvāšanai gala lietotajiem varētu izmantot vairumtirdzniecības līmeņa piekļuvi. Līdz ar to plānotā pašvaldības finansētā platjoslas tīkla ieviešana Apingedamā ietekmētu gan vairumtirdzniecības, gan mazumtirdzniecības tirgus. |
| --- | --- |

(13)

Ja Apingedamā tiktu izveidots platjoslas tīkls, elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniedzēji mazumtirdzniecības līmeņa platjoslas pakalpojumu piedāvāšanai gala lietotajiem varētu izmantot vairumtirdzniecības līmeņa piekļuvi. Līdz ar to plānotā pašvaldības finansētā platjoslas tīkla ieviešana Apingedamā ietekmētu gan vairumtirdzniecības, gan mazumtirdzniecības tirgus.

| (14) | Platjoslas pakalpojumu mazumtirdzniecības tirgū Apingedamā platjoslas pakalpojumus gala lietotajiem piedāvā gan KPN, gan Essent. Lielākais lejupielādes ātrums, kādu šobrīd piedāvā Essent, ir 5 Mbit/s, bet KPN – līdz 6 Mbit/s. Gan Essent, gan KPN piedāvā trīs pakalpojumu paketi (telefonija, internets, digitālā/analogā televīzija). Arī citi interneta pakalpojumu piedāvātāji spēj piedāvāt platjoslas pakalpojumus, kas balstīti uz KPN vairumtirdzniecības piedāvājumiem. Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju Essent 2006. gadā piedāvās lejupielādes ātrumu līdz 8 Mbit/s un tās visattīstītākajam produktam – pat līdz 15 Mbit/s (6). Turklāt gan KPN, gan Essent ir tehniskās iespējas, lai turpinātu paplašināt piedāvāto pakalpojumu joslas kapacitāti, balstoties uz saviem šābrīža tīkliem. |
| --- | --- |

(14)

Platjoslas pakalpojumu mazumtirdzniecības tirgū Apingedamā platjoslas pakalpojumus gala lietotajiem piedāvā gan KPN, gan Essent. Lielākais lejupielādes ātrums, kādu šobrīd piedāvā Essent, ir 5 Mbit/s, bet KPN – līdz 6 Mbit/s. Gan Essent, gan KPN piedāvā trīs pakalpojumu paketi (telefonija, internets, digitālā/analogā televīzija). Arī citi interneta pakalpojumu piedāvātāji spēj piedāvāt platjoslas pakalpojumus, kas balstīti uz KPN vairumtirdzniecības piedāvājumiem. Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju Essent 2006. gadā piedāvās lejupielādes ātrumu līdz 8 Mbit/s un tās visattīstītākajam produktam – pat līdz 15 Mbit/s (6). Turklāt gan KPN, gan Essent ir tehniskās iespējas, lai turpinātu paplašināt piedāvāto pakalpojumu joslas kapacitāti, balstoties uz saviem šābrīža tīkliem.

| (15) | Attiecībā uz vairumtirdzniecības tirgiem Apingedamas pašvaldības intervences mērķis ir ar operatora starpniecību vairumtirdzniecības līmenī nodrošināt piekļuvi stikla šķiedras tīklam un platjoslas pakalpojumus, izmantojot stikla šķiedras pieslēgumu ar lielu joslas platumu (7). Attiecībā uz vairumtirdzniecības tirgiem, kas norādīti Komisijas ieteikumā par attiecīgajiem tirgiem (8), ierosinātais pasākums, kā liekas, tiešā vai netiešā veidā ir saistīts ar diviem noteiktiem tirgiem – ar vairumtirdzniecības tirgu atsaistītai piekļuvei pieslēguma tīklam (ieteikumā norādītais 11. tirgus veids) un platjoslas piekļuves vairumtirdzniecības tirgu (ieteikumā norādītais 12. tirgus veids). Apingedamā KPN piedāvā vairumtirdzniecības līmeņa piekļuvi infrastruktūrai un pakalpojumiem, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu platjoslas pakalpojumus (9). |
| --- | --- |

(15)

Attiecībā uz vairumtirdzniecības tirgiem Apingedamas pašvaldības intervences mērķis ir ar operatora starpniecību vairumtirdzniecības līmenī nodrošināt piekļuvi stikla šķiedras tīklam un platjoslas pakalpojumus, izmantojot stikla šķiedras pieslēgumu ar lielu joslas platumu (7). Attiecībā uz vairumtirdzniecības tirgiem, kas norādīti Komisijas ieteikumā par attiecīgajiem tirgiem (8), ierosinātais pasākums, kā liekas, tiešā vai netiešā veidā ir saistīts ar diviem noteiktiem tirgiem – ar vairumtirdzniecības tirgu atsaistītai piekļuvei pieslēguma tīklam (ieteikumā norādītais 11. tirgus veids) un platjoslas piekļuves vairumtirdzniecības tirgu (ieteikumā norādītais 12. tirgus veids). Apingedamā KPN piedāvā vairumtirdzniecības līmeņa piekļuvi infrastruktūrai un pakalpojumiem, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu platjoslas pakalpojumus (9).

II.4.   Iemesli padziļinātās izmeklēšanas procedūras uzsākšanai

| (16) | Lēmumā par izmeklēšanas procedūras uzsākšanu Komisija izteica šaubas par pasākuma saderīgumu ar kopējo tirgu, pamatojoties uz Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Attiecībā uz pasākuma nepieciešamību lēmumā par izmeklēšanas uzsākšanu tika apšaubīts, vai Apingedamas situācijā bija elementi, kas atbilda “tirgus nepilnību” situācijai. |
| --- | --- |

(16)

Lēmumā par izmeklēšanas procedūras uzsākšanu Komisija izteica šaubas par pasākuma saderīgumu ar kopējo tirgu, pamatojoties uz Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Attiecībā uz pasākuma nepieciešamību lēmumā par izmeklēšanas uzsākšanu tika apšaubīts, vai Apingedamas situācijā bija elementi, kas atbilda “tirgus nepilnību” situācijai.

| (17) | Lēmumā tika konstatēts, ka platjoslas piekļuve Apingedamā faktiski jau ir pieejama, lai gan šobrīd piedāvātie platjoslas pakalpojumi nav pilnībā salīdzināmi ar plānotā tīkla pakalpojumiem. Bez tam tika konstatēts, ka pastāv būtiska pārklāšanās starp jau esošo tīklu un paredzētā pasākuma tīklu pārklājumu un pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(17)

Lēmumā tika konstatēts, ka platjoslas piekļuve Apingedamā faktiski jau ir pieejama, lai gan šobrīd piedāvātie platjoslas pakalpojumi nav pilnībā salīdzināmi ar plānotā tīkla pakalpojumiem. Bez tam tika konstatēts, ka pastāv būtiska pārklāšanās starp jau esošo tīklu un paredzētā pasākuma tīklu pārklājumu un pakalpojumiem.

| (18) | Komisija norādīja, ka ir grūti iedomāties lietojumus vai pakalpojumus fiziskām personām un uzņēmējsabiedrībām, kas nevarētu tikt izvērsti, izmantojot ar jau esošajiem tīkliem sniegtos platjoslas pakalpojumus. Tika uzskatīts, ka aizstājamības līmenis starp mazumtirdzniecības un vairumtirdzniecības pakalpojumiem, ko sniegtu ar paredzētā FTTH tīkla palīdzību, un pakalpojumiem, kas tiek sniegti ar esošajiem tīkliem, ir augsts. Līdz ar to pasākuma radītā konkurences traucējuma iespēja pārskatāmā nākotnē bija liela. |
| --- | --- |

(18)

Komisija norādīja, ka ir grūti iedomāties lietojumus vai pakalpojumus fiziskām personām un uzņēmējsabiedrībām, kas nevarētu tikt izvērsti, izmantojot ar jau esošajiem tīkliem sniegtos platjoslas pakalpojumus. Tika uzskatīts, ka aizstājamības līmenis starp mazumtirdzniecības un vairumtirdzniecības pakalpojumiem, ko sniegtu ar paredzētā FTTH tīkla palīdzību, un pakalpojumiem, kas tiek sniegti ar esošajiem tīkliem, ir augsts. Līdz ar to pasākuma radītā konkurences traucējuma iespēja pārskatāmā nākotnē bija liela.

| (19) | Ar Nīderlandes iestāžu plānoto pasākumu būtu saistīts nopietns risks, ka valsts intervences rezultātā tirgus dalībnieki pārstātu veikt un plānot ieguldījumus. Tāpēc lēmumā par izmeklēšanas procedūras uzsākšanu bija konstatēts, ka šajos apstākļos ir apšaubāms, vai paredzētā pasākuma un atbalsta pasākuma piemērošana atbilstu plānotajam mērķim. |
| --- | --- |

(19)

Ar Nīderlandes iestāžu plānoto pasākumu būtu saistīts nopietns risks, ka valsts intervences rezultātā tirgus dalībnieki pārstātu veikt un plānot ieguldījumus. Tāpēc lēmumā par izmeklēšanas procedūras uzsākšanu bija konstatēts, ka šajos apstākļos ir apšaubāms, vai paredzētā pasākuma un atbalsta pasākuma piemērošana atbilstu plānotajam mērķim.

III.   KOMISIJAS SAŅEMTIE APSVĒRUMI

III.1.   Trešo personu apsvērumi

| (20) | Komisija saņēma apsvērumus no trim ieinteresētajām personām: Essent, VECAI un kādas nozares organizācijas, kura vēlējās palikt anonīma. |
| --- | --- |

(20)

Komisija saņēma apsvērumus no trim ieinteresētajām personām: Essent, VECAI un kādas nozares organizācijas, kura vēlējās palikt anonīma.

| (21) | Kabeļa operators Essent, atsaucoties uz CPB
   (10) publicēto ziņojumu, norāda, ka Apingedamas situācijā nav runa par tirgus nepilnībām. CPB veica izmeklēšanu saistībā ar iespējamajām platjoslas tirgus nepilnībām Nīderlandē (11) un secināja, ka Nīderlandes platjoslas tirgū nepastāv nozīmīgas tirgus nepilnības. Saskaņā ar ziņojumu politikas pasākumu balstīšana uz tirgus nepilnību argumentu nav pamatota. Kā uzskata Essent, Ekonomikas ministrs atbalstīja CPB secinājumu savā 2005. gada 5. decembra vēstulē Nīderlandes parlamentam, kas tika iesniegta Komisijai. |
| --- | --- |

(21)

Kabeļa operators Essent, atsaucoties uz CPB
   (10) publicēto ziņojumu, norāda, ka Apingedamas situācijā nav runa par tirgus nepilnībām. CPB veica izmeklēšanu saistībā ar iespējamajām platjoslas tirgus nepilnībām Nīderlandē (11) un secināja, ka Nīderlandes platjoslas tirgū nepastāv nozīmīgas tirgus nepilnības. Saskaņā ar ziņojumu politikas pasākumu balstīšana uz tirgus nepilnību argumentu nav pamatota. Kā uzskata Essent, Ekonomikas ministrs atbalstīja CPB secinājumu savā 2005. gada 5. decembra vēstulē Nīderlandes parlamentam, kas tika iesniegta Komisijai.

| (22) | Essent arī norāda, ka Apingedamu nevar uzskatīt par nomaļu reģionu ar nelabvēlīgiem sociālekonomiskajiem apstākļiem. Pakalpojumus, ko pašvaldība vēlas piedāvāt izglītībai, veselības aprūpei un veco ļaužu aprūpei, faktiski iespējams nodrošināt ar esošajiem tīkliem. Essent atbalsta Komisijas secinājumu par to, ka ir grūti iedomāties FTTH piedāvātus lietojumus vai pakalpojumus, ko nevarētu piedāvāt ar jau esošajiem tīkliem. Turklāt platjoslas piekļuves cenas Apingedamā, ka uzskata Essent, nav augstākas par cenām jebkur citur Nīderlandē. |
| --- | --- |

(22)

Essent arī norāda, ka Apingedamu nevar uzskatīt par nomaļu reģionu ar nelabvēlīgiem sociālekonomiskajiem apstākļiem. Pakalpojumus, ko pašvaldība vēlas piedāvāt izglītībai, veselības aprūpei un veco ļaužu aprūpei, faktiski iespējams nodrošināt ar esošajiem tīkliem. Essent atbalsta Komisijas secinājumu par to, ka ir grūti iedomāties FTTH piedāvātus lietojumus vai pakalpojumus, ko nevarētu piedāvāt ar jau esošajiem tīkliem. Turklāt platjoslas piekļuves cenas Apingedamā, ka uzskata Essent, nav augstākas par cenām jebkur citur Nīderlandē.

| (23) | Nīderlandes kabeļuzņēmumu nozares organizācija VECAI uzskata, ka plānotais valsts atbalsts ir nesaderīgs ar Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Valsts finansējums šajā sektorā, kā uzskata VECAI, tiešā veidā izkropļotu konkurenci tirgū, kurā tā ir ļoti sīva. |
| --- | --- |

(23)

Nīderlandes kabeļuzņēmumu nozares organizācija VECAI uzskata, ka plānotais valsts atbalsts ir nesaderīgs ar Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Valsts finansējums šajā sektorā, kā uzskata VECAI, tiešā veidā izkropļotu konkurenci tirgū, kurā tā ir ļoti sīva.

| (24) | Kā uzskata VECAI, Nīderlandē platjoslas pakalpojumu tirgū nav runa par tirgus nepilnību situāciju. Lai pamatotu šo apgalvojumu, VECAI arī atsaucas uz CPB ziņojumu un arī Essent minēto ekonomikas ministra vēstuli. Šobrīd pieejamās infrastruktūras ir spējīgas nodrošināt augsti attīstītus platjoslas pakalpojumus. Plānotie ieguldījumi, kā uzskata VECAI, drīzāk pārklātos ar jau esošajām infrastruktūrām, nevis tās papildinātu. |
| --- | --- |

(24)

Kā uzskata VECAI, Nīderlandē platjoslas pakalpojumu tirgū nav runa par tirgus nepilnību situāciju. Lai pamatotu šo apgalvojumu, VECAI arī atsaucas uz CPB ziņojumu un arī Essent minēto ekonomikas ministra vēstuli. Šobrīd pieejamās infrastruktūras ir spējīgas nodrošināt augsti attīstītus platjoslas pakalpojumus. Plānotie ieguldījumi, kā uzskata VECAI, drīzāk pārklātos ar jau esošajām infrastruktūrām, nevis tās papildinātu.

| (25) | VECAI arī norāda, ka Apingedamu nevar uzskatīt par nomaļu reģionu. Turklāt, kā norāda VECAI, tas, ka pašvaldība ir gan aktīva infrastruktūras īpašniece, gan “publiska institūcija” (atļauju piešķiršana, piekļuves tiesības u.t.t.), var zināmos apstākļos radīt interešu konfliktu. Atbalstot platjoslas iniciatīvu, pastāv risks, ka radīsies konflikts starp publiskajām un privātajām darbībām. |
| --- | --- |

(25)

VECAI arī norāda, ka Apingedamu nevar uzskatīt par nomaļu reģionu. Turklāt, kā norāda VECAI, tas, ka pašvaldība ir gan aktīva infrastruktūras īpašniece, gan “publiska institūcija” (atļauju piešķiršana, piekļuves tiesības u.t.t.), var zināmos apstākļos radīt interešu konfliktu. Atbalstot platjoslas iniciatīvu, pastāv risks, ka radīsies konflikts starp publiskajām un privātajām darbībām.

| (26) | Nozares organizācija, kas vēlējās palikt anonīma, uzskata, ka Komisijai būtu jāatbalsta atvērto pasīvo piekļuves infrastruktūru attīstība. Kā uzskata asociācija, pakalpojumu un infrastruktūras nodalīšana var mazināt šķēršļus ienākšanai tirgū, palielināt konkurenci, kā arī stimulēt jaunradi. Asociācija uzskata, ka konkurences noteikumu mērķim jābūt vispārējās labklājības palielināšanai, nevis esošo tirgus dalībnieku aizsargāšanai. |
| --- | --- |

(26)

Nozares organizācija, kas vēlējās palikt anonīma, uzskata, ka Komisijai būtu jāatbalsta atvērto pasīvo piekļuves infrastruktūru attīstība. Kā uzskata asociācija, pakalpojumu un infrastruktūras nodalīšana var mazināt šķēršļus ienākšanai tirgū, palielināt konkurenci, kā arī stimulēt jaunradi. Asociācija uzskata, ka konkurences noteikumu mērķim jābūt vispārējās labklājības palielināšanai, nevis esošo tirgus dalībnieku aizsargāšanai.

| (27) | Nozares organizācija uzskata, ka nav nepieciešamības pēc valsts intervences, ja esošo infrastruktūru īpašnieki vienojas padarīt infrastruktūru pieejamu visiem elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniedzējiem un sniegt piekļuvi godīgi un atbilstoši izmaksām. Pretējā gadījumā patiešām ir runa par tirgus nepilnībām, un būtu jāatļauj iejaukties valsts iestādēm. |
| --- | --- |

(27)

Nozares organizācija uzskata, ka nav nepieciešamības pēc valsts intervences, ja esošo infrastruktūru īpašnieki vienojas padarīt infrastruktūru pieejamu visiem elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniedzējiem un sniegt piekļuvi godīgi un atbilstoši izmaksām. Pretējā gadījumā patiešām ir runa par tirgus nepilnībām, un būtu jāatļauj iejaukties valsts iestādēm.

III.2.   Nīderlandes iestāžu apsvērumi

| (28) | Atbildot uz lūgumu sniegt apsvērumus lēmumā par izmeklēšanas procedūras uzsākšanu, Nīderlandes iestādes neatspēkoja nevienu no argumentiem, uz kuriem, uzsākot procedūru, norādīja Komisija. Nīderlandes iestādes iesniedza vairākus dokumentus (izmeklēšanas ziņojumus), kam bija jāizskaidro pasākuma pamatojums un tīkla izmantošanas iespējas. |
| --- | --- |

(28)

Atbildot uz lūgumu sniegt apsvērumus lēmumā par izmeklēšanas procedūras uzsākšanu, Nīderlandes iestādes neatspēkoja nevienu no argumentiem, uz kuriem, uzsākot procedūru, norādīja Komisija. Nīderlandes iestādes iesniedza vairākus dokumentus (izmeklēšanas ziņojumus), kam bija jāizskaidro pasākuma pamatojums un tīkla izmantošanas iespējas.

| (29) | Šajos ziņojumos uzsvars ir likts uz iecerētā tīkla iespējamo izmantošanu. Nīderlandes iestādes uzskata, ka izvēle par labu stikla šķiedras tīklam tika izdarīta, pamatojoties uz faktu, ka šobrīd pieejamā infrastruktūra nepiedāvā vēlamo platjoslas jaudu un pakalpojuma kvalitāti. Plānotā infrastruktūra darītu iespējamu ātru interneta pieslēgumu, video konferences, “video pēc pieprasījuma”, interaktīvas spēles/TV un IP-VPT
   (12) -pakalpojumus. |
| --- | --- |

(29)

Šajos ziņojumos uzsvars ir likts uz iecerētā tīkla iespējamo izmantošanu. Nīderlandes iestādes uzskata, ka izvēle par labu stikla šķiedras tīklam tika izdarīta, pamatojoties uz faktu, ka šobrīd pieejamā infrastruktūra nepiedāvā vēlamo platjoslas jaudu un pakalpojuma kvalitāti. Plānotā infrastruktūra darītu iespējamu ātru interneta pieslēgumu, video konferences, “video pēc pieprasījuma”, interaktīvas spēles/TV un IP-VPT
   (12) -pakalpojumus.

| (30) | Pakalpojumus un lietojumus, ko varētu piedāvāt ar plānotā FTTH tīkla palīdzību, uzskata par būtiskiem pašas pašvaldības uzdevumu veikšanai (piemēram, e-pārvaldības pakalpojumus), veselības aprūpes sektoram (piemēram, telemedicīna un sadarbība starp dažādām veselības aprūpē iesaistītām iestādēm), kā arī izglītībai (piemēram, teleapmācība). Šajā sakarā Nīderlandes iestādes norāda, ka Apingedamā ir daudz bezdarbnieku un gados vecāku cilvēku, kam nepieciešama piekļuve attīstītiem platjoslas pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(30)

Pakalpojumus un lietojumus, ko varētu piedāvāt ar plānotā FTTH tīkla palīdzību, uzskata par būtiskiem pašas pašvaldības uzdevumu veikšanai (piemēram, e-pārvaldības pakalpojumus), veselības aprūpes sektoram (piemēram, telemedicīna un sadarbība starp dažādām veselības aprūpē iesaistītām iestādēm), kā arī izglītībai (piemēram, teleapmācība). Šajā sakarā Nīderlandes iestādes norāda, ka Apingedamā ir daudz bezdarbnieku un gados vecāku cilvēku, kam nepieciešama piekļuve attīstītiem platjoslas pakalpojumiem.

IV.   VALSTS ATBALSTA ESAMĪBA

| (31) | Nīderlandes iestādes ir nosaukušas vairākus argumentus, norādot, ka pasākums nav valsts atbalsts un ka projekts attiecas tikai uz “publiskas infrastruktūras” nodrošināšanu. |
| --- | --- |

(31)

Nīderlandes iestādes ir nosaukušas vairākus argumentus, norādot, ka pasākums nav valsts atbalsts un ka projekts attiecas tikai uz “publiskas infrastruktūras” nodrošināšanu.

IV.1.   Vispārējā infrastruktūra?

| (32) | Kā norāda Nīderlandes iestādes, pasākums neietilpst Līguma 87. panta 1. punkta piemērošanas jomā, bet drīzāk būtu jāaplūko kā valsts pārvaldes tipisks uzdevums nodrošināt vispārēju “publisku” infrastruktūru, kas pieejama visām pusēm ar vienādiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(32)

Kā norāda Nīderlandes iestādes, pasākums neietilpst Līguma 87. panta 1. punkta piemērošanas jomā, bet drīzāk būtu jāaplūko kā valsts pārvaldes tipisks uzdevums nodrošināt vispārēju “publisku” infrastruktūru, kas pieejama visām pusēm ar vienādiem nosacījumiem.

| (33) | Komisija uzskata, ka par tādu gadījumu būtu runa, ja infrastruktūra būtu nepieciešama tādu pakalpojuma sniegšanai, kas ietilpst valsts pienākumos pret sabiedrību, un aprobežotos ar šī pakalpojuma vajadzību izpildi. Turklāt pakalpojumam jābūt tādam, ko tirgus visdrīzāk nevar nodrošināt, jo tas ir ekonomiski nerentabls un veids, kādā tas tiek sniegts, nedod labumu nevienam konkrētam uzņēmumam. |
| --- | --- |

(33)

Komisija uzskata, ka par tādu gadījumu būtu runa, ja infrastruktūra būtu nepieciešama tādu pakalpojuma sniegšanai, kas ietilpst valsts pienākumos pret sabiedrību, un aprobežotos ar šī pakalpojuma vajadzību izpildi. Turklāt pakalpojumam jābūt tādam, ko tirgus visdrīzāk nevar nodrošināt, jo tas ir ekonomiski nerentabls un veids, kādā tas tiek sniegts, nedod labumu nevienam konkrētam uzņēmumam.

| (34) | Tāpēc Komisija uzskata, ka projektu nevar kvalificēt kā vispārēju infrastruktūru, kam nav piemērojama valsts atbalsta uzraudzība. Pretēji noteiktām infrastruktūrām transporta nozarē, kas ar līdzvērtīgiem un nediskriminējošiem nosacījumiem ir pieejamas visiem potenciālajiem lietotajiem un ko tirgū nesniedz (neražo un/vai nepārvalda) ar pilnībā komerciāliem nosacījumiem, šāda tipa infrastruktūru faktiski izveido konkrēti tirgus dalībnieki, kaut arī ne obligāti ar nosacījumiem, ko Apingedamas pašvaldība ir paredzējusi attiecīgajam pasākumam. |
| --- | --- |

(34)

Tāpēc Komisija uzskata, ka projektu nevar kvalificēt kā vispārēju infrastruktūru, kam nav piemērojama valsts atbalsta uzraudzība. Pretēji noteiktām infrastruktūrām transporta nozarē, kas ar līdzvērtīgiem un nediskriminējošiem nosacījumiem ir pieejamas visiem potenciālajiem lietotajiem un ko tirgū nesniedz (neražo un/vai nepārvalda) ar pilnībā komerciāliem nosacījumiem, šāda tipa infrastruktūru faktiski izveido konkrēti tirgus dalībnieki, kaut arī ne obligāti ar nosacījumiem, ko Apingedamas pašvaldība ir paredzējusi attiecīgajam pasākumam.

| (35) | Kā rāda KPN un Essent klātbūtne Apingedamā, vietējā tīkla piedāvāšana elektronisko komunikāciju nodrošināšanai nav tipisks valsts pārvaldes iestādes uzdevums – šādus tīklus parasti piedāvā lietotāji, kas sniedz elektronisko komunikāciju pakalpojumus mājsaimniecībām un uzņēmumiem. Līdz ar to plānotais pasākums zināmā mērā pārklājas ar tirgus iniciatīvām vai pakalpojumiem, kas jau ir pieejami. |
| --- | --- |

(35)

Kā rāda KPN un Essent klātbūtne Apingedamā, vietējā tīkla piedāvāšana elektronisko komunikāciju nodrošināšanai nav tipisks valsts pārvaldes iestādes uzdevums – šādus tīklus parasti piedāvā lietotāji, kas sniedz elektronisko komunikāciju pakalpojumus mājsaimniecībām un uzņēmumiem. Līdz ar to plānotais pasākums zināmā mērā pārklājas ar tirgus iniciatīvām vai pakalpojumiem, kas jau ir pieejami.

| (36) | Šādos pasākumos konkurences izkropļošanas gadījumi nav izslēgti, bet tie jākonstatē katrā gadījumā atsevišķi. Tirgus situācija Apingedamā ir tāda, ka pasākums izkropļo vai draud izkropļot konkurenci, konkurējot ar esošajiem privāto uzņēmumu tīkliem un tādējādi mazinot nākotnes privātos ieguldījumus līdzīgās iekārtās. |
| --- | --- |

(36)

Šādos pasākumos konkurences izkropļošanas gadījumi nav izslēgti, bet tie jākonstatē katrā gadījumā atsevišķi. Tirgus situācija Apingedamā ir tāda, ka pasākums izkropļo vai draud izkropļot konkurenci, konkurējot ar esošajiem privāto uzņēmumu tīkliem un tādējādi mazinot nākotnes privātos ieguldījumus līdzīgās iekārtās.

| (37) | Tāpēc Komisija uzskata, ka Apingedamas projekts ietilpst valsts atbalsta uzraudzības piemērošanas jomā un nav uzskatāms par vispārēju infrastruktūru, kas ietilpst valsts ierastajos pienākumos pret sabiedrību. |
| --- | --- |

(37)

Tāpēc Komisija uzskata, ka Apingedamas projekts ietilpst valsts atbalsta uzraudzības piemērošanas jomā un nav uzskatāms par vispārēju infrastruktūru, kas ietilpst valsts ierastajos pienākumos pret sabiedrību.

IV.2.   Vispārējas ekonomiskas nozīmes pakalpojuma sniegšana?

| (38) | Lai gan Nīderlandes iestādes nav tieši atsaukušās uz vispārējas ekonomiskas nozīmes pakalpojumu, tiek noskaidrots, vai FTTH tīkla nodrošināšanu Apingedamā var par tādu uzskatīt. |
| --- | --- |

(38)

Lai gan Nīderlandes iestādes nav tieši atsaukušās uz vispārējas ekonomiskas nozīmes pakalpojumu, tiek noskaidrots, vai FTTH tīkla nodrošināšanu Apingedamā var par tādu uzskatīt.

| (39) | Dalībvalstīm ir plaša rīcības brīvība attiecībā uz vispārējas ekonomiskas nozīmes pakalpojuma identificēšanu. To darot, jāņem vērā Kopienas tiesu prakse, kurā noteikti vispārējie pamatprincipi (13). |
| --- | --- |

(39)

Dalībvalstīm ir plaša rīcības brīvība attiecībā uz vispārējas ekonomiskas nozīmes pakalpojuma identificēšanu. To darot, jāņem vērā Kopienas tiesu prakse, kurā noteikti vispārējie pamatprincipi (13).

| (40) | Attiecīgā pasākuma gadījumā līgumiskās attiecības starp aktīvā slāņa operatoru un pašvaldību/fondu drīzāk ir klasiskās privātās-publiskās attiecības, nevis vispārējas ekonomiskas nozīmes pakalpojuma pasūtīšana un īstenošana. To var izsecināt arī no Nīderlandes valdības ar pasākumu saistītiem paziņojumiem un dokumentiem, kuros nekad neparādās jēdziens “vispārējas ekonomiskas nozīmes pakalpojums” vai līdzīga norāde. Atšķirībā no gadījumiem, kad Komisija pieņēma lēmumu, ka valsts finanšu palīdzība ir vispārējas ekonomiskas nozīmes pakalpojums – skat. lēmumu lietā Pyrénées-Atlantiques,
   (14) – šajā lietā ne fondam, ne operatoram nav dots skaidrs uzdevums sniegt vispārējas ekonomiskas nozīmes pakalpojumu, nodrošinot platjoslas pakalpojumu pieejamību vispārējai sabiedrībai, iedzīvotajiem un uzņēmumiem lauku un attālinātos apvidos, kur nav neviena cita operatora, kas piedāvātu vispārēji un arī cenas ziņā pieejamus platjoslas pakalpojumus. |
| --- | --- |

(40)

Attiecīgā pasākuma gadījumā līgumiskās attiecības starp aktīvā slāņa operatoru un pašvaldību/fondu drīzāk ir klasiskās privātās-publiskās attiecības, nevis vispārējas ekonomiskas nozīmes pakalpojuma pasūtīšana un īstenošana. To var izsecināt arī no Nīderlandes valdības ar pasākumu saistītiem paziņojumiem un dokumentiem, kuros nekad neparādās jēdziens “vispārējas ekonomiskas nozīmes pakalpojums” vai līdzīga norāde. Atšķirībā no gadījumiem, kad Komisija pieņēma lēmumu, ka valsts finanšu palīdzība ir vispārējas ekonomiskas nozīmes pakalpojums – skat. lēmumu lietā Pyrénées-Atlantiques,
   (14) – šajā lietā ne fondam, ne operatoram nav dots skaidrs uzdevums sniegt vispārējas ekonomiskas nozīmes pakalpojumu, nodrošinot platjoslas pakalpojumu pieejamību vispārējai sabiedrībai, iedzīvotajiem un uzņēmumiem lauku un attālinātos apvidos, kur nav neviena cita operatora, kas piedāvātu vispārēji un arī cenas ziņā pieejamus platjoslas pakalpojumus.

| (41) | Lietā Pyrénées-Atlantiques pasākuma tiešais mērķis bija ar vairumtirdzniecības tīkla starpniecību radīt plašai sabiedrībai piekļuvi platjoslas pakalpojumiem apvidū ar ierobežotu platjoslas pārklājumu. Šie nosacījumi neattiecas uz Apingedamu, kur platjoslas pakalpojumus jau sniedz ar divu tīklu palīdzību. |
| --- | --- |

(41)

Lietā Pyrénées-Atlantiques pasākuma tiešais mērķis bija ar vairumtirdzniecības tīkla starpniecību radīt plašai sabiedrībai piekļuvi platjoslas pakalpojumiem apvidū ar ierobežotu platjoslas pārklājumu. Šie nosacījumi neattiecas uz Apingedamu, kur platjoslas pakalpojumus jau sniedz ar divu tīklu palīdzību.

| (42) | Tā kā pasākums nav vispārējas ekonomiskas nozīmes pakalpojums, Komisija neuzskata par nepieciešamu novērtēt pasākumu atbilstoši Altmark lietā (15) vērā ņemtajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(42)

Tā kā pasākums nav vispārējas ekonomiskas nozīmes pakalpojums, Komisija neuzskata par nepieciešamu novērtēt pasākumu atbilstoši Altmark lietā (15) vērā ņemtajiem kritērijiem.

IV.3.   Apingedamas pašvaldība nerīkojas kā privāts ieguldītājs

| (43) | Nīderlandes iestādes norāda, ka pašvaldības un fonda ieguldījumi ir nepieciešami tieši tāpēc, ka tirgus dalībnieki nevēlas ieguldīt pasīvajā FTTH tīklā Apingedamā, jo sagaidāmā peļņa no ieguldījuma ir nepietiekama, lai attaisnotu ieguldījumus atbilstoši tirgus nosacījumiem. |
| --- | --- |

(43)

Nīderlandes iestādes norāda, ka pašvaldības un fonda ieguldījumi ir nepieciešami tieši tāpēc, ka tirgus dalībnieki nevēlas ieguldīt pasīvajā FTTH tīklā Apingedamā, jo sagaidāmā peļņa no ieguldījuma ir nepietiekama, lai attaisnotu ieguldījumus atbilstoši tirgus nosacījumiem.

| (44) | Kā norāda Nīderlandes iestādes, pašvaldība ir lūgusi vairākas bankas finansēt ieguldījumu pasīvajā tīklā, bet visas bankas, izņemot Bank Nederlandse Gemeenten (BNG) ir atteikušās finansēt projektu. BNG ir gatava piešķirt aizdevumu pašvaldībai, jo BNG ir izvērtējusi tikai aizdevuma saņēmēja, proti, pašvaldības, kredītspēju, bet ne fonda veikto FTTH izveidošanu vai visu projektu kā tādu. |
| --- | --- |

(44)

Kā norāda Nīderlandes iestādes, pašvaldība ir lūgusi vairākas bankas finansēt ieguldījumu pasīvajā tīklā, bet visas bankas, izņemot Bank Nederlandse Gemeenten (BNG) ir atteikušās finansēt projektu. BNG ir gatava piešķirt aizdevumu pašvaldībai, jo BNG ir izvērtējusi tikai aizdevuma saņēmēja, proti, pašvaldības, kredītspēju, bet ne fonda veikto FTTH izveidošanu vai visu projektu kā tādu.

| (45) | Tādējādi pašvaldības ieguldījums fondā un fonda ieguldījums pasīvajā tīklā neiztur “tirgus ieguldītāja testu”, jo, kā to pieredzēja pašvaldība, vēršoties pie privātiem ieguldītājiem, tirgus operators nebūtu ieguldījis pasīvā tīklā. |
| --- | --- |

(45)

Tādējādi pašvaldības ieguldījums fondā un fonda ieguldījums pasīvajā tīklā neiztur “tirgus ieguldītāja testu”, jo, kā to pieredzēja pašvaldība, vēršoties pie privātiem ieguldītājiem, tirgus operators nebūtu ieguldījis pasīvā tīklā.

IV.4.   Atbalsta pasākuma novērtējums

| (46) | Savos sākotnējos iesniegumos pirms Komisijas lēmuma par izmeklēšanas procedūras uzsākšanu Nīderlandes iestādes norāda, ka nevienā no četriem līmeņiem šo projektu nevar uzskatīt par valsts atbalstu. Fonds no tā negūtu nekādas priekšrocības, un pat ja gūtu, tas neietekmētu tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tās arī norāda, ka atbalsts nav piešķirts ne aktīvā slāņa operatoram, ne mazumtirdzniecības pakalpojuma sniedzējiem. Operatoram būtu jānosaka tirgus cenām atbilstošas vairumtirdzniecības cenas mazumtirdzniecības pakalpojumu sniedzējiem, kas šos pakalpojumus sniedza jau iepriekš ar esošajam infrastruktūrām. Ja Komisija vēlētos saņemt pašvaldības garantiju tam, ka operators piemēro tirgus cenas, tad pašvaldība to varētu noteikt līgumā starp fondu un operatoru. |
| --- | --- |

(46)

Savos sākotnējos iesniegumos pirms Komisijas lēmuma par izmeklēšanas procedūras uzsākšanu Nīderlandes iestādes norāda, ka nevienā no četriem līmeņiem šo projektu nevar uzskatīt par valsts atbalstu. Fonds no tā negūtu nekādas priekšrocības, un pat ja gūtu, tas neietekmētu tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tās arī norāda, ka atbalsts nav piešķirts ne aktīvā slāņa operatoram, ne mazumtirdzniecības pakalpojuma sniedzējiem. Operatoram būtu jānosaka tirgus cenām atbilstošas vairumtirdzniecības cenas mazumtirdzniecības pakalpojumu sniedzējiem, kas šos pakalpojumus sniedza jau iepriekš ar esošajam infrastruktūrām. Ja Komisija vēlētos saņemt pašvaldības garantiju tam, ka operators piemēro tirgus cenas, tad pašvaldība to varētu noteikt līgumā starp fondu un operatoru.

| (47) | Visbeidzot Nīderlandes iestādes norāda, ka pretēji ATLAS lietai (16) tīkls Apingedamā tiks galvenokārt izmantots, lai sniegtu pakalpojumus mājsaimniecībām/iedzīvotājiem, kas neveic ekonomisku darbību. Ja Apingedamā tiek sniegts atbalsts uzņēmumiem, tad šim atbalstam piemēro atļauto atbalsta intensitāti, kā noteikts Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulā (EK) Nr. 69/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (17). |
| --- | --- |

(47)

Visbeidzot Nīderlandes iestādes norāda, ka pretēji ATLAS lietai (16) tīkls Apingedamā tiks galvenokārt izmantots, lai sniegtu pakalpojumus mājsaimniecībām/iedzīvotājiem, kas neveic ekonomisku darbību. Ja Apingedamā tiek sniegts atbalsts uzņēmumiem, tad šim atbalstam piemēro atļauto atbalsta intensitāti, kā noteikts Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulā (EK) Nr. 69/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (17).

| (48) | Komisija lēmumā par izmeklēšanas procedūras uzsākšanu (18) jau norādīja, ka Nīderlandes iestādes nav iesniegušas informāciju, kas pamatotu šos argumentus. Pēc procedūras uzsākšanas Nīderlandes iestādes nav iesniegušas papildu pierādījumus, lai pamatotu argumentus turpmāk minētajiem punktiem. |
| --- | --- |

(48)

Komisija lēmumā par izmeklēšanas procedūras uzsākšanu (18) jau norādīja, ka Nīderlandes iestādes nav iesniegušas informāciju, kas pamatotu šos argumentus. Pēc procedūras uzsākšanas Nīderlandes iestādes nav iesniegušas papildu pierādījumus, lai pamatotu argumentus turpmāk minētajiem punktiem.

| (49) | Saskaņā ar Līgumu un saskaņā ar pastāvīgo tiesu praksi par valsts atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta izpratnē ir runa, ja pasākums






  — | ir valsts pasākums vai tiek apmaksāts ar valsts līdzekļiem; |
| --- | --- | --- |

(49)

Saskaņā ar Līgumu un saskaņā ar pastāvīgo tiesu praksi par valsts atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta izpratnē ir runa, ja pasākums

—

ir valsts pasākums vai tiek apmaksāts ar valsts līdzekļiem;

| — | rada priekšrocības konkrētiem uzņēmumiem vai ražojumiem; |
| --- | --- |

—

rada priekšrocības konkrētiem uzņēmumiem vai ražojumiem;

| — | rada vai draud radīt konkurences izkropļojumu un |
| --- | --- |

—

rada vai draud radīt konkurences izkropļojumu un

| — | var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

—

var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (50) | Apingedamas pašvaldība nodrošinās aizdevumu vai aizdevuma garantiju. Līdz ar to vismaz daļu no šā tīkla pasīvā slāņa finansēšanas līdzekļiem nodrošinās Apingedamas pašvaldība. Šos līdzekļus tādējādi jāuzskata par valsts līdzekļiem (19). |
| --- | --- |

(50)

Apingedamas pašvaldība nodrošinās aizdevumu vai aizdevuma garantiju. Līdz ar to vismaz daļu no šā tīkla pasīvā slāņa finansēšanas līdzekļiem nodrošinās Apingedamas pašvaldība. Šos līdzekļus tādējādi jāuzskata par valsts līdzekļiem (19).

| (51) | Pašvaldības nodrošinātais aizdevums vai garantija sniedz priekšrocības vairākiem tirgus dalībniekiem: |
| --- | --- |

(51)

Pašvaldības nodrošinātais aizdevums vai garantija sniedz priekšrocības vairākiem tirgus dalībniekiem:

| (52) | Pašvaldība ir izveidojusi un kontrolē fondu, kuram piederēs tīkla pasīvais slānis. Savukārt fonds dara pasīvo slāni pieejamu operatoram. Pasīvā slāņa izveidi un iznomāšanu var uzskatīt par ekonomisku darbību, un fondu līdz ar to var kvalificēt kā uzņēmumu Līguma 87. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(52)

Pašvaldība ir izveidojusi un kontrolē fondu, kuram piederēs tīkla pasīvais slānis. Savukārt fonds dara pasīvo slāni pieejamu operatoram. Pasīvā slāņa izveidi un iznomāšanu var uzskatīt par ekonomisku darbību, un fondu līdz ar to var kvalificēt kā uzņēmumu Līguma 87. panta 1. punkta izpratnē.

| (53) | Saskaņā ar Komisijai pieejamo informāciju pasīvo slāni finansē pašvaldība bez jebkāda ieguldījuma no fonda puses. Fonds, kā šķiet, nemaksā arī tīkla lietošanas maksu. Kā norādīts 43. un 45. apsvērumā, Apingedamas pašvaldības ieguldījums pasīvajā tīklā nešķiet atbilstošs tirgus ekonomikas ieguldītāja principam. Līdz ar to valsts finansējums, ko sniedz pašvaldība, rada fondam priekšrocības Līguma 87. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(53)

Saskaņā ar Komisijai pieejamo informāciju pasīvo slāni finansē pašvaldība bez jebkāda ieguldījuma no fonda puses. Fonds, kā šķiet, nemaksā arī tīkla lietošanas maksu. Kā norādīts 43. un 45. apsvērumā, Apingedamas pašvaldības ieguldījums pasīvajā tīklā nešķiet atbilstošs tirgus ekonomikas ieguldītāja principam. Līdz ar to valsts finansējums, ko sniedz pašvaldība, rada fondam priekšrocības Līguma 87. panta 1. punkta izpratnē.

| (54) | Nīderlandes iestādes ir apliecinājušas, ka pasīvās infrastruktūras lietošanas atļauja tiks piešķirta atklāta konkursa kārtībā. Atklāta konkursa gadījumā konkursa uzvarētāja priekšrocības Līguma 87. panta 1. punkta izpratnē var samazināties līdz minimumam. |
| --- | --- |

(54)

Nīderlandes iestādes ir apliecinājušas, ka pasīvās infrastruktūras lietošanas atļauja tiks piešķirta atklāta konkursa kārtībā. Atklāta konkursa gadījumā konkursa uzvarētāja priekšrocības Līguma 87. panta 1. punkta izpratnē var samazināties līdz minimumam.

| (55) | Lai gan atklātā konkursā operators no projekta neiegūtu pārmērīgu peļņu, tam tomēr būtu piekļuve pasīvajam tīkla ar nosacījumiem, kas iepriekš minēto iemeslu dēļ neietekmēs pamatizmaksas, kas radušās pašvaldībai un/vai fondam, izveidojot šo tīklu, un kas nepalielinās pašvaldības ieņēmumus no šā projekta. Lai gan, kā norādīts 8. un 9. apsvērumā, nav skaidrs, ar kādiem ekonomiskajiem nosacījumiem lietošanas atļauja tiks piešķirta, visdrīzāk šīs piekļuves cena valsts intervences dēļ būs zemāka par pamatizmaksām un acīmredzot nebūs balstīta uz tirgus cenām par piekļuvi līdzīgam pasīvajam tīklam. |
| --- | --- |

(55)

Lai gan atklātā konkursā operators no projekta neiegūtu pārmērīgu peļņu, tam tomēr būtu piekļuve pasīvajam tīkla ar nosacījumiem, kas iepriekš minēto iemeslu dēļ neietekmēs pamatizmaksas, kas radušās pašvaldībai un/vai fondam, izveidojot šo tīklu, un kas nepalielinās pašvaldības ieņēmumus no šā projekta. Lai gan, kā norādīts 8. un 9. apsvērumā, nav skaidrs, ar kādiem ekonomiskajiem nosacījumiem lietošanas atļauja tiks piešķirta, visdrīzāk šīs piekļuves cena valsts intervences dēļ būs zemāka par pamatizmaksām un acīmredzot nebūs balstīta uz tirgus cenām par piekļuvi līdzīgam pasīvajam tīklam.

| (56) | Operators varēs ekspluatēt valdības apmaksātu tīklu un ienākt vairumtirdzniecības pakalpojumu tirgū ar nosacījumiem, kas citos apstākļos nebūtu pieejami. Līdz ar to valsts intervence sniedz operatoram ekonomisku priekšrocību. |
| --- | --- |

(56)

Operators varēs ekspluatēt valdības apmaksātu tīklu un ienākt vairumtirdzniecības pakalpojumu tirgū ar nosacījumiem, kas citos apstākļos nebūtu pieejami. Līdz ar to valsts intervence sniedz operatoram ekonomisku priekšrocību.

| (57) | Pat ja piekļuve optiskajam tīklam ar operatora starpniecību tiek nodrošināta visiem ieinteresētajiem elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniedzējiem caurskatāmos un vienlīdzīgos apstākļos, ir visai iespējams, ka šīs piekļuves cena būs zemāka par pamatizmaksām valsts intervences dēļ un acīmredzot nebūs balstīta uz tirgus cenām par salīdzināmiem vairumtirdzniecības platjoslas pakalpojumiem. Līdz ar to pakalpojumu sniedzējiem tiks piešķirta priekšrocība – iespēja ienākt liela ātruma mazumtirdzniecības platjoslas pakalpojumu tirgū ar nosacījumiem, kas citos apstākļos nebūtu pieejami. |
| --- | --- |

(57)

Pat ja piekļuve optiskajam tīklam ar operatora starpniecību tiek nodrošināta visiem ieinteresētajiem elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniedzējiem caurskatāmos un vienlīdzīgos apstākļos, ir visai iespējams, ka šīs piekļuves cena būs zemāka par pamatizmaksām valsts intervences dēļ un acīmredzot nebūs balstīta uz tirgus cenām par salīdzināmiem vairumtirdzniecības platjoslas pakalpojumiem. Līdz ar to pakalpojumu sniedzējiem tiks piešķirta priekšrocība – iespēja ienākt liela ātruma mazumtirdzniecības platjoslas pakalpojumu tirgū ar nosacījumiem, kas citos apstākļos nebūtu pieejami.

| (58) | No iepriekš minētā var secināt, ka operatoram, pakalpojuma sniedzējam un citiem telekomunikāciju pakalpojuma sniedzējiem piešķirtās priekšrocības var pārvērsties arī priekšrocībās Apingedamas mājsaimniecībām un uzņēmumiem. Uz mājsaimniecībām noteikumi par valsts atbalstu neattiecas, bet attiecīgā ģeogrāfiskā apgabala uzņēmumi var gūt labumu no plašāka pakalpojumu piedāvājuma un zemākām cenām, nekā tās ar tīri komerciāliem nosacījumiem tiktu piedāvātas par nomas līnijām vai satelīta pieslēgumiem. Turklāt tie var gūt priekšrocību salīdzinājumā ar pārējo Nīderlandes reģionu uzņēmumiem. Turklāt Nīderlandes iestādes ir norādījušas, ka visi gala lietotāji ir mazie vai vidējie uzņēmumi, bet nav pamatoti paskaidrojušas, kāpēc šai grupai būtu jāsniedz atbalsts. Bez tam valsts atbalsts neaprobežojas tikai ar gala lietotājiem. |
| --- | --- |

(58)

No iepriekš minētā var secināt, ka operatoram, pakalpojuma sniedzējam un citiem telekomunikāciju pakalpojuma sniedzējiem piešķirtās priekšrocības var pārvērsties arī priekšrocībās Apingedamas mājsaimniecībām un uzņēmumiem. Uz mājsaimniecībām noteikumi par valsts atbalstu neattiecas, bet attiecīgā ģeogrāfiskā apgabala uzņēmumi var gūt labumu no plašāka pakalpojumu piedāvājuma un zemākām cenām, nekā tās ar tīri komerciāliem nosacījumiem tiktu piedāvātas par nomas līnijām vai satelīta pieslēgumiem. Turklāt tie var gūt priekšrocību salīdzinājumā ar pārējo Nīderlandes reģionu uzņēmumiem. Turklāt Nīderlandes iestādes ir norādījušas, ka visi gala lietotāji ir mazie vai vidējie uzņēmumi, bet nav pamatoti paskaidrojušas, kāpēc šai grupai būtu jāsniedz atbalsts. Bez tam valsts atbalsts neaprobežojas tikai ar gala lietotājiem.

| (59) | Nīderlandes iestādes ir vairākkārt norādījušas, ka atbalsts uzņēmumiem Apingedamā nepārsniedz Regulā (EK) Nr. 69/2001 noteikto atbalsta intensitāti. Komisija atzīst, ka katra uzņēmuma – gala lietotāja gūtās priekšrocības nepārsniedz de minimis robežu. Tomēr nevar izslēgt iespēju, ka atbalsts pārsniedz Regulā noteiktos ierobežojumus vai ir pretrunā ar noteikumiem par atbalstu kumulāciju. |
| --- | --- |

(59)

Nīderlandes iestādes ir vairākkārt norādījušas, ka atbalsts uzņēmumiem Apingedamā nepārsniedz Regulā (EK) Nr. 69/2001 noteikto atbalsta intensitāti. Komisija atzīst, ka katra uzņēmuma – gala lietotāja gūtās priekšrocības nepārsniedz de minimis robežu. Tomēr nevar izslēgt iespēju, ka atbalsts pārsniedz Regulā noteiktos ierobežojumus vai ir pretrunā ar noteikumiem par atbalstu kumulāciju.

| (60) | Valsts paredzētā intervence maina Apingedamā pastāvošos tirgus nosacījumus, ar subsīdijas palīdzību ļaujot ienākt vairumtirdzniecības tirgū ātriem platjoslas pakalpojumiem (operatoram) un ar pakalpojumu sniedzēju starpniecību dodot iespēju ienākt zemākajos tirgos, tostarp, mazumtirdzniecības platjoslas un mazumtirdzniecības telekomunikāciju pakalpojumu tirgos. Pieņemot lēmumu par ieguldījumiem tīklā un uzturēšanā, esošie pakalpojumu sniedzēji Essent un KPN ir balstījuši savus aprēķinus uz pieņēmumu, ka citiem elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniedzējiem būtu pilnībā jāapmaksā jauna tīkla izveide vai jāmaksā tirgus cena par piekļuvi vairumtirdzniecības pakalpojumiem, bet paredzētās valsts intervences gadījumā tas tā vairs nebūs. Tas, ka jauns tīkls acīmredzot kļūtu pieejams ar nosacījumiem, kas paredz zemākas cenas nekā tirgus cenas, izkropļotu konkurenci arī zemāka līmeņa mazumtirdzniecības platjoslas un elektronisko komunikāciju pakalpojumu tirgos. |
| --- | --- |

(60)

Valsts paredzētā intervence maina Apingedamā pastāvošos tirgus nosacījumus, ar subsīdijas palīdzību ļaujot ienākt vairumtirdzniecības tirgū ātriem platjoslas pakalpojumiem (operatoram) un ar pakalpojumu sniedzēju starpniecību dodot iespēju ienākt zemākajos tirgos, tostarp, mazumtirdzniecības platjoslas un mazumtirdzniecības telekomunikāciju pakalpojumu tirgos. Pieņemot lēmumu par ieguldījumiem tīklā un uzturēšanā, esošie pakalpojumu sniedzēji Essent un KPN ir balstījuši savus aprēķinus uz pieņēmumu, ka citiem elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniedzējiem būtu pilnībā jāapmaksā jauna tīkla izveide vai jāmaksā tirgus cena par piekļuvi vairumtirdzniecības pakalpojumiem, bet paredzētās valsts intervences gadījumā tas tā vairs nebūs. Tas, ka jauns tīkls acīmredzot kļūtu pieejams ar nosacījumiem, kas paredz zemākas cenas nekā tirgus cenas, izkropļotu konkurenci arī zemāka līmeņa mazumtirdzniecības platjoslas un elektronisko komunikāciju pakalpojumu tirgos.

| (61) | Tā kā intervence var ietekmēt citu dalībvalstu telekomunikāciju operatorus un pakalpojumu sniedzējus, pasākums ietekmē tirdzniecību. Telekomunikāciju tirgi ir atvērti konkurencei starp elektronisko komunikāciju pakalpojamu sniedzējiem un pakalpojumu sniedzējiem, kuri parasti veic darbības saistībā ar tirdzniecību starp dalībvalstīm. Dažādi Nīderlandē darbojošies kabeļu operatori un interneta pakalpojumu sniedzēji veido daļu no starptautiskām operatoru grupām, kas darbojas visā Eiropā un ir veikušas ieguldījumus ne vien Nīderlandē, bet arī citās valstīs. |
| --- | --- |

(61)

Tā kā intervence var ietekmēt citu dalībvalstu telekomunikāciju operatorus un pakalpojumu sniedzējus, pasākums ietekmē tirdzniecību. Telekomunikāciju tirgi ir atvērti konkurencei starp elektronisko komunikāciju pakalpojamu sniedzējiem un pakalpojumu sniedzējiem, kuri parasti veic darbības saistībā ar tirdzniecību starp dalībvalstīm. Dažādi Nīderlandē darbojošies kabeļu operatori un interneta pakalpojumu sniedzēji veido daļu no starptautiskām operatoru grupām, kas darbojas visā Eiropā un ir veikušas ieguldījumus ne vien Nīderlandē, bet arī citās valstīs.

| (62) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka projekts, kas finansēts no valsts līdzekļiem, piešķir ekonomiskās priekšrocības fondam, operatoram un pakalpojuma sniedzējiem, un tas vismaz daļēji radīs ekonomiskās priekšrocības arī Apingedamas uzņēmumiem. Projekts izkropļo konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(62)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka projekts, kas finansēts no valsts līdzekļiem, piešķir ekonomiskās priekšrocības fondam, operatoram un pakalpojuma sniedzējiem, un tas vismaz daļēji radīs ekonomiskās priekšrocības arī Apingedamas uzņēmumiem. Projekts izkropļo konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (63) | Tā kā ir konstatēts, ka pasākumos paredzēts atbalsts Līguma 87. panta 1. punkta izpratnē, ir jāizvērtē, vai pasākumus var uzskatīt par saderīgiem ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(63)

Tā kā ir konstatēts, ka pasākumos paredzēts atbalsts Līguma 87. panta 1. punkta izpratnē, ir jāizvērtē, vai pasākumus var uzskatīt par saderīgiem ar kopējo tirgu.

V.   SADERĪGUMA NOVĒRTĒJUMS

| (64) | Līguma 87. panta 1. punktā ir noteikts vispārējs valsts atbalsta aizlieguma princips. Līguma 87. panta 2. un 3. punktā ir noteikti izņēmumi attiecībā uz Līguma 87. panta 1. punktā noteikto vispārējo nesaderīguma principu. |
| --- | --- |

(64)

Līguma 87. panta 1. punktā ir noteikts vispārējs valsts atbalsta aizlieguma princips. Līguma 87. panta 2. un 3. punktā ir noteikti izņēmumi attiecībā uz Līguma 87. panta 1. punktā noteikto vispārējo nesaderīguma principu.

| (65) | Līguma 87. panta 2. punktā ir noteikts, kādos gadījumos var piemērot atkāpi no 87. panta 1. punktā paredzētā valsts atbalsta aizlieguma principa. Neviens no 87. panta 2. punktā noteiktajiem izņēmumiem šajā gadījumā nav piemērojams. Attiecībā uz 87. panta 2. punkta a) apakšpunktu jānosaka, ka projektu nevar uzskatītu par sociāla rakstura atbalstu un ka atbalsts nav paredzēts tikai individuāliem lietotājiem. |
| --- | --- |

(65)

Līguma 87. panta 2. punktā ir noteikts, kādos gadījumos var piemērot atkāpi no 87. panta 1. punktā paredzētā valsts atbalsta aizlieguma principa. Neviens no 87. panta 2. punktā noteiktajiem izņēmumiem šajā gadījumā nav piemērojams. Attiecībā uz 87. panta 2. punkta a) apakšpunktu jānosaka, ka projektu nevar uzskatītu par sociāla rakstura atbalstu un ka atbalsts nav paredzēts tikai individuāliem lietotājiem.

| (66) | Izņēmumi, kas paredzēti Līguma 87. panta 3. punkta b) un d) apakšpunktā, arī nav piemērojami. Jānorāda arī, ka Apingedama atrodas apgabalā, kas var saņemt reģionālo atbalstu (20) un tādēļ principā var saņemt reģionālo atbalstu saskaņā ar Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Komisija ir noteikusi vadlīnijas reģionālajam atbalstam, turpmāk tekstā – “vadlīnijas”
   (21), pamatojoties uz Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. 67. apsvērumā minēto iemeslu dēļ pasākumu nevar attaisnot arī, pamatojoties uz šīm vadlīnijām. |
| --- | --- |

(66)

Izņēmumi, kas paredzēti Līguma 87. panta 3. punkta b) un d) apakšpunktā, arī nav piemērojami. Jānorāda arī, ka Apingedama atrodas apgabalā, kas var saņemt reģionālo atbalstu (20) un tādēļ principā var saņemt reģionālo atbalstu saskaņā ar Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Komisija ir noteikusi vadlīnijas reģionālajam atbalstam, turpmāk tekstā – “vadlīnijas”
   (21), pamatojoties uz Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. 67. apsvērumā minēto iemeslu dēļ pasākumu nevar attaisnot arī, pamatojoties uz šīm vadlīnijām.

| (67) | Pasākums nav balstīts uz precīzi definētu reģionālā atbalsta shēmu un turklāt tas sniedz labumu tikai vienam noteiktam sektoram vienas attiecīgā reģiona pašvaldības teritorijā. Vadlīnijās ir noteikts, ka “individuālam ad hoc atbalstam [..], kas sniedz labumu tikai vienai tautsaimniecības nozarei, var būt būtiska ietekme uz konkurenci attiecīgajā tirgū (šajā gadījumā: uz citiem operatoriem), pastāvot iespējamībai, ka ietekme uz reģionālo attīstību varētu būt ierobežota. [..] Komisija uzskata, ka šis atbalsts [..] neatbilst [..] [vadlīniju] priekšnoteikumiem”
   (22). |
| --- | --- |

(67)

Pasākums nav balstīts uz precīzi definētu reģionālā atbalsta shēmu un turklāt tas sniedz labumu tikai vienam noteiktam sektoram vienas attiecīgā reģiona pašvaldības teritorijā. Vadlīnijās ir noteikts, ka “individuālam ad hoc atbalstam [..], kas sniedz labumu tikai vienai tautsaimniecības nozarei, var būt būtiska ietekme uz konkurenci attiecīgajā tirgū (šajā gadījumā: uz citiem operatoriem), pastāvot iespējamībai, ka ietekme uz reģionālo attīstību varētu būt ierobežota. [..] Komisija uzskata, ka šis atbalsts [..] neatbilst [..] [vadlīniju] priekšnoteikumiem”
   (22).

| (68) | Komisija turklāt ir noteikusi citas vadlīnijas un nostādnes, kurās paredzēti noteikumi valsts atbalstam, uz kuru varētu attiekties Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā minētā. Nevienas no šīm vadlīnijām šim gadījumam nav piemērojamas. Tā kā pasākumam nav piemērojamas nevienas no esošajām pamatnostādnēm vai vadlīnijām, Komisija uzskata, ka novērtējumam par pasākuma saderīgumu ar kopējo tirgu jābūt balstītam uz Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu (23). |
| --- | --- |

(68)

Komisija turklāt ir noteikusi citas vadlīnijas un nostādnes, kurās paredzēti noteikumi valsts atbalstam, uz kuru varētu attiekties Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā minētā. Nevienas no šīm vadlīnijām šim gadījumam nav piemērojamas. Tā kā pasākumam nav piemērojamas nevienas no esošajām pamatnostādnēm vai vadlīnijām, Komisija uzskata, ka novērtējumam par pasākuma saderīgumu ar kopējo tirgu jābūt balstītam uz Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu (23).

| (69) | Saskaņā ar Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu par atbalstu, kas ir saderīgs ar kopējo tirgu, var uzskatīt “palīdzību, kas veicina atsevišķu saimniecisko darbību vai atsevišķu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādai palīdzībai nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā vispārējām interesēm”. |
| --- | --- |

(69)

Saskaņā ar Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu par atbalstu, kas ir saderīgs ar kopējo tirgu, var uzskatīt “palīdzību, kas veicina atsevišķu saimniecisko darbību vai atsevišķu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādai palīdzībai nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā vispārējām interesēm”.

| (70) | Atbalstam var būt piemērojama 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzētā atkāpe, ja pasākums ir paredzēts, lai sasniegtu vispārējas intereses mērķi tam nepieciešamā un samērīgā veidā. |
| --- | --- |

(70)

Atbalstam var būt piemērojama 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzētā atkāpe, ja pasākums ir paredzēts, lai sasniegtu vispārējas intereses mērķi tam nepieciešamā un samērīgā veidā.

| (71) | Tādēļ Komisija novērtēs,






  a) | vai minētais atbalsts ir vērsts uz labi definētu vispārējas intereses mērķi, t.i., novērš tirgus nepilnības, vai arī ir paredzēts, lai sasniegtu citu vispārējas intereses mērķi, piemēram, kohēziju. |
| --- | --- | --- |

(71)

Tādēļ Komisija novērtēs,

a)

vai minētais atbalsts ir vērsts uz labi definētu vispārējas intereses mērķi, t.i., novērš tirgus nepilnības, vai arī ir paredzēts, lai sasniegtu citu vispārējas intereses mērķi, piemēram, kohēziju.

Šajā gadījumā ir jānovērtē arī,

| b) | vai atbalsta veids ļaus sasniegt vispārējas intereses mērķi, jo īpaši atbildot uz šādiem jautājumiem:






  i. | Vai pasākums ir adekvāts līdzeklis, t.i., vai ar atbalsta palīdzību var sasniegt mērķi, vai arī ir citi, acīmredzami labāki līdzekļi, kā sasniegt to pašu rezultātu? |
| --- | --- | --- |

b)

vai atbalsta veids ļaus sasniegt vispārējas intereses mērķi, jo īpaši atbildot uz šādiem jautājumiem:

i.

Vai pasākums ir adekvāts līdzeklis, t.i., vai ar atbalsta palīdzību var sasniegt mērķi, vai arī ir citi, acīmredzami labāki līdzekļi, kā sasniegt to pašu rezultātu?

| ii. | Vai pasākumam ir stimulējoša ietekme, t.i., vai pasākums maina uzņēmumu uzvedību? |
| --- | --- |

ii.

Vai pasākumam ir stimulējoša ietekme, t.i., vai pasākums maina uzņēmumu uzvedību?

| iii. | Vai atbalsts ir samērīgs ar sasniedzamo mērķi, t.i., vai šādu pašu uzvedības maiņu varētu panākt ar mazāku atbalstu vai mazāku konkurences izkropļojumu radošiem līdzekļiem? |
| --- | --- |

iii.

Vai atbalsts ir samērīgs ar sasniedzamo mērķi, t.i., vai šādu pašu uzvedības maiņu varētu panākt ar mazāku atbalstu vai mazāku konkurences izkropļojumu radošiem līdzekļiem?

| c) | Vai konkurences izkropļojums un sekas tirdzniecībai ir tik ierobežoti, ka gala rezultāts ir pozitīvs? |
| --- | --- |

c)

Vai konkurences izkropļojums un sekas tirdzniecībai ir tik ierobežoti, ka gala rezultāts ir pozitīvs?

| (72) | Komisijai ir jānovērtē, vai platjoslas tirgū Nīderlandē, jo īpaši Apingedamā, ir runa par tirgus nepilnībām, ko varētu novērst ar valsts atbalstu. Nesenie dati (24) apstiprina, ka Nīderlandē platjoslas tirgū pastāv liela konkurence un ļoti dažāds piedāvājums. Šeit ir visaugstākais platjoslas piekļuves rādītājs Eiropas Savienībā (apmēram 30 % 2006. gada vidū, un šis rādītājs strauji pieaug). |
| --- | --- |

(72)

Komisijai ir jānovērtē, vai platjoslas tirgū Nīderlandē, jo īpaši Apingedamā, ir runa par tirgus nepilnībām, ko varētu novērst ar valsts atbalstu. Nesenie dati (24) apstiprina, ka Nīderlandē platjoslas tirgū pastāv liela konkurence un ļoti dažāds piedāvājums. Šeit ir visaugstākais platjoslas piekļuves rādītājs Eiropas Savienībā (apmēram 30 % 2006. gada vidū, un šis rādītājs strauji pieaug).

| (73) | Nīderlandes platjoslas tirgum ir raksturīga strauja attīstība. Elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniedzēji, kabeļu operatori un interneta pakalpojumu sniedzēji Nīderlandes tirgū gatavojas piedāvāt lielas jaudas platjoslas pakalpojumus (25). Ir sagaidāms, ka bez valsts atbalsta tiks ierīkoti “nākamās paaudzes tīkli”
   (26). Turklāt trešās paaudzes mobilo tālruņu operatori šobrīd nodarbojas ar mobilo platjoslas pakalpojumu ieviešanu Nīderlandē. Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šo pakalpojumu pārklājums jau atbilst apmēram 70 % Nīderlandes teritorijas (27). |
| --- | --- |

(73)

Nīderlandes platjoslas tirgum ir raksturīga strauja attīstība. Elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniedzēji, kabeļu operatori un interneta pakalpojumu sniedzēji Nīderlandes tirgū gatavojas piedāvāt lielas jaudas platjoslas pakalpojumus (25). Ir sagaidāms, ka bez valsts atbalsta tiks ierīkoti “nākamās paaudzes tīkli”
   (26). Turklāt trešās paaudzes mobilo tālruņu operatori šobrīd nodarbojas ar mobilo platjoslas pakalpojumu ieviešanu Nīderlandē. Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šo pakalpojumu pārklājums jau atbilst apmēram 70 % Nīderlandes teritorijas (27).

| (74) | Balstoties uz Komisijas rīcībā esošo informāciju par faktiem (CPB ziņojums, Komisijas ziņojums, ESAO analīze u.t.t.), ir labi redzams, ka tirgus spēki tirgū nodrošina pienācīgu pārklājumu un vēlamo pakalpojumu daudzumu Nīderlandes platjoslas tirgū (28). Turklāt ierosinātais pasākums kā valsts ieguldījums draud atbaidīt privātos ieguldītājus un neuzlabos vispārējo platjoslas pakalpojumu piedāvājumu. |
| --- | --- |

(74)

Balstoties uz Komisijas rīcībā esošo informāciju par faktiem (CPB ziņojums, Komisijas ziņojums, ESAO analīze u.t.t.), ir labi redzams, ka tirgus spēki tirgū nodrošina pienācīgu pārklājumu un vēlamo pakalpojumu daudzumu Nīderlandes platjoslas tirgū (28). Turklāt ierosinātais pasākums kā valsts ieguldījums draud atbaidīt privātos ieguldītājus un neuzlabos vispārējo platjoslas pakalpojumu piedāvājumu.

| (75) | CPB ziņojumā ir nepārprotami norādīts, ka kopumā Nīderlandes platjoslas tirgū nepastāv tirgus nepilnības, ka uzņēmumiem ir pienācīgs stimuls ieguldīt platjoslā un ka vislabākā valdības politika būtu neiejaukties un paļauties uz tirgus norisēm. Ziņojumā ir konstatēts, ka esošās tirgus nepilnības ir ierobežotas un galvenokārt attiecas uz tirgus norisēm un minimālām ražošanas problēmām. Saskaņā ar ziņojumu Nīderlandes regulatora OPTA veiktā kontrole un īpašās subsīdijas izpētei un attīstībai pienācīgi risina abas minētās problēmas (29). |
| --- | --- |

(75)

CPB ziņojumā ir nepārprotami norādīts, ka kopumā Nīderlandes platjoslas tirgū nepastāv tirgus nepilnības, ka uzņēmumiem ir pienācīgs stimuls ieguldīt platjoslā un ka vislabākā valdības politika būtu neiejaukties un paļauties uz tirgus norisēm. Ziņojumā ir konstatēts, ka esošās tirgus nepilnības ir ierobežotas un galvenokārt attiecas uz tirgus norisēm un minimālām ražošanas problēmām. Saskaņā ar ziņojumu Nīderlandes regulatora OPTA veiktā kontrole un īpašās subsīdijas izpētei un attīstībai pienācīgi risina abas minētās problēmas (29).

| (76) | Attiecībā jo īpaši uz Apingedamu gan KPN, gan Essent mazumtirdzniecības tirgū piedāvā mazumtirdzniecības platjoslas pakalpojumus. Essent šobrīd piedāvā pakalpojumus ar ātrumu līdz 5Mbit/s, bet KPN – līdz 6 Mbit/s. Gan Essent, gan KPN piedāvā trīs pakalpojumu paketi (telefonija, internets un digitālā/analogā televīzija). Abiem uzņēmumiem ir tehniskās iespējas, ko tie izmantos, lai, izmantojot esošos tīklus, vēl vairāk palielinātu piedāvāto pakalpojumu platjoslas jaudu, ja būtu pieprasījums pēc šādiem pakalpojumiem. Arī citiem interneta pakalpojumu sniedzējiem ir iespējas piedāvāt platjoslas pakalpojumus, izmantojot KPN vairumtirdzniecības pakalpojumus. |
| --- | --- |

(76)

Attiecībā jo īpaši uz Apingedamu gan KPN, gan Essent mazumtirdzniecības tirgū piedāvā mazumtirdzniecības platjoslas pakalpojumus. Essent šobrīd piedāvā pakalpojumus ar ātrumu līdz 5Mbit/s, bet KPN – līdz 6 Mbit/s. Gan Essent, gan KPN piedāvā trīs pakalpojumu paketi (telefonija, internets un digitālā/analogā televīzija). Abiem uzņēmumiem ir tehniskās iespējas, ko tie izmantos, lai, izmantojot esošos tīklus, vēl vairāk palielinātu piedāvāto pakalpojumu platjoslas jaudu, ja būtu pieprasījums pēc šādiem pakalpojumiem. Arī citiem interneta pakalpojumu sniedzējiem ir iespējas piedāvāt platjoslas pakalpojumus, izmantojot KPN vairumtirdzniecības pakalpojumus.

| (77) | Attiecībā uz vairumtirdzniecības tirgiem regulējošā iestāde OPTA noteiktiem tirgiem ir noteikusi ierobežojumus spēcīgajam operatoram KPN. KPN piedāvā arī vairumtirdzniecības piekļuvi savam tīklam un pakalpojumiem platjoslas pakalpojumu sniegšanai (30). Attiecīgie kabeļu operatori, jo īpaši Essent, arī piedāvā vairumtirdzniecības platjoslas piekļuvi trešajām pusēm Nīderlandes tirgū (31). |
| --- | --- |

(77)

Attiecībā uz vairumtirdzniecības tirgiem regulējošā iestāde OPTA noteiktiem tirgiem ir noteikusi ierobežojumus spēcīgajam operatoram KPN. KPN piedāvā arī vairumtirdzniecības piekļuvi savam tīklam un pakalpojumiem platjoslas pakalpojumu sniegšanai (30). Attiecīgie kabeļu operatori, jo īpaši Essent, arī piedāvā vairumtirdzniecības platjoslas piekļuvi trešajām pusēm Nīderlandes tirgū (31).

| (78) | Citos gadījumos, kuros Komisijai bija jānovērtē valsts atbalsts platjoslai, tā nonāca pie secinājuma, ka valsts atbalsts vairumtirdzniecības tīkliem varētu būt atbilstošs un samērīgs līdzeklis, lai risinātu problēmas saistībā ar tirgus nepilnībām un/vai nepietiekamu finansējumu. Šajos gadījumos, kas lielākoties attiecas uz “baltajām” vai “pelēkajām” zonām (32), tirgus neatbalstīja konkurējošu platjoslas pakalpojumu piedāvājumu vai arī bija runa par strukturāliem traucējumiem platjoslas izveidē. (33) |
| --- | --- |

(78)

Citos gadījumos, kuros Komisijai bija jānovērtē valsts atbalsts platjoslai, tā nonāca pie secinājuma, ka valsts atbalsts vairumtirdzniecības tīkliem varētu būt atbilstošs un samērīgs līdzeklis, lai risinātu problēmas saistībā ar tirgus nepilnībām un/vai nepietiekamu finansējumu. Šajos gadījumos, kas lielākoties attiecas uz “baltajām” vai “pelēkajām” zonām (32), tirgus neatbalstīja konkurējošu platjoslas pakalpojumu piedāvājumu vai arī bija runa par strukturāliem traucējumiem platjoslas izveidē. (33)

| (79) | Nīderlandes iestādes kā argumentu min to, ka “nākotnes satura pakalpojumiem un lietojumiem” ir nepieciešami tīkli ar lielāku jaudu nekā to, ko nodrošina esošie vara kabeļu tīkli vai hibrīda vara/stikla šķiedras kabeļu tīkli. Veiktais pētījums liecina par to, ka ir grūti iedomāties lietojumus, ko plašai sabiedrībai nebūtu iespējams piedāvāt ar jau esošajiem tīkliem. (34) Tas nozīmē, ka aizstājamības pakāpe starp pakalpojumiem, ko varētu sniegt ar “nākamās paaudzes tīkliem”, un esošo tīklu sniegtajiem pakalpojumiem ir augsta un iespēja, ka pasākums tuvākajā nākotnē varētu izkropļot konkurenci, ir liela. |
| --- | --- |

(79)

Nīderlandes iestādes kā argumentu min to, ka “nākotnes satura pakalpojumiem un lietojumiem” ir nepieciešami tīkli ar lielāku jaudu nekā to, ko nodrošina esošie vara kabeļu tīkli vai hibrīda vara/stikla šķiedras kabeļu tīkli. Veiktais pētījums liecina par to, ka ir grūti iedomāties lietojumus, ko plašai sabiedrībai nebūtu iespējams piedāvāt ar jau esošajiem tīkliem. (34) Tas nozīmē, ka aizstājamības pakāpe starp pakalpojumiem, ko varētu sniegt ar “nākamās paaudzes tīkliem”, un esošo tīklu sniegtajiem pakalpojumiem ir augsta un iespēja, ka pasākums tuvākajā nākotnē varētu izkropļot konkurenci, ir liela.

| (80) | Kopsavilkumā var secināt, ka Apingedamā platjoslas tirgū nepastāv tirgus nepilnības, kuru novēršanai būtu nepieciešams finansiāls valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(80)

Kopsavilkumā var secināt, ka Apingedamā platjoslas tirgū nepastāv tirgus nepilnības, kuru novēršanai būtu nepieciešams finansiāls valsts atbalsts.

| (81) | Lai gan Apingedama atrodas Nīderlandes perifērijā, valsts intervence notiek rajonā, kurā ar dažādu elektronisko komunikāciju pakalpojumu un tīklu palīdzību jau ir pieejami mazumtirdzniecības un vairumtirdzniecības platjoslas pakalpojumi ar tādiem nosacījumiem un par tādām cenām, kas salīdzināmas ar citu reģionu nosacījumiem un cenām. |
| --- | --- |

(81)

Lai gan Apingedama atrodas Nīderlandes perifērijā, valsts intervence notiek rajonā, kurā ar dažādu elektronisko komunikāciju pakalpojumu un tīklu palīdzību jau ir pieejami mazumtirdzniecības un vairumtirdzniecības platjoslas pakalpojumi ar tādiem nosacījumiem un par tādām cenām, kas salīdzināmas ar citu reģionu nosacījumiem un cenām.

| (82) | Jau minētajā CPB ziņojumā ir izdarīts secinājums, ka nav atrastas pazīmes, kas norāda uz “būtisku ģeogrāfisko vai sociālo “digitālo plaisu” Nīderlandē. Platjoslas pakalpojumi ir pieejami gandrīz visos reģionos. Vairumam patērētāju ir iespēja izvēlēties no aptuveni 80 interneta abonementiem blīvi apdzīvotos apgabalos līdz apmēram 30 attālākajos rajonos.” Ziņojumā arī norādīts, ka, iespējams, pastāv sociālais sadalījums (vecāki cilvēki mazāk izmanto platjoslas pakalpojumus), tomēr valdība interneta izmantošanu no šo personu puses var arī stimulēt ar pieprasījumam atbilstošiem pasākumiem, piemēram, ar informācijas kampaņām (35). |
| --- | --- |

(82)

Jau minētajā CPB ziņojumā ir izdarīts secinājums, ka nav atrastas pazīmes, kas norāda uz “būtisku ģeogrāfisko vai sociālo “digitālo plaisu” Nīderlandē. Platjoslas pakalpojumi ir pieejami gandrīz visos reģionos. Vairumam patērētāju ir iespēja izvēlēties no aptuveni 80 interneta abonementiem blīvi apdzīvotos apgabalos līdz apmēram 30 attālākajos rajonos.” Ziņojumā arī norādīts, ka, iespējams, pastāv sociālais sadalījums (vecāki cilvēki mazāk izmanto platjoslas pakalpojumus), tomēr valdība interneta izmantošanu no šo personu puses var arī stimulēt ar pieprasījumam atbilstošiem pasākumiem, piemēram, ar informācijas kampaņām (35).

| (83) | Tādējādi attiecīgais pasākums nav vērsts uz kohēzijas politikas mērķa īstenošanu. Valsts atbalsts nav nepieciešams, lai Apingedamā veicinātu platjoslas pakalpojumu piedāvājumu, un tas nesamērīgi izkropļo konkurenci. Ņemot vērā to, ka pasākums nav paredzēts, lai sasniegtu vispārējas intereses mērķi, tas neatbilst saderīguma ar kopējo tirgu kritērijiem atbilstīgi Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktam. |
| --- | --- |

(83)

Tādējādi attiecīgais pasākums nav vērsts uz kohēzijas politikas mērķa īstenošanu. Valsts atbalsts nav nepieciešams, lai Apingedamā veicinātu platjoslas pakalpojumu piedāvājumu, un tas nesamērīgi izkropļo konkurenci. Ņemot vērā to, ka pasākums nav paredzēts, lai sasniegtu vispārējas intereses mērķi, tas neatbilst saderīguma ar kopējo tirgu kritērijiem atbilstīgi Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktam.

VI.   SECINĀJUMS

| (84) | Minēto iemeslu dēļ Komisija secina, ka pasākums ir valsts atbalsts fondam, stikla šķiedras pieslēguma tīkla operatoram un mazumtirdzniecības platjoslas pakalpojumu sniedzējiem. Tā kā atbalsts nav paredzēts noteikta veida ekonomiskās darbības veicināšanai vai noteiktu reģionālās tautsaimniecības nozaru attīstībai, nemainot tirdzniecības nosacījumus tādā apmērā, ka tiktu kaitēts vispārējam interesēm, atbalsta pasākums nevar tikt attaisnots, pamatojoties ar Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, un līdz ar to nav saderīgs ar kopējo tirgu, |
| --- | --- |

(84)

Minēto iemeslu dēļ Komisija secina, ka pasākums ir valsts atbalsts fondam, stikla šķiedras pieslēguma tīkla operatoram un mazumtirdzniecības platjoslas pakalpojumu sniedzējiem. Tā kā atbalsts nav paredzēts noteikta veida ekonomiskās darbības veicināšanai vai noteiktu reģionālās tautsaimniecības nozaru attīstībai, nemainot tirdzniecības nosacījumus tādā apmērā, ka tiktu kaitēts vispārējam interesēm, atbalsta pasākums nevar tikt attaisnots, pamatojoties ar Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, un līdz ar to nav saderīgs ar kopējo tirgu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Atbalsta pasākums, ko Nīderlande gatavojas īstenot, lai attīstītu platjoslas tīkla attīstību Apingedamā, nav saderīgs ar kopējo tirgu.

Tāpēc atbalsta pasākumu nedrīkst īstenot.

2. pants

Nīderlandei divu mēnešu laikā no šā lēmuma paziņošanas ir jāinformē Komisija par šā lēmuma izpildei veiktajiem pasākumiem.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Nīderlandes Karalistei.

Briselē, 2006. gada 19. jūlijs

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Neelie KROES

---

(1)  OV C 321, 16.12.2005., 7. lpp.

1

(2)  Lietu ar numuru LJ-N AQ8920 meklēt tīmekļa vietnē www.rechtspraak.nl.

2

(3)  Skat. 1. zemsvītras piezīmi.

3

(4)  Platjoslas pakalpojumi, kas definēti kā “always-on” komunikāciju pakalpojumi, kuri ļauj pārsūtīt liela apjoma datus, izmantojot dažādas komunikāciju tīklu tehnoloģiju kombinācijas (“platformas”). Tās var būt fiksētas vai uz radioviļņiem balstītas pārraides infrastruktūras un var viena otru aizstāt vai papildināt atkarībā no situācijas. Šobrīd plašai sabiedrībai sniegto platjoslas pakalpojumu lejupielādes ātrums lielākoties ir no 512 Kbit/s līdz 1 Mbit/s. Uzņēmumiem ir nepieciešams daudz lielāks lejupielādes ātrums.

4

always-on

(5)  Konfidenciāla informācija

5

(6)  Saskaņā ar informāciju, ko Komisija ir saņēmusi no Essent.

6

Essent

(7)  Šobrīd vairumtirdzniecības piekļuve cauruļu vai tumšajai (neizgaismotajai) šķiedrai Komisijas ieteikumā par elektronisko telekomunikāciju pakalpojumu attiecīgajiem tirgiem nav ietverta. Līdz ar to vismaz pagaidām Eiropas normatīvajā sistēmā nav paredzēti precīzi noteikumi attiecībā uz elektronisko komunikāciju pakalpojumiem, lai trešajām personām piešķirtu piekļuvi cauruļu vai stikla šķiedras infrastruktūrai; Komisijas 2003. gada 11. februāra Ieteikums 2003/311/EK par attiecīgajiem produktu un pakalpojumu tirgiem elektronisko komunikāciju nozarē, kas būtu regulējami saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/21/EG par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (OV L 114, 8.5.2003., 45. lpp.).

7

(8)  Skat. 6. zemsvītras piezīmi.

8

(9)  KPN būtiskā mērā ietekmē atsaistītās piekļuves vairumtirdzniecības un īpašu vairumtirdzniecības nomas līniju tirgus. Līdz ar to uz KPN attiecas piekļuves noteikumi attiecībā uz būtiskiem ieguldījumiem platjoslas pakalpojumu, piemēram, abonentlīnijas vai vairumtirdzniecības nomas līnijas pakalpojumu sniegšanā. Turklāt KPN brīvprātīgi nodrošina vairumtirdzniecības piekļuves produktu – piekļuvi datu plūsmai.

9

KPN

KPN

KPN

(10)  Centraal Planbureau (CPB) ir pētniecības institūts, kas veic neatkarīgu ekonomisko analīzi. CPB ir neatkarīga iestāde attiecībā uz saturu, tomēr oficiāli tā veido centrālās valsts pārvaldes daļu.

10

Centraal Planbureau (CPB)

CPB

(11)  “Do market failures hamper the perspectives of broadband?”, Centraal Planbureau, 2005. gada decembris.

11

Do market failures hamper the perspectives of broadband?”

Centraal Planbureau

(12)  Internet-protocol based Virtual Private Network services.

12

Internet-protocol based Virtual Private Network services

(13)  Kā Komisija attiecībā uz platjoslas pakalpojumu piekļuves jomu ir norādījusi jau iepriekš – piemēram, 46. punktā Lēmumā par platjoslas projektu Francijas Pireneju-Atlantijas okeāna reģionā, Komisijas 2004. gada 16. novembra Lēmumā lietā N381/04, “Pyrénées-Atlantiques” (Francija), OV C 162, 02.07.2005., 5. lpp.

13

Pyrénées-Atlantiques

(14)  Skat. 11. zemsvītras piezīmi.

14

(15)  2003. gada 24. jūlija spriedums lietā C-280/00, Altmark Trans und Regierungspräsidium Magdeburg, Recueil, I–7747. lpp.

15

Altmark Trans und Regierungspräsidium Magdeburg

Recueil

(16)  Skat. Komisijas 2004. gada 9. septembra Lēmumu lietā Nr. 213/2003 – Apvienotās Karalistes projekts ATLAS; platjoslas infrastruktūras sistēma uzņēmējdarbības parkiem (labojums).

16

ATLAS

(17)  OV L 10, 13.1.2001., 30. lpp.

17

(18)  10. punkts.

18

(19)  Kā norādīts Komisijas Paziņojuma par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā (OV C 71, 11.3.2000, 14. lpp.), par valsts atbalstu saskaņā ar Līguma 87. panta 1. punktu var būt runa pat tad, ja valsts nav veikusi maksājumus saistībā ar garantiju. Pat ja nav notikusi tieša un nepārprotama valsts resursu pārskaitīšana, ir iesaistīti valsts resursi; skat. 1998. gada 1. decembra spriedumu lietā C-200/97, Ecotrade/AFS, Recueil, I-7907. lpp., 43. punkts, un 2003. gada 13. jūnija spriedumu apvienotajās lietās T-204/97 un T-270/97, EPAC, Recueil, II-2267. lpp., 80. un 81. punkts.

19

Ecotrade/AFS

Recueil

EPAC

Recueil

(20)  Reģionālā atbalsta karte Nīderlandei 2000.-2006. (Valsts atbalsts Nr. 228/2000, ref. SG (2000) D/106075, 8.8.2000.).

20

(21)  Vadlīnijas par reģionālo atbalstu, OV C 74, 10.03.1998.

21

(22)  Skat. Vadlīnijas, 2. nodaļa, Piemērojamība, 10. lpp.

22

(23)  Šādu pieeju Komisija ir piemērojusi arī citās lietās: skatīt, piemēram, šādus valsts atbalsta lēmumus attiecībā uz Apvienoto Karalisti: N126/04 “Platjoslas pakalpojumi KMO Linkolnšīrā”, 14.12.2004., N199/04 “Platjoslas biznesa fonds”, 16.12.2004., N307/04 “Platjoslas telekomunikācijas Skotijā – attāli un lauku apvidi”, 16.11.2004.

23

(skat.: http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/).

(24)  “Eiropas Elektronisko komunikāciju regulēšana un tirgi 2005. gadā” (11. izdevums) Paziņojums (2006)68, 20.2.2006. Saskaņā ar 2005. gada oktobra datiem reģistrētā operatora tirgus daļa fiksētajās platjoslas mazumtirdzniecības līnijās bija apmēram 44 % un tirgus daļa DSL mazumtirdzniecības līnijās – 72 %. Fiksēto operatoru tirgus daļa DSL mazumtirdzniecības līnijās samazinās; no ESAO platjoslas statistikas datiem decembrī ir redzams, ka Nīderlande ir viena no vadošajām valstīm platjoslas jomā. Skatīt www.oecd.org/sti/ict/broadband.

24

(25)  No Komisijas rīcībā esošās informācijas izriet, ka Essent veic simetriskā Ethernet-to-the-Home-risinājuma ar ātrumu 100 Mbit/s testēšanu, UPC gatavojas ieviest Nīderlandē produktu ar ātrumu 50 Mbit/s un KPN izstrādā VDSL pakalpojumus, kuru ātrums ir līdz 50 Mbit/s.

25

Essent

Ethernet-to-the-Home

UPC

KPN

(26)  Skat., piemēram, OPTA: KPN's Next Generation Network: All-IP, Issue Paper, 22.5.2006.

26

OPTA

KPN's Next Generation Network: All-IP

Issue Paper

(27)  Sal. http://145.7.218.175/covcheck/main.asp un http://umtscoveragetool.vodafone.nl/UMTSdekking.html#. KPN tīmekļa vietnē norādīts, ka UMTS ir pieejama 9 miljoniem cilvēku 130 Nīderlandes pilsētās: http://www.kpn.com/kpn/show/id=716554 .

27

KPN

UMTS

(28)  Vēl nelielai daļai Nīderlandes iedzīvotāju nav piekļuves platjoslas pakalpojumiem, piemēram, tāpēc, ka tie dzīvo pārāk tālu no vietējām centrālēm, lai spētu izmantot Digital Subscriber Line (DSL) pakalpojumus un/vai tādēļ, ka tiem nav piekļuves kabeļtelevīzijas tīklam.

28

Digital Subscriber Line

(29)  CPB ziņojums, 103. lpp.

29

CPB

(30)  KPN ir būtiskā mērā ietekmē atsaistītās piekļuves vairumtirdzniecības un vairumtirdzniecības nomas līniju tirgus. Līdz ar to uz KPN attiecas piekļuves noteikumi attiecībā uz būtiskiem ieguldījumiem platjoslas pakalpojumu, piemēram, abonentlīnijas vai vairumtirdzniecības nomas līnijas pakalpojumu sniegšanā. Turklāt KPN brīvprātīgi nodrošina vairumtirdzniecības piekļuves produktu – piekļuvi datu plūsmai.

30

KPN

KPN

KPN

(31)  Essent nodrošina, piemēram, WBA ISP Introweb (paredzēts profesionāliem lietotājiem), kabeļu operatori Stichting CAI Harderwijk un Kabel Noord piedāvā WBA ISP Chello un kabeļu operators Cogas — WBA ISP @Home; skat. lietu NL/2005/0281 Vairumtirdzniecības platjoslas piekļuve Nīderlandē – apsvērumi saskaņā ar 2005. gada 2. decembra Direktīvas 2002/21/EK 7. panta 3. punktu.

31

Essent

WBA ISP Introweb

Stichting CAI Harderwijk

Kabel Noord

WBA ISP Chello

Cogas

WBA ISP @Home

(32)  “Baltajos apvidos” platjosla vispār nav pieejama, “pelēkajos apvidos” pastāv situācija, kas līdzinās dabiskam monopolam, kad tīklu kontrolē viens operators, kurš nedod piekļuvi savai pamatinfrastruktūrai. Apingedama tomēr uzskatāma par “melno apvidu”, kur situāciju tirgū raksturo dažādu platjoslas pakalpojumu pieejamība vismaz ar divu konkurējošu infrastruktūru starpniecību (piemēram, telefontīkls un kabeļtelevīzijas tīkls). Ar projektiem, kas attiecas tikai uz “melnajiem apvidiem”, ir saistīts liels risks, ka valsts finansējuma rezultāts būs esošo un nākotnes privātieguldījumu izskaušana.

32

(33)  Nesenajā Īrijas lietā N284/05 “Reģionālā platjoslas programma –II un III fāze programmā Metropolitan Area Network (MAN”, Komisijas 2006. gada 8. marta Lēmums) Komisija atļāva valsts atbalstu atvērtai vairumstrukūrai, ieskaitot ģeogrāfiskos apvidus, kuros esošais operators jau sniedza platjoslas pamatpakalpojumus sakarā ar vērā ņemamām “platjoslas nepilnībām” un Īrijas tirgus īpatnībām (alternatīvo infrastruktūru trūkums, iedzīvotāju izplatība, ļoti novēlota platjoslas ieviešana no esošā operatora puses u.t.t.).

33

Reģionālā platjoslas programma –II un III fāze programmā Metropolitan Area Network (MAN

(34)  Skat., piemēram, UK Broadband Stakeholder Group, “Predicting UK Future Residential Bandwidth Requirements”, May 2006; IDATE, “Etude sur le développement du très haut débit en France”, 2006. gada marts.

34

Predicting UK Future Residential Bandwidth Requirements”

Etude sur le développement du très haut débit en France”

(35)  14. lpp. minētajā CPB ziņojumā.

35

CPB

---

| 27.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 86/11 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 86/11

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2006. gada 11. decembris)

Elektronisko komunikāciju tīklu, pakalpojumu un saistīto iekārtu un pakalpojumu standartu un/vai specifikāciju saraksts, ar ko aizstāj visas iepriekšējās versijas

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 6364)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/176/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvu 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (Pamatdirektīva) (1), un jo īpaši tās 17. panta 1. punktu,

apspriedusies ar Komunikāciju komiteju,

tā kā:

| (1) | Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī publicēts pagaidu “Standartu un/vai specifikāciju saraksts, lai veicinātu saskaņotu elektronisko komunikāciju tīklu, elektronisko komunikāciju pakalpojumu un saistīto iekārtu un pakalpojumu nodrošināšanu” (2). |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī publicēts pagaidu “Standartu un/vai specifikāciju saraksts, lai veicinātu saskaņotu elektronisko komunikāciju tīklu, elektronisko komunikāciju pakalpojumu un saistīto iekārtu un pakalpojumu nodrošināšanu” (2).

| (2) | Standartu pagaidu sarakstā minēti gan reglamentējošie noteikumi saskaņā ar Direktīvu 90/387/EEK (3), gan spēkā esošie reglamentējošie noteikumi saskaņā ar Direktīvu 2002/21/EK. Saraksts tika papildināts un grozīts 2006. gada martā (4). |
| --- | --- |

(2)

Standartu pagaidu sarakstā minēti gan reglamentējošie noteikumi saskaņā ar Direktīvu 90/387/EEK (3), gan spēkā esošie reglamentējošie noteikumi saskaņā ar Direktīvu 2002/21/EK. Saraksts tika papildināts un grozīts 2006. gada martā (4).

| (3) | Tāpēc darbs jāturpina un pagaidu saraksta vietā jāizveido un jāpublicē standartu saraksts, kas aizstātu iepriekš minētās publikācijas. |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc darbs jāturpina un pagaidu saraksta vietā jāizveido un jāpublicē standartu saraksts, kas aizstātu iepriekš minētās publikācijas.

| (4) | Pārskatītais standartu saraksts ir sagatavots sadarbībā ar dalībvalstu un Eiropas Telekomunikāciju standartu institūta (ETSI) ekspertiem, |
| --- | --- |

(4)

Pārskatītais standartu saraksts ir sagatavots sadarbībā ar dalībvalstu un Eiropas Telekomunikāciju standartu institūta (ETSI) ekspertiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Standartu saraksts

1.   Ir izveidots Elektronisko komunikāciju tīklu, pakalpojumu un saistīto iekārtu un pakalpojumu standartu un/vai specifikāciju saraksts.

Tas aizstāj Standartu saraksta iepriekšējās versijas, kas publicētas 2002. gada 31. decembrī un 2006. gada 23. martā.

Šī publikācija papildina nomāto līniju minimālā kopuma standartu sarakstu, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2003. gada 25. jūlijā.

2.   Standartu sarakstu, kas ietverts pielikumā, publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2006. gada 11. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Viviane REDING

---

(1)  OV L 108, 24.4.2002., 33. lpp.

1

(2)  OV C 331, 31.12.2002., 32. lpp.

2

(3)  OV L 192, 24.7.1990., 1. lpp. Direktīva atcelta ar Direktīvu 2002/21/EK.

3

(4)  OV C 71, 23.3.2006., 9. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Elektronisko komunikāciju tīklu, pakalpojumu un saistīto iekārtu un pakalpojumu standartu un/vai specifikāciju saraksts

PASKAIDROJUMS PAR ŠO ELEKTRONISKO KOMUNIKĀCIJU TĪKLU, PAKALPOJUMU UN SAISTĪTO IEKĀRTU UN PAKALPOJUMU STANDARTU UN/VAI SPECIFIKĀCIJU SARAKSTA REDAKCIJU

Saskaņā ar Pamatdirektīvas (2002/21/EK) 17. panta 1. punktu Komisija izstrādā standartu un/vai specifikāciju sarakstu un publicē to Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī, lai, pamatojoties uz to, veicinātu saskaņotu elektronisko komunikāciju tīklu, elektronisko komunikāciju pakalpojumu un saistīto iekārtu un pakalpojumu nodrošināšanu, panāktu pakalpojumu savstarpēju savietojamību un uzlabotu izvēles brīvību lietotājiem.

Šī publikācija aizstāj iepriekšējo pagaidu Standartu sarakstu ((2002/C 331/04), kas ietvēra atsauces gan uz iepriekšējo regulējumu (t.i., 5. pants Direktīvā 90/387/EEK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 97/51/EK), gan spēkā esošo regulējumu (t.i., Pamatdirektīvas 2002/21/EK 17. pants). Šī publikācija arīdzan aizstāj 2006. gada 23. marta Standartu saraksta grozījumu par “interaktīvo ciparu televīziju” (2006/C 71/04) (1). Šā Standartu saraksta publicēšana neskar nomāto līniju minimālo kopumu ar saskaņotu raksturojumu un saistītiem standartiem, kas minēts Direktīvas 2002/22/EK (Universālā pakalpojuma direktīvas) 18. pantā un publicēts Komisijas 2003. gada 24. jūlija Lēmumā 2003/548/EK (2).

Saskaņā ar Pamatdirektīvas 17. panta 2. punktu, ja standarti un/vai specifikācijas šajā sarakstā nav iekļauti, dalībvalstīm jāsekmē Eiropas standartizācijas organizāciju pieņemto standartu un/vai specifikāciju ieviešana vai, ja šādu standartu un/vai specifikāciju nav, jāsekmē Starptautiskās telekomunikāciju savienības (ITU), Starptautiskās standartizācijas organizācijas (ISO) vai Starptautiskās elektrotehnikas komisijas (IEC) pieņemto starptautisko standartu vai rekomendāciju ieviešana.

Šī publikācija ir standartu un/vai specifikāciju saraksts izlases veidā attiecīgajās jomās. Salīdzinājumā ar pagaidu standartu sarakstu (2002/C 331/04) šajā publikācijā ieļauts mazāks standartu un/vai specifikāciju skaits, atzīstot, ka Pamatdirektīvas 17. panta 2. punktā jau paredzēts, ka dalībvalstīm jāsekmē to Eiropas standartizācijas organizāciju pieņemto standartu vai specifikāciju izmantošana, kas nav publicēti Standartu sarakstā.

Šis standartu saraksts sagatavots, ņemot vērā turpmāk minētos kritērijus. Šie kritēriji izveidoti, sadarbojoties ar dalībvalstīm Komunikāciju komitejā, un pēc tam apstiprināti, rīkojot sabiedrisku apspriešanu.

Atjaunotajā sarakstā jāietver standarti un/vai specifikācijas:

| — | attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīklu savstarpēju savietojamību un piekļuvi tiem un/vai elektronisko komunikāciju pakalpojumu savstarpēju savietojamību tādā mērā, kas noteikti vajadzīgs, lai nodrošinātu pilnīgu pakalpojumu savietojamību un uzlabotu izvēles brīvību lietotājiem; |
| --- | --- |

—

attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīklu savstarpēju savietojamību un piekļuvi tiem un/vai elektronisko komunikāciju pakalpojumu savstarpēju savietojamību tādā mērā, kas noteikti vajadzīgs, lai nodrošinātu pilnīgu pakalpojumu savietojamību un uzlabotu izvēles brīvību lietotājiem;

| — | kuru īstenošana nerada nesamērīgus izdevumus, salīdzinot ar paredzamajiem ieguvumiem (t.i., proporcionalitāte); |
| --- | --- |

—

kuru īstenošana nerada nesamērīgus izdevumus, salīdzinot ar paredzamajiem ieguvumiem (t.i., proporcionalitāte);

| — | un kas atbilst vienam vai abiem šādiem kritērijiem — |
| --- | --- |

—

un kas atbilst vienam vai abiem šādiem kritērijiem —

| — | standarti un/vai specifikācijas galvenajām saskarnēm, kas veido robežas starp sistēmām, kuras pieder un ko izmanto dažādas puses, ieskaitot pārrobežu aspektus, jo īpaši standarti un/vai specifikācijas attiecībā uz nopietniem un iespējamiem savstarpējas nesavietojamības vai izvēles brīvības trūkuma gadījumiem; |
| --- | --- |

—

standarti un/vai specifikācijas galvenajām saskarnēm, kas veido robežas starp sistēmām, kuras pieder un ko izmanto dažādas puses, ieskaitot pārrobežu aspektus, jo īpaši standarti un/vai specifikācijas attiecībā uz nopietniem un iespējamiem savstarpējas nesavietojamības vai izvēles brīvības trūkuma gadījumiem;

| — | standarti un specifikācijas, kam ir būtiska nozīme mūsdienu tirgū un kas vēl aizvien attīstās un būs nozīmīgi arī nākotnē. |
| --- | --- |

—

standarti un specifikācijas, kam ir būtiska nozīme mūsdienu tirgū un kas vēl aizvien attīstās un būs nozīmīgi arī nākotnē.

Atjaunotajā sarakstā nav jāietver:

| — | standarti un/vai specifikācijas tīkliem un pakalpojumiem, kas jau nostabilizējušies un kuru attīstība jau apstājusies; |
| --- | --- |

—

standarti un/vai specifikācijas tīkliem un pakalpojumiem, kas jau nostabilizējušies un kuru attīstība jau apstājusies;

| — | standarti un/vai specifikācijas tīkliem un pakalpojumiem, kas patlaban ir attīstības sākumposmā; |
| --- | --- |

—

standarti un/vai specifikācijas tīkliem un pakalpojumiem, kas patlaban ir attīstības sākumposmā;

| — | kā izriet no 1. punkta c) apakšpunkta, standarti un/vai specifikācijas gadījumiem, kad savstarpēju savietojamību un izvēles brīvību nodrošinās tirgus, proti, patērētāju pieprasījums vai nozares pārstāvju intereses. |
| --- | --- |

—

kā izriet no 1. punkta c) apakšpunkta, standarti un/vai specifikācijas gadījumiem, kad savstarpēju savietojamību un izvēles brīvību nodrošinās tirgus, proti, patērētāju pieprasījums vai nozares pārstāvju intereses.

Neskarot iepriekš minēto 1. un 2. kritēriju, īpaša uzmanība jāpievērš:

| — | standartiem un specifikācijām, ko patlaban izmanto regulēšanai valstu vai Eiropas līmenī; tādā gadījumā vispirms jāizvērtē, kāda ietekme būs to neiekļaušanai sarakstā; |
| --- | --- |

—

standartiem un specifikācijām, ko patlaban izmanto regulēšanai valstu vai Eiropas līmenī; tādā gadījumā vispirms jāizvērtē, kāda ietekme būs to neiekļaušanai sarakstā;

| — | standartiem un/vai specifikācijām, kas vajadzīgas, lai tiktu izpildītas īpašas saistības sabiedrības interesēs saskaņā ar valstu vai Kopienas tiesību aktiem, kuru izpildē operatori nav komerciāli ieinteresēti. |
| --- | --- |

—

standartiem un/vai specifikācijām, kas vajadzīgas, lai tiktu izpildītas īpašas saistības sabiedrības interesēs saskaņā ar valstu vai Kopienas tiesību aktiem, kuru izpildē operatori nav komerciāli ieinteresēti.

PRIEKŠVĀRDS

1.   Vispārīgi jautājumi

Šajā dokumentā minētie standarti un/vai specifikācijas ir Komisijas Lēmuma K(2006)6364 2006/XII/11 1. pantā minētais “Standartu un/vai specifikāciju saraksts”.

Saskaņā ar Pamatdirektīvas (2002/21/EK) 17. panta 1. punktu Komisija izstrādā standartu un/vai specifikāciju sarakstu un publicē to Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī, lai, pamatojoties uz to, veicinātu saskaņotu elektronisko komunikāciju tīklu, elektronisko komunikāciju pakalpojumu un saistīto iekārtu un pakalpojumu nodrošināšanu.

Ja iepriekšējā rindkopā minētie standarti un/vai specifikācijas nav atbilstīgi ieviestas un tādēļ nav iespējams nodrošināt pakalpojumu savstarpēju savietojamību vienā vai vairākās dalībvalstīs, šādu standartu un/vai specifikāciju ieviešanu var padarīt par obligātu saskaņā ar Pamatdirektīvas 17. panta 4. punktā noteikto procedūru.

Standartu saraksts tiks regulāri pārskatīts, lai ņemtu vērā prasības, ko rada jaunas tehnoloģijas un pārmaiņas tirgū. Ieinteresētās personas tiek aicinātas iesniegt savus komentārus.

Ir notikusi apspriede ar Komunikāciju komiteju (3), ciktāl saraksts attiecas uz Pamatdirektīvas 17. pantu.

Šis dokuments neattiecas uz standartiem, par kuriem panākta vienošanās saskaņā ar R&TTI direktīvu (1999/5/EK) un kuri publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2.   Standartu saraksta struktūra

| — | I nodaļa. Obligātie standarti un/vai specifikācijas |
| --- | --- |

—

I nodaļa. Obligātie standarti un/vai specifikācijas

| — | II nodaļa. Caurskatāma raidietilpība |
| --- | --- |

—

II nodaļa. Caurskatāma raidietilpība

| — | III nodaļa. Publiski piedāvātas lietotāju saskarnes |
| --- | --- |

—

III nodaļa. Publiski piedāvātas lietotāju saskarnes

| — | IV nodaļa. Starpsavienojums un piekļuve |
| --- | --- |

—

IV nodaļa. Starpsavienojums un piekļuve

| — | V nodaļa. Pakalpojumi un iespējas |
| --- | --- |

—

V nodaļa. Pakalpojumi un iespējas

| — | VI nodaļa. Numuru un adrešu piešķiršana |
| --- | --- |

—

VI nodaļa. Numuru un adrešu piešķiršana

| — | VII nodaļa. Pakalpojuma kvalitāte |
| --- | --- |

—

VII nodaļa. Pakalpojuma kvalitāte

| — | VIII nodaļa. Apraides pakalpojumi |
| --- | --- |

—

VIII nodaļa. Apraides pakalpojumi

3.   Sarakstā ietverto standartu un/vai specifikāciju statuss

I nodaļā iekļauto standartu un/vai specifikāciju statuss atšķiras no citās dokumenta nodaļās iekļauto standartu un/vai specifikāciju statusa.

I nodaļā ietverto standartu un/vai specifikāciju izmantošana ir obligāta. Standartu un/vai specifikāciju izmantošanu var padarīt par obligātu saskaņā ar Pamatdirektīvas 17. panta 4. punktā noteikto procedūru. Saskaņā ar Pamatdirektīvas 17. panta 4. punktu, “ja Komisija plāno konkrētu standartu un/vai specifikāciju ieviešanu padarīt par obligātu, tā Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī publicē paziņojumu un aicina visas attiecīgās personas publiski izteikt savu viedokli”. Komisija, darbojoties saskaņā ar Pamatdirektīvas 22. panta 3. punktā minēto procedūru, padara attiecīgo standartu un/vai specifikāciju ieviešanu par obligātu, Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī publicētajā standartu un/vai specifikāciju sarakstā ievietojot atsauci uz tiem kā uz obligātiem standartiem un/vai specifikācijām.

II līdz VIII nodaļā minēto standartu un/vai specifikāciju izmantošana tiek veicināta, taču to īstenošana nav juridisks pienākums. Saskaņā ar Pamatdirektīvas 17. panta 2. punktu “dalībvalstis veicina (. . .) minēto standartu un/vai specifikāciju izmantošanu pakalpojumu, tehnisku pieslēgumu un/vai tīkla darbību nodrošināšanā tādā mērā, kas noteikti vajadzīgs, lai nodrošinātu pakalpojumu savstarpēju savietojamību un uzlabotu izvēles brīvību lietotājiem.” Šādā kontekstā ieteikto standartu un/vai specifikāciju sarakstu var uzskatīt par tādu, kurā apkopotos standartus un/vai specifikācijas var padarīt par obligātiem, ja iestādes konstatē tirgu izkropļojošu ietekmi, kas saistīta ar ieteikto standartu un/vai specifikāciju nepietiekamu ievērošanu.

Saskaņā ar Pamatdirektīvas 17. pantu šis saraksts izveidots ar mērķi, lai “pamatojoties uz to, veicinātu saskaņotu elektronisko komunikāciju tīklu, elektronisko komunikāciju pakalpojumu un saistīto iekārtu un pakalpojumu nodrošināšanu” (pirmā daļa), “nodrošinātu pakalpojumu savstarpēju savietojamību un uzlabotu izvēles brīvību lietotājiem” (otrā daļa). Tas jāpatur prātā, īstenojot standartus un/vai specifikācijas, kas paredz alternatīvus vai neobligātus noteikumus.

Saskaņā ar Pamatdirektīvas 17. panta 5. un 6. punktu, “ja Komisija uzskata, ka (. . .) standarti un/vai specifikācijas vairs neveicina saskaņotu elektronisko komunikāciju pakalpojumu nodrošināšanu vai tās vairs neatbilst patērētāju vajadzībām, vai kavē tehnoloģisko attīstību, tā (. . .) izsvītro šos standartus un/vai specifikācijas no (. . .) standartu un/vai specifikāciju saraksta.”

Izņemot šā saraksta I nodaļā minētos standartus un/vai specifikācijas, citi likumdošanas pasākumi saskaņā ar reglamentējošiem noteikumiem par elektroniskās komunikācijas tīkliem un pakalpojumiem var radīt situāciju, kad konkrētu standartu un/vai specifikāciju izmantošana tiek padarīta par obligātu attiecībā uz dažiem uzņēmumiem.

4.   Standarta un/vai specifikācijas versija

Ja nav minēts standarta un/vai specifikācijas versijas numurs, šajā sarakstā minētā versija ir tā versija, kas ir spēkā šā saraksta publicēšanas brīdī.

Ja vien nav norādīts citādi, minot vairākdaļu standartu un/vai specifikāciju, vērā jāņem visas standarta un/vai specifikācijas daļas un iedaļas. Dažos gadījumos, ja tas skaidri norādīts, sarakstā iekļautas tikai dažas standarta un/vai specifikācijas daļas.

5.   Tehniskie standarti un/vai specifikācijas

Vairums šajā sarakstā minēto standartu un/vai specifikāciju ir ETSI dokumenti saskaņā gan ar iepriekšējo, gan pašlaik spēkā esošo ETSI nomenklatūru. Ar dažādu veidu ETSI dokumentu definīcijām var iepazīties sadaļā “ETSI direktīvas”, kas pieejama vietnē http://portal.etsi.org/directives/.

Nozīmīgākie dokumenti ir šādi.

Dokumenti saskaņā ar pašlaik spēkā esošo ETSI nomenklatūru

Tehniskā specifikācija (TS), kas galvenokārt ietver normas, ko apstiprinājusi tehniskā organizācija.

Tehniskais ziņojums (TR), kas galvenokārt ietver informatīvos elementus, ko apstiprinājusi tehniskā organizācija.

Standarts (ES), kas galvenokārt ietver normas, ko apstiprinājuši ETSI biedri.

Rokasgrāmata (EG), kas galvenokārt ietver informatīvos elementus, ko apstiprinājuši ETSI biedri.

Īpašais ziņojums (SR), kas ietver informāciju, kas publiski pieejama uzziņai.

Eiropas standarts (telekomunikāciju sērija), (EN), kas ietver valstu standartu organizāciju un/vai valstu delegāciju apstiprinātas normas, kas skar transponēšanu valsts tiesību aktos un status quo.

Saskaņotais standarts ir Eiropas standarts (EN) (telekomunikāciju sērija), kura izstrādi Eiropas Komisija uzticējusi ETSI saskaņā ar Direktīvu 98/34/EK un Direktīvu 98/48/EEK un kurš ir izstrādāts, ņemot vērā “Jaunās pieejas” direktīvas piemērojamās pamatprasības, un uz kuru vēlāk Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī ir publicēta atsauce.

Dokumenti saskaņā ar iepriekšējo ETSI nomenklatūru, par kuriem sarakstā iekļauta atsauce

Eiropas Telekomunikāciju standarts (ETS) ir dokuments, kas ietver valstu standartu organizāciju un/vai valstu delegāciju apstiprinātas normas, kuras skar transponēšanu valsts tiesību aktos un status quo.

ETSI Tehniskais ziņojums (ETR) ietver galvenokārt informatīvos elementus, ko apstiprinājusi Tehniskā komiteja.

6.   Adreses, kur var saņemt iepriekšminētos dokumentus

ETSI Publikāciju birojs

pasta adrese:

| ETSI |
| --- |
| 650 Route des Lucioles |
| F-06921 Sophia Antipolis Cedex |
| France |
| tālrunis. (33-4) 92 94 42 41 |
| fakss. (33-4) 93 95 81 33 |
| e-pasts: publications@etsi.fr |
| tīmekļa vietne: http://www.etsi.org/services_products/freestandard/home.htm |

ETSI

650 Route des Lucioles

F-06921 Sophia Antipolis Cedex

France

tālrunis. (33-4) 92 94 42 41

fakss. (33-4) 93 95 81 33

e-pasts: publications@etsi.fr

tīmekļa vietne: http://www.etsi.org/services_products/freestandard/home.htm

ETSI dokumentus var tieši lejupielādēt vietnē: http://pda.etsi.org/pda/queryform.asp

ITU Tirdzniecības un izplatīšanas dienests (ITU-T dokumentiem)

pasta adrese:

| ITU |
| --- |
| Place des Nations |
| CH-1211 Geneva 20 |
| Switzerland |
| tālrunis. | (41-22) 730 61 41 (angļu val.)
  (41-22) 730 61 42 (franču val.)
  (41 -22) 730 61 43 (spāņu val.) |

ITU

Place des Nations

CH-1211 Geneva 20

Switzerland

tālrunis.

(41-22) 730 61 41 (angļu val.)

(41-22) 730 61 42 (franču val.)

(41 -22) 730 61 43 (spāņu val.)

fakss. (41 -22) 730 51 94

e-pasts: sales@itu.int

tīmekļa vietne: http://www.itu.int

7.   Atsauces uz ES tiesību aktiem

Saraksts ir balstīts uz turpmāk minētiem tiesību aktiem, ar kuriem var iepazīties vietnē http://europa.eu.int/information_society/topics/telecoms/regulatory/index_en.htm.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (Pamatdirektīva) (OV L 108, 24.4.2002., 33. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/19/EK par piekļuvi elektronisko komunikāciju tīkliem un ar tiem saistītām iekārtām un to savstarpēju savienojumu (Piekļuves direktīva) (OV L 108, 24.4.2002., 7. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (Universālā pakalpojuma direktīva) (OV L 108, 24.4.2002., 51. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (Direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/20/EK par elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu atļaušanu (Atļauju izsniegšanas direktīva) (OV L 108, 24.4.2002., 21. lpp.).

Komisijas Ieteikums 2000/417/EK par neierobežotu piekļuvi vietējai sakaru līnijai (OV L 156, 29.6.2000., 44. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2887/2000 par neierobežotu piekļuvi vietējai sakaru līnijai (OV L 336, 30.12.2000., 4. lpp.).

Komisijas2005. gada 21. janvāraIeteikums (2005/57/EK) par nomāto līniju nodrošināšanu Eiropas Savienībā (1. daļa – Galvenie piegādes noteikumi nomāto līniju vairumtirdzniecībai) (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 103) (OV L 24, 27.1.2005., 27. lpp.)

Komisijas2005. gada 29. martaIeteikums (2005/268/EK) par nomāto līniju nodrošināšanu Eiropas Savienībā – 2. daļa – Vairumtirdzniecības nomāto līniju daļu cilpu cenu veidošanas aspekti (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 951) (OV L 083, 1.4.2005., 52. lpp.).

Komisijas2003. gada 25. jūlijaIeteikums 2003/558/EK par tādas informācijas apstrādi, kas attiecas uz zvanītāja atrašanās vietas noteikšanu elektroniskajos komunikāciju tīklos, lai neatliekamās palīdzības dienesti varētu precīzi noteikt vietu, no kuras pienāk zvans (OV L 189, 29.7.2003., 49. lpp.)

Eiropas Parlamenta un Padomes1999. gada 9. martaDirektīva 1999/5/EK par radioiekārtām un telekomunikāciju termināla iekārtām un to atbilstības savstarpējo atzīšanu (RTTI direktīva) (OV L 91, 7.4.1999., 10. lpp.).

Padomes2001. gada 23. oktobraLēmums 2001/792/EK, ar ko izveido Kopienas mehānismu pastiprinātas sadarbības veicināšanai civilās aizsardzības palīdzības intervenču jomā (OV L 297, 15.11.2001., 7. lpp).

Eiropas Parlamenta un Padomes2002. gada 7. martaLēmums Nr. 676/2002/EK par normatīvo bāzi radiofrekvenču spektra politikai Eiropas Kopienā (Radiofrekvenču spektra lēmums) (OV L 108, 24.4.2002., 1. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/34/EK, ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu jomā, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 98/48/EK (OV L 204, 21.7.1998., 37. lpp.).

Komisijas 2004. gada 30. jūlija Paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par interaktīvo ciparu televīzijas pakalpojumu sadarbspēju (KOM(2004)541).

Komisijas 2006. gada 2. februāra Paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par interaktīvo ciparu televīzijas pakalpojumu sadarbspējas pārskatīšanu saskaņā 2004. gada 30. jūlija paziņojumu KOM(2004) 541 (KOM(2006)37).

8.   Definīcijas un saīsinājumi

Definīcijas

Piemēro definīcijas, kas ietvertas 7. iedaļā minētajos ES tiesību aktos.

Saīsinājumi

Šajā dokumentā izmantoti šādi saīsinājumi.

| 3GPP | 3. paaudzes partnerprojekts |
| --- | --- |
| API | Lietojumprogrammu saskarnes |
| DAB | Ciparaudio apraide |
| DVB | Ciparvideo apraide |
| ETSI | Eiropas Telekomunikāciju standartu institūts |
| GSM | Globālā mobilo sakaru sistēma |
| ISDN | Integrēto pakalpojumu cipartīkls |
| IP | Interneta protokols |
| IPAT | Interneta protokola piekļuves termināls |
| ITU | Starptautiskā telekomunikāciju savienība |
| MHEG | Multivides un hipervides ekspertu grupa |
| MHP | Multivides mājas platforma |
| NGN | Nākamās paaudzes tīkli |
| NTP | Tīkla pieslēgumpunkts |
| OSA | Piekļuve atvērtiem pakalpojumiem |
| PoI | Starpsavienojuma punkts |
| PSTN | Publiskais komutējamais telefonu tīkls |
| QoS | Pakalpojuma kvalitāte |
| ULL | Atsevišķa vietējā abonentlīnija |
| UMTS | Universālā mobilo telesakaru sistēma |
| WML | Bezvadu pārraides iezīmēšanas valoda |
| WTVML | TV bezvadu pārraides iezīmēšanas valoda, arī WTML |

3GPP

3. paaudzes partnerprojekts

API

Lietojumprogrammu saskarnes

DAB

Ciparaudio apraide

DVB

Ciparvideo apraide

ETSI

Eiropas Telekomunikāciju standartu institūts

GSM

Globālā mobilo sakaru sistēma

ISDN

Integrēto pakalpojumu cipartīkls

IP

Interneta protokols

IPAT

Interneta protokola piekļuves termināls

ITU

Starptautiskā telekomunikāciju savienība

MHEG

Multivides un hipervides ekspertu grupa

MHP

Multivides mājas platforma

NGN

Nākamās paaudzes tīkli

NTP

Tīkla pieslēgumpunkts

OSA

Piekļuve atvērtiem pakalpojumiem

PoI

Starpsavienojuma punkts

PSTN

Publiskais komutējamais telefonu tīkls

QoS

Pakalpojuma kvalitāte

ULL

Atsevišķa vietējā abonentlīnija

UMTS

Universālā mobilo telesakaru sistēma

WML

Bezvadu pārraides iezīmēšanas valoda

WTVML

TV bezvadu pārraides iezīmēšanas valoda, arī WTML

ELEKTRONISKO TĪKLU, PAKALPOJUMU UN SAISTĪTO IEKĀRTU UN PAKALPOJUMU STANDARTU UN/VAI SPECIFIKĀCIJU SARAKSTS

...

Šā standartu un/vai specifikāciju saraksta publicēšanas mērķis ir sekmēt saskaņotu elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniegšanu, kas nāktu par labu lietotājiem visā Kopienā, nodrošināt savstarpēju savietojamību un atbalstīt reglamentējošo noteikumu īstenošanu. Izvēloties sarakstā iekļaujamos standartus un/vai specifikācijas, galvenais princips bija tas, vai standarts un/vai specifikācija saistīta ar noteikumiem direktīvās. Paskaidrojumā izklāstīts, kādi kritēriji izmantoti, iekļaujot standartus un/vai specifikācijas šajā sarakstā.

I NODAĻA

1.   Obligātie standarti

Šajā dokumentā nav obligātu standartu.

Standartu izmantošanu var padarīt par obligātu saskaņā ar Pamatdirektīvas 17. panta 4. punktā noteikto procedūru. Ja Komisija plāno konkrētu standartu un/vai specifikāciju ieviešanu padarīt par obligātu, tā Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī publicē paziņojumu un aicina visas ieinteresētās puses publiski paust savu viedokli.

II NODAĻA

2.   Caurskatāma raidietilpība

2.1.   Trešo pušu piekļuve abonentlīnijai

| Tehniskās saskarnes un/vai pakalpojuma raksturojums | Atsauce | Piezīmes |
| --- | --- | --- |
| Metālisku piekļuves tīklu spektrālā pārvaldība (Spectral management on metallic access networks); 1. daļa: definīcijas un signālu bibliotēka | ETSI TR 101830-1 (V.1.1.1) | |

Tehniskās saskarnes un/vai pakalpojuma raksturojums

Atsauce

Piezīmes

Metālisku piekļuves tīklu spektrālā pārvaldība (Spectral management on metallic access networks); 1. daļa: definīcijas un signālu bibliotēka

ETSI TR 101830-1 (V.1.1.1)

III NODAĻA

3.   Publiski piedāvātās lietotāju saskarnes (NTP)

Noteiktos tirgus apstākļos (4) valsts pārvaldes iestāde var uzlikt operatoriem pienākumu izpildīt pamatotus piekļuves un izmantošanas pieprasījumus īpašiem tīkla elementiem un ar to saistītām iekārtām.

Šajā Standartu sarakstā nav iekļauts neviens standarts un/vai specifikācija, jo neviens no tiem patlaban neatbilst paskaidrojumā izklāstītajiem kritērijiem.

IV NODAĻA

4.   Starpsavienojums un piekļuve

Saskaņā ar Piekļuves direktīvas noteikumiem elektronisko komunikāciju un pakalpojumu nodrošinātājiem var būt īpaši pienākumi saistībā ar starpsavienojumu un/vai piekļuvi.

ULL un bitu plūsmas standarti un/vai specifikācijas ietverti II nodaļā.

4.1.   Lietojumprogrammu saskarnes

| Tehniskās saskarnes un/vai pakalpojuma raksturojums | Atsauce | Piezīmes |
| --- | --- | --- |
| Piekļuve atvērtiem pakalpojumiem (Open Service Access) (OSA); lietojumprogrammu saskarnes (API/Parlay 3) | ETSI ES 201915 sērija | |
| Piekļuve atvērtiem pakalpojumiem (Open Service Access) (OSA); lietojumprogrammu saskarnes (API/Parlay 4) | ETSI ES 202915 sērija | |
| Piekļuve atvērtiem pakalpojumiem (Open Service Access) (OSA); lietojumprogrammu saskarnes (API/Parlay 5) | ETSI ES 203915 sērija | |
| UMTS programmatūra CAMEL (UMTS Customized Applications for Mobile network Enhanced Logic) (CAMEL), 3 fāze; CAMEL lietojumprogrammas daļas (CAP) specifikācija (CAMEL Application Part (CAP) specification) | ETSI TS 129078 | |
| UMTS piekļuve atvērtiem pakalpojumiem (UMTS Open Service Access) (OSA); Lietojumprogrammu saskarnes (API); 1. daļa: pārskats | ETSI TS 129198-1 | |
| UMTS atvērto pakalpojumu arhitektūras lietojumprogrammu saskarnes (UMTS Open Services Architecture Application Programming Interface) – 2. daļa | ETSI TR 129998 | |

Tehniskās saskarnes un/vai pakalpojuma raksturojums

Atsauce

Piezīmes

Piekļuve atvērtiem pakalpojumiem (Open Service Access) (OSA); lietojumprogrammu saskarnes (API/Parlay 3)

ETSI ES 201915 sērija

Piekļuve atvērtiem pakalpojumiem (Open Service Access) (OSA); lietojumprogrammu saskarnes (API/Parlay 4)

ETSI ES 202915 sērija

Piekļuve atvērtiem pakalpojumiem (Open Service Access) (OSA); lietojumprogrammu saskarnes (API/Parlay 5)

ETSI ES 203915 sērija

UMTS programmatūra CAMEL (UMTS Customized Applications for Mobile network Enhanced Logic) (CAMEL), 3 fāze; CAMEL lietojumprogrammas daļas (CAP) specifikācija (CAMEL Application Part (CAP) specification)

ETSI TS 129078

UMTS piekļuve atvērtiem pakalpojumiem (UMTS Open Service Access) (OSA); Lietojumprogrammu saskarnes (API); 1. daļa: pārskats

ETSI TS 129198-1

UMTS atvērto pakalpojumu arhitektūras lietojumprogrammu saskarnes (UMTS Open Services Architecture Application Programming Interface) – 2. daļa

ETSI TR 129998

4.2.   Piekļuve tīkla iekārtām un pakalpojumiem

Šajā Standartu sarakstā nav iekļauts neviens standarts un/vai specifikācija, jo neviens no tiem patlaban neatbilst paskaidrojumā izklāstītajiem kritērijiem.

4.3.   Starpsavienojums

| Tehniskās saskarnes un/vai pakalpojuma raksturojums | Atsauce | Piezīmes |
| --- | --- | --- |
| IPCablecom; 12. daļa: Internet Signalling Transport Protocol (ISTP) | ETSI TS 101909-12 | Definē SS7 saskarni ar IPCablecom tīkla signālu pārraides vārteju |
| IPCablecom; 23. daļa: Interneta protokola piekļuves termināls – Līnijas kontroles signāla pārraide (Internet Protocol Access Terminal – Line Control Signalling) (IPAT-LCS) | ETSI TS 101909-23 | Identificē V5.2 signāla pārraides saskarni ar IPCablecom tīkla IPAT |

Tehniskās saskarnes un/vai pakalpojuma raksturojums

Atsauce

Piezīmes

IPCablecom; 12. daļa: Internet Signalling Transport Protocol (ISTP)

ETSI TS 101909-12

Definē SS7 saskarni ar IPCablecom tīkla signālu pārraides vārteju

IPCablecom; 23. daļa: Interneta protokola piekļuves termināls – Līnijas kontroles signāla pārraide (Internet Protocol Access Terminal – Line Control Signalling) (IPAT-LCS)

ETSI TS 101909-23

Identificē V5.2 signāla pārraides saskarni ar IPCablecom tīkla IPAT

V NODAĻA

5.   Pakalpojumi un iespējas

5.1.   Zvanītāja atrašanās vieta

| Tehniskās saskarnes un/vai pakalpojuma raksturojums | Atsauce | Piezīmes |
| --- | --- | --- |
| Protokoli atrašanās vietas noteikšanai ārkārtas situācijā (Emergency location protocols) | ETSI TS 102164 | |
| Atrašanās vietas noteikšanas pakalpojumi (Location Services) (LCS); funkcionālais apraksts; 2. posms (UMTS) | ETSI TS 123171 | |

Tehniskās saskarnes un/vai pakalpojuma raksturojums

Atsauce

Piezīmes

Protokoli atrašanās vietas noteikšanai ārkārtas situācijā (Emergency location protocols)

ETSI TS 102164

Atrašanās vietas noteikšanas pakalpojumi (Location Services) (LCS); funkcionālais apraksts; 2. posms (UMTS)

ETSI TS 123171

5.2.   Apraides aspekti

Nozīmīgākie apraides standarti un/vai specifikācijas ietverti VIII nodaļā.

5.3.   Paziņojums par maksu (AoC)

Šajā Standartu sarakstā nav iekļauts neviens standarts un/vai specifikācija, jo neviens no tiem patlaban neatbilst paskaidrojumā izklāstītajiem kritērijiem.

5.4.   Informatīvie pakalpojumi

| Tehniskās saskarnes un/vai pakalpojuma raksturojums | Atsauce | Piezīmes |
| --- | --- | --- |
| Datorizēts atbalsts informatīvajiem pakalpojumiem (Computerized directory assistance) | ITU-T rekomendācija E.115 (02/95) | Patlaban tiek izmantots, lai sniegtu starptautiskus sabiedriskos informatīvos pakalpojumus |
| Starptautiski informatīvie pakalpojumi (International public directory services) | ITU-T rekomendācija F.510 | Piemērots arī valstu informatīvo datubāzu savietošanai |
| Unificēta informatīvo pakalpojumu specifikācija (Unified Directory Specification) | ITU-T rekomendācija F.515 | |

Tehniskās saskarnes un/vai pakalpojuma raksturojums

Atsauce

Piezīmes

Datorizēts atbalsts informatīvajiem pakalpojumiem (Computerized directory assistance)

ITU-T rekomendācija E.115 (02/95)

Patlaban tiek izmantots, lai sniegtu starptautiskus sabiedriskos informatīvos pakalpojumus

Starptautiski informatīvie pakalpojumi (International public directory services)

ITU-T rekomendācija F.510

Piemērots arī valstu informatīvo datubāzu savietošanai

Unificēta informatīvo pakalpojumu specifikācija (Unified Directory Specification)

ITU-T rekomendācija F.515

5.5.   Anonīmu zvanu noraidīšana (ACR)

Kaut arī ACR ir standartizēta PSTN/ISDN tīkliem, tikai daži no pašlaik izmantotajiem risinājumiem daļēji atbilst standartiem un/vai specifikācijām, un ACR nav standartizēta GSM tīkliem.

Šajā Standartu sarakstā nav iekļauts neviens standarts un/vai specifikācija, jo neviens no tiem patlaban neatbilst paskaidrojumā izklāstītajiem kritērijiem.

VI NODAĻA

6.   Numuru un adrešu piešķiršana

6.1.   Operatora izvēle un operatora iepriekšēja izvēle

Šajā Standartu sarakstā nav iekļauts neviens standarts un/vai specifikācija, jo neviens no tiem patlaban neatbilst paskaidrojumā izklāstītajiem kritērijiem.

6.2.   Numura pārnesamība

Šajā Standartu sarakstā nav iekļauts neviens standarts un/vai specifikācija, jo neviens no tiem patlaban neatbilst paskaidrojumā izklāstītajiem kritērijiem.

VII NODAĻA

7.   Pakalpojuma kvalitāte (QoS)

| Tehniskās saskarnes un/vai pakalpojuma raksturojums | Atsauce | Piezīmes |
| --- | --- | --- |
| Ar lietotāju saistītas QoS parametru definīcijas un mērījumi (User related QoS parameter definitions and measurements) | ETSI EG 202057 sērija
  (1.-4. daļa) | |
| Telekomunikāciju pakalpojumu kvalitāte (Quality of telecom services) | ETSI EG 202009 sērija
  (1.-3. daļa) | Parametri attiecībā uz lietotājiem |
| Veiktspējas parametru definīcijas attiecībā uz runas un citu balss frekvenču lietojumprogrammām, kas izmanto IP tīklus (Performance parameter definitions for quality of speech and other voice band applications utilising IP networks) | ITU-T rekomendācija G.1020 (tostarp A pielikums) | |

Tehniskās saskarnes un/vai pakalpojuma raksturojums

Atsauce

Piezīmes

Ar lietotāju saistītas QoS parametru definīcijas un mērījumi (User related QoS parameter definitions and measurements)

ETSI EG 202057 sērija

(1.-4. daļa)

Telekomunikāciju pakalpojumu kvalitāte (Quality of telecom services)

ETSI EG 202009 sērija

(1.-3. daļa)

Parametri attiecībā uz lietotājiem

Veiktspējas parametru definīcijas attiecībā uz runas un citu balss frekvenču lietojumprogrammām, kas izmanto IP tīklus (Performance parameter definitions for quality of speech and other voice band applications utilising IP networks)

ITU-T rekomendācija G.1020 (tostarp A pielikums)

Piezīme. Saskaņā ar Universālā pakalpojuma direktīvas 11. un 12. pantu valsts pārvaldes iestādes īpašos apstākļos var pieprasīt konkrētu standartu un/vai specifikāciju izmantošanu attiecībā uz nodrošināšanas laika un pakalpojuma kvalitātes parametriem, definīcijām un mērījumu metodēm. Šie standarti un/vai specifikācijas minēti direktīvas III pielikumā.

7.1.   Pakalpojuma klase

| Tehniskās saskarnes un/vai pakalpojuma raksturojums | Atsauce | Piezīmes |
| --- | --- | --- |
| Gala lietotājam sniegto multivides pakalpojumu QoS kategorijas (End-user multimedia QoS categories) | ITU-T rekomendācija G.1010 (11/01) | |

Tehniskās saskarnes un/vai pakalpojuma raksturojums

Atsauce

Piezīmes

Gala lietotājam sniegto multivides pakalpojumu QoS kategorijas (End-user multimedia QoS categories)

ITU-T rekomendācija G.1010 (11/01)

7.2.   Tīkla izmantošanas mērķi

Šajā Standartu sarakstā ietverti tikai tie standarti un/vai specifikācijas, kas saistītas ar pakalpojumiem, kuri balstīti uz IP.

| Tehniskās saskarnes un/vai pakalpojuma raksturojums | Atsauce | Piezīmes |
| --- | --- | --- |
| Tīkla izmantošanas mērķi uz IP balstītiem pakalpojumiem (Network performance objectives for IP-based services) | ITU-T rekomendācija Y.1541 (ieskaitot X papildinājumu un 1. un 2. grozījumu) | Dažām tehnoloģijām var būt vajadzīga īpaša pieeja attiecībā uz pielaidēm |
| Pakalpojuma kvalitātes (QoS) jēdziens un arhitektūra (Quality of Service (QoS) concept and architecture) | ETSI TS 123107
  (3GPP TS 23.107) | Atbilstība starp ITU-T rekomendāciju Y.1541 un TS 123107 QoS klasēm |

Tehniskās saskarnes un/vai pakalpojuma raksturojums

Atsauce

Piezīmes

Tīkla izmantošanas mērķi uz IP balstītiem pakalpojumiem (Network performance objectives for IP-based services)

ITU-T rekomendācija Y.1541 (ieskaitot X papildinājumu un 1. un 2. grozījumu)

Dažām tehnoloģijām var būt vajadzīga īpaša pieeja attiecībā uz pielaidēm

Pakalpojuma kvalitātes (QoS) jēdziens un arhitektūra (Quality of Service (QoS) concept and architecture)

ETSI TS 123107

(3GPP TS 23.107)

Atbilstība starp ITU-T rekomendāciju Y.1541 un TS 123107 QoS klasēm

VIII NODAĻA

8.   Apraides pakalpojumi

8.1.   Lietojumprogrammu saskarnes

| Tehniskās saskarnes un/vai pakalpojuma raksturojums | Atsauce | Piezīmes |
| --- | --- | --- |
| Ciparvideo apraide (Digital Video Broadcasting) (DVB); Multivides mājas platforma (Multimedia Home Platform) (MHP) 1.1.1. specifikācija | ETSI TS 102812 | 1.2.1. versija |
| Ciparvideo apraide (Digital Video Broadcasting) (DVB); Multivides mājas platforma (Multimedia Home Platform) (MHP) 1.0.3. specifikācija | ETSI ES 201812 | 1.1.1. versija
  iepriekš TS 101812 v. 1.3.1 |
| MHEG-5 apraides profils (MHEG-5 Broadcast Profile) | ETSI ES 202184 | 1.1.1. versija |

Tehniskās saskarnes un/vai pakalpojuma raksturojums

Atsauce

Piezīmes

Ciparvideo apraide (Digital Video Broadcasting) (DVB); Multivides mājas platforma (Multimedia Home Platform) (MHP) 1.1.1. specifikācija

ETSI TS 102812

1.2.1. versija

Ciparvideo apraide (Digital Video Broadcasting) (DVB); Multivides mājas platforma (Multimedia Home Platform) (MHP) 1.0.3. specifikācija

ETSI ES 201812

1.1.1. versija

iepriekš TS 101812 v. 1.3.1

MHEG-5 apraides profils (MHEG-5 Broadcast Profile)

ETSI ES 202184

1.1.1. versija

8.2.   Standarti un/vai specifikācijas interaktīvās televīzijas satura pakalpojumu realizācijai

| Tehniskās saskarnes un/vai pakalpojuma raksturojums | Atsauce | Piezīmes |
| --- | --- | --- |
| WTVML, specifikācija interaktīvās televīzijas lietojumprogrammu “vieglai” mikropārlūkprogrammai, kuras pamatā ir WML un kas ir saderīga ar to (WTVML, Specification for a Lightweight Microbrowser for interactive TV applications, based on and compatible with WML) | ETSI TS 102322 | 1.1.1. versija |

Tehniskās saskarnes un/vai pakalpojuma raksturojums

Atsauce

Piezīmes

WTVML, specifikācija interaktīvās televīzijas lietojumprogrammu “vieglai” mikropārlūkprogrammai, kuras pamatā ir WML un kas ir saderīga ar to (WTVML, Specification for a Lightweight Microbrowser for interactive TV applications, based on and compatible with WML)

ETSI TS 102322

1.1.1. versija

8.3.   Ciparu apraide

| Tehniskās saskarnes un/vai pakalpojuma raksturojums | Atsauce | Piezīmes |
| --- | --- | --- |
| Ciparaudio apraide (Digital Audio Broadcasting) (DAB);
  Virtuāla iekārta: DAB Java specifikācija (A Virtual Machine: DAB Java Specification) | ETSI TS 101993 | |

Tehniskās saskarnes un/vai pakalpojuma raksturojums

Atsauce

Piezīmes

Ciparaudio apraide (Digital Audio Broadcasting) (DAB);

Virtuāla iekārta: DAB Java specifikācija (A Virtual Machine: DAB Java Specification)

ETSI TS 101993

---

(1)  OV C 71, 23.3.2006., 9. lpp.

(2)  OV L 186, 25.7.2003., 43. lpp.

(3)  Izveidota saskaņā ar Pamatdirektīvas 22. pantu.

(4)  Sk. Piekļuves direktīvas 8. panta 2. punktu.

---

| 27.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 86/20 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 86/20

---

LĒMUMS Nr. 1/2006, KO PIEŅĒMUSI APVIENOTĀ PĀRVALDĪBAS KOMITEJA, KURA IZVEIDOTA SASKAŅĀ AR NOLĪGUMU STARP EIROPAS KOPIENU UN ČĪLES REPUBLIKU PAR SANITĀRAJIEM UN FITOSANITĀRAJIEM PASĀKUMIEM, KO PIEMĒRO DZĪVNIEKU UN DZĪVNIEKU PRODUKTU, AUGU, AUGU PRODUKTU UN CITU PREČU TIRDZNIECĪBĀ UN DZĪVNIEKU LABTURĪBĀ

(2006. gada 9. novembris),

ar ko groza nolīguma IV pielikuma IC, IIIA, IIIB un XI papildinājumu

(2007/177/EK)

KOMITEJA,

ņemot vērā nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Čīles Republiku par sanitārajiem un fitosanitārajiem (SPS) pasākumiem, ko piemēro dzīvnieku un dzīvnieku produktu, augu, augu produktu un citu preču tirdzniecībā un dzīvnieku labturībā, un jo īpaši tā 16. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | SPS nolīgums ar Čīli pagaidu kārtā stājās spēkā 2003. gada 1. februārī. |
| --- | --- |

(1)

SPS nolīgums ar Čīli pagaidu kārtā stājās spēkā 2003. gada 1. februārī.

| (2) | Lai ņemtu vērā ieteikumu, ko izstrādāja darba grupa dzīvnieku labturībai un apstiprināja Apvienotā pārvaldības komiteja, proti, paplašināt nolīguma darbības jomu, iekļaujot dzīvnieku labturības standartus attiecībā uz dzīvnieku pārvadāšanu ar sauszemes transportu un jūras transportu, jāgroza SPS nolīguma IC papildinājums. |
| --- | --- |

(2)

Lai ņemtu vērā ieteikumu, ko izstrādāja darba grupa dzīvnieku labturībai un apstiprināja Apvienotā pārvaldības komiteja, proti, paplašināt nolīguma darbības jomu, iekļaujot dzīvnieku labturības standartus attiecībā uz dzīvnieku pārvadāšanu ar sauszemes transportu un jūras transportu, jāgroza SPS nolīguma IC papildinājums.

| (3) | Lai ņemtu vērā Kopienas un Čīles tiesību aktu izmaiņas, jāgroza SPS nolīguma IIIA papildinājums. |
| --- | --- |

(3)

Lai ņemtu vērā Kopienas un Čīles tiesību aktu izmaiņas, jāgroza SPS nolīguma IIIA papildinājums.

| (4) | Lai ņemtu vērā 1. zemsvītras piezīmi, kurā noteikts, Apvienotā pārvaldības komiteja ar lēmumu papildina šā papildinājuma sarakstus, jāgroza SPS nolīguma IIIB papildinājums. |
| --- | --- |

(4)

Lai ņemtu vērā 1. zemsvītras piezīmi, kurā noteikts, Apvienotā pārvaldības komiteja ar lēmumu papildina šā papildinājuma sarakstus, jāgroza SPS nolīguma IIIB papildinājums.

| (5) | Lai ņemtu vērā Kopienas un Čīles nolīguma kontaktpunktu un tīmekļa vietņu izmaiņas, jāgroza SPS nolīguma XI papildinājums, |
| --- | --- |

(5)

Lai ņemtu vērā Kopienas un Čīles nolīguma kontaktpunktu un tīmekļa vietņu izmaiņas, jāgroza SPS nolīguma XI papildinājums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Eiropas Kopienas un Čīles Republikas SPS nolīguma IC, IIIA, IIIB un XI papildinājumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma papildinājumiem.

2. pants

Šo lēmumu, kas sagatavots divos eksemplāros, paraksta abi priekšsēdētāji vai citas pilnvarotas personas, kuras rīkojas pušu vārdā.

3. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Tas stājas spēkā dienā, kad to parakstījusi pēdējā no minētajām personām.

Parakstīts Santjago, 2006. gada 9. novembrī

Apvienotās pārvaldības komitejas vārdā –

Čīles Republikas delegācijas vadītājs

Lexy OROZCO

Eiropas Kopienas delegācijas vadītājs

Paul Van GELDORP

---

PIELIKUMS

IC papildinājums

DZĪVNIEKU LABTURĪBAS STANDARTI

Standarti attiecībā uz:

| — | dzīvnieku apdullināšanu un kaušanu; |
| --- | --- |

—

dzīvnieku apdullināšanu un kaušanu;

| — | dzīvnieku pārvadāšanu ar sauszemes transportu un jūras transportu. |
| --- | --- |

—

dzīvnieku pārvadāšanu ar sauszemes transportu un jūras transportu.

IIIA papildinājums

DZĪVNICEU UN ZIVJU SLIMĪBAS, PAR KO JĀZIŅO UN ATTIECĪBĀ UZ KO PUŠU STATUSS IR ATZĪTS UN VAR TIKT PIEŅEMTI REĢIONALIZĀCIJAS LĒMUMI

| Slimības | Kopienas juridiskais pamats | Čīles juridiskais pamats |
| --- | --- | --- |
| Vispārēja informācija | Specifiska informācija |
| Mutes un nagu sērga | Directivas 2003/85/CE, 64/432/CEE, 82/894/CEE,
  2002/99/CE, 2004/68/CE
  Decisión 79/542/CEE | 1. | Decreto Ley no 176/24 |

Slimības

Kopienas juridiskais pamats

Čīles juridiskais pamats

Vispārēja informācija

Specifiska informācija

Mutes un nagu sērga

Directivas 2003/85/CE, 64/432/CEE, 82/894/CEE,

2002/99/CE, 2004/68/CE

Decisión 79/542/CEE

1.

Decreto Ley no 176/24

| 2. | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25 |
| --- | --- |

2.

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25

| 3. | Decreto no 644/51 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

3.

Decreto no 644/51 del Ministerio de Agricultura

| 4. | Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63 |
| --- | --- |

4.

Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63

| 5. | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura no 46/78 |
| --- | --- |

5.

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura no 46/78

| 6. | Decreto no 142/84 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

6.

Decreto no 142/84 del Ministerio de Agricultura

| 7. | Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

7.

Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura

| 8. | Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97 |
| --- | --- |

8.

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97

| 9. | Ley no 18617/87 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

9.

Ley no 18617/87 del Ministerio de Agricultura

| 10. | Ley 18755/89 modificada por la Ley 19263/94, ambas del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

10.

Ley 18755/89 modificada por la Ley 19263/94, ambas del Ministerio de Agricultura

| 11. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91 |
| --- | --- |

11.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91

| 12. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91 |
| --- | --- |

12.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91

| 13. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97 |
| --- | --- |

13.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97

| 14. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99 |
| --- | --- |

14.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99

| 15. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000 |
| --- | --- |

15.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero no 1091/03, 1191/01, 1446/95, 1447/95, 1483/92, 1487/92, 1720/95, 1725/90, 1995/97, 2212/04, 23/00, 2337/03, 2374/97, 2375/97, 2379/97, 24/00, 2404/96, 2405/96, 25/00, 27/00, 2732/94, 2734/94, 2738/99, 2935/98, 2988/95, 316/92, 317/03, 3251/94, 3397/98, 35/01, 431/98, 487/00, 580/02, 624/99, 685/94, 833/02, 887/03, 937/95 y 938/91

Cūku vezikulārā slimība

Directivas 92/119/CE, 64/432/CEE, 82/894/CEE, 2002/99/CE, 2004/68/CE

Decisión 79/542/CEE

| 1. | Decreto Ley no 176/24 |
| --- | --- |

1.

Decreto Ley no 176/24

| 2. | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización n 318/25 |
| --- | --- |

2.

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización n 318/25

| 3. | Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63 |
| --- | --- |

3.

Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63

| 4. | Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

4.

Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura

| 5. | Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97 |
| --- | --- |

5.

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97

| 6. | Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

6.

Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura

| 7. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91 |
| --- | --- |

7.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91

| 8. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91 |
| --- | --- |

8.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91

| 9. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97 |
| --- | --- |

9.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97

| 10. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99 |
| --- | --- |

10.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99

| 11. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000 |
| --- | --- |

11.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero no 1598/91, 2337/03, 2375/97, 2379/97, 24/00, 25/00, 317/03, 3397/98, 431/98 y 685/94

Vezikulārais stomatīts

Directivas 92/119/CEE, 82/894/CEE, 2002/99/CE, 2004/68/CE

Decisión 79/542/CEE

| 1. | Decreto Ley no 176/24 |
| --- | --- |

1.

Decreto Ley no 176/24

| 2. | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25 |
| --- | --- |

2.

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25

| 3. | Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63 |
| --- | --- |

3.

Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63

| 4. | Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

4.

Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura

| 5. | Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97 |
| --- | --- |

5.

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97

| 6. | Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

6.

Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura

| 7. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91 |
| --- | --- |

7.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91

| 8. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91 |
| --- | --- |

8.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91

| 9. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97 |
| --- | --- |

9.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97

| 10. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99 |
| --- | --- |

10.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99

| 11. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000 |
| --- | --- |

11.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero no 1091/03, 1447/95, 1486/92, 1487/92, 1676/03, 1720/95, 1808/90, 1995/97, 2337/03, 2374/97, 2375/97, 2404/96, 2405/96, 2733/94, 2738/99, 2854/95, 2935/98, 317/03, 3274/94, 3393/96, 487/00, 580/02, 685/94 y 937/95

Āfrikas zirgu mēris

Directivas 90/426/CEE, 92/35/CEE, 82/894/CEE

| 1. | Decreto Ley no 176/24 |
| --- | --- |

1.

Decreto Ley no 176/24

| 2. | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25 |
| --- | --- |

2.

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25

| 3. | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura no 644/37 |
| --- | --- |

3.

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura no 644/37

| 4. | Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63 |
| --- | --- |

4.

Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63

| 5. | Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

5.

Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura

| 6. | Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97 |
| --- | --- |

6.

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97

| 7. | Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

7.

Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura

| 8. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91 |
| --- | --- |

8.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91

| 9. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91 |
| --- | --- |

9.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91

| 10. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97 |
| --- | --- |

10.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97

| 11. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99 |
| --- | --- |

11.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99

| 12. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000 |
| --- | --- |

12.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero no 1357/94, 1357/94, 1486/92, 1598/91, 1676/03, 1806/90, 1808/90, 2337/03, 2375/97, 2496/94, 2733/94, 2854/95, 3274/94, 3393/96 y 431/98

Āfrikas cūku mēris

Directivas 64/432/CEE, 82/894/CEE, 2002/60/CE, 2002/99/CE, 2004/68/CE

Decisión 79/542/CEE

| 1. | Decreto Ley no 176/24 |
| --- | --- |

1.

Decreto Ley no 176/24

| 2. | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25 |
| --- | --- |

2.

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25

| 3. | Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63 |
| --- | --- |

3.

Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63

| 4. | Decreto no 225/78 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

4.

Decreto no 225/78 del Ministerio de Agricultura

| 5. | Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

5.

Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura

| 6. | Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97 |
| --- | --- |

6.

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97

| 7. | Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

7.

Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura

| 8. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91 |
| --- | --- |

8.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91

| 9. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91 |
| --- | --- |

9.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91

| 10. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97 |
| --- | --- |

10.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97

| 11. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99 |
| --- | --- |

11.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99

| 12. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000 |
| --- | --- |

12.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero no 1598/91, 2337/03, 2375/97, 2379/97, 24/00, 25/00, 27/00, 317/03, 3397/98, 431/98 y 685/94

Infekciozais katarālais drudzis

Directivas 82/894/CEE, 2004/68/CE, 2000/75/CE

Decisión 79/542/CEE

| 1. | Decreto Ley no 176/24 |
| --- | --- |

1.

Decreto Ley no 176/24

| 2. | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25 |
| --- | --- |

2.

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25

| 3. | Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63 |
| --- | --- |

3.

Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63

| 4. | Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

4.

Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura

| 5. | Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97 |
| --- | --- |

5.

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97

| 6. | Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

6.

Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura

| 7. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91 |
| --- | --- |

7.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91

| 8. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91 |
| --- | --- |

8.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91

| 9. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97 |
| --- | --- |

9.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97

| 10. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99 |
| --- | --- |

10.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99

| 11. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000 |
| --- | --- |

11.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero no 1091/03, 1446/95, 1447/95, 1483/92, 1487/92, 1995/97, 2212/04, 2337/03, 2374/97, 2404/96, 2405/96, 2738/99, 2935/98, 35/01, 487/00, 580/02, 624/99 y 937/95

Ļoti patogēna putnu gripa

Directivas 92/40/CEE, 90/539/CEE, 82/894/CEE, 2002/99/CE, 2005/94/CE

| 1. | Decreto Ley no 176/24 |
| --- | --- |

1.

Decreto Ley no 176/24

| 2. | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización n 318/25 |
| --- | --- |

2.

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización n 318/25

| 3. | Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63 |
| --- | --- |

3.

Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63

| 4. | Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

4.

Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura

| 5. | Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97 |
| --- | --- |

5.

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97

| 6. | Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

6.

Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura

| 7. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91 |
| --- | --- |

7.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91

| 8. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91 |
| --- | --- |

8.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91

| 9. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97 |
| --- | --- |

9.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97

| 10. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99 |
| --- | --- |

10.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99

| 11. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000 |
| --- | --- |

11.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero no 1357/94, 1597/97, 1598/91, 2313/03, 2337/03, 2375/97, 2809/96, 32/04, 3356/03, 3601/96, 431/98 685/93, 535/03, 16/04, 4277/04, 6384/05, 6068/05, 872/06, 1846/06 y 2168/06

Ņūkāslas slimība (NCD)

Directivas 92/66/CEE, 90/539/CEE, 82/894/CEE, 2002/99/CE

| 1. | Decreto Ley no 176/24 |
| --- | --- |

1.

Decreto Ley no 176/24

| 2. | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25 |
| --- | --- |

2.

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25

| 3. | Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63 |
| --- | --- |

3.

Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63

| 4. | Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

4.

Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura

| 5. | Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97 |
| --- | --- |

5.

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97

| 6. | Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

6.

Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura

| 7. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91 |
| --- | --- |

7.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91

| 8. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91 |
| --- | --- |

8.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91

| 9. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97 |
| --- | --- |

9.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97

| 10. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99 |
| --- | --- |

10.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99

| 11. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000 |
| --- | --- |

11.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero no 1357/94, 1597/97, 1598/91, 2313/03, 2337/03, 2375/97, 2809/96, 32/04, 3356/03, 3601/96, 431/98 y 685/93

Atgremotāju neīstais mēris

Directivas 92/119/CEE, 82/894/CEE, 2002/99/CE

Decisión 79/542/CEE

| 1. | Decreto Ley no 176/24 |
| --- | --- |

1.

Decreto Ley no 176/24

| 2. | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25 |
| --- | --- |

2.

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25

| 3. | Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63 |
| --- | --- |

3.

Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63

| 4. | Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

4.

Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura

| 5. | Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97 |
| --- | --- |

5.

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97

| 6. | Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

6.

Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura

| 7. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91 |
| --- | --- |

7.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91

| 8. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91 |
| --- | --- |

8.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91

| 9. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97 |
| --- | --- |

9.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97

| 10. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99 |
| --- | --- |

10.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99

| 11. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000 |
| --- | --- |

11.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero no 1357/94, 1446/95, 1483/92, 1725/90, 1995/97, 2212/04, 2337/03, 2375/97, 2734/94, 3251/94, 35/01 y 487/00

Liellopu mēris

Directivas 92/119/CEE, 64/432/CEE, 82/894/CEE, 2004/68/CE, 2002/99/CE

Decisión 79/542/CEE

| 1. | Decreto Ley no 176/24 |
| --- | --- |

1.

Decreto Ley no 176/24

| 2. | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25 |
| --- | --- |

2.

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25

| 3. | Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63 |
| --- | --- |

3.

Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63

| 4. | Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

4.

Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura

| 5. | Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97 |
| --- | --- |

5.

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97

| 6. | Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

6.

Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura

| 7. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91 |
| --- | --- |

7.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91

| 8. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91 |
| --- | --- |

8.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91

| 9. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97 |
| --- | --- |

9.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97

| 10. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99 |
| --- | --- |

10.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99

| 11. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000 |
| --- | --- |

11.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero no 1091/03, 1191/01, 1357/94, 1446/95, 1447/95, 1483/92, 1487/92, 1598/91, 1720/95, 1725/90, 1995/97, 2212/04, 2337/03, 2374/97, 2375/97, 2379/97, 24/00, 2404/96, 2405/96, 25/00, 27/00, 2732/94, 2734/94, 2738/99, 2935/98, 2988/95, 316/92, 3251/94, 3397/98, 35/01, 431/98, 487/00, 580/02, 624/99, 685/94, 833/02, 887/03 y 937/95

Klasiskais cūku mēris

Directivas 80/217/CEE, 82/894/CEE, 64/432/CEE, 2001/89/CE, 2004/68/CE, 2002/99/CE

Decisión 79/542/CEE

| 1. | Decreto Ley no 176/24 |
| --- | --- |

1.

Decreto Ley no 176/24

| 2. | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25 |
| --- | --- |

2.

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25

| 3. | Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63 |
| --- | --- |

3.

Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63

| 4. | Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

4.

Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura

| 5. | Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97 |
| --- | --- |

5.

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97

| 6. | Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

6.

Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura

| 7. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91 |
| --- | --- |

7.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91

| 8. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91 |
| --- | --- |

8.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91

| 9. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97 |
| --- | --- |

9.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97

| 10. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99 |
| --- | --- |

10.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99

| 11. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero n 1150/2000 |
| --- | --- |

11.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero n 1150/2000

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero no 1598/91, 2337/03, 2375/97, 2379/97, 24/00, 25/00, 27/00, 317/03, 3397/98, 431/98 y 685/94

Infekciozā liellopu pleiropneimonija

Directivas 64/432/CEE, 82/894/CEE, 2004/68/CE

Decisión 79/542/CEE

| 1. | Decreto Ley no 176/24 |
| --- | --- |

1.

Decreto Ley no 176/24

| 2. | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25 |
| --- | --- |

2.

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25

| 3. | Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63 |
| --- | --- |

3.

Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63

| 4. | Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

4.

Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura

| 5. | Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97 |
| --- | --- |

5.

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97

| 6. | Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

6.

Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura

| 7. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91 |
| --- | --- |

7.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91

| 8. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91 |
| --- | --- |

8.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91

| 9. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97 |
| --- | --- |

9.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97

| 10. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99 |
| --- | --- |

10.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99

| 11. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero n 1150/2000 |
| --- | --- |

11.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero n 1150/2000

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero no 1091/03, 1357/94, 1447/95, 1487/92, 1598/91, 1720/95, 2212/04, 2337/03, 2374/97, 2375/97, 2404/96, 2405/96, 2738/99, 2935/98, 431/98, 580/02, 624/99, 833/02, 887/03 y 937/95

Aitu un kazu bakas

Directivas 92/119/CEE, 82/894/CEE, 2004/68/CE

Decisión 79/542/CEE

| 1. | Decreto Ley no 176/24 |
| --- | --- |

1.

Decreto Ley no 176/24

| 2. | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25 |
| --- | --- |

2.

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25

| 3. | Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63 |
| --- | --- |

3.

Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63

| 4. | Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

4.

Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura

| 5. | Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97 |
| --- | --- |

5.

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97

| 6. | Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

6.

Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura

| 7. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91 |
| --- | --- |

7.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91

| 8. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91 |
| --- | --- |

8.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91

| 9. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97 |
| --- | --- |

9.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97

| 10. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99 |
| --- | --- |

10.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99

| 11. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000 |
| --- | --- |

11.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero no 1446/95, 1483/92, 1995/97, 2212/04, 2337/03, 2375/97, 2734/94, 3251/94, 35/01 y 487/00

Infekciozais enzootiskais hepatīts (Rifta ielejas drudzis)

Directivas 92/119/CEE, 82/894/CEE, 2004/68/CE

Decisión 79/542/CEE

| 1. | Decreto Ley no 176/24 |
| --- | --- |

1.

Decreto Ley no 176/24

| 2. | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25 |
| --- | --- |

2.

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25

| 3. | Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63 |
| --- | --- |

3.

Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63

| 4. | Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

4.

Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura

| 5. | Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97 |
| --- | --- |

5.

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97

| 6. | Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

6.

Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura

| 7. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91 |
| --- | --- |

7.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91

| 8. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91 |
| --- | --- |

8.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91

| 9. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97 |
| --- | --- |

9.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97

| 10. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99 |
| --- | --- |

10.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99

| 11. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero n 1150/2000 |
| --- | --- |

11.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero n 1150/2000

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero no 1091/03, 1357/94, 1446/95, 1483/92, 1487/92, 1598/91, 1720/95, 1995/97, 2337/03, 2374/97, 2375/97, 2404/96, 2405/96, 2738/99, 2935/98, 316/92, 431/98, 487/00, 580/02, 624/99 y 937/95

Nodulārā eksantēma

Directivas 92/119/CEE, 82/894/CEE, 2004/68/CE

Decisión 79/542/CEE

| 1. | Decreto Ley no 176/24 |
| --- | --- |

1.

Decreto Ley no 176/24

| 2. | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25 |
| --- | --- |

2.

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25

| 3. | Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63 |
| --- | --- |

3.

Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63

| 4. | Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

4.

Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura

| 5. | Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97 |
| --- | --- |

5.

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97

| 6. | Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

6.

Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura

| 7. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91 |
| --- | --- |

7.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91

| 8. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91 |
| --- | --- |

8.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91

| 9. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97 |
| --- | --- |

9.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97

| 10. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99 |
| --- | --- |

10.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99

| 11. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000 |
| --- | --- |

11.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero no 1091/03, 1447/95, 1483/92, 1487/92, 1720/95, 2337/03, 2374/97, 2375/97, 2404/96, 2405/96, 2732/94, 2738/99, 2935/98, 580/02, 624/99 y 937/95

Venecuēlas zirgu encefalomielīts

Directivas 90/426/CEE, 82/894/CEE

| 1. | Decreto Ley no 176/24 |
| --- | --- |

1.

Decreto Ley no 176/24

| 2. | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25 |
| --- | --- |

2.

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25

| 3. | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura no 644/37 |
| --- | --- |

3.

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura no 644/37

| 4. | Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63 |
| --- | --- |

4.

Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63

| 5. | Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

5.

Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura

| 6. | Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97 |
| --- | --- |

6.

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97

| 7. | Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

7.

Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura

| 8. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91 |
| --- | --- |

8.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91

| 9. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91 |
| --- | --- |

9.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91

| 10. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97 |
| --- | --- |

10.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97

| 11. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99 |
| --- | --- |

11.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99

| 12. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000 |
| --- | --- |

12.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero no 1486/92, 1676/03, 1808/90, 2496/94, 2733/94, 2854/95, 3274/94 y 3393/96

Ienāši

Directivas 90/426/CEE, 82/894/CEE

| 1. | Decreto Ley no 176/24 |
| --- | --- |

1.

Decreto Ley no 176/24

| 2. | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25 |
| --- | --- |

2.

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25

| 3. | Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63 |
| --- | --- |

3.

Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63

| 4. | Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

4.

Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura

| 5. | Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97 |
| --- | --- |

5.

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97

| 6. | Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

6.

Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura

| 7. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91 |
| --- | --- |

7.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91

| 8. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91 |
| --- | --- |

8.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91

| 9. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97 |
| --- | --- |

9.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97

| 10. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99 |
| --- | --- |

10.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99

| 11. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000 |
| --- | --- |

11.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000

Resoluciones del Servicio Agrícola Ganadero no 1357/94, 1486/92, 1598/91, 1676/03, 1806/90, 1808/90, 2496/94, 2733/94, 2854/95, 3393/96 y 431/98

Vaislas sērga

Directivas 90/426/CEE, 82/894/CEE

| 1. | Decreto Ley no 176/24 |
| --- | --- |

1.

Decreto Ley no 176/24

| 2. | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25 |
| --- | --- |

2.

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25

| 3. | Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63 |
| --- | --- |

3.

Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63

| 4. | Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

4.

Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura

| 5. | Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97 |
| --- | --- |

5.

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97

| 6. | Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

6.

Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura

| 7. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91 |
| --- | --- |

7.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91

| 8. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91 |
| --- | --- |

8.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91

| 9. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97 |
| --- | --- |

9.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97

| 10. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99 |
| --- | --- |

10.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99

| 11. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero n 1150/2000 |
| --- | --- |

11.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero n 1150/2000

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero no 1486/92, 1676/03, 1808/90, 2496/94, 2854/95 y 3393/96

Cūku enterovīrusa encefalomielīts

Directivas 82/894/CEE

Decisión 79/542/CEE

| 1. | Decreto Ley no 176/24 |
| --- | --- |

1.

Decreto Ley no 176/24

| 2. | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25 |
| --- | --- |

2.

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25

| 3. | Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63 |
| --- | --- |

3.

Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63

| 4. | Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

4.

Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura

| 5. | Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97 |
| --- | --- |

5.

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97

| 6. | Ley 18755/89 modificada por la Ley 19263/94, ambas del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

6.

Ley 18755/89 modificada por la Ley 19263/94, ambas del Ministerio de Agricultura

| 7. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91 |
| --- | --- |

7.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91

| 8. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91 |
| --- | --- |

8.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91

| 9. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97 |
| --- | --- |

9.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97

| 10. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99 |
| --- | --- |

10.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99

| 11. | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000 |
| --- | --- |

11.

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero no 1598/91, 2379/97, 24/00, 25/00, 317/03, 3397/98, 431/98 y 685/94

Infekciozā hematopoētiskā nekroze (IHN)

Directivas 91/67/CEE, 82/894/CEE, 93/53/CEE

| 1. | Decreto Supremo del Ministerio de Economía no 319/01 |
| --- | --- |

1.

Decreto Supremo del Ministerio de Economía no 319/01

| 2. | Decreto Supremo del Ministerio de Economía no 626/01 |
| --- | --- |

2.

Decreto Supremo del Ministerio de Economía no 626/01

Resoluciones del Servicio Nacional de Pesca no 61/03,729/03 y 392/04.

Vīrusu hemorāģiskā septicēmija (VHS)

Directivas 91/67/CEE, 82/894/CEE, 93/53/CEE

| 1. | Decreto Supremo del Ministerio de Economía no 319/01 |
| --- | --- |

1.

Decreto Supremo del Ministerio de Economía no 319/01

| 2. | Decreto Supremo del Ministerio de Economía no 626/01 |
| --- | --- |

2.

Decreto Supremo del Ministerio de Economía no 626/01

Resoluciones del Servicio Nacional de Pesca no 61/03,729/03 y 392/04.

Lašu infekciozā anēmija (ISA)

Directivas 91/67/CEE, 82/894/CEE, 93/53/CEE

| 1. | Decreto Supremo del Ministerio de Economía no 319/01 |
| --- | --- |

1.

Decreto Supremo del Ministerio de Economía no 319/01

| 2. | Decreto Supremo del Ministerio de Economía no 626/01 |
| --- | --- |

2.

Decreto Supremo del Ministerio de Economía no 626/01

Resoluciones del Servicio Nacional de Pesca no 61/03,729/03 y 392/04.

Bonamioze (Bonamia ostreae)

Directivas 91/67/CEE, 95/70/CE, 82/894/CEE

| 1. | Decreto Supremo del Ministerio de Economía no 319/01 |
| --- | --- |

1.

Decreto Supremo del Ministerio de Economía no 319/01

| 2. | Decreto Supremo del Ministerio de Economía no 626/01 |
| --- | --- |

2.

Decreto Supremo del Ministerio de Economía no 626/01

Resoluciones del Servicio Nacional de Pesca no 1809/03.

Marteilioze (Marteilia refringens)

Directivas 91/67/CEE, 95/70/CE, 82/894/CEE

| 1. | Decreto Supremo del Ministerio de Economía no 319/01 |
| --- | --- |

1.

Decreto Supremo del Ministerio de Economía no 319/01

| 2. | Decreto Supremo del Ministerio de Economía no 626/01 |
| --- | --- |

2.

Decreto Supremo del Ministerio de Economía no 626/01

Resolución del Servicio Nacional de Pesca no 1809/03.

IIIB papildinājums

KAITĒKĻI, PAR KO JĀZIŅO UN ATTIECĪBĀ UZ KO PUŠU STATUSS IR ATZĪTS UN VAR TIKT PIEŅEMTI REĢIONALIZĀCIJAS LĒMUMI

Attiecībā uz situāciju Čīlē:

| 1. | Kaitēkļi, kas nav sastopami Čīlē, saskaņā ar 20. panta sarakstu grozītajā Servicio Agrícola y Ganadero rezolūcijā Nr. 3080, ar ko nosaka reģionalizācijas kritērijus attiecībā uz karantīnas kaitēkļiem Čīles teritorijā (Resolución No 3080 establece criterios de regionalización en relación a las plagas cuarentenarias para el territorio de Chile). |
| --- | --- |

1.

Kaitēkļi, kas nav sastopami Čīlē, saskaņā ar 20. panta sarakstu grozītajā Servicio Agrícola y Ganadero rezolūcijā Nr. 3080, ar ko nosaka reģionalizācijas kritērijus attiecībā uz karantīnas kaitēkļiem Čīles teritorijā (Resolución No 3080 establece criterios de regionalización en relación a las plagas cuarentenarias para el territorio de Chile).

| 2. | Kaitēkļi, kas ir sastopami Čīlē un ir oficiālā uzraudzībā saskaņā ar grozītās Servicio Agrícola y Ganadero rezolūcijas Nr. 3080 21. pantu. |
| --- | --- |

2.

Kaitēkļi, kas ir sastopami Čīlē un ir oficiālā uzraudzībā saskaņā ar grozītās Servicio Agrícola y Ganadero rezolūcijas Nr. 3080 21. pantu.

| 3. | Kaitēkļi, kas ir sastopami Čīlē, ir oficiālā uzraudzībā un kam ir izveidotas no kaitēkļiem brīvas zonas saskaņā ar grozītās Servicio Agrícola y Ganadero rezolūcijas Nr. 3080 6. un 7. pantu. |
| --- | --- |

3.

Kaitēkļi, kas ir sastopami Čīlē, ir oficiālā uzraudzībā un kam ir izveidotas no kaitēkļiem brīvas zonas saskaņā ar grozītās Servicio Agrícola y Ganadero rezolūcijas Nr. 3080 6. un 7. pantu.

Attiecībā uz situāciju Eiropas Kopienā:

| 1. | Kaitēkļi, kas nav sastopami nevienā Kopienas daļā un jāuzmana visā Kopienā vai tās daļā saskaņā ar I pielikuma A daļas I iedaļas sarakstu un II pielikuma A daļas I iedaļas sarakstu grozītajā Padomes Direktīvā 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā. |
| --- | --- |

1.

Kaitēkļi, kas nav sastopami nevienā Kopienas daļā un jāuzmana visā Kopienā vai tās daļā saskaņā ar I pielikuma A daļas I iedaļas sarakstu un II pielikuma A daļas I iedaļas sarakstu grozītajā Padomes Direktīvā 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā.

| 2. | Kaitēkļi, kas ir sastopami Kopienā un jāuzmana visā Kopienā saskaņā ar I pielikuma A daļas II iedaļas sarakstu un II pielikuma A daļas II iedaļas sarakstu grozītajā Direktīvā 2000/29/EK. |
| --- | --- |

2.

Kaitēkļi, kas ir sastopami Kopienā un jāuzmana visā Kopienā saskaņā ar I pielikuma A daļas II iedaļas sarakstu un II pielikuma A daļas II iedaļas sarakstu grozītajā Direktīvā 2000/29/EK.

| 3. | Kaitēkļi, kas ir sastopami Kopienā un kam ir izveidotas no kaitēkļiem brīvas zonas saskaņā ar I pielikuma B daļas un II pielikuma B daļas sarakstu grozītajā Direktīvā 2000/29/EK. |
| --- | --- |

3.

Kaitēkļi, kas ir sastopami Kopienā un kam ir izveidotas no kaitēkļiem brīvas zonas saskaņā ar I pielikuma B daļas un II pielikuma B daļas sarakstu grozītajā Direktīvā 2000/29/EK.

XI papildinājums

KONTAKTPUNKTI UN TĪMEKĻA VIETNES

A.   Kontaktpunkti

Čīlē:

| Departamento Acceso a Mercados |
| --- |
| Dirección General de Relaciones Económicas Internacionales (DIRECON) |
| Ministerio de Relaciones Exteriores |
| Teatinos 180, piso 11 |
| Santiago |
| Chile |
| Tālr.: (56-2) 565 93 38 |
| Fakss: (56-2) 696 06 39 |

Departamento Acceso a Mercados

Dirección General de Relaciones Económicas Internacionales (DIRECON)

Ministerio de Relaciones Exteriores

Teatinos 180, piso 11

Santiago

Chile

Tālr.: (56-2) 565 93 38

Fakss: (56-2) 696 06 39

Cita nozīmīga informācija saziņai:

| Departamento Europa, África, y Medio Oriente |
| --- |
| Dirección General de Relaciones Económicas Internacionales (DIRECON) |
| Ministerio de Relaciones Exteriores |
| Teatinos 180, piso 12 |
| Santiago |
| Chile |
| Tālr.: (56-2) 565 93 58 |
| Fakss: (56-2) 565 93 40 |

Departamento Europa, África, y Medio Oriente

Dirección General de Relaciones Económicas Internacionales (DIRECON)

Ministerio de Relaciones Exteriores

Teatinos 180, piso 12

Santiago

Chile

Tālr.: (56-2) 565 93 58

Fakss: (56-2) 565 93 40

| Jefe División de Protección Pecuaria |
| --- |
| Servicio Agrícola y Ganadero (SAG) |
| Ministerio de Agricultura |
| Av. Bulnes 140, piso 7 |
| Santiago |
| Chile |
| Tālr.: (56-2) 345 14 01 |
| Fakss: (56-2) 345 14 03 |

Jefe División de Protección Pecuaria

Servicio Agrícola y Ganadero (SAG)

Ministerio de Agricultura

Av. Bulnes 140, piso 7

Santiago

Chile

Tālr.: (56-2) 345 14 01

Fakss: (56-2) 345 14 03

| Jefe División de Protección Agrícola |
| --- |
| Servicio Agrícola y Ganadero (SAG) |
| Ministerio de Agricultura |
| Av. Bulnes 140, piso 3 |
| Santiago |
| Chile |
| Tālr.: (56-2) 345 12 02 |
| Fakss: (56-2) 345 12 03 |

Jefe División de Protección Agrícola

Servicio Agrícola y Ganadero (SAG)

Ministerio de Agricultura

Av. Bulnes 140, piso 3

Santiago

Chile

Tālr.: (56-2) 345 12 02

Fakss: (56-2) 345 12 03

| Jefe División Asuntos Internacionales |
| --- |
| Servicio Agrícola y Ganadero (SAG) |
| Ministerio de Agricultura |
| Av. Bulnes 140, piso 5 |
| Santiago |
| Chile |
| Tālr.: (56-2) 345 15 75 |
| Fakss: (56-2) 345 15 78 |

Jefe División Asuntos Internacionales

Servicio Agrícola y Ganadero (SAG)

Ministerio de Agricultura

Av. Bulnes 140, piso 5

Santiago

Chile

Tālr.: (56-2) 345 15 75

Fakss: (56-2) 345 15 78

| Jefe Departamento Sanidad Pesquera |
| --- |
| Servicio Nacional de Pesca (SERNAPESCA) |
| Ministerio de Economía |
| Victoria 2832 |
| Valparaíso |
| Chile |
| Tālr.: (56-32) 819 20 2 |
| Fakss: (56-32) 819 20 0 |

Jefe Departamento Sanidad Pesquera

Servicio Nacional de Pesca (SERNAPESCA)

Ministerio de Economía

Victoria 2832

Valparaíso

Chile

Tālr.: (56-32) 819 20 2

Fakss: (56-32) 819 20 0

| Jefe División de Políticas Públicas Saludables y Promoción |
| --- |
| Ministerio de Salud |
| Mac Iver 459, piso 8 |
| Santiago |
| Chile |
| Tālr.: (56-2) 574 04 93 |
| Fakss: (56-2) 664 90 55 |

Jefe División de Políticas Públicas Saludables y Promoción

Ministerio de Salud

Mac Iver 459, piso 8

Santiago

Chile

Tālr.: (56-2) 574 04 93

Fakss: (56-2) 664 90 55

Kopienā:

| El Director |
| --- |
| DG SANCO Dirección D |
| Salud y Bienestar de los Animales |
| Comisión Europea |
| Dirección postal: Rue de la Loi 200 |
| B-1049 Bruselas |
| Despacho: Rue Froissart 101 |
| B-1040 Bruselas |
| Bélgica |
| Tālr.: (32-2) 295 36 41 |
| Fakss: (32-2) 296 42 86 |

El Director

DG SANCO Dirección D

Salud y Bienestar de los Animales

Comisión Europea

Dirección postal: Rue de la Loi 200

B-1049 Bruselas

Despacho: Rue Froissart 101

B-1040 Bruselas

Bélgica

Tālr.: (32-2) 295 36 41

Fakss: (32-2) 296 42 86

Cita nozīmīga informācija saziņai:

| El Director |
| --- |
| DG SANCO Dirección E |
| Seguridad Alimentaria |
| Comisión Europea |
| Dirección postal: Rue de la Loi 200 |
| B-1049 Bruselas |
| Despacho: Rue Belliard 232 |
| B-1040 Bruselas |
| Bélgica |
| Tālr.: (32-2) 295 34 30 |
| Fakss: (32-2) 295 02 85 |

El Director

DG SANCO Dirección E

Seguridad Alimentaria

Comisión Europea

Dirección postal: Rue de la Loi 200

B-1049 Bruselas

Despacho: Rue Belliard 232

B-1040 Bruselas

Bélgica

Tālr.: (32-2) 295 34 30

Fakss: (32-2) 295 02 85

| El Director |
| --- |
| DG SANCO Dirección F |
| Oficina Alimentaria y Veterinaria |
| Grange Dunsany |
| Co Meath |
| Irlanda |
| Tālr.: (353-46) 617 58 |
| Fakss: (353-46) 618 97 |

El Director

DG SANCO Dirección F

Oficina Alimentaria y Veterinaria

Grange Dunsany

Co Meath

Irlanda

Tālr.: (353-46) 617 58

Fakss: (353-46) 618 97

B.   Kontaktpunkti elektroniskai sarakstei

Čīlē:

acuerdo-chile-ue-sps@direcon.cl

Kopienā:

sanco-ec-chile-agreement@ec.europa.eu

C.   Bezmaksas tīmekļa vietnes

Čīlē:

http://www.direcon.cl

http://www.sag.gob.cl

http://www.sernapesca.cl

http://ministeriodesalud.cl

Kopienā:

http://ec.europa.eu/dgs/health_consumer/foodsafety.htm

---