# Az Európai Unió L 79/2007

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 79 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 50. évfolyam2007. március 20. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 79

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

50. évfolyam2007. március 20.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | | A Bizottság 292/2007/EK rendelete (2007. március 19.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 1 |
| | | A Bizottság 293/2007/EK rendelete (2007. március 19.) bioetanolként való Közösségen belüli felhasználásra szánt boralkohol értékesítését célzó versenytárgyalási eljárás indításáról | 3 |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | A Bizottság 2007/16/EK irányelve (2007. március 19.) az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 85/611/EGK tanácsi irányelv egyes fogalommeghatározások pontosítása tekintetében történő végrehajtásáról (
  1
  ) | 11 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

A Bizottság 292/2007/EK rendelete (2007. március 19.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

1

A Bizottság 293/2007/EK rendelete (2007. március 19.) bioetanolként való Közösségen belüli felhasználásra szánt boralkohol értékesítését célzó versenytárgyalási eljárás indításáról

3

IRÁNYELVEK

*

A Bizottság 2007/16/EK irányelve (2007. március 19.) az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 85/611/EGK tanácsi irányelv egyes fogalommeghatározások pontosítása tekintetében történő végrehajtásáról (
  1
  )

1

11

| | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | Bizottság |
| | | 2007/170/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2007. március 16.) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára vonatkozó hálózati követelmények (1. pillér) megállapításáról
  (az értesítés a C(2007) 845. számú dokumentummal történt) | 20 |
| | | 2007/171/EK |
| | * | A Bizottság Határozata (2007. március 16.) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára vonatkozó hálózati követelmények (harmadik pillér) megállapításáról | 29 |
| | | 2007/172/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2007. március 19.) a szakmai képesítések elismerésével foglalkozó koordinátorcsoport felállításáról | 38 |

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

2007/170/EK

*

A Bizottság határozata (2007. március 16.) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára vonatkozó hálózati követelmények (1. pillér) megállapításáról
  (az értesítés a C(2007) 845. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2007) 845. számú dokumentummal történt)

20

2007/171/EK

*

A Bizottság Határozata (2007. március 16.) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára vonatkozó hálózati követelmények (harmadik pillér) megállapításáról

29

2007/172/EK

*

A Bizottság határozata (2007. március 19.) a szakmai képesítések elismerésével foglalkozó koordinátorcsoport felállításáról

38

| | | III   Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | A Tanács 2007/173/KKBP közös álláspontja (2007. március 19.) egyes fehérorosz tisztviselőkkel szembeni korlátozó intézkedések megújításáról | 40 |

III   Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

A Tanács 2007/173/KKBP közös álláspontja (2007. március 19.) egyes fehérorosz tisztviselőkkel szembeni korlátozó intézkedések megújításáról

40

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a tarifális preferenciák általános rendszerének alkalmazásáról szóló, 2005. június 27-i 980/2005/EK tanácsi rendelethez (HL L 169., 2005.6.30.) | 41 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a tarifális preferenciák általános rendszerének alkalmazásáról szóló, 2005. június 27-i 980/2005/EK tanácsi rendelethez (HL L 169., 2005.6.30.)

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 20.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 79/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 79/1

---

A BIZOTTSÁG 292/2007/EK RENDELETE

(2007. március 19.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2007. március 20-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. március 19-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb a 386/2005/EK rendelettel (HL L 62., 2005.3.9., 3. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2007. március 19-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | IL | 166,2 |
| MA | 92,4 |
| TN | 143,7 |
| TR | 132,7 |
| ZZ | 133,8 |
| 0707 00 05 | JO | 132,2 |
| MA | 65,6 |
| TR | 175,9 |
| ZZ | 124,6 |
| 0709 90 70 | MA | 66,2 |
| TR | 67,1 |
| ZZ | 66,7 |
| 0709 90 80 | IL | 121,6 |
| ZZ | 121,6 |
| 0805 10 20 | CU | 47,3 |
| EG | 45,3 |
| IL | 53,0 |
| MA | 41,7 |
| TN | 50,9 |
| TR | 65,1 |
| ZZ | 50,6 |
| 0805 50 10 | EG | 58,7 |
| IL | 68,1 |
| TR | 44,3 |
| ZZ | 57,0 |
| 0808 10 80 | AR | 77,4 |
| BR | 80,4 |
| CA | 92,2 |
| CL | 95,2 |
| CN | 75,4 |
| US | 114,1 |
| UY | 71,1 |
| ZA | 87,1 |
| ZZ | 86,6 |
| 0808 20 50 | AR | 74,8 |
| CL | 73,1 |
| UY | 70,9 |
| ZA | 71,7 |
| ZZ | 72,6 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

IL

166,2

MA

92,4

TN

143,7

TR

132,7

ZZ

133,8

0707 00 05

JO

132,2

MA

65,6

TR

175,9

ZZ

124,6

0709 90 70

MA

66,2

TR

67,1

ZZ

66,7

0709 90 80

IL

121,6

ZZ

121,6

0805 10 20

CU

47,3

EG

45,3

IL

53,0

MA

41,7

TN

50,9

TR

65,1

ZZ

50,6

0805 50 10

EG

58,7

IL

68,1

TR

44,3

ZZ

57,0

0808 10 80

AR

77,4

BR

80,4

CA

92,2

CL

95,2

CN

75,4

US

114,1

UY

71,1

ZA

87,1

ZZ

86,6

0808 20 50

AR

74,8

CL

73,1

UY

70,9

ZA

71,7

ZZ

72,6

---

(1)  Az országok nómenklatúráját a 1833/2006/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.). A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 20.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 79/3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 79/3

---

A BIZOTTSÁG 293/2007/EK RENDELETE

(2007. március 19.)

bioetanolként való Közösségen belüli felhasználásra szánt boralkohol értékesítését célzó versenytárgyalási eljárás indításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a borpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1493/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 33. cikkére,

mivel:

| (1) | A piaci mechanizmusokra tekintettel a borpiac közös szervezéséről szóló 1493/1999/EK rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2000. július 25-i 1623/2000/EK bizottsági rendelet (2) többek között meghatározza a borpiac közös szervezéséről szóló, 1987. március 16-i 822/87/EGK tanácsi rendelet (3) 35., 36. és 39. cikkében, valamint az 1493/1999/EK rendelet 27., 28. és 30. cikkében említett lepárlással nyert, és az intervenciós hivataloknál tárolt alkoholkészlet elhelyezésének részletes szabályait. |
| --- | --- |

(1)

A piaci mechanizmusokra tekintettel a borpiac közös szervezéséről szóló 1493/1999/EK rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2000. július 25-i 1623/2000/EK bizottsági rendelet (2) többek között meghatározza a borpiac közös szervezéséről szóló, 1987. március 16-i 822/87/EGK tanácsi rendelet (3) 35., 36. és 39. cikkében, valamint az 1493/1999/EK rendelet 27., 28. és 30. cikkében említett lepárlással nyert, és az intervenciós hivataloknál tárolt alkoholkészlet elhelyezésének részletes szabályait.

| (2) | Az 1623/2000/EK rendelet 92. cikkével összhangban versenytárgyalási eljárást kell indítani kizárólag az üzemanyag-ágazatban történő, bioetanolként való Közösségen belüli felhasználásra szánt boralkohol értékesítésére a közösségi boralkoholkészletek csökkentése, illetve az 1623/2000/EK rendelet 92. cikkével összhangban elismert vállalkozások folyamatos ellátásának biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(2)

Az 1623/2000/EK rendelet 92. cikkével összhangban versenytárgyalási eljárást kell indítani kizárólag az üzemanyag-ágazatban történő, bioetanolként való Közösségen belüli felhasználásra szánt boralkohol értékesítésére a közösségi boralkoholkészletek csökkentése, illetve az 1623/2000/EK rendelet 92. cikkével összhangban elismert vállalkozások folyamatos ellátásának biztosítása érdekében.

| (3) | Az euro bevezetésével kapcsolatos agromonetáris intézkedések megállapításáról szóló, 1998. december 15-i 2799/98/EK tanácsi rendelettel (4) összhangban 1999. január 1-jétől az ajánlati árat és a biztosítékokat euróban kell kifejezni, és a kifizetéseket is euróban kell teljesíteni. |
| --- | --- |

(3)

Az euro bevezetésével kapcsolatos agromonetáris intézkedések megállapításáról szóló, 1998. december 15-i 2799/98/EK tanácsi rendelettel (4) összhangban 1999. január 1-jétől az ajánlati árat és a biztosítékokat euróban kell kifejezni, és a kifizetéseket is euróban kell teljesíteni.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Borpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Borpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Bioetanolként való Közösségen belüli felhasználásra szánt boralkohol értékesítésére 9/2007 EK számmal versenytárgyalási eljárás indul.

A szóban forgó alkoholt az 1493/1999/EK rendelet 27., 28. és 30. cikkével összhangban történő lepárlással nyerték, és azt a tagállami intervenciós hivatalok tárolják.

(2)   Az eladásra kínált összmennyiség 653 380,74 hektoliter 100 térfogat-százalékos alkohol, amely a következőképpen oszlik meg:

| a) | a 96/2007 EK hivatkozási számú tétel 50 000 hektoliter 100 térfogat-százalékos alkoholt foglal magában; |
| --- | --- |

a)

a 96/2007 EK hivatkozási számú tétel 50 000 hektoliter 100 térfogat-százalékos alkoholt foglal magában;

| b) | a 97/2007 EK hivatkozási számú tétel 50 000 hektoliter 100 térfogat-százalékos alkoholt foglal magában; |
| --- | --- |

b)

a 97/2007 EK hivatkozási számú tétel 50 000 hektoliter 100 térfogat-százalékos alkoholt foglal magában;

| c) | a 98/2007 EK hivatkozási számú tétel 50 000 hektoliter 100 térfogat-százalékos alkoholt foglal magában; |
| --- | --- |

c)

a 98/2007 EK hivatkozási számú tétel 50 000 hektoliter 100 térfogat-százalékos alkoholt foglal magában;

| d) | a 99/2007 EK hivatkozási számú tétel 50 000 hektoliter 100 térfogat-százalékos alkoholt foglal magában; |
| --- | --- |

d)

a 99/2007 EK hivatkozási számú tétel 50 000 hektoliter 100 térfogat-százalékos alkoholt foglal magában;

| e) | a 100/2007 EK hivatkozási számú tétel 50 000 hektoliter 100 térfogat-százalékos alkoholt foglal magában; |
| --- | --- |

e)

a 100/2007 EK hivatkozási számú tétel 50 000 hektoliter 100 térfogat-százalékos alkoholt foglal magában;

| f) | a 101/2007 EK hivatkozási számú tétel 50 000 hektoliter 100 térfogat-százalékos alkoholt foglal magában; |
| --- | --- |

f)

a 101/2007 EK hivatkozási számú tétel 50 000 hektoliter 100 térfogat-százalékos alkoholt foglal magában;

| g) | a 102/2007 EK hivatkozási számú tétel 50 000 hektoliter 100 térfogat-százalékos alkoholt foglal magában; |
| --- | --- |

g)

a 102/2007 EK hivatkozási számú tétel 50 000 hektoliter 100 térfogat-százalékos alkoholt foglal magában;

| h) | a 103/2007 EK hivatkozási számú tétel 50 000 hektoliter 100 térfogat-százalékos alkoholt foglal magában; |
| --- | --- |

h)

a 103/2007 EK hivatkozási számú tétel 50 000 hektoliter 100 térfogat-százalékos alkoholt foglal magában;

| i) | a 104/2007 EK hivatkozási számú tétel 50 000 hektoliter 100 térfogat-százalékos alkoholt foglal magában; |
| --- | --- |

i)

a 104/2007 EK hivatkozási számú tétel 50 000 hektoliter 100 térfogat-százalékos alkoholt foglal magában;

| j) | a 105/2007 EK hivatkozási számú tétel 50 000 hektoliter 100 térfogat-százalékos alkoholt foglal magában; |
| --- | --- |

j)

a 105/2007 EK hivatkozási számú tétel 50 000 hektoliter 100 térfogat-százalékos alkoholt foglal magában;

| k) | a 106/2007 EK hivatkozási számú tétel 50 000 hektoliter 100 térfogat-százalékos alkoholt foglal magában; |
| --- | --- |

k)

a 106/2007 EK hivatkozási számú tétel 50 000 hektoliter 100 térfogat-százalékos alkoholt foglal magában;

| l) | a 107/2007 EK hivatkozási számú tétel 50 000 hektoliter 100 térfogat-százalékos alkoholt foglal magában; |
| --- | --- |

l)

a 107/2007 EK hivatkozási számú tétel 50 000 hektoliter 100 térfogat-százalékos alkoholt foglal magában;

| m) | a 108/2007 EK hivatkozási számú tétel 53 380,74 hektoliter 100 térfogat-százalékos alkoholt foglal magában. |
| --- | --- |

m)

a 108/2007 EK hivatkozási számú tétel 53 380,74 hektoliter 100 térfogat-százalékos alkoholt foglal magában.

(3)   A tételeket alkotó tartályok helyét és hivatkozási számait, az egyes tartályokban tárolt alkohol mennyiségét, az alkoholtartalmat és az alkohol jellemzőit e rendelet I. melléklete tartalmazza.

(4)   Kizárólag az 1623/2000/EK rendelet 92. cikkével összhangban elismert cégek vehetnek részt a versenytárgyalási eljárásban.

2. cikk

Az értékesítésre az 1623/2000/EK rendelet 93., 94., 94b., 94c., 94d., 95–98., 100. és 101. cikkével, valamint a 2799/98/EK rendelet 2. cikkével összhangban kerül sor.

3. cikk

(1)   Az ajánlatokat az alkoholt raktáron tartó, a II. mellékletben szereplő intervenciós hivatalokhoz kell benyújtani, vagy ajánlott levélben e hivatalok címére elküldeni.

(2)   Az ajánlatokat zárt borítékban kell elhelyezni, amelyen a következő megjelölés szerepel: „Ajánlattétel – bioetanolként való Közösségen belüli felhasználást célzó 9/2007 EK versenytárgyalási eljárás”; ezt a borítékot pedig az érintett intervenciós hivatal címével ellátott borítékba kell helyezni.

(3)   Az ajánlatoknak legkésőbb 2007. április 2-án 12.00 óráig (brüsszeli idő szerint) kell beérkezniük az érintett intervenciós hivatalhoz.

4. cikk

(1)   Ahhoz, hogy az ajánlatot figyelembe lehessen venni, annak összhangban kell lennie az 1623/2000/EK rendelet 94. és 97. cikkével.

(2)   Ahhoz, hogy az ajánlatot figyelembe lehessen venni, annak benyújtásával egyidejűleg csatolni kell:

| a) | a 100 térfogat-százalékos alkohol után hektoliterenként fizetendő 4 EUR ajánlati biztosítéknak a szóban forgó alkoholt tároló érintett intervenciós hivatalnál történt letétbe helyezéséről szóló igazolást; |
| --- | --- |

a)

a 100 térfogat-százalékos alkohol után hektoliterenként fizetendő 4 EUR ajánlati biztosítéknak a szóban forgó alkoholt tároló érintett intervenciós hivatalnál történt letétbe helyezéséről szóló igazolást;

| b) | az ajánlattevő nevét és címét, az ajánlati felhívás hivatkozási számát, a 100 térfogat-százalékos alkohol hektoliterenkénti, euróban meghatározott ajánlati árát; |
| --- | --- |

b)

az ajánlattevő nevét és címét, az ajánlati felhívás hivatkozási számát, a 100 térfogat-százalékos alkohol hektoliterenkénti, euróban meghatározott ajánlati árát;

| c) | az ajánlattevő kötelezettségvállalását arra vonatkozóan, hogy tiszteletben tartja a szóban forgó versenytárgyalási eljárásra vonatkozó valamennyi rendelkezést; |
| --- | --- |

c)

az ajánlattevő kötelezettségvállalását arra vonatkozóan, hogy tiszteletben tartja a szóban forgó versenytárgyalási eljárásra vonatkozó valamennyi rendelkezést;

| d) | az ajánlattevő nyilatkozatát, amelyben:






  i. | lemond mindenféle, a neki esetleg odaítélt termék minőségével és jellemzőivel kapcsolatos reklamációról; |
| --- | --- | --- |

d)

az ajánlattevő nyilatkozatát, amelyben:

i.

lemond mindenféle, a neki esetleg odaítélt termék minőségével és jellemzőivel kapcsolatos reklamációról;

| ii. | hajlandó alávetni magát valamennyi, az alkohol rendeltetési helyét és felhasználását érintő ellenőrzésnek; |
| --- | --- |

ii.

hajlandó alávetni magát valamennyi, az alkohol rendeltetési helyét és felhasználását érintő ellenőrzésnek;

| iii. | magára vállalja a bizonyítás terhét az alkoholnak a szóban forgó ajánlati felhívásban megállapított feltételekkel összhangban történő felhasználását illetően. |
| --- | --- |

iii.

magára vállalja a bizonyítás terhét az alkoholnak a szóban forgó ajánlati felhívásban megállapított feltételekkel összhangban történő felhasználását illetően.

5. cikk

Az e rendelettel indult versenytárgyalási eljárásra vonatkozó, az 1623/2000/EK rendelet 94a. cikkében előírt közleményeket el kell juttatni a Bizottsághoz az e rendelet III. mellékletében szereplő címre.

6. cikk

A mintavétel formai követelményeit az 1623/2000/EK rendelet 98. cikke határozza meg.

Az intervenciós hivatal rendelkezésre bocsátja az eladásra kínált alkohol jellemzőire vonatkozó valamennyi szükséges információt.

Az érintett intervenciós hivatalnál valamennyi érdeklődő mintát kaphat az eladásra kínált alkoholból; a mintavételt az érintett intervenciós hivatal képviselője végzi.

7. cikk

(1)   A tagállamok eladásra kínált alkoholt tároló intervenciós hivatalai végrehajtják a megfelelő ellenőrzéseket annak érdekében, hogy meggyőződjenek az alkohol jellegéről a végső felhasználás során. E célból:

| a) | értelemszerűen alkalmazhatják az 1623/2000/EK rendelet 102. cikkében előírt rendelkezéseket; |
| --- | --- |

a)

értelemszerűen alkalmazhatják az 1623/2000/EK rendelet 102. cikkében előírt rendelkezéseket;

| b) | a magmágneses rezonanciaelemzés alkalmazásával ellenőrzéseket végezhetnek a mintákon az alkohol jellegének vizsgálatára vonatkozóan a végső felhasználás során. |
| --- | --- |

b)

a magmágneses rezonanciaelemzés alkalmazásával ellenőrzéseket végezhetnek a mintákon az alkohol jellegének vizsgálatára vonatkozóan a végső felhasználás során.

(2)   Az (1) bekezdésben említett ellenőrzések költségeit az alkoholt megvásárló vállalkozások viselik.

8. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. március 19-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 179., 1999.7.14., 1. o. A legutóbb az 1791/2006/EK rendelettel (HL L 363., 2006.12.20., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 194., 2000.7.31., 45. o. A legutóbb a 2016/2006/EK rendelettel (HL L 384., 2006.12.29., 38. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 84., 1987.3.27., 1. o. Az 1493/1999/EK rendelettel hatályon kívül helyezett rendelet.

3

(4)  HL L 349., 1998.12.24., 1. o.

4

---

I. MELLÉKLET

| Tagállam és tételszám | Helyszín | Tartályszám | 100 térfogat-százalékos alkohol mennyisége hektoliterben | Hivatkozás az 1493/1999/EK rendeletre (cikkek) | Az alkohol típusa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spanyolország
  Tételszám: 96/2007 EK | Tarancon | A-2 | 21 335 | 27 | Nyers |
| B-9 | 24 685 | 27 | Nyers |
| B-10 | 3 980 | 27 | Nyers |
| | Összesen | | 50 000 | | |
| Spanyolország
  Tételszám: 97/2007 EK | Tarancon | C-7 | 24 882 | 30 | Nyers |
| D-7 | 24 659 | 30 | Nyers |
| C-8 | 459 | 30 | Nyers |
| | Összesen | | 50 000 | | |
| Spanyolország
  Tételszám: 98/2007 EK | Tarancon | C-8 | 24 313 | 30 | Nyers |
| D-8 | 24 867 | 30 | Nyers |
| A-6 | 820 | 30 | Nyers |
| | Összesen | | 50 000 | | |
| Franciaország
  Tételszám: 99/2007 EK | Viniflhor — Port-la-Nouvelle |
| M. Mortefon |
| Entrepôt d’alcool |
| Av. Adolphe-Turrel |
| Bp 62 |
| F-11210 Port-la-Nouvelle |

Tagállam és tételszám

Helyszín

Tartályszám

100 térfogat-százalékos alkohol mennyisége hektoliterben

Hivatkozás az 1493/1999/EK rendeletre (cikkek)

Az alkohol típusa

Spanyolország

Tételszám: 96/2007 EK

Tarancon

A-2

21 335

27

Nyers

B-9

24 685

27

Nyers

B-10

3 980

27

Nyers

Összesen

50 000

Spanyolország

Tételszám: 97/2007 EK

Tarancon

C-7

24 882

30

Nyers

D-7

24 659

30

Nyers

C-8

459

30

Nyers

Összesen

50 000

Spanyolország

Tételszám: 98/2007 EK

Tarancon

C-8

24 313

30

Nyers

D-8

24 867

30

Nyers

A-6

820

30

Nyers

Összesen

50 000

Franciaország

Tételszám: 99/2007 EK

Viniflhor — Port-la-Nouvelle

M. Mortefon

Entrepôt d’alcool

Av. Adolphe-Turrel

Bp 62

F-11210 Port-la-Nouvelle

8

12 550

27

Nyers

6

11 590

27

Nyers

33

6 250

27

Nyers

8B

1 490

28

Nyers

8B

2 015

30

Nyers

6B

8 250

30

Nyers

6B

1 150

30

Nyers

6B

555

28

Nyers

8B

6 150

30

Nyers

Összesen

50 000

Franciaország

Tételszám: 100/2007 EK

| Viniflhor — Port-la-Nouvelle |
| --- |
| M. Mortefon |
| Entrepôt d’alcool |
| Av. Adolphe-Turrel |
| Bp 62 |
| F-11210 Port-la-Nouvelle |

Viniflhor — Port-la-Nouvelle

M. Mortefon

Entrepôt d’alcool

Av. Adolphe-Turrel

Bp 62

F-11210 Port-la-Nouvelle

10

14 155

27

Nyers

13

5 200

27

Nyers

13B

6 220

30

Nyers

13B

220

30

Nyers

13B

645

28

Nyers

10B

3 920

30

Nyers

10B

690

30

Nyers

10B

2 105

28

Nyers

15

2 980

30

Nyers

15

9 210

30

Nyers

33

4 655

27

Nyers

Összesen

50 000

Franciaország

Tételszám: 101/2007 EK

| Viniflhor — Port-la-Nouvelle |
| --- |
| M. Mortefon |
| Entrepôt d’alcool |
| Av. Adolphe-Turrel |
| Bp 62 |
| F-11210 Port-la-Nouvelle |

Viniflhor — Port-la-Nouvelle

M. Mortefon

Entrepôt d’alcool

Av. Adolphe-Turrel

Bp 62

F-11210 Port-la-Nouvelle

26

5 790

30

Nyers

20B

1 080

28

Nyers

26B

3 485

27

Nyers

26

3 080

30

Nyers

22

7 450

30

Nyers

22

4 910

30

Nyers

33

12 855

27

Nyers

20

11 350

27

Nyers

Összesen

50 000

Franciaország

Tételszám: 102/2007 EK

| Viniflhor — Longuefuye |
| --- |
| Mme Bretaudeau |
| F-53200 Longuefuye |

Viniflhor — Longuefuye

Mme Bretaudeau

F-53200 Longuefuye

4B

1 835

28

Nyers

4

18 410

27

Nyers

22

4 980

27

Nyers

9BIS

2 245

30

Nyers

9BIS

915

30

Nyers

9BIS

4 425

28

Nyers

9

14 900

27

Nyers

4B

815

30

Nyers

4B

1 475

30

Nyers

Összesen

50 000

Franciaország

Tételszám: 103/2007 EK

| Deulep |
| --- |
| M. Coulomb |
| Bld Chanzy |
| F-30800 Saint-Gilles-du-Gard |

Deulep

M. Coulomb

Bld Chanzy

F-30800 Saint-Gilles-du-Gard

73B

5 930

27

Nyers

501

7 510

27

Nyers

503

5 450

27

Nyers

506

7 120

30

Nyers

504B

6 765

27

Nyers

501B

570

30

Nyers

501B

1 010

30

Nyers

506

1 530

30

Nyers

506

275

28

Nyers

502

9 145

27

Nyers

73

930

30

Nyers

503B

270

28

Nyers

503B

2 545

30

Nyers

503B

950

30

Nyers

Összesen

50 000

Franciaország

Tételszám: 104/2007 EK

| Deulep — Psl |
| --- |
| F-13230 Port-Saint-Louis-du-Rhône |

Deulep — Psl

F-13230 Port-Saint-Louis-du-Rhône

D2

2 745

28

Nyers

D2

28 630

30

Nyers

D2

18 625

30

Nyers

Összesen

50 000

Olaszország

Tételszám: 105/2007 EK

Cipriani — Chizzola d’Ala (TN)

27a

4 700

27

Nyers

Dister — Faenza (RA)

127a

4 500

27

Nyers

I.C.V. — Borgoricco (PD)

6a

2 200

27

Nyers

Mazzeri — S. Agata sul Santerno (RA)

4a-15a

10 100

30

Nyers

Tampieri — Faenza (RA)

6a-7a-16a

1 500

27

Nyers

Villapana — Faenza (RA)

4a-2a-10a

7 300

27

Nyers

Deta-Barberino Val d’Elsa (FI)

7a

2 200

27

Nyers

Cavino — Faenza (RA)

15a-6a-8a-5a

17 500

27

Nyers

Összesen

50 000

Olaszország

Tételszám: 106/2007 EK

Bonollo — Paduni (FR)

35a-37a

24 500

27/30

Nyers

Mazzeri — S. Agata sul Santerno (RA)

4a-15a

12 100

30

Nyers

Di Lorenzo — Ponte Valleceppi (PG)

19a-22a

10 500

27

Nyers

D’Auria — Ortona (CH)

22a-62a-76a

1 000

27

Nyers

S.V.A. — Ortona (CH)

19a

1 900

30

Nyers

Összesen

50 000

Olaszország

Tételszám: 107/2007 EK

Balice Distill. — San Basilio Mottola (TA)

4a

1 900

27

Nyers

Balice S.n.c. — Valenzano (BA)

1a-13a-14a-15a-16a-45a

8 300

27

Nyers

De Luca — Novoli (LE)

1a-8a-9a

2 800

27

Nyers

Bertolino — Partinico (PA)

24a-27a

18 700

30

Nyers

D’Auria — Ortona (CH)

22a-62a-76a

6 000

27

Nyers

S.V.M. — Sciacca (AG)

2a-3a-4a-8a-21a-30a-35a-36a-37

4 200

27/30

Nyers

Ge.Dis — Marsala (TP)

14b

8 100

30

Nyers

Összesen

50 000

Görögország

Tételszám: 108/2007 EK

Οινοποιητικός συνεταιρισμός Μεσσηνίας

Πύργος Τριφυλίας

(Oinopoiitikos Sinetairismos Messinias)

76

454,96

30

Nyers

77

432,94

30

Nyers

85

1 782,89

30

Nyers

86

1 684,51

30

Nyers

87

1 756,59

30

Nyers

88

1 753,86

30

Nyers

95

873,44

30

Nyers

75

444,79

30

Nyers

28

904,89

30

Nyers

80

463,46

30

Nyers

73

387,14

30

Nyers

78

27,72

30

Nyers

15

1 747,04

30

Nyers

16

1 713,67

30

Nyers

26

853,18

30

Nyers

74

427,35

30

Nyers

17

1 743,76

30

Nyers

94

887,65

30

Nyers

84

1 786,52

30

Nyers

79

439,47

30

Nyers

93

908,63

30

Nyers

83

1 795,78

30

Nyers

82

1 758,86

30

Nyers

12

1 800,87

30

Nyers

11

1 744,16

30

Nyers

18

1 707,83

30

Nyers

13

1 788,73

30

Nyers

96

827,49

30

Nyers

81

1 805,07

30

Nyers

14

1 800,04

30

Nyers

97

915,07

30

Nyers

92

908,96

30

Nyers

99

911,94

30

Nyers

25

905,06

30

Nyers

108

432,18

30

Nyers

107

432,77

30

Nyers

105

448,22

30

Nyers

106

441,22

30

Nyers

27

897,73

30

Nyers

29

579,19

30

Nyers

30

667,69

30

Nyers

19

901,65

27

Nyers

20

892,07

27

Nyers

21

900,28

27

Nyers

22

899,54

27

Nyers

23

882,32

27

Nyers

24

653,58

27

Nyers

89

847,09

27

Nyers

90

880,83

27

Nyers

91

856,22

27

Nyers

98

878,23

27

Nyers

100

745,61

27

Nyers

Összesen

53 380,74

---

II. MELLÉKLET

A 3. cikkben említett, alkoholt raktározó intervenciós hivatalok

| Viniflhor – Libourne | Délégation nationale, 17 avenue de la Ballastière, BP 231, F-33505 Libourne Cedex [Tél. (33-5) 57 55 20 00; télex 57 20 25; fax (33) 557 55 20 59] |
| --- | --- |
| FEGA | Beneficencia, 8, E-28004 Madrid [Tél. (34-91) 347 64 66; fax (34-91) 347 64 65] |
| AGEA | Via Torino, 45, I-00184 Rome [Tél. (39) 06 49 49 97 14; fax (39) 06 49 49 97 61] |
| Ο.Π.Ε.Κ.Ε.Π.Ε. | Αχαρνών (Aharnon) 241, 10446 Athènes, Grèce [Tél. (30-210) 212 4799; fax (30-210) 212 4791] |

Viniflhor – Libourne

Délégation nationale, 17 avenue de la Ballastière, BP 231, F-33505 Libourne Cedex [Tél. (33-5) 57 55 20 00; télex 57 20 25; fax (33) 557 55 20 59]

FEGA

Beneficencia, 8, E-28004 Madrid [Tél. (34-91) 347 64 66; fax (34-91) 347 64 65]

AGEA

Via Torino, 45, I-00184 Rome [Tél. (39) 06 49 49 97 14; fax (39) 06 49 49 97 61]

Ο.Π.Ε.Κ.Ε.Π.Ε.

Αχαρνών (Aharnon) 241, 10446 Athènes, Grèce [Tél. (30-210) 212 4799; fax (30-210) 212 4791]

---

III. MELLÉKLET

Az 5. Cikkben említett cím

| Európai Bizottság (Commission européenne) |
| --- |
| Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság, D-2 csoport (Direction générale de l’agriculture et du développement rural, unité D-2) |
| B-1049 Brüsszel |
| Fax: (32-2) 292 17 75 |
| E-mail cím: agri-market-tenders@ec.europa.eu |

Európai Bizottság (Commission européenne)

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság, D-2 csoport (Direction générale de l’agriculture et du développement rural, unité D-2)

B-1049 Brüsszel

Fax: (32-2) 292 17 75

E-mail cím: agri-market-tenders@ec.europa.eu

---

IRÁNYELVEK

| 20.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 79/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 79/11

---

A BIZOTTSÁG 2007/16/EK IRÁNYELVE

(2007. március 19.)

az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 85/611/EGK tanácsi irányelv egyes fogalommeghatározások pontosítása tekintetében történő végrehajtásáról

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 1985. december 20-i 85/611/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 53a. cikkének a) pontjára,

mivel:

| (1) | A 85/611/EGK irányelv tartalmaz néhány, esetenként egymással összefüggő fogalommeghatározást azon befektetési eszközökre vonatkozóan, amelyekkel az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozások (a továbbiakban: ÁÉKBV) foglalkozhatnak; ilyen például az átruházható értékpapírok és a pénzpiaci eszközök meghatározása. |
| --- | --- |

(1)

A 85/611/EGK irányelv tartalmaz néhány, esetenként egymással összefüggő fogalommeghatározást azon befektetési eszközökre vonatkozóan, amelyekkel az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozások (a továbbiakban: ÁÉKBV) foglalkozhatnak; ilyen például az átruházható értékpapírok és a pénzpiaci eszközök meghatározása.

| (2) | A 85/611/EGK irányelv elfogadása óta jelentősen bővült a pénzügyi piacokon forgalmazott pénzügyi eszközök választéka, így bizonytalanság alakult ki azt illetően, hogy bizonyos pénzügyi eszközök e fogalommeghatározások körébe tartoznak-e. A fogalommeghatározások alkalmazását övező bizonytalanság az irányelv többféle értelmezéséhez vezethet. |
| --- | --- |

(2)

A 85/611/EGK irányelv elfogadása óta jelentősen bővült a pénzügyi piacokon forgalmazott pénzügyi eszközök választéka, így bizonytalanság alakult ki azt illetően, hogy bizonyos pénzügyi eszközök e fogalommeghatározások körébe tartoznak-e. A fogalommeghatározások alkalmazását övező bizonytalanság az irányelv többféle értelmezéséhez vezethet.

| (3) | A 85/611/EGK irányelv egységes alkalmazása érdekében, valamint annak elősegítése érdekében, hogy a tagállamok egyformán értelmezzék, hogy valamely ÁÉKBV foglalkozhat-e az eszközök bizonyos csoportjával, továbbá annak biztosítása érdekében, hogy a fogalommeghatározásokat a 85/611/EGK irányelv alapelveinek megfelelően értelmezzék – például a kockázatmegosztást és a kockázatok korlátozását szabályozó alapelveknek, vagy azon alapelveknek, amelyek azt szabályozzák, hogy az ÁÉKBV a befektetők kérésére visszaválthatja-e befektetési jegyeit, és a befektetési jegyek kibocsátásakor vagy visszaváltásakor meghatározható-e nettó eszközértéke –, az illetékes hatóságokat és a piaci résztvevőket e tekintetben pontosabb tájékoztatással kell ellátni. A pontosabb tájékoztatás az ÁÉKBV-k határokon átnyúló értékesítéseire vonatkozó értesítési eljárás hatékony alkalmazását is megkönnyíti. |
| --- | --- |

(3)

A 85/611/EGK irányelv egységes alkalmazása érdekében, valamint annak elősegítése érdekében, hogy a tagállamok egyformán értelmezzék, hogy valamely ÁÉKBV foglalkozhat-e az eszközök bizonyos csoportjával, továbbá annak biztosítása érdekében, hogy a fogalommeghatározásokat a 85/611/EGK irányelv alapelveinek megfelelően értelmezzék – például a kockázatmegosztást és a kockázatok korlátozását szabályozó alapelveknek, vagy azon alapelveknek, amelyek azt szabályozzák, hogy az ÁÉKBV a befektetők kérésére visszaválthatja-e befektetési jegyeit, és a befektetési jegyek kibocsátásakor vagy visszaváltásakor meghatározható-e nettó eszközértéke –, az illetékes hatóságokat és a piaci résztvevőket e tekintetben pontosabb tájékoztatással kell ellátni. A pontosabb tájékoztatás az ÁÉKBV-k határokon átnyúló értékesítéseire vonatkozó értesítési eljárás hatékony alkalmazását is megkönnyíti.

| (4) | Az ezen irányelvben szereplő pontosítások önmagukban semmilyen új magatartási vagy működési kötelezettséget nem jelentenek az illetékes hatóságok és a piaci résztvevők számára. Ahelyett, hogy részletesen felsorolnák a pénzügyi eszközöket és ügyleteket, azokat az alapvető kritériumokat tisztázzák, amelyek segítenek megállapítani, hogy egy pénzügyi eszköz valamely meghatározás körébe tartozik-e vagy sem. |
| --- | --- |

(4)

Az ezen irányelvben szereplő pontosítások önmagukban semmilyen új magatartási vagy működési kötelezettséget nem jelentenek az illetékes hatóságok és a piaci résztvevők számára. Ahelyett, hogy részletesen felsorolnák a pénzügyi eszközöket és ügyleteket, azokat az alapvető kritériumokat tisztázzák, amelyek segítenek megállapítani, hogy egy pénzügyi eszköz valamely meghatározás körébe tartozik-e vagy sem.

| (5) | Annak megállapításakor, hogy egy ÁÉKBV foglalkozhat-e valamely eszközzel, nemcsak azt kell megvizsgálni, hogy az eszköz az e szöveg által pontosított meghatározások körébe tartozik-e, hanem a 85/611/EGK irányelv többi követelésének betartását is. A nemzeti illetékes hatóságok az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottsága (CESR) révén együttműködhetnének egymással a 85/611/EGK irányelv egyéb követelményeivel kapcsolatos felügyeleti feladataik – például az ellenőrzési és kockázatkezelési eljárások – elvégzése során, a pontosítások mindennapos gyakorlati alkalmazása tekintetében kialakítandó közös megközelítések és a termékútlevél akadálytalan működésének biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(5)

Annak megállapításakor, hogy egy ÁÉKBV foglalkozhat-e valamely eszközzel, nemcsak azt kell megvizsgálni, hogy az eszköz az e szöveg által pontosított meghatározások körébe tartozik-e, hanem a 85/611/EGK irányelv többi követelésének betartását is. A nemzeti illetékes hatóságok az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottsága (CESR) révén együttműködhetnének egymással a 85/611/EGK irányelv egyéb követelményeivel kapcsolatos felügyeleti feladataik – például az ellenőrzési és kockázatkezelési eljárások – elvégzése során, a pontosítások mindennapos gyakorlati alkalmazása tekintetében kialakítandó közös megközelítések és a termékútlevél akadálytalan működésének biztosítása érdekében.

| (6) | A 85/611/EGK irányelv kizárólag formális jogi szempontból határozza meg az átruházható értékpapírok fogalmát. Ennek megfelelően az átruházható értékpapírok meghatározása alkalmazható többféle, különböző tulajdonságokkal és likviditási szinttel rendelkező pénzügyi termékre is. Minden ilyen pénzügyi termék esetében biztosítani kell az átruházható értékpapírok meghatározása és az irányelv egyéb rendelkezései közötti következetességet. |
| --- | --- |

(6)

A 85/611/EGK irányelv kizárólag formális jogi szempontból határozza meg az átruházható értékpapírok fogalmát. Ennek megfelelően az átruházható értékpapírok meghatározása alkalmazható többféle, különböző tulajdonságokkal és likviditási szinttel rendelkező pénzügyi termékre is. Minden ilyen pénzügyi termék esetében biztosítani kell az átruházható értékpapírok meghatározása és az irányelv egyéb rendelkezései közötti következetességet.

| (7) | A zárt végű befektetési alapok olyan eszközök, amelyek esetében a 85/611/EGK irányelv nem említi meg kifejezetten, hogy az ÁÉKBV-k foglalkozhatnak velük. Azonban a zárt végű befektetési alapok befektetési jegyeit gyakran kezelik átruházható értékpapírként, amit gyakran az indokol, hogy szabályozott piacon jegyzik. Ezért tisztázni kell a piaci résztvevőkkel és az illetékes hatóságokkal, hogy a zárt végű befektetési alapok befektetési jegyei az átruházható értékpapírok fogalomkörébe tartoznak-e. A nemzeti illetékes hatóságok a CESR révén közösen kidolgozhatnák a zárt végű befektetési alapokra vonatkozó kritériumok napi szintű gyakorlati alkalmazásának egységes megközelítését, különös tekintettel a vállalatirányítási mechanizmusokkal kapcsolatos alapvető minimumkövetelményekre. |
| --- | --- |

(7)

A zárt végű befektetési alapok olyan eszközök, amelyek esetében a 85/611/EGK irányelv nem említi meg kifejezetten, hogy az ÁÉKBV-k foglalkozhatnak velük. Azonban a zárt végű befektetési alapok befektetési jegyeit gyakran kezelik átruházható értékpapírként, amit gyakran az indokol, hogy szabályozott piacon jegyzik. Ezért tisztázni kell a piaci résztvevőkkel és az illetékes hatóságokkal, hogy a zárt végű befektetési alapok befektetési jegyei az átruházható értékpapírok fogalomkörébe tartoznak-e. A nemzeti illetékes hatóságok a CESR révén közösen kidolgozhatnák a zárt végű befektetési alapokra vonatkozó kritériumok napi szintű gyakorlati alkalmazásának egységes megközelítését, különös tekintettel a vállalatirányítási mechanizmusokkal kapcsolatos alapvető minimumkövetelményekre.

| (8) | További jogbiztonságra van szükség a tekintetben is, hogy átruházható értékpapírnak minősülnek-e az egyéb, magában a 85/611/EGK irányelvben nem feltétlenül említett eszközök eredményességéhez kapcsolódó vagy ilyen eszközökkel fedezett pénzügyi eszközök. Tisztázni kell, hogy amennyiben az eszköz alapjául szolgáló vagy más komponenséhez fűződő kapcsolat olyan elemnek minősül, amely beágyazott származékos terméknek tekintendő, a pénzügyi eszköz a származékos elemet tartalmazó átruházható értékpapírok alcsoportjába tartozik. Következésképpen a származékos termékek 85/611/EGK irányelv szerinti kritériumait ezen elem esetében alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(8)

További jogbiztonságra van szükség a tekintetben is, hogy átruházható értékpapírnak minősülnek-e az egyéb, magában a 85/611/EGK irányelvben nem feltétlenül említett eszközök eredményességéhez kapcsolódó vagy ilyen eszközökkel fedezett pénzügyi eszközök. Tisztázni kell, hogy amennyiben az eszköz alapjául szolgáló vagy más komponenséhez fűződő kapcsolat olyan elemnek minősül, amely beágyazott származékos terméknek tekintendő, a pénzügyi eszköz a származékos elemet tartalmazó átruházható értékpapírok alcsoportjába tartozik. Következésképpen a származékos termékek 85/611/EGK irányelv szerinti kritériumait ezen elem esetében alkalmazni kell.

| (9) | Ahhoz, hogy valamely pénzügyi eszköz a 85/611/EGK irányelv értelmében a pénzpiaci eszközök fogalomkörébe tartozzon, követelmény, hogy megfeleljen bizonyos kritériumoknak, azaz általában pénzpiacon forgalmazzák, likvid legyen, és értéke legyen mindenkor pontosan meghatározható. Bizonyos piaci gyakorlatokat figyelembe véve biztosítani kell e kritériumok egységes alkalmazását. Tisztázni kell azt is, hogy a kritériumok a 85/611/EGK irányelv egyéb elveivel összhangban értelmezendők. A pénzpiaci eszközök fogalmát ki kell terjeszteni a szabályozott piacon nem jegyzett vagy nem forgalmazott pénzügyi eszközökre, amelyekre a 85/611/EGK irányelv az általános pénzpiaci eszközökön túlmenően további kritériumokat határoz meg. Ezért e kritériumok tisztázása szükséges volt mind a befektetők védelmére vonatkozó követelmények tekintetében, mind az irányelv – például annak 37. cikkéből eredően a portfóliók likviditására vonatkozó – elveit figyelembe véve. |
| --- | --- |

(9)

Ahhoz, hogy valamely pénzügyi eszköz a 85/611/EGK irányelv értelmében a pénzpiaci eszközök fogalomkörébe tartozzon, követelmény, hogy megfeleljen bizonyos kritériumoknak, azaz általában pénzpiacon forgalmazzák, likvid legyen, és értéke legyen mindenkor pontosan meghatározható. Bizonyos piaci gyakorlatokat figyelembe véve biztosítani kell e kritériumok egységes alkalmazását. Tisztázni kell azt is, hogy a kritériumok a 85/611/EGK irányelv egyéb elveivel összhangban értelmezendők. A pénzpiaci eszközök fogalmát ki kell terjeszteni a szabályozott piacon nem jegyzett vagy nem forgalmazott pénzügyi eszközökre, amelyekre a 85/611/EGK irányelv az általános pénzpiaci eszközökön túlmenően további kritériumokat határoz meg. Ezért e kritériumok tisztázása szükséges volt mind a befektetők védelmére vonatkozó követelmények tekintetében, mind az irányelv – például annak 37. cikkéből eredően a portfóliók likviditására vonatkozó – elveit figyelembe véve.

| (10) | A 85/611/EGK irányelv értelmében a származékos pénzügyi eszközöket likvid pénzügyi eszközöknek kell tekinteni, amennyiben megfelelnek az irányelvben meghatározott kritériumoknak. Biztosítani kell ezen kritériumok egységes alkalmazását, és azt is tisztázni kell, hogy ezeket a kritériumokat az irányelv egyéb rendelkezéseivel összhangban kell értelmezni. Azt is le kell szögezni, hogy amennyiben a hitelderivatívák megfelelnek ezeknek a kritériumoknak, a 85/611/EGK irányelv értelmében származékos pénzügyi eszközöknek minősülnek, ezért likvid pénzügyi eszközökként kezelhetők. |
| --- | --- |

(10)

A 85/611/EGK irányelv értelmében a származékos pénzügyi eszközöket likvid pénzügyi eszközöknek kell tekinteni, amennyiben megfelelnek az irányelvben meghatározott kritériumoknak. Biztosítani kell ezen kritériumok egységes alkalmazását, és azt is tisztázni kell, hogy ezeket a kritériumokat az irányelv egyéb rendelkezéseivel összhangban kell értelmezni. Azt is le kell szögezni, hogy amennyiben a hitelderivatívák megfelelnek ezeknek a kritériumoknak, a 85/611/EGK irányelv értelmében származékos pénzügyi eszközöknek minősülnek, ezért likvid pénzügyi eszközökként kezelhetők.

| (11) | A pénzügyi indexeken alapuló származékos eszközökkel kapcsolatban különösen sürgető a pontosítások elvégzése. Jelenleg számos olyan pénzügyi index van, amely valamely származékos eszköz alapjául szolgál. Ezen indexek összetétele vagy összetevőinek súlyozása változhat. Minden esetben biztosítani kell, hogy az ÁÉKBV képes legyen teljesíteni – a 85/611/EGK irányelv 37. cikkéből eredően – a portfólió likviditása, továbbá a nettó eszközérték meghatározása tekintetében fennálló kötelezettségeit, és ezeket a kötelezettségeket nem érinthetik hátrányosan a származékos termék alapjául szolgáló eszköz jellemzői. Tisztázni kell, hogy az olyan pénzügyi indexeken alapuló származékos termékek, amelyek összetétele kellő mértékben diverzifikált, és amelyek megfelelő viszonyítási eszközt jelentenek annak a piacnak a számára, amelyre vonatkoznak, valamint amelyek esetében megfelelő információk állnak rendelkezésre az index összetételére és kiszámítására nézve, a likvid pénzügyi eszközökként kezelendő származékos termékek csoportjába tartoznak. A nemzeti illetékes hatóságok a CESR révén együttműködhetnének egymással annak érdekében, hogy közös megközelítéseket dolgozzanak ki e kritériumok mindennapos gyakorlati alkalmazására az olyan indexek tekintetében, amelyek az irányelv szerint nem megfelelő eszközként meghatározott eszközökön alapszanak. |
| --- | --- |

(11)

A pénzügyi indexeken alapuló származékos eszközökkel kapcsolatban különösen sürgető a pontosítások elvégzése. Jelenleg számos olyan pénzügyi index van, amely valamely származékos eszköz alapjául szolgál. Ezen indexek összetétele vagy összetevőinek súlyozása változhat. Minden esetben biztosítani kell, hogy az ÁÉKBV képes legyen teljesíteni – a 85/611/EGK irányelv 37. cikkéből eredően – a portfólió likviditása, továbbá a nettó eszközérték meghatározása tekintetében fennálló kötelezettségeit, és ezeket a kötelezettségeket nem érinthetik hátrányosan a származékos termék alapjául szolgáló eszköz jellemzői. Tisztázni kell, hogy az olyan pénzügyi indexeken alapuló származékos termékek, amelyek összetétele kellő mértékben diverzifikált, és amelyek megfelelő viszonyítási eszközt jelentenek annak a piacnak a számára, amelyre vonatkoznak, valamint amelyek esetében megfelelő információk állnak rendelkezésre az index összetételére és kiszámítására nézve, a likvid pénzügyi eszközökként kezelendő származékos termékek csoportjába tartoznak. A nemzeti illetékes hatóságok a CESR révén együttműködhetnének egymással annak érdekében, hogy közös megközelítéseket dolgozzanak ki e kritériumok mindennapos gyakorlati alkalmazására az olyan indexek tekintetében, amelyek az irányelv szerint nem megfelelő eszközként meghatározott eszközökön alapszanak.

| (12) | A 85/611/EGK irányelv az átruházható értékpapírok és pénzpiaci eszközök alcsoportjaként ismeri el a származékos elemet tartalmazó eszközöket. Amennyiben valamely átruházható értékpapír vagy pénzpiaci eszköz származékos elemet tartalmaz, azzal nem válik az egész pénzpiaci eszköz származékos pénzügyi eszközzé, amely utóbbi már nem tartozna az átruházható értékpapír vagy a pénzpiaci eszköz fogalomkörébe. Ezért pontosítani kell, hogy mely pénzügyi származékos termék tekinthető más eszközbe ágyazott terméknek. Ezenkívül amennyiben egy származékos elemet átruházható értékpapírba vagy pénzpiaci eszközbe ágyaznak, fennáll annak a veszélye, hogy megkerülik a származékos termékekre vonatkozóan a 85/611/EGK irányelvben előírt szabályokat. Ezért az irányelv előírja a beágyazott származékos elem azonosítását és e szabályok betartását. A pénzügyi innovációkat figyelembe véve a beágyazott származékos elem azonosítása nem mindig nyilvánvaló. Az e tekintetben elérendő nagyobb biztonság érdekében meg kell határozni az ilyen elemek azonosításának kritériumait. |
| --- | --- |

(12)

A 85/611/EGK irányelv az átruházható értékpapírok és pénzpiaci eszközök alcsoportjaként ismeri el a származékos elemet tartalmazó eszközöket. Amennyiben valamely átruházható értékpapír vagy pénzpiaci eszköz származékos elemet tartalmaz, azzal nem válik az egész pénzpiaci eszköz származékos pénzügyi eszközzé, amely utóbbi már nem tartozna az átruházható értékpapír vagy a pénzpiaci eszköz fogalomkörébe. Ezért pontosítani kell, hogy mely pénzügyi származékos termék tekinthető más eszközbe ágyazott terméknek. Ezenkívül amennyiben egy származékos elemet átruházható értékpapírba vagy pénzpiaci eszközbe ágyaznak, fennáll annak a veszélye, hogy megkerülik a származékos termékekre vonatkozóan a 85/611/EGK irányelvben előírt szabályokat. Ezért az irányelv előírja a beágyazott származékos elem azonosítását és e szabályok betartását. A pénzügyi innovációkat figyelembe véve a beágyazott származékos elem azonosítása nem mindig nyilvánvaló. Az e tekintetben elérendő nagyobb biztonság érdekében meg kell határozni az ilyen elemek azonosításának kritériumait.

| (13) | A 85/611/EGK irányelv értelmében az átruházható értékpapírokkal vagy a pénzpiaci eszközökkel kapcsolatos, a portfólió hatékony kezelésére irányuló technikák és eszközök nem tartoznak az átruházható értékpapírok és a pénzpiaci eszközök fogalomkörébe. E meghatározások pontosabb körvonalazása érdekében meg kell határozni az e technikák és eszközök körébe tartozó ügyletek kritériumait. Emlékeztetni kell arra is, hogy ezeket a technikákat és eszközöket az ÁÉKBV egyéb kötelezettségeivel összhangban kell értelmezni, különösen ami az ÁÉKBV kockázati profilját illeti. Azaz összhangban kell lenniük a 85/611/EGK irányelv kockázatkezelési és kockázatmegosztási szabályaival, valamint a fedezetlen eladásokra és kölcsönfelvételre vonatkozó korlátozásaival. |
| --- | --- |

(13)

A 85/611/EGK irányelv értelmében az átruházható értékpapírokkal vagy a pénzpiaci eszközökkel kapcsolatos, a portfólió hatékony kezelésére irányuló technikák és eszközök nem tartoznak az átruházható értékpapírok és a pénzpiaci eszközök fogalomkörébe. E meghatározások pontosabb körvonalazása érdekében meg kell határozni az e technikák és eszközök körébe tartozó ügyletek kritériumait. Emlékeztetni kell arra is, hogy ezeket a technikákat és eszközöket az ÁÉKBV egyéb kötelezettségeivel összhangban kell értelmezni, különösen ami az ÁÉKBV kockázati profilját illeti. Azaz összhangban kell lenniük a 85/611/EGK irányelv kockázatkezelési és kockázatmegosztási szabályaival, valamint a fedezetlen eladásokra és kölcsönfelvételre vonatkozó korlátozásaival.

| (14) | A 85/611/EGK irányelv meghatározza a kötvény- vagy részvényindexeket leképező ÁÉKBV fogalmának kritériumait. Azok az ÁÉKBV-k, amelyek megfelelnek ezeknek a kritériumoknak, rugalmasabb kezelésben részesülnek a kibocsátók koncentrációjának korlátozását illetően. Ezért ki kell dolgozni e kritériumok világos értelmezését, és biztosítani kell azok egységes alkalmazását minden tagállamban. Ezzel együtt tovább kell pontosítani, hogy mely ÁÉKBV tekinthető indexleképező ÁÉKBV-nek, így egyértelműbbé válnak azok a feltételek, amelyek alapján az indexleképező ÁÉKBV-k ilyen kedvezményes bánásmódban részesülnek. |
| --- | --- |

(14)

A 85/611/EGK irányelv meghatározza a kötvény- vagy részvényindexeket leképező ÁÉKBV fogalmának kritériumait. Azok az ÁÉKBV-k, amelyek megfelelnek ezeknek a kritériumoknak, rugalmasabb kezelésben részesülnek a kibocsátók koncentrációjának korlátozását illetően. Ezért ki kell dolgozni e kritériumok világos értelmezését, és biztosítani kell azok egységes alkalmazását minden tagállamban. Ezzel együtt tovább kell pontosítani, hogy mely ÁÉKBV tekinthető indexleképező ÁÉKBV-nek, így egyértelműbbé válnak azok a feltételek, amelyek alapján az indexleképező ÁÉKBV-k ilyen kedvezményes bánásmódban részesülnek.

| (15) | Kikérték az Európai Értékpapír-piaci Szabályozók Bizottságának szakmai tanácsait. |
| --- | --- |

(15)

Kikérték az Európai Értékpapír-piaci Szabályozók Bizottságának szakmai tanácsait.

| (16) | Az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak az európai értékpapír-bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(16)

Az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak az európai értékpapír-bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

Tárgy

Ez az irányelv meghatározza azokat a szabályokat, amelyek az egységes alkalmazásuk érdekében pontosítják az alábbi kifejezéseket:

| 1. | a 85/611/EGK irányelv 1. cikkének (8) bekezdésében meghatározott átruházható értékpapírok; |
| --- | --- |

1.

a 85/611/EGK irányelv 1. cikkének (8) bekezdésében meghatározott átruházható értékpapírok;

| 2. | a 85/611/EGK irányelv 1. cikkének (9) bekezdésében meghatározott pénzpiaci eszközök; |
| --- | --- |

2.

a 85/611/EGK irányelv 1. cikkének (9) bekezdésében meghatározott pénzpiaci eszközök;

| 3. | az ÁÉKBV 85/611/EGK irányelv 1. cikkének (2) bekezdésében szereplő meghatározásában említett likvid pénzügyi eszközök a származékos pénzügyi eszközök tekintetében; |
| --- | --- |

3.

az ÁÉKBV 85/611/EGK irányelv 1. cikkének (2) bekezdésében szereplő meghatározásában említett likvid pénzügyi eszközök a származékos pénzügyi eszközök tekintetében;

| 4. | a 85/611/EGK irányelv 21. cikke (3) bekezdésének negyedik albekezdésében említett, származékos eszközöket tartalmazó átruházható értékpapírok és pénzpiaci eszközök; |
| --- | --- |

4.

a 85/611/EGK irányelv 21. cikke (3) bekezdésének negyedik albekezdésében említett, származékos eszközöket tartalmazó átruházható értékpapírok és pénzpiaci eszközök;

| 5. | a 85/611/EGK irányelv 21. cikkének (2) bekezdésében említett, a portfólió hatékony kezelésének célját szolgáló technikák és eszközök; |
| --- | --- |

5.

a 85/611/EGK irányelv 21. cikkének (2) bekezdésében említett, a portfólió hatékony kezelésének célját szolgáló technikák és eszközök;

| 6. | a 85/611/EGK irányelv 22a. cikkének (1) bekezdésében említett, indexleképező ÁÉKBV-k. |
| --- | --- |

6.

a 85/611/EGK irányelv 22a. cikkének (1) bekezdésében említett, indexleképező ÁÉKBV-k.

2. cikk

A 85/611/EGK irányelv 1. cikkének (8) bekezdése

Átruházható értékpapírok

(1)   A 85/611/EGK irányelv 1. cikkének (8) bekezdésében említett átruházható értékpapírok alatt olyan pénzügyi eszközöket kell érteni, amelyek megfelelnek az alábbi kritériumoknak:

| a) | amennyiben az ezen eszközökbe való befektetés az ÁÉKBV számára veszteséget jelent, a veszteség csak az ezekért kifizetett összegre korlátozódik; |
| --- | --- |

a)

amennyiben az ezen eszközökbe való befektetés az ÁÉKBV számára veszteséget jelent, a veszteség csak az ezekért kifizetett összegre korlátozódik;

| b) | likviditásukkal nem veszélyeztetik az ÁÉKBV képességét arra, hogy megfeleljen a 85/611/EGK irányelv 37. cikkének; |
| --- | --- |

b)

likviditásukkal nem veszélyeztetik az ÁÉKBV képességét arra, hogy megfeleljen a 85/611/EGK irányelv 37. cikkének;

| c) | megbízható értékelés áll rendelkezésre róluk az alábbiak szerint:






  i. | a 85/611/EGK irányelv 19. cikke (1) bekezdésének a)–d) pontjában említett, szabályozott piacon jegyzett vagy forgalmazott értékpapírok esetében pontos, megbízható és rendszeres árak formájában, amelyek vagy piaci árak, vagy a kibocsátótól független értékelési rendszerek bocsátották rendelkezésre; |
| --- | --- | --- |

c)

megbízható értékelés áll rendelkezésre róluk az alábbiak szerint:

i.

a 85/611/EGK irányelv 19. cikke (1) bekezdésének a)–d) pontjában említett, szabályozott piacon jegyzett vagy forgalmazott értékpapírok esetében pontos, megbízható és rendszeres árak formájában, amelyek vagy piaci árak, vagy a kibocsátótól független értékelési rendszerek bocsátották rendelkezésre;

| ii. | egyéb, a 85/611/EGK irányelv 19. cikke (2) bekezdésében említett értékpapírok esetén rendszeres értékelés formájában, amely az értékpapír kibocsátójától vagy mértékadó befektetési kutatásból származó információkon alapul; |
| --- | --- |

ii.

egyéb, a 85/611/EGK irányelv 19. cikke (2) bekezdésében említett értékpapírok esetén rendszeres értékelés formájában, amely az értékpapír kibocsátójától vagy mértékadó befektetési kutatásból származó információkon alapul;

| d) | megfelelő információk állnak rendelkezésre róluk az alábbiak szerint:






  i. | a 85/611/EGK irányelv 19. cikke (1) bekezdésének a)–d) pontjában említett, szabályozott piacon jegyzett vagy forgalmazott értékpapírok esetében a piacnak nyújtott rendszeres, pontos, és átfogó információk formájában az értékpapírról, vagy adott esetben arról a portfólióról, amelynek az értékpapír részét képezi; |
| --- | --- | --- |

d)

megfelelő információk állnak rendelkezésre róluk az alábbiak szerint:

i.

a 85/611/EGK irányelv 19. cikke (1) bekezdésének a)–d) pontjában említett, szabályozott piacon jegyzett vagy forgalmazott értékpapírok esetében a piacnak nyújtott rendszeres, pontos, és átfogó információk formájában az értékpapírról, vagy adott esetben arról a portfólióról, amelynek az értékpapír részét képezi;

| ii. | a 85/611/EGK irányelv 19. cikke (2) bekezdésében említett egyéb, szabályozott piacon nem jegyzett vagy forgalmazott értékpapírok esetében az ÁÉKBV-nek nyújtott rendszeres és pontos információk formájában az értékpapírról, vagy adott esetben arról a portfólióról, amelynek az értékpapír részét képezi; |
| --- | --- |

ii.

a 85/611/EGK irányelv 19. cikke (2) bekezdésében említett egyéb, szabályozott piacon nem jegyzett vagy forgalmazott értékpapírok esetében az ÁÉKBV-nek nyújtott rendszeres és pontos információk formájában az értékpapírról, vagy adott esetben arról a portfólióról, amelynek az értékpapír részét képezi;

| e) | forgathatók; |
| --- | --- |

e)

forgathatók;

| f) | megvásárlásuk a 85/611/EGK irányelv értelmében összhangban áll az ÁÉKBV-k befektetési célkitűzéseivel, befektetési politikájával vagy mindkettővel; |
| --- | --- |

f)

megvásárlásuk a 85/611/EGK irányelv értelmében összhangban áll az ÁÉKBV-k befektetési célkitűzéseivel, befektetési politikájával vagy mindkettővel;

| g) | kockázatait megfelelően kezeli az ÁÉKBV kockázatkezelési eljárása. |
| --- | --- |

g)

kockázatait megfelelően kezeli az ÁÉKBV kockázatkezelési eljárása.

A b) és az e) pont alkalmazásában – kivéve ha az ÁÉKBV-k rendelkezésére álló információk alapján ettől eltérő megállapítás tehető – úgy kell tekinteni, hogy a 85/611/EGK irányelv 19. cikke (1) bekezdésének a), b) és c) pontjával összhangban szabályozott piacokon jegyzett vagy forgalmazott pénzügyi eszközök nem veszélyeztetik az ÁÉKBV-k képességét arra, hogy megfeleljenek a 85/611/EGK irányelv 37. cikkének, valamint átruházhatónak tekintendők.

(2)   A 85/611/EGK irányelv 1. cikkének (8) bekezdésében meghatározott átruházható értékpapírok az alábbiakat foglalják magukban:

| a) | befektetési vállalatokként vagy befektetési alapként létrehozott zárt végű befektetési alapok befektetési jegyei, amelyek megfelelnek az alábbi kritériumoknak:






  i. | megfelelnek az (1) bekezdésben meghatározott kritériumoknak; |
| --- | --- | --- |

a)

befektetési vállalatokként vagy befektetési alapként létrehozott zárt végű befektetési alapok befektetési jegyei, amelyek megfelelnek az alábbi kritériumoknak:

i.

megfelelnek az (1) bekezdésben meghatározott kritériumoknak;

| ii. | a vállalatoknál alkalmazott vállalatirányítási mechanizmus vonatkozik rájuk; |
| --- | --- |

ii.

a vállalatoknál alkalmazott vállalatirányítási mechanizmus vonatkozik rájuk;

| iii. | amennyiben a zárt végű befektetési alapok nevében más jogalany folytat eszközkezelési tevékenységet, arra a jogalanyra vonatkozik a befektetők védelmét célzó nemzeti szabályozás; |
| --- | --- |

iii.

amennyiben a zárt végű befektetési alapok nevében más jogalany folytat eszközkezelési tevékenységet, arra a jogalanyra vonatkozik a befektetők védelmét célzó nemzeti szabályozás;

| b) | kötelmi jog szerint létrehozott zárt végű befektetési alapok befektetési jegyei, amelyek megfelelnek az alábbi kritériumoknak:






  i. | megfelelnek az (1) bekezdésben meghatározott kritériumoknak; |
| --- | --- | --- |

b)

kötelmi jog szerint létrehozott zárt végű befektetési alapok befektetési jegyei, amelyek megfelelnek az alábbi kritériumoknak:

i.

megfelelnek az (1) bekezdésben meghatározott kritériumoknak;

| ii. | az a) pont ii. pontjában említett vállalatoknál alkalmazott vállalatirányítási mechanizmusokkal egyenértékű mechanizmus vonatkozik rájuk; |
| --- | --- |

ii.

az a) pont ii. pontjában említett vállalatoknál alkalmazott vállalatirányítási mechanizmusokkal egyenértékű mechanizmus vonatkozik rájuk;

| iii. | olyan jogalany kezeli, amelyre a befektetők védelmét célzó nemzeti szabályozás vonatkozik; |
| --- | --- |

iii.

olyan jogalany kezeli, amelyre a befektetők védelmét célzó nemzeti szabályozás vonatkozik;

| c) | olyan pénzügyi eszközök, amelyek megfelelnek az alábbi kritériumoknak:






  i. | megfelelnek az (1) bekezdésben meghatározott kritériumoknak; |
| --- | --- | --- |

c)

olyan pénzügyi eszközök, amelyek megfelelnek az alábbi kritériumoknak:

i.

megfelelnek az (1) bekezdésben meghatározott kritériumoknak;

| ii. | fedezésükre a 85/611/EGK irányelv 19. cikkének (1) bekezdésében említett eszközöktől esetlegesen eltérő eszközöket alkalmaznak, vagy olyan eszközök eredményességéhez kapcsolódnak. |
| --- | --- |

ii.

fedezésükre a 85/611/EGK irányelv 19. cikkének (1) bekezdésében említett eszközöktől esetlegesen eltérő eszközöket alkalmaznak, vagy olyan eszközök eredményességéhez kapcsolódnak.

(3)   Amennyiben a (2) bekezdés c) pontja alá eső pénzügyi eszköz az ezen irányelv 10. cikkében említettek szerint beágyazott származékos elemet tartalmaz, arra az elemre a 85/611/EGK irányelv 21. cikkének előírásai alkalmazandók.

3. cikk

A 85/611/EGK irányelv 1. cikkének (9) bekezdése

A pénzpiacon általában forgalmazott eszközök

(1)   A 85/611/EGK irányelv 1. cikkének (9) bekezdésében említett pénzpiaci eszközök mint eszközök alatt az alábbiakat kell érteni:

| a) | a 85/611/EGK irányelv 19. cikke (1) bekezdésének a), b) és c) pontjával összhangban szabályozott piacon jegyzett vagy forgalmazott pénzügyi eszközök; |
| --- | --- |

a)

a 85/611/EGK irányelv 19. cikke (1) bekezdésének a), b) és c) pontjával összhangban szabályozott piacon jegyzett vagy forgalmazott pénzügyi eszközök;

| b) | nem jegyzett pénzügyi eszközök. |
| --- | --- |

b)

nem jegyzett pénzügyi eszközök.

(2)   A 85/611/EGK irányelv 1. cikke (9) bekezdésében említett olyan pénzpiaci eszközök alatt, amelyek a pénzpiacon általában forgalmazott eszközök, olyan pénzügyi eszközöket kell érteni, amelyek megfelelnek az alábbi kritériumok valamelyikének:

| a) | kibocsátáskori futamideje legfeljebb 397 nap; |
| --- | --- |

a)

kibocsátáskori futamideje legfeljebb 397 nap;

| b) | hátralévő futamideje legfeljebb 397 nap; |
| --- | --- |

b)

hátralévő futamideje legfeljebb 397 nap;

| c) | 397 naponként legalább egyszer pénzpiaci feltételeknek megfelelő hozamkiigazítást hajtanak végre rajtuk; |
| --- | --- |

c)

397 naponként legalább egyszer pénzpiaci feltételeknek megfelelő hozamkiigazítást hajtanak végre rajtuk;

| d) | kockázati profiljuk, ezen belül hitel- és kamatkockázatuk vagy megfelel az a) vagy b) pontban említett futamidejű pénzügyi eszközökének, vagy a c) pontban említett hozamkiigazítást hajtanak végre azokon. |
| --- | --- |

d)

kockázati profiljuk, ezen belül hitel- és kamatkockázatuk vagy megfelel az a) vagy b) pontban említett futamidejű pénzügyi eszközökének, vagy a c) pontban említett hozamkiigazítást hajtanak végre azokon.

4. cikk

A 85/611/EGK irányelv 1. cikkének (9) bekezdése

Olyan likvid eszközök, amelyek bármikor pontosan meghatározható értékkel bírnak

(1)   A 85/611/EGK irányelv 1. cikke (9) bekezdésében említett olyan pénzpiaci eszközök alatt, amelyek likvidek, olyan pénzügyi eszközöket kell érteni, amelyek korlátozott költségen megfelelően rövid idő alatt értékesíthetők, figyelembe véve azt, hogy az ÁÉKBV bármely befektető kérésére köteles visszavásárolni vagy visszaváltani befektetési jegyeit.

(2)   A 85/611/EGK irányelv 1. cikkének (9) bekezdésében említett olyan pénzpiaci eszközök alatt, amelyek bármikor pontosan meghatározható értékkel bírnak, olyan pénzügyi eszközöket kell érteni, amelyekre vonatkozóan pontos és megbízható értékelési rendszerek állnak rendelkezésre, amelyek megfelelnek az alábbi kritériumoknak:

| a) | lehetővé teszik, hogy az ÁÉKBV azzal az értékkel összhangban határozza meg a nettó eszközértéket, amelyen a portfólióban szereplő pénzügyi eszközt ki lehet cserélni jól tájékozott, ügyleti szándékkal rendelkező felek között szokásos piaci feltételek szerint lebonyolított ügylet keretében; |
| --- | --- |

a)

lehetővé teszik, hogy az ÁÉKBV azzal az értékkel összhangban határozza meg a nettó eszközértéket, amelyen a portfólióban szereplő pénzügyi eszközt ki lehet cserélni jól tájékozott, ügyleti szándékkal rendelkező felek között szokásos piaci feltételek szerint lebonyolított ügylet keretében;

| b) | vagy piaci adatokon, vagy értékelési modelleken alapulnak, amelyekbe beleértendők az amortizált bekerülési értéken alapuló rendszerek is. |
| --- | --- |

b)

vagy piaci adatokon, vagy értékelési modelleken alapulnak, amelyekbe beleértendők az amortizált bekerülési értéken alapuló rendszerek is.

(3)   Az (1) és (2) bekezdésben említett kritériumokat teljesültnek kell tekinteni olyan pénzügyi eszközök esetében, amelyeket a 85/611/EGK irányelv 1. cikke (9) bekezdésének alkalmazásában általában pénzpiacon forgalmaznak, és amelyeket annak 19. cikke (1) bekezdése a), b) és c) pontjával összhangban szabályozott piacon jegyeznek vagy forgalmaznak, kivéve ha az ÁÉKBV-k rendelkezésére álló információk alapján ettől eltérő megállapítás tehető.

5. cikk

A 85/611/EGK irányelv 19. cikke (1) bekezdésének h) pontja

Olyan eszközök, amelyek kibocsátása és kibocsátója szabályozott a befektetők és megtakarítások védelme érdekében

(1)   A 85/611/EGK irányelv 19. cikke (1) bekezdésének h) pontjában említett olyan, szabályozott piacon nem forgalmazott pénzpiaci eszközök alatt, amelyeknek kibocsátása és kibocsátója önmagában szabályozott a befektetők és megtakarítások védelme érdekében, olyan pénzügyi eszközöket kell érteni, amelyek megfelelnek az alábbi kritériumoknak:

| a) | megfelelnek a 3. cikk (2) bekezdésében szereplő kritériumok valamelyikének és a 4. cikk (1) és (2) bekezdésében foglalt kritériumok mindegyikének; |
| --- | --- |

a)

megfelelnek a 3. cikk (2) bekezdésében szereplő kritériumok valamelyikének és a 4. cikk (1) és (2) bekezdésében foglalt kritériumok mindegyikének;

| b) | megfelelő információk állnak rendelkezésre róluk, beleértve olyan információkat, amelyek lehetőséget adnak az ilyen eszközökbe való befektetéshez kapcsolódó hitelkockázatok megfelelő értékelésére, figyelembe véve e cikk (2), (3) és (4) bekezdését; |
| --- | --- |

b)

megfelelő információk állnak rendelkezésre róluk, beleértve olyan információkat, amelyek lehetőséget adnak az ilyen eszközökbe való befektetéshez kapcsolódó hitelkockázatok megfelelő értékelésére, figyelembe véve e cikk (2), (3) és (4) bekezdését;

| c) | szabadon átruházhatók. |
| --- | --- |

c)

szabadon átruházhatók.

(2)   A 85/611/EGK irányelv 19. cikke (1) bekezdése h) pontjának második és negyedik francia bekezdése alá eső pénzpiaci eszközök esetében, vagy olyan pénzpiaci eszközök esetében, amelyeknek kibocsátója valamely tagállam helyi vagy regionális hatósága vagy valamely nemzetközi közjogi szerv, de amelyekre nem nyújt biztosítékot valamely tagállam, vagy szövetségi államként működő tagállam esetében a szövetséget alkotó tagok valamelyike, az e cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett megfelelő információk az alábbiakat jelentik:

| a) | a kibocsátott értékpapírral vagy a kibocsátási programmal kapcsolatos információk, valamint a kibocsátónak a pénzpiaci eszköz kibocsátását megelőző jogi és pénzügyi helyzetével kapcsolatos információk; |
| --- | --- |

a)

a kibocsátott értékpapírral vagy a kibocsátási programmal kapcsolatos információk, valamint a kibocsátónak a pénzpiaci eszköz kibocsátását megelőző jogi és pénzügyi helyzetével kapcsolatos információk;

| b) | az a) pontban említett információk rendszeres frissítése, különösen jelentős események bekövetkezésekor; |
| --- | --- |

b)

az a) pontban említett információk rendszeres frissítése, különösen jelentős események bekövetkezésekor;

| c) | az a) pontban említett információk ellenőrzése a kibocsátó utasításaitól független, erre alkalmas harmadik felek által; |
| --- | --- |

c)

az a) pontban említett információk ellenőrzése a kibocsátó utasításaitól független, erre alkalmas harmadik felek által;

| d) | kibocsátott értékpapírról vagy a kibocsátási programról rendelkezésre álló, megbízható statisztikai adatok. |
| --- | --- |

d)

kibocsátott értékpapírról vagy a kibocsátási programról rendelkezésre álló, megbízható statisztikai adatok.

(3)   A 85/611/EGK irányelv 19. cikke (1) bekezdése h) pontjának harmadik francia bekezdése alá tartozó pénzpiaci eszközök esetében az e cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett megfelelő információk az alábbiakat jelentik:

| a) | a kibocsátással vagy a kibocsátási programmal kapcsolatos információk, valamint a kibocsátónak a pénzpiaci eszköz kibocsátását megelőző jogi és pénzügyi helyzetével kapcsolatos információk; |
| --- | --- |

a)

a kibocsátással vagy a kibocsátási programmal kapcsolatos információk, valamint a kibocsátónak a pénzpiaci eszköz kibocsátását megelőző jogi és pénzügyi helyzetével kapcsolatos információk;

| b) | az a) pontban említett információk rendszeres frissítése, különösen jelentős események bekövetkezésekor; |
| --- | --- |

b)

az a) pontban említett információk rendszeres frissítése, különösen jelentős események bekövetkezésekor;

| c) | a kibocsátott értékpapírról vagy a kibocsátási programról rendelkezésre álló megbízható statisztikai adatok vagy egyéb olyan adatok, amelyek lehetővé teszik ilyen eszközök esetében a befektetéshez kapcsolódó hitelkockázatok megfelelő értékelését. |
| --- | --- |

c)

a kibocsátott értékpapírról vagy a kibocsátási programról rendelkezésre álló megbízható statisztikai adatok vagy egyéb olyan adatok, amelyek lehetővé teszik ilyen eszközök esetében a befektetéshez kapcsolódó hitelkockázatok megfelelő értékelését.

(4)   A 85/611/EGK irányelv 19. cikke (1) bekezdése h) pontja első francia bekezdésének hatálya alá tartozó, de az e cikk (2) bekezdésében nem említett és nem az Európai Központi Bank vagy valamely tagállam központi bankja által kibocsátott pénzpiaci eszközök esetében az e cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett megfelelő információk olyan információkat jelentenek, amelyek a kibocsátott értékpapírral vagy a kibocsátási programmal vagy a kibocsátónak a pénzpiaci eszköz kibocsátását megelőző jogi és pénzügyi helyzetével kapcsolatosak.

6. cikk

A 85/611/EGK irányelv 19. cikke (1) bekezdésének h) pontja

Olyan jogi személy, amely az illetékes hatóságok szerint legalább a közösségi jogszabályokban megállapítottakkal egyenértékű prudenciális szabályok hatálya alatt áll, és azoknak megfelel

A 85/611/EGK irányelv 19. cikke (1) bekezdése h) pontjának harmadik francia bekezdésében említett, olyan jogi személy alatt, amely az illetékes hatóságok szerint legalább a közösségi jogszabályokban megállapítottakkal egyenértékű prudenciális szabályok hatálya alatt áll, és azoknak megfelel, olyan kibocsátót kell érteni, amely prudenciális szabályok hatálya alatt áll, és azoknak megfelel, továbbá megfelel az alábbi kritériumok egyikének:

| 1. | székhelye az Európai Gazdasági Térségben található; |
| --- | --- |

1.

székhelye az Európai Gazdasági Térségben található;

| 2. | székhelye a Tízek Csoportjába tartozó OECD-országban van; |
| --- | --- |

2.

székhelye a Tízek Csoportjába tartozó OECD-országban van;

| 3. | a kibocsátó legalább befektetési besorolású; |
| --- | --- |

3.

a kibocsátó legalább befektetési besorolású;

| 4. | a kibocsátó alapos vizsgálatával megállapítható, hogy az legalább a közösségi jogszabályokban megállapítottakkal egyenértékű prudenciális szabályok hatálya alatt áll. |
| --- | --- |

4.

a kibocsátó alapos vizsgálatával megállapítható, hogy az legalább a közösségi jogszabályokban megállapítottakkal egyenértékű prudenciális szabályok hatálya alatt áll.

7. cikk

A 85/611/EGK irányelv 19. cikke (1) bekezdésének h) pontja

Banki likviditási keretből részesülő értékpapírrá alakított eszközök

(1)   A 85/611/EGK irányelv 19. cikke (1) bekezdése h) pontjának negyedik francia bekezdésében említett értékpapírrá alakított eszközök alatt olyan struktúrát kell érteni, amelyet – társaság, alap vagy szerződés formájában – értékpapírrá alakítási műveletek céljából hoznak létre.

(2)   A 85/611/EGK irányelv 19. cikke (1) bekezdése h) pontjának negyedik francia bekezdésében említett banki likviditási keret alatt olyan banki szolgáltatást kell érteni, amelyet egy olyan pénzintézet nyújt, amely maga is megfelel a 85/611/EGK irányelv 19. cikke (1) bekezdése h) pontja harmadik francia bekezdésének.

8. cikk

A 85/611/EK irányelv 1. cikkének (2) bekezdése és 19. cikke (1) bekezdésének g) pontja

Likvid pénzügyi eszközök a származékos pénzügyi eszközök tekintetében

(1)   A 85/611/EGK irányelv 1. cikkének (2) bekezdésében említett likvid pénzügyi eszközök alatt a származékos pénzügyi eszközök tekintetében olyan származékos pénzügyi eszközöket kell érteni, amelyek megfelelnek az alábbi kritériumoknak:

| a) | az alapjukul szolgáló eszközöket a következők közül egy vagy több képezi:






  i. | a 85/611/EGK irányelv 19. cikke (1) bekezdésében felsorolt eszközök, beleértve az ilyen eszközök egy vagy több tulajdonságával rendelkező pénzügyi eszközöket; |
| --- | --- | --- |

a)

az alapjukul szolgáló eszközöket a következők közül egy vagy több képezi:

i.

a 85/611/EGK irányelv 19. cikke (1) bekezdésében felsorolt eszközök, beleértve az ilyen eszközök egy vagy több tulajdonságával rendelkező pénzügyi eszközöket;

| ii. | kamatok; |
| --- | --- |

ii.

kamatok;

| iii. | devizaárfolyamok vagy devizák; |
| --- | --- |

iii.

devizaárfolyamok vagy devizák;

| iv. | pénzügyi indexek; |
| --- | --- |

iv.

pénzügyi indexek;

| b) | az OTC származékos eszközök esetében megfelelnek a 85/611/EGK irányelv 19. cikke (1) bekezdése g) pontjának második és harmadik francia bekezdésében foglalt feltételeknek. |
| --- | --- |

b)

az OTC származékos eszközök esetében megfelelnek a 85/611/EGK irányelv 19. cikke (1) bekezdése g) pontjának második és harmadik francia bekezdésében foglalt feltételeknek.

(2)   A 85/611/EGK irányelv 19. cikke (1) bekezdésének g) pontjában említett származékos pénzügyi eszközök olyan eszközöket jelentenek, amelyek megfelelnek az alábbi kritériumoknak:

| a) | lehetővé teszik az e cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett eszköz hitelkockázatának átruházását, függetlenül az eszközhöz kapcsolódó egyéb kockázatoktól; |
| --- | --- |

a)

lehetővé teszik az e cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett eszköz hitelkockázatának átruházását, függetlenül az eszközhöz kapcsolódó egyéb kockázatoktól;

| b) | nem járnak a 85/611/EGK irányelv 19. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett eszközöktől eltérő eszközök teljesítésével vagy átruházásával, beleértve a készpénzformát is; |
| --- | --- |

b)

nem járnak a 85/611/EGK irányelv 19. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett eszközöktől eltérő eszközök teljesítésével vagy átruházásával, beleértve a készpénzformát is;

| c) | megfelelnek a 85/611/EGK irányelv 19. cikke (1) bekezdése g) pontjának második és harmadik francia bekezdésében és e cikk (3) és (4) bekezdésében foglalt, az OTC származékos eszközökre vonatkozó feltételeknek; |
| --- | --- |

c)

megfelelnek a 85/611/EGK irányelv 19. cikke (1) bekezdése g) pontjának második és harmadik francia bekezdésében és e cikk (3) és (4) bekezdésében foglalt, az OTC származékos eszközökre vonatkozó feltételeknek;

| d) | kockázataikat megfelelően kezeli az ÁÉKBV kockázatkezelési eljárása, valamint belső ellenőrzési mechanizmusai abban az esetben, ha fennáll annak a veszélye, hogy az ÁÉKBV és a származékos hiteleszközben részt vevő másik fél különböző információkkal rendelkezik, mivel az ügyletben részt vevő másik fél esetleg nem nyilvános információhoz jut olyan cégekkel kapcsolatban, amelyek eszközei a hitelderivatívák alapjául szolgálnak (underlying). |
| --- | --- |

d)

kockázataikat megfelelően kezeli az ÁÉKBV kockázatkezelési eljárása, valamint belső ellenőrzési mechanizmusai abban az esetben, ha fennáll annak a veszélye, hogy az ÁÉKBV és a származékos hiteleszközben részt vevő másik fél különböző információkkal rendelkezik, mivel az ügyletben részt vevő másik fél esetleg nem nyilvános információhoz jut olyan cégekkel kapcsolatban, amelyek eszközei a hitelderivatívák alapjául szolgálnak (underlying).

(3)   A 85/611/EGK irányelv 19. cikke (1) bekezdése g) pontjának harmadik francia bekezdése alkalmazásában a tisztességes piaci érték alatt azt az összeget kell érteni, amelyért egy eszköz elcserélhető vagy egy kötelezettség kiegyenlíthető jól tájékozott, ügyleti szándékkal rendelkező felek között szokásos piaci feltételek szerint lebonyolított ügylet keretében.

(4)   A 85/611/EGK irányelv 19. cikke (1) bekezdése g) pontjának harmadik francia bekezdése alkalmazásában a megbízható és ellenőrizhető értékelés alatt olyan értékelést kell érteni, amelyet az ügyletben részt vevő ÁÉKBV végez e cikk (3) bekezdésében említett tisztességes piaci értéknek megfelelően, amely nem csak a másik fél piaci árjegyzésén alapul és megfelel az alábbi kritériumoknak:

| a) | az értékelés alapja vagy az eszköz megbízható aktuális piaci értéke, vagy amennyiben ilyen érték nem áll rendelkezésre, megfelelően elismert módszertant alkalmazó árazási modell; |
| --- | --- |

a)

az értékelés alapja vagy az eszköz megbízható aktuális piaci értéke, vagy amennyiben ilyen érték nem áll rendelkezésre, megfelelően elismert módszertant alkalmazó árazási modell;

| b) | az értékelés ellenőrzését az alábbiak valamelyike végzi:






  i. | megfelelő harmadik fél, amely független az OTC származékos eszközben részt vevő másik féltől, megfelelő gyakorisággal és olyan módon, hogy az ÁÉKBV azt képes legyen ellenőrizni; |
| --- | --- | --- |

b)

az értékelés ellenőrzését az alábbiak valamelyike végzi:

i.

megfelelő harmadik fél, amely független az OTC származékos eszközben részt vevő másik féltől, megfelelő gyakorisággal és olyan módon, hogy az ÁÉKBV azt képes legyen ellenőrizni;

| ii. | az ÁÉKBV valamely szervezeti egysége, amely független az eszközkezelő részlegtől, és amely e célra megfelelő eszközökkel rendelkezik. |
| --- | --- |

ii.

az ÁÉKBV valamely szervezeti egysége, amely független az eszközkezelő részlegtől, és amely e célra megfelelő eszközökkel rendelkezik.

(5)   A 85/611/EGK irányelv 1. cikkének (2) bekezdésében és 19. cikke (1) bekezdésének g) pontjában említett likvid pénzügyi eszközök alatt nem értendők az árualapú származékos eszközök.

9. cikk

A 85/611/EGK irányelv 19. cikke (1) bekezdésének g) pontja

Pénzügyi indexek

(1)   A 85/611/EGK irányelv 19. cikke (1) bekezdésének g) pontjában említett pénzügyi indexek alatt olyan indexeket kell érteni, amelyek megfelelnek az alábbi kritériumoknak:

| a) | kellő mértékben diverzifikáltak, azaz megfelelnek az alábbi kritériumoknak:






  i. | az index olyan összetételű, hogy a valamely összetevőt érintő ármozgások vagy kereskedelmi tevékenységek nem befolyásolják túlzott mértékben az egész index alakulását; |
| --- | --- | --- |

a)

kellő mértékben diverzifikáltak, azaz megfelelnek az alábbi kritériumoknak:

i.

az index olyan összetételű, hogy a valamely összetevőt érintő ármozgások vagy kereskedelmi tevékenységek nem befolyásolják túlzott mértékben az egész index alakulását;

| ii. | amennyiben az index a 85/611/EGK irányelv 19. cikkének (1) bekezdésében említett eszközökből áll, összetétele legalább a fenti irányelv 22a. cikkének megfelelően diverzifikált; |
| --- | --- |

ii.

amennyiben az index a 85/611/EGK irányelv 19. cikkének (1) bekezdésében említett eszközökből áll, összetétele legalább a fenti irányelv 22a. cikkének megfelelően diverzifikált;

| iii. | amennyiben az index a 85/611/EGK irányelv 19. cikkének (1) bekezdésében nem említett eszközökből áll, a fenti irányelv 22a. cikkében előírtakkal egyenértékűen diverzifikált; |
| --- | --- |

iii.

amennyiben az index a 85/611/EGK irányelv 19. cikkének (1) bekezdésében nem említett eszközökből áll, a fenti irányelv 22a. cikkében előírtakkal egyenértékűen diverzifikált;

| b) | megfelelő viszonyítási alapot jelentenek annak a piacnak a számára, amelyre vonatkoznak, azaz teljesülnek az alábbi kritériumok:






  i. | az index megfelelő és releváns módon méri az alapul szolgáló eszközök egy reprezentatív csoportjának teljesítményét; |
| --- | --- | --- |

b)

megfelelő viszonyítási alapot jelentenek annak a piacnak a számára, amelyre vonatkoznak, azaz teljesülnek az alábbi kritériumok:

i.

az index megfelelő és releváns módon méri az alapul szolgáló eszközök egy reprezentatív csoportjának teljesítményét;

| ii. | az indexet rendszeresen felülvizsgálják vagy kiegyensúlyozzák annak biztosítása érdekében, hogy a nyilvánosan hozzáférhető kritériumok alapján továbbra is azokat a piacokat tükrözi, amelyekre vonatkozik; |
| --- | --- |

ii.

az indexet rendszeresen felülvizsgálják vagy kiegyensúlyozzák annak biztosítása érdekében, hogy a nyilvánosan hozzáférhető kritériumok alapján továbbra is azokat a piacokat tükrözi, amelyekre vonatkozik;

| iii. | az alapul szolgáló eszközök kellőképpen likvidek ahhoz, hogy a felhasználók leképezzék az indexet, amennyiben szükséges; |
| --- | --- |

iii.

az alapul szolgáló eszközök kellőképpen likvidek ahhoz, hogy a felhasználók leképezzék az indexet, amennyiben szükséges;

| c) | azt megfelelően közzéteszik, azaz teljesülnek az alábbi kritériumok:






  i. | a közzétételi folyamat során megbízható eljárásokat alkalmaznak az árak összegyűjtésére és meghatározására, valamint az indexérték közzétételére, beleértve az olyan összetevőkre vonatkozó árazási eljárásokat, amelyek esetében nem áll rendelkezésre piaci ár; |
| --- | --- | --- |

c)

azt megfelelően közzéteszik, azaz teljesülnek az alábbi kritériumok:

i.

a közzétételi folyamat során megbízható eljárásokat alkalmaznak az árak összegyűjtésére és meghatározására, valamint az indexérték közzétételére, beleértve az olyan összetevőkre vonatkozó árazási eljárásokat, amelyek esetében nem áll rendelkezésre piaci ár;

| ii. | széles körben és kellő időben biztosítanak lényeges információkat az olyan kérdésekről, mint az indexszámítás, a kiegyensúlyozás módszerei, az indexváltozások vagy az időszerű és pontos tájékoztatásban felmerülő működési nehézségek. |
| --- | --- |

ii.

széles körben és kellő időben biztosítanak lényeges információkat az olyan kérdésekről, mint az indexszámítás, a kiegyensúlyozás módszerei, az indexváltozások vagy az időszerű és pontos tájékoztatásban felmerülő működési nehézségek.

(2)   Amennyiben azon eszközök összetétele, amelyek a 85/611/EGK irányelv 19. cikkének (1) bekezdése értelmében a pénzügyi származékos eszközök alapját (underlaying) képezik, nem felel meg az e cikk (1) bekezdésében előírt kritériumoknak, ezeket a pénzügyi származékos eszközöket – amennyiben megfelelnek az ezen irányelv 8. cikk (1) bekezdésében meghatározott kritériumoknak – a 8. cikk (1) bekezdése a) pontjának i., ii. és iii. pontjában említett eszközök kombinációjából származó pénzügyi származékos eszközöknek kell tekinteni.

10. cikk

A 85/611/EGK irányelv 21. cikke (3) bekezdésének negyedik albekezdése

Olyan átruházható értékpapírok és pénzpiaci eszközök, amelyek származékos eszközt tartalmaznak

(1)   A 85/611/EGK irányelv 21. cikke (3) bekezdésének negyedik albekezdésében említett származékos eszközt tartalmazó átruházható értékpapírok alatt olyan pénzügyi eszközöket kell érteni, amelyek megfelelnek az ezen irányelv 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott kritériumoknak, és amelyek olyan összetevőt tartalmaznak, amely megfelel az alábbi kritériumoknak:

| a) | ezen összetevő révén az alapszerződésként működő átruházható értékpapírhoz egyébként szükséges pénzáramok részben vagy egészben módosíthatók egy meghatározott kamat, pénzügyieszköz-árfolyam, devizaárfolyam, ár- vagy árfolyamindex, hitelbesorolás, hitelindex vagy más változónak megfelelően, tehát önálló származékos termékhez hasonlóan változhatnak; |
| --- | --- |

a)

ezen összetevő révén az alapszerződésként működő átruházható értékpapírhoz egyébként szükséges pénzáramok részben vagy egészben módosíthatók egy meghatározott kamat, pénzügyieszköz-árfolyam, devizaárfolyam, ár- vagy árfolyamindex, hitelbesorolás, hitelindex vagy más változónak megfelelően, tehát önálló származékos termékhez hasonlóan változhatnak;

| b) | az összetevő gazdasági jellemzői és kockázatai nem függenek össze szorosan az alapszerződés gazdasági jellemzőivel és kockázataival; |
| --- | --- |

b)

az összetevő gazdasági jellemzői és kockázatai nem függenek össze szorosan az alapszerződés gazdasági jellemzőivel és kockázataival;

| c) | az összetevő jelentősen befolyásolja az átruházható értékpapír kockázati profilját és árazását. |
| --- | --- |

c)

az összetevő jelentősen befolyásolja az átruházható értékpapír kockázati profilját és árazását.

(2)   Azok a pénzpiaci eszközök, amelyek megfelelnek a 3. cikk (2) bekezdésében meghatározott valamely kritériumnak és a 4. cikk (1) és (2) bekezdésében meghatározott valamennyi kritériumnak, és amelyek olyan összetevőt tartalmaznak, amely megfelel az e cikk (1) bekezdésében meghatározott feltételeknek, származékos eszközt tartalmazó pénzpiaci eszközöknek tekintendők.

(3)   Nem tekinthető származékos terméket tartalmazó értékpapírnak az olyan átruházható értékpapír, amely a szerződés szerint az átruházható értékpapírtól vagy a pénzpiaci eszköztől függetlenül átruházható elemet tartalmaz. Az ilyen összetevő külön pénzügyi eszköznek tekintendő.

11. cikk

A 85/611/EGK irányelv 21. cikkének (2) bekezdése

A portfólió hatékony kezelésének célját szolgáló technikák és eszközök

(1)   A 85/611/EGK irányelv 21. cikkének (2) bekezdésében említett, az átruházható értékpapírokhoz kapcsolódó és a portfólió hatékony kezelésére alkalmazott technikák és eszközök alatt olyan technikákat és eszközöket kell érteni, amelyek megfelelnek az alábbi kritériumoknak:

| a) | gazdaságilag megfelelőek, azaz költséghatékony módon valósulnak meg; |
| --- | --- |

a)

gazdaságilag megfelelőek, azaz költséghatékony módon valósulnak meg;

| b) | egy vagy több alább felsorolt cél érdekében alkalmazzák azokat:






  i. | kockázatcsökkentés; |
| --- | --- | --- |

b)

egy vagy több alább felsorolt cél érdekében alkalmazzák azokat:

i.

kockázatcsökkentés;

| ii. | költségcsökkentés; |
| --- | --- |

ii.

költségcsökkentés;

| iii. | az ÁÉKBV tőkéjének vagy jövedelmének növelése az ÁÉKBV kockázati profiljának és a 85/611/EGK irányelv 22. cikkében meghatározott szabályoknak megfelelő kockázatmegosztásnak megfelelő kockázati szinttel; |
| --- | --- |

iii.

az ÁÉKBV tőkéjének vagy jövedelmének növelése az ÁÉKBV kockázati profiljának és a 85/611/EGK irányelv 22. cikkében meghatározott szabályoknak megfelelő kockázatmegosztásnak megfelelő kockázati szinttel;

| c) | kockázatait megfelelően kezeli az ÁÉKBV kockázatkezelési eljárása. |
| --- | --- |

c)

kockázatait megfelelően kezeli az ÁÉKBV kockázatkezelési eljárása.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott kritériumoknak megfelelő, pénzpiaci eszközökre vonatkozó technikák és eszközök olyan pénzpiaci eszközökre vonatkozó technikáknak és eszközöknek tekintendők, amelyek célja a 85/611/EGK irányelv 21. cikkének (2) bekezdésében említett hatékony portfóliókezelés.

12. cikk

A 85/611/EGK irányelv 22a. cikkének (1) bekezdése

Indexleképező ÁÉKBV

(1)   A 85/611/EGK irányelv 22a. cikkének (1) bekezdésében említett részvény- vagy kötvényindex összetételének leképezése úgy értendő, mint az index alapjául szolgáló eszközök összetételének leképezése, beleértve a származékos termékek vagy a 85/611/EGK irányelv 21. cikke (2) bekezdésében és ezen irányelv 11. cikkében említett egyéb technikák és eszközök használatát.

(2)   A 85/611/EGK irányelv 22a. cikke (1) bekezdésének első francia bekezdésében említett olyan index alatt, amelynek összetétele kellő mértékben diverzifikált, olyan indexet kell érteni, amely megfelel a fenti irányelv 22a. cikkében foglalt kockázatmegosztási szabályoknak.

(3)   A 85/611/EGK irányelv 22a. cikke (1) bekezdésének második francia bekezdésében említett olyan index alatt, amely megfelelő viszonyítási eszközt jelent, olyan indexet kell érteni, amelynek készítője elfogadott módszereket alkalmaz, amelyek általában a hivatkozási piac minden nagyobb kibocsátójára kiterjednek.

(4)   A 85/611/EGK irányelv 22a. cikke (1) bekezdésének harmadik francia bekezdésében említett, olyan index alatt, amelyet megfelelő módon közzétesznek, olyan indexet kell érteni, amely megfelel az alábbi kritériumoknak:

| a) | nyilvánosan hozzáférhető; |
| --- | --- |

a)

nyilvánosan hozzáférhető;

| b) | az index készítője független az indexet leképező ÁÉKBV-től. |
| --- | --- |

b)

az index készítője független az indexet leképező ÁÉKBV-től.

A b) pont nem zárja ki annak a lehetőségét, hogy az index készítői és az ÁÉKBV ugyanazon gazdasági csoport részét képezzék, amennyiben az érdekellentétek kezelésére hatékony intézkedéseket hoztak.

13. cikk

Átültetés

(1)   A tagállamok 2008. március 23-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. A tagállamok továbbá haladéktalanul eljuttatják a Bizottsághoz az említett rendelkezések szövegét, valamint az említett rendelkezések és ezen irányelv közötti megfelelést leíró korrelációs táblázatot.

A tagállamok 2008. július 23. után alkalmazzák ezeket a rendelkezéseket.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos közzétételük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

14. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

15. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2007. március 19-én.

a Bizottság részéről

Charlie McCREEVY

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 375., 1985.12.31., 3. o. A legutóbb a 2005/1/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 79., 2005.3.24., 9. o.) módosított irányelv.

1

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

| 20.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 79/20 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 79/20

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2007. március 16.)

a Schengeni Információs Rendszer második generációjára vonatkozó hálózati követelmények (1. pillér) megállapításáról

(az értesítés a C(2007) 845. számú dokumentummal történt)

(Csak a bolgár, cseh, holland, német, észt, finn, görög, francia, magyar, olasz, lett, litván, máltai, lengyel, portugál, román, szlovák, szlovén, spanyol és svéd nyelvű szöveg hiteles)

(2007/170/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) kifejlesztéséről szóló, 2001. december 6-i 2424/2001/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak (4) cikke a) pontjára,

mivel:

| (1) | A SIS II kifejlesztéséhez meg kell határozni a kommunikációs hálózatra és annak elemeire vonatkozó műszaki előírásokat, valamint a speciális hálózati követelményeket. |
| --- | --- |

(1)

A SIS II kifejlesztéséhez meg kell határozni a kommunikációs hálózatra és annak elemeire vonatkozó műszaki előírásokat, valamint a speciális hálózati követelményeket.

| (2) | Megfelelő rendelkezéseket kell létrehozni a Bizottság és a tagállamok között, különösen a tagállamokban lévő egységes nemzeti interfész elemei tekintetében. |
| --- | --- |

(2)

Megfelelő rendelkezéseket kell létrehozni a Bizottság és a tagállamok között, különösen a tagállamokban lévő egységes nemzeti interfész elemei tekintetében.

| (3) | Ez a határozat nem sérti a Bizottság egyéb, a SIS II kifejlesztéséhez kapcsolódó, különösen a biztonsági követelmények kialakításáról szóló határozatainak jövőbeni elfogadását. |
| --- | --- |

(3)

Ez a határozat nem sérti a Bizottság egyéb, a SIS II kifejlesztéséhez kapcsolódó, különösen a biztonsági követelmények kialakításáról szóló határozatainak jövőbeni elfogadását.

| (4) | A SIS II kifejlesztéséről a 2424/2001/EK rendelet és a 2001/886/IB tanácsi határozat (2) is rendelkezik. Annak érdekében, hogy a SIS II kifejlesztését szabályozó végrehajtási folyamat teljes egészében egységes legyen, e határozat rendelkezéseinek tükrözniük kell a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) vonatkozó hálózati követelmények megállapításáról szóló bizottsági határozat azon rendelkezéseit, amelyek a 2001/886/IB határozat alkalmazásában kerülnek elfogadásra. |
| --- | --- |

(4)

A SIS II kifejlesztéséről a 2424/2001/EK rendelet és a 2001/886/IB tanácsi határozat (2) is rendelkezik. Annak érdekében, hogy a SIS II kifejlesztését szabályozó végrehajtási folyamat teljes egészében egységes legyen, e határozat rendelkezéseinek tükrözniük kell a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) vonatkozó hálózati követelmények megállapításáról szóló bizottsági határozat azon rendelkezéseit, amelyek a 2001/886/IB határozat alkalmazásában kerülnek elfogadásra.

| (5) | Összhangban a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2000. május 29-i 2000/365/EK tanácsi határozattal (3), az Egyesült Királyság nem vett részt a 2424/2001/EK rendelet elfogadásában, így rá nézve az jogilag nem kötelező érvényű és nem alkalmazandó, mivel a rendelet a schengeni vívmányok rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti. Az Egyesült Királyság ebből következően nem címzettje ezen határozatnak. |
| --- | --- |

(5)

Összhangban a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2000. május 29-i 2000/365/EK tanácsi határozattal (3), az Egyesült Királyság nem vett részt a 2424/2001/EK rendelet elfogadásában, így rá nézve az jogilag nem kötelező érvényű és nem alkalmazandó, mivel a rendelet a schengeni vívmányok rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti. Az Egyesült Királyság ebből következően nem címzettje ezen határozatnak.

| (6) | Összhangban Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2002. február 28-i 2002/192/EK tanácsi határozattal (4), Írország nem vett részt a 2424/2001/EK rendelet elfogadásában, így rá nézve az jogilag nem kötelező érvényű és nem alkalmazandó, mivel a rendelet a schengeni vívmányok rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti. Írország ebből következően nem címzettje ezen határozatnak. |
| --- | --- |

(6)

Összhangban Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2002. február 28-i 2002/192/EK tanácsi határozattal (4), Írország nem vett részt a 2424/2001/EK rendelet elfogadásában, így rá nézve az jogilag nem kötelező érvényű és nem alkalmazandó, mivel a rendelet a schengeni vívmányok rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti. Írország ebből következően nem címzettje ezen határozatnak.

| (7) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia álláspontjáról szóló jegyzőkönyv 5. cikkének megfelelően Dánia úgy határozott, hogy a 2424/2001/EK tanácsi rendeletet végrehajtja a dán jogon keresztül. A 2424/2001/EK rendelet ennek megfelelően a nemzetközi jog szerint kötelező erejű Dániára nézve. |
| --- | --- |

(7)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia álláspontjáról szóló jegyzőkönyv 5. cikkének megfelelően Dánia úgy határozott, hogy a 2424/2001/EK tanácsi rendeletet végrehajtja a dán jogon keresztül. A 2424/2001/EK rendelet ennek megfelelően a nemzetközi jog szerint kötelező erejű Dániára nézve.

| (8) | Izland és Norvégia tekintetében a 2424/2001/EK rendelet, valamint a 2001/886/IB határozat az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között létrejött, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (5) értelmében vett schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelentik, amelyek az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról szóló, 1999. május 17-i 1999/437/EK tanácsi határozat (6) 1. cikkének B. pontjában említett területhez tartoznak. |
| --- | --- |

(8)

Izland és Norvégia tekintetében a 2424/2001/EK rendelet, valamint a 2001/886/IB határozat az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között létrejött, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (5) értelmében vett schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelentik, amelyek az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról szóló, 1999. május 17-i 1999/437/EK tanácsi határozat (6) 1. cikkének B. pontjában említett területhez tartoznak.

| (9) | Svájc tekintetében a 2424/2001/EK rendelet, valamint a 2001/886/IB határozat az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról aláírt megállapodás értelmében vett schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztése, amelyek az említett megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő aláírásáról, valamint egyes rendelkezések ideiglenes alkalmazásáról szóló tanácsi határozat 4. cikkének (1) bekezdésében említett területhez tartoznak. |
| --- | --- |

(9)

Svájc tekintetében a 2424/2001/EK rendelet, valamint a 2001/886/IB határozat az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról aláírt megállapodás értelmében vett schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztése, amelyek az említett megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő aláírásáról, valamint egyes rendelkezések ideiglenes alkalmazásáról szóló tanácsi határozat 4. cikkének (1) bekezdésében említett területhez tartoznak.

| (10) | E határozat a csatlakozási okmány 3. cikkének (1) bekezdése értelmében a schengeni vívmányokon alapuló, illetve azokkal egyéb módon összefüggő jogi aktus. |
| --- | --- |

(10)

E határozat a csatlakozási okmány 3. cikkének (1) bekezdése értelmében a schengeni vívmányokon alapuló, illetve azokkal egyéb módon összefüggő jogi aktus.

| (11) | Az e határozatban foglalt intézkedések összhangban vannak a 2424/2001/EK rendelet 6. cikkének (1) bekezdése által létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(11)

Az e határozatban foglalt intézkedések összhangban vannak a 2424/2001/EK rendelet 6. cikkének (1) bekezdése által létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A SIS II kommunikációs infrastruktúrája fizikai architektúrájának megtervezéséhez kapcsolódó műszaki előírásokat e határozat melléklete határozza meg.

2. cikk

E határozat címzettjei a Belga Királyság, a Bolgár Köztársaság, Románia, a Cseh Köztársaság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Görög Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, az Olasz Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Holland Királyság, az Osztrák Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Portugál Köztársaság, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, a Finn Köztársaság, valamint a Svéd Királyság.

Kelt Brüsszelben, 2007. március 16-án.

a Bizottság részéről

Franco FRATTINI

alelnök

---

(1)  HL L 328., 2001.12.13., 4. o. Az 1988/2006/EK rendelettel (HL L 411., 2006.12.30., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 328., 2001.12.13., 1. o.

2

(3)  HL L 131., 2000.6.1., 43. o. A 2004/926/EK határozattal (HL L 395., 2004.12.31., 70. o.) módosított határozat.

3

(4)  HL L 64., 2002.3.7., 20. o.

4

(5)  HL L 176., 1999.7.10., 36. o.

5

(6)  HL L 176., 1999.7.10., 31. o.

6

---

MELLÉKLET

TARTALOMJEGYZÉK

| 1. | Bevezetés ... |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Mozaikszavak és rövidítések ... |
| --- | --- |

1.1.

| 2. | Általános áttekintés ... |
| --- | --- |

2.

| 3. | Földrajzi kiterjedés ... |
| --- | --- |

3.

| 4. | Hálózati szolgáltatások ... |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | Hálózati elrendezés ... |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | A CS-SIS fő- és tartalékpéldánya közötti kapcsolat típusa ... |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Sávszélesség ... |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Szolgáltatási kategóriák ... |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Támogatott protokollok ... |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Műszaki előírások ... |
| --- | --- |

4.6.

| 4.6.1. | IP-címzés ... |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | Az IPv6 támogatása ... |
| --- | --- |

4.6.2.

| 4.6.3. | Statikus útvonalválasztás ... |
| --- | --- |

4.6.3.

| 4.6.4. | Fenntartott adatáramlási sebesség ... |
| --- | --- |

4.6.4.

| 4.6.5. | Egyéb előírások ... |
| --- | --- |

4.6.5.

| 4.7. | Rugalmasság ... |
| --- | --- |

4.7.

| 5. | Felügyelet ... |
| --- | --- |

5.

| 6. | Általános szolgáltatások ... |
| --- | --- |

6.

| 7. | Rendelkezésre állás ... |
| --- | --- |

7.

| 8. | Biztonságvédelmi szolgáltatások ... |
| --- | --- |

8.

| 8.1. | A hálózat titkosítása ... |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Egyéb biztonsági paraméterek ... |
| --- | --- |

8.2.

| 9. | Háttértámogatás ... |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kommunikáció más rendszerekkel ... |
| --- | --- |

10.

1.   Bevezetés

E dokumentum ismerteti a kommunikációs hálózat kialakítását, annak alkotóelemeit, valamint az egyedi hálózati követelményeket.

1.1.   Mozaikszavak és rövidítések

Az alábbi szakasz a dokumentum további részében használt rövidítéseket ismerteti.

| Mozaikszavak és rövidítések | Magyarázat |
| --- | --- |
| BLNI | Tartalék helyi nemzeti interfész (Backup Local National Interface) |
| CEP | Központi végpont (Central End Point) |
| CNI | Központi nemzeti interfész (Central National Interface) |
| CS | Központi rendszer (Central System) |
| CS-SIS | A SIS II adatbázist tartalmazó műszaki támogató funkció |
| DNS | Tartománynév-kiszolgáló (Domain Name Server) |
| FCIP | IP-alapú üvegszálas hálózat (Fibre Channel over IP) |
| FTP | Fájlátviteli protokoll (File Transport Protocol) |
| HTTP | Hiperszöveg-átviteli protokoll (Hyper Text Transfer Protocol) |
| IP | Internetprotokoll |
| LAN | Helyi hálózat (Local Area Network) |
| LNI | Helyi nemzeti interfész (Local National Interface) |
| Mbps | Megabit/másodperc |
| MDC | Fejlesztési fővállalkozó |
| N.SIS II | Az egyes tagállamokban található nemzeti szakasz |
| NI-SIS | Egységes nemzeti interfész |
| NTP | Hálózati idő protokoll (Network Time Protocol) |
| SAN | Adattároló hálózat (Storage Area Network) |
| SDH | Szinkron digitális hierarchia (Synchronous Digital Hierarchy) |
| SIS II | A Schengeni Információs Rendszer második generációja |
| SMTP | Egyszerű levéltovábbítási protokoll (Simple Mail Transport Protocol) |
| SNMP | Egyszerű hálózatkezelő protokoll (Simple Network Management Protocol) |
| s-TESTA | A közigazgatási szervek közötti biztonságos transzeurópai telematikai szolgáltatások, az IDABC programba (páneurópai e-kormányzati szolgáltatások közigazgatási szervek, üzleti vállalkozások és polgárok részére történő interoperábilis nyújtása, a 2004. április 21-i 2004/387/EK európai parlamenti és tanácsi határozat) tartozó intézkedés |
| TCP | Átvitelvezérlő protokoll (Transmission Control Protocol) |
| VIS | Vízuminformációs rendszer (Visa Information System) |
| VPN | Virtuális magánhálózat (Virtual Private Network) |
| WAN | Nagy kiterjedésű hálózat (Wide Area Network) |

Mozaikszavak és rövidítések

Magyarázat

BLNI

Tartalék helyi nemzeti interfész (Backup Local National Interface)

CEP

Központi végpont (Central End Point)

CNI

Központi nemzeti interfész (Central National Interface)

CS

Központi rendszer (Central System)

CS-SIS

A SIS II adatbázist tartalmazó műszaki támogató funkció

DNS

Tartománynév-kiszolgáló (Domain Name Server)

FCIP

IP-alapú üvegszálas hálózat (Fibre Channel over IP)

FTP

Fájlátviteli protokoll (File Transport Protocol)

HTTP

Hiperszöveg-átviteli protokoll (Hyper Text Transfer Protocol)

IP

Internetprotokoll

LAN

Helyi hálózat (Local Area Network)

LNI

Helyi nemzeti interfész (Local National Interface)

Mbps

Megabit/másodperc

MDC

Fejlesztési fővállalkozó

N.SIS II

Az egyes tagállamokban található nemzeti szakasz

NI-SIS

Egységes nemzeti interfész

NTP

Hálózati idő protokoll (Network Time Protocol)

SAN

Adattároló hálózat (Storage Area Network)

SDH

Szinkron digitális hierarchia (Synchronous Digital Hierarchy)

SIS II

A Schengeni Információs Rendszer második generációja

SMTP

Egyszerű levéltovábbítási protokoll (Simple Mail Transport Protocol)

SNMP

Egyszerű hálózatkezelő protokoll (Simple Network Management Protocol)

s-TESTA

A közigazgatási szervek közötti biztonságos transzeurópai telematikai szolgáltatások, az IDABC programba (páneurópai e-kormányzati szolgáltatások közigazgatási szervek, üzleti vállalkozások és polgárok részére történő interoperábilis nyújtása, a 2004. április 21-i 2004/387/EK európai parlamenti és tanácsi határozat) tartozó intézkedés

TCP

Átvitelvezérlő protokoll (Transmission Control Protocol)

VIS

Vízuminformációs rendszer (Visa Information System)

VPN

Virtuális magánhálózat (Virtual Private Network)

WAN

Nagy kiterjedésű hálózat (Wide Area Network)

2.   Általános áttekintés

A SIS II a következőkből áll:

| — | a központi rendszer (központi SIS II), amely a következőkből áll:






  — | a SIS II adatbázist tartalmazó műszaki támogató funkció (CS-SIS). A CS-SIS fő része látja el a műszaki felügyeletet és adminisztrációt, míg a tartalék CS-SIS rendszerhiba esetén képes biztosítani a CS-SIS fő részének összes funkcióját, |
| --- | --- | --- |

—

a központi rendszer (központi SIS II), amely a következőkből áll:

—

a SIS II adatbázist tartalmazó műszaki támogató funkció (CS-SIS). A CS-SIS fő része látja el a műszaki felügyeletet és adminisztrációt, míg a tartalék CS-SIS rendszerhiba esetén képes biztosítani a CS-SIS fő részének összes funkcióját,

| — | egy egységes nemzeti interfész (NI-SIS), |
| --- | --- |

—

egy egységes nemzeti interfész (NI-SIS),

| — | nemzeti szakasz (N.SIS II) minden egyes tagállamban, amely a központi SIS II-vel kommunikáló nemzeti adatrendszerekből áll. Az N.SIS II a SIS II adatbázisának teljes vagy részleges másolatából álló adatfájlt (nemzeti másolat) tartalmazhat, |
| --- | --- |

—

nemzeti szakasz (N.SIS II) minden egyes tagállamban, amely a központi SIS II-vel kommunikáló nemzeti adatrendszerekből áll. Az N.SIS II a SIS II adatbázisának teljes vagy részleges másolatából álló adatfájlt (nemzeti másolat) tartalmazhat,

| — | a CS-SIS és az NI-SIS közötti kommunikációs infrastruktúra (kommunikációs infrastruktúra), amely a SIS II adatok, valamint a SIRENE irodák közötti adatcsere céljára rendelt kódolt virtuális hálózatot képez. |
| --- | --- |

—

a CS-SIS és az NI-SIS közötti kommunikációs infrastruktúra (kommunikációs infrastruktúra), amely a SIS II adatok, valamint a SIRENE irodák közötti adatcsere céljára rendelt kódolt virtuális hálózatot képez.

Az NI-SIS a következőkből áll:

| — | minden tagállamban egy helyi nemzeti interfész (LNI), amely fizikailag összeköti a tagállamot a biztonságos kommunikációs hálózattal és tartalmazza a SIS II és a SIRENE forgalma számára fenntartott titkosítási eszközöket. Az LNI a tagállamok telephelyén helyezkedik el, |
| --- | --- |

—

minden tagállamban egy helyi nemzeti interfész (LNI), amely fizikailag összeköti a tagállamot a biztonságos kommunikációs hálózattal és tartalmazza a SIS II és a SIRENE forgalma számára fenntartott titkosítási eszközöket. Az LNI a tagállamok telephelyén helyezkedik el,

| — | nem kötelező tartalék helyi nemzeti interfész (BLNI), amely pontosan ugyanazzal a tartalommal és funkcióval rendelkezik, mint az LNI. |
| --- | --- |

—

nem kötelező tartalék helyi nemzeti interfész (BLNI), amely pontosan ugyanazzal a tartalommal és funkcióval rendelkezik, mint az LNI.

Az LNI és a BLNI kizárólag a SIS II rendszer és a SIRENE adatcseréire használható. Az LNI és a BLNI konkrét konfigurációját az egyes tagállamokkal együtt kell meghatározni és arról megállapodni annak érdekében, hogy tekintetbe vegyék a biztonsági követelményeket, a berendezés fizikai helyét és az üzembe helyezés feltételeit, beleértve a hálózati szolgáltató által biztosított szolgáltatásokat, azaz a fizikai s-TESTA kapcsolat tartalmazhat számos VPN alagutat más rendszerekhez, mint például a VIS és az Eurodac,

| — | egy központi nemzeti interfész (a továbbiakban: „CNI”), amely olyan alkalmazás, amely hozzáférést biztosít a CS-SIS-hez. Minden tagállamnak külön logikai hozzáférési pontja van a CNI-hez egy központi tűzfalon keresztül. |
| --- | --- |

—

egy központi nemzeti interfész (a továbbiakban: „CNI”), amely olyan alkalmazás, amely hozzáférést biztosít a CS-SIS-hez. Minden tagállamnak külön logikai hozzáférési pontja van a CNI-hez egy központi tűzfalon keresztül.

A CS-SIS és a NI-SIS közötti kommunikációs infrastruktúra a következőkből áll:

| — | a közigazgatási szervek közötti biztonságos transzeurópai telematikai szolgáltatások (a továbbiakban: s-TESTA) hálózata, amely a SIS II adatok, valamint a SIRENE adatforgalma számára titkosított virtuális magánhálózatot képez. |
| --- | --- |

—

a közigazgatási szervek közötti biztonságos transzeurópai telematikai szolgáltatások (a továbbiakban: s-TESTA) hálózata, amely a SIS II adatok, valamint a SIRENE adatforgalma számára titkosított virtuális magánhálózatot képez.

3.   Földrajzi kiterjedés

A kommunikációs infrastruktúrának képesnek kell lennie az előírt szolgáltatások biztosítására és lefedésére minden tagállam számára.

Az összes EU-tagállam (Belgium, Franciaország, Németország, Luxemburg, Hollandia, Olaszország, Portugália, Spanyolország, Görögország, Ausztria, Dánia, Finnország, Svédország, Ciprus, Cseh Köztársaság, Észtország, Magyarország, Lettország, Litvánia, Málta, Lengyelország, Szlovákia, Szlovénia, az Egyesült Királyság és Írország), valamint Norvégia, Izland, Svájc.

Ezenkívül a most csatlakozott országok (Bulgária és Románia) lefedettségéről is gondoskodni kell.

Végül a kommunikációs infrastruktúrának alkalmasnak kell lennie arra, hogy kiterjeszthető legyen bármely más, a központi SIS II-höz csatlakozó országra vagy szervre (pl. Europol, Eurojust).

4.   Hálózati szolgáltatások

Egy protokoll vagy architektúra említését úgy kell értelmezni, hogy egyenértékű jövőbeni technológiák, protokollok és architektúrák szintén elfogadhatók.

4.1.   Hálózati elrendezés

A SIS II architektúrája központosított szolgáltatásokat alkalmaz, amelyek hozzáférhetőek a különböző tagállamokból. A rugalmasság céljából ezeket a központosított szolgáltatásokat megkettőzték, konkrétan a CS-SIS-t és a CU-t a franciaországi Strasbourgba, míg a tartalék CS-SIS-t és a tartalék CU-t az ausztriai St Johann im Pongauba telepítették.

A központi egységek fő- és tartalékrendszereinek elérhetőnek kell lenniük a különböző tagállamokból. A részt vevő országok többszörös hálózati hozzáférési pontokkal rendelkezhetnek, egy LNI-vel és egy BLNI-vel, amely összekapcsolja a nemzeti rendszert a központi szolgáltatásokkal.

A központi szolgálatokkal való fő összeköttetésen kívül a kommunikációs infrastruktúrának támogatnia kell a kétoldalú kiegészítő információcserét a különböző tagállamok SIRENE irodái között.

4.2.   A CS-SIS fő- és tartalékpéldánya közötti kapcsolat típusa

A CS-SIS fő- és tartalékpéldányának összekapcsolásához szükséges kapcsolat típusa SDH gyűrű vagy egy azzal egyenértékű kapcsolattípus, ami azt jelenti, hogy nyitva kell állnia az új, jövőbeni architektúrák és technológiák számára is. Az SDH infrastruktúrát arra használják fel, hogy mindkét központi egység helyi hálózatát egyetlen egységes helyi hálózattá kapcsolják össze. Ezt a LAN-t a CU és a BCU folyamatos szinkronizálására használják fel.

4.3.   Sávszélesség

A kommunikációs infrastruktúra alapvetően fontos követelménye a sávszélesség nagysága, amelyet a különböző összekapcsolt területeknek biztosíthat és az a képessége, hogy ezt a sávszélességet a gerinchálózaton belül támogassa.

Az LNI-hez és a nem kötelező BLNI-hez szükséges sávszélesség minden tagállam számára más lesz, főként a nemzeti másolatok, a központi keresés és a biometrikus információcsere használatának választásától függően.

Az, hogy a kommunikációs infrastruktúra ténylegesen milyen méretek nyújtása mellett dönt, lényegtelen mindaddig, amíg megfelel minden tagállam minimális szükségletének.

Minden egyes fent említett telephelytípus nagy mennyiségű adatot (alfanumerikus, biometrikus adatok és teljes dokumentumok) továbbíthat mindkét irányba. Ezért a kommunikációs infrastruktúrának megfelelő minimális garantált feltöltési és letöltési sebességet kell biztosítania minden egyes kapcsolathoz.

A kommunikációs infrastruktúrának 2 Mbps (megabit/másodperc) és 155 Mbps (megabit/másodperc) közötti vagy annál nagyobb méretű kapcsolatot kell biztosítania. A hálózatnak megfelelő minimális garantált feltöltési és letöltési sebességet kell biztosítania minden egyes csatlakozáshoz, és sebességénél fogva támogatnia kell a hálózati hozzáférési pontok sávszélességének teljes nagyságát.

4.4.   Szolgáltatási kategóriák

A központi SIS II támogatja a lekérdezések/figyelmeztetések rangsorolásának képességét. Származtatott követelményként a kommunikációs infrastruktúra a forgalom rangsorolásának lehetőségét is támogatni fogja.

A hálózati rangsorolási paramétereket a tervek szerint a központi SIS II állapítja meg minden olyan csomagra, amelyre szükséges. Az alkalmazott módszer a súlyozott, egyenlő esélyű sorba állítás. Ez feltételezi, hogy a kommunikációs infrastruktúra képes átvenni a forráshálózaton lévő adatcsomagokhoz hozzárendelt rangsorolást és a csomagokat ennek megfelelően kezelni saját gerinchálózatán belül. Továbbá a kommunikációs infrastruktúrának a távoli telephelyen azokat a kiindulási csomagokat kell szolgáltatnia, amelyek a forrás LAN-ban megállapított rangsorolást tartalmazzák.

4.5.   Támogatott protokollok

A központi SIS II számos hálózati kommunikációs protokollt használ majd. A kommunikációs infrastruktúrának a hálózati kommunikációs protokollok széles skáláját kell támogatnia. A támogatandó szabvány protokollok a HTTP, FTP, NTP, SMTP, SNMP és a DNS.

A szabványos protokollokon kívül a kommunikációs infrastruktúrának különböző alagútprotokollok, a SAN replikációs protokollok és a szabadalmazott BEA WebLogic Java-to-Java kapcsolati protokolljainak kezelésére is alkalmasnak kell lennie. A titkosított forgalomnak a célállomáshoz történő továbbításához alagútprotokollokat használnak fel, mint például a biztonságos IP-alagút üzemmódban.

4.6.   Műszaki előírások

4.6.1.   IP-címzés

A kommunikációs infrastruktúrának egy sor foglalt IP-címmel kell rendelkeznie, amelyet csak az adott hálózatban lehet felhasználni. A foglalt IP-címtartományon belül a központi SIS II egy olyan dedikált IP-címcsoportot fog használni, amelyet sehol máshol nem alkalmaznak.

4.6.2.   Az IPv6 támogatása

A tagállamok helyi hálózatában alkalmazott protokoll feltehetően a TCP/IP lesz. Néhány telephely azonban a 4. verzión, míg mások a 6. verzión alapulnak majd. A hálózati hozzáférési pontoknak lehetőséget kell nyújtaniuk arra, hogy átjáróként szolgáljanak, és alkalmasnak kell lenniük arra, hogy a SIS II-ben és az N.SIS II-ben egyaránt használt hálózati protokolloktól függetlenül működjenek.

4.6.3.   Statikus útvonalválasztás

A CU és a BCU használhat egyetlen, azonos IP-címet a tagállamokkal való kommunikációhoz. Ezért a kommunikációs infrastruktúrának támogatnia kell a statikus útvonalválasztást.

4.6.4.   Fenntartott adatáramlási sebesség

Mindaddig, amíg a CU vagy a BCU kapcsolat terhelése 90 % alatt van, az adott tagállamnak képesnek kell lennie arra, hogy folyamatosan fenntartsa meghatározott sávszélessége 100 %-át.

4.6.5.   Egyéb előírások

A CS-SIS támogatásához a kommunikációs infrastruktúrának legalább a minimális műszaki előírásoknak meg kell felelnie:

Az átviteli késleltetés (a nagy forgalmú órákat is beleértve) a csomagok 95 %-ában 150 ms, vagy annál kevesebb kell hogy legyen, a csomagok 100 %-ában pedig kevesebb kell hogy legyen 200 ms-nál.

A csomagvesztés valószínűsége (a nagy forgalmú órákat is beleértve) a csomagok 95 %-ában 10–4 vagy annál kisebb, a csomagok 100 %-ában pedig 10–3-nál kisebb kell, hogy legyen.

A fent említett előírásokat minden egyes hozzáférési pont esetében külön kell figyelembe venni.

A CU és a BCU közötti kapcsolat üzenetváltási késleltetése 60 ms vagy annál kevesebb lehet.

4.7.   Rugalmasság

A CS-SIS megtervezésekor követelmény volt a magas szintű rendelkezésre állás. Emiatt a rendszer oly módon építette be a rugalmasságot az összetevők üzemzavarainak ellenszereként, hogy megkettőzte az összes berendezést.

A kommunikációs infrastruktúra összetevőinek az összetevők meghibásodásával szemben is rugalmasnak kell lenniük. A kommunikációs infrastruktúra szempontjából ez azt jelenti, hogy az alábbi összetevőknek kell rugalmasnak lenniük:

| — | gerinchálózat, |
| --- | --- |

—

gerinchálózat,

| — | útvonal-választási készülékek, |
| --- | --- |

—

útvonal-választási készülékek,

| — | megjelenési pontok, |
| --- | --- |

—

megjelenési pontok,

| — | helyihurok-kapcsolatok (beleértve a fizikailag fölösleges kábeleket), |
| --- | --- |

—

helyihurok-kapcsolatok (beleértve a fizikailag fölösleges kábeleket),

| — | biztonsági berendezések (titkosítóberendezések, tűzfalak stb.), |
| --- | --- |

—

biztonsági berendezések (titkosítóberendezések, tűzfalak stb.),

| — | minden általános szolgáltatás (DNS, NTP stb.), |
| --- | --- |

—

minden általános szolgáltatás (DNS, NTP stb.),

| — | LNI/BLNI. |
| --- | --- |

—

LNI/BLNI.

Az átkapcsolásnak minden hálózati berendezés esetében kézi beavatkozás nélkül kell működnie.

5.   Felügyelet

A felügyelet elősegítése érdekében a kommunikációs infrastruktúra felügyeleti eszközeinek alkalmasnak kell lenni arra, hogy integrálhatók legyenek a központi SIS II üzemeltetéséért felelős szervezet felügyeleti eszközeivel.

6.   Általános szolgáltatások

A dedikált hálózati és biztonsági szolgáltatásokon kívül a kommunikációs infrastruktúrának általános szolgáltatásokat is kell nyújtania.

A dedikált szolgáltatásokat mindkét központi egységen belül meg kell valósítani a redundanciával összefüggő célok érdekében.

Az alábbi szabadon választható általános szolgáltatásoknak jelen kell lenniük a kommunikációs infrastruktúrában:

| Szolgáltatás | További információk |
| --- | --- |
| DNS | Jelenleg a CU-ról a BCU-ra való vészhelyzeti átkapcsolási eljárás alapja hálózati hiba esetén az IP-címzések megváltoztatása az általános DNS szerveren belül. |
| E-mail továbbítás | Az általános e-mail relé használata hasznos lehet a különböző tagállamok e-mail telepítésének egységesítése céljából, és a dedikált szerverrel ellentétben semmit nem használ fel a CU/BCU hálózati forrásaiból.
  Az általános e-mail relét használó e-maileknek mindemellett meg kell felelniük biztonsági sablonjuknak. |
| NTP | Ez a szolgáltatás használható a hálózati berendezések óráinak összehangolásához. |

Szolgáltatás

További információk

DNS

Jelenleg a CU-ról a BCU-ra való vészhelyzeti átkapcsolási eljárás alapja hálózati hiba esetén az IP-címzések megváltoztatása az általános DNS szerveren belül.

E-mail továbbítás

Az általános e-mail relé használata hasznos lehet a különböző tagállamok e-mail telepítésének egységesítése céljából, és a dedikált szerverrel ellentétben semmit nem használ fel a CU/BCU hálózati forrásaiból.

Az általános e-mail relét használó e-maileknek mindemellett meg kell felelniük biztonsági sablonjuknak.

NTP

Ez a szolgáltatás használható a hálózati berendezések óráinak összehangolásához.

7.   Rendelkezésre állás

A CS-SIS-nek, valamint az LNI-nek és a BLNI-nek 99,99 %-os rendelkezésre állást kell tudni szolgáltatnia 28 napos folyamatos üzemelés mellett, kivéve a hálózati rendelkezésre állást.

A kommunikációs infrastruktúra rendelkezésre állásának aránya 99,99 %.

8.   Biztonságvédelmi szolgáltatások

8.1.   A hálózat titkosítása

A központi SIS II nem engedi, hogy magas, vagy igen magas védelmi követelményeket támasztó adatokat titkosítás nélkül a LAN-on kívülre továbbítsanak. Biztosítani kell, hogy a hálózati szolgáltató semmiképpen ne férjen hozzá a SIS II üzemeltetési adataihoz, illetve az azokhoz kapcsolódó SIRENE adatcserékhez.

A magas szintű biztonság fenntartása érdekében a kommunikációs infrastruktúrának lehetővé kell tennie a bizonyítványok/kulcsok kezelését. A titkosítási dobozok távoli rendszerfelügyeletét és távoli megfigyelését lehetségessé kell tenni. A titkosítási algoritmusoknak legalább az alábbi követelményeknek kell megfelelniük:

| — | Szimmetrikus titkosítási algoritmusok:






  — | 3DES (128 bits) vagy annál jobb. |
| --- | --- | --- |

—

Szimmetrikus titkosítási algoritmusok:

—

3DES (128 bits) vagy annál jobb.

| — | A kulcselőállításnak véletlenszerű értéken kell alapulnia, amely nem engedi a kulcstér csökkentését támadás alatt. |
| --- | --- |

—

A kulcselőállításnak véletlenszerű értéken kell alapulnia, amely nem engedi a kulcstér csökkentését támadás alatt.

| — | A titkosítási kulcsok, illetve a kulcsok visszafejtéséhez használható információk a 002E tárolóban mindig védettek. |
| --- | --- |

—

A titkosítási kulcsok, illetve a kulcsok visszafejtéséhez használható információk a 002E tárolóban mindig védettek.

| — | Aszimmetrikus titkosítási algoritmusok:






  — | RSA (1 024 bites mód) vagy annál jobb. |
| --- | --- | --- |

—

Aszimmetrikus titkosítási algoritmusok:

—

RSA (1 024 bites mód) vagy annál jobb.

| — | A kulcselőállításnak véletlenszerű értéken kell alapulnia, amely nem engedi a kulcstér csökkentését támadás alatt. |
| --- | --- |

—

A kulcselőállításnak véletlenszerű értéken kell alapulnia, amely nem engedi a kulcstér csökkentését támadás alatt.

Beágyazott biztonsági adattartalom protokollt (ESP, RFC2406) kell használni, alagút üzemmódban. Az adattartalmat és az eredeti IP-fejlécet titkosítani kell.

A munkamenetkulcsok cseréléséhez az internetkulcs-cserélő protokollt (IKE) kell használni.

Az IKE kulcsok nem lehetnek érvényesek egy napnál tovább.

A munkamenetkulcsok nem lehetnek 1 óránál hosszabbak.

8.2.   Egyéb biztonsági paraméterek

A SIS II hozzáférési pontok védelme mellett a kommunikációs infrastruktúrának a nem kötelező általános szolgáltatásokat is védenie kell. Ezeknek a szolgáltatásoknak a CS-SIS-éhez hasonló védelmi intézkedéseknek kell megfelelniük. Ezért minden általános szolgáltatást legalább tűzfallal, vírusirtóval és behatolásérzékelővel kell védeni. Továbbá az általános szolgáltatás eszközeit és védelmi intézkedéseit folyamatos biztonsági felügyelet alatt kell tartani (naplózás és nyomon követés).

A magas szintű biztonság fenntartása érdekében a központi SIS II üzemeltetéséért felelős szervezetnek tudomással kell bírnia bármilyen biztonsági problémáról, amely a kommunikációs infrastruktúrában jelentkezik. Ezért a kommunikációs infrastruktúrának lehetővé kell tennie, hogy a jelentősebb biztonsági problémákról késedelem nélkül jelentés készüljön a központi SIS II üzemeltetéséért felelős szervezet számára. Minden biztonsági problémáról rendszeresen, pl. havonta és eseti alapon beszámolót kell készíteni.

9.   Háttértámogatás

A kommunikációs infrastruktúra szolgáltatójának támogatási szolgáltatást kell biztosítania, amely kapcsolatot tart a központi SIS II üzemeltetéséért felelős szervezettel.

10.   Kommunikáció más rendszerekkel

A kommunikációs infrastruktúrának biztosítania kell, hogy az információ ne kerülhessen a kijelölt kommunikációs csatornákon kívülre. A technikai megvalósítás szempontjából ez azt jelenti, hogy:

| — | szigorúan tilos más hálózatokhoz való jogosulatlan és/vagy ellenőrizhetetlen hozzáférés. Ez magában foglalja az internetes kapcsolatokat, |
| --- | --- |

—

szigorúan tilos más hálózatokhoz való jogosulatlan és/vagy ellenőrizhetetlen hozzáférés. Ez magában foglalja az internetes kapcsolatokat,

| — | a hálózaton lévő más rendszerekbe nem szivároghat át adat; pl. nem megengedett a különböző IP VPN-ek (virtuális magánhálózatok) összekapcsolása. |
| --- | --- |

—

a hálózaton lévő más rendszerekbe nem szivároghat át adat; pl. nem megengedett a különböző IP VPN-ek (virtuális magánhálózatok) összekapcsolása.

A fent említett műszaki korlátozásokon kívül, amelyeket ez előidéz, a kommunikációs infrastruktúra támogatási szolgálatára is hatással van. A támogatási szolgálat nem adhat ki információt a központi SIS II-re vonatkozóan semmilyen más félnek, csakis a központi SIS II üzemeltetéséért felelős szervezetnek.

---

| 20.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 79/29 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 79/29

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2007. március 16.)

a Schengeni Információs Rendszer második generációjára vonatkozó hálózati követelmények (harmadik pillér) megállapításáról

(2007/171/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre,

tekintettel a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) kifejlesztéséről szóló, 2001. december 6-i 2001/886/IB tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikke a) pontjára,

mivel:

| (1) | A SIS II kifejlesztéséhez meg kell határozni a kommunikációs hálózatra és annak elemeire vonatkozó műszaki előírásokat, valamint a speciális hálózati követelményeket. |
| --- | --- |

(1)

A SIS II kifejlesztéséhez meg kell határozni a kommunikációs hálózatra és annak elemeire vonatkozó műszaki előírásokat, valamint a speciális hálózati követelményeket.

| (2) | Megfelelő rendelkezéseket kell létrehozni a Bizottság és a tagállamok között, különösen a tagállamokban lévő egységes nemzeti interfész elemei tekintetében. |
| --- | --- |

(2)

Megfelelő rendelkezéseket kell létrehozni a Bizottság és a tagállamok között, különösen a tagállamokban lévő egységes nemzeti interfész elemei tekintetében.

| (3) | Ez a határozat nem sérti a Bizottság egyéb, a SIS II kifejlesztéséhez kapcsolódó, különösen a biztonsági követelmények kialakításáról szóló határozatainak jövőbeni elfogadását. |
| --- | --- |

(3)

Ez a határozat nem sérti a Bizottság egyéb, a SIS II kifejlesztéséhez kapcsolódó, különösen a biztonsági követelmények kialakításáról szóló határozatainak jövőbeni elfogadását.

| (4) | Mind a 2424/2001/EK tanácsi rendelet (2), mind a 2001. december 6-i 2001/886/IB határozat szabályozza a SIS II fejlesztését. Annak érdekében, hogy a SIS II kifejlesztését szabályozó végrehajtási folyamat teljes egészében egységes legyen, e határozat rendelkezéseinek tükrözniük kell a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) vonatkozó hálózati követelmények megállapításáról szóló bizottsági határozat azon rendelkezéseit, amelyek a 2424/2001/EK rendelet alkalmazásában kerülnek elfogadásra. |
| --- | --- |

(4)

Mind a 2424/2001/EK tanácsi rendelet (2), mind a 2001. december 6-i 2001/886/IB határozat szabályozza a SIS II fejlesztését. Annak érdekében, hogy a SIS II kifejlesztését szabályozó végrehajtási folyamat teljes egészében egységes legyen, e határozat rendelkezéseinek tükrözniük kell a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) vonatkozó hálózati követelmények megállapításáról szóló bizottsági határozat azon rendelkezéseit, amelyek a 2424/2001/EK rendelet alkalmazásában kerülnek elfogadásra.

| (5) | Az Egyesült Királyság az EU-Szerződéshez és az EK-Szerződéshez csatolt, a schengeni vívmányoknak az Európai Unió keretébe történő beillesztéséről szóló jegyzőkönyv 5. cikkének, valamint a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2000. május 29-i 2000/365/EK tanácsi határozat (3) 8. cikke (2) bekezdésének megfelelően részt vesz ebben a határozatban. |
| --- | --- |

(5)

Az Egyesült Királyság az EU-Szerződéshez és az EK-Szerződéshez csatolt, a schengeni vívmányoknak az Európai Unió keretébe történő beillesztéséről szóló jegyzőkönyv 5. cikkének, valamint a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2000. május 29-i 2000/365/EK tanácsi határozat (3) 8. cikke (2) bekezdésének megfelelően részt vesz ebben a határozatban.

| (6) | Írország az EU-Szerződéshez és az EK-Szerződéshez csatolt, a schengeni vívmányoknak az Európai Unió keretébe történő beillesztéséről szóló jegyzőkönyv 5. cikkének, valamint az Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2002. február 28-i 2002/192/EK tanácsi határozat (4) 5. cikkének (1) bekezdésével és 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban részt vesz ebben a határozatban. |
| --- | --- |

(6)

Írország az EU-Szerződéshez és az EK-Szerződéshez csatolt, a schengeni vívmányoknak az Európai Unió keretébe történő beillesztéséről szóló jegyzőkönyv 5. cikkének, valamint az Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2002. február 28-i 2002/192/EK tanácsi határozat (4) 5. cikkének (1) bekezdésével és 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban részt vesz ebben a határozatban.

| (7) | Izland és Norvégia tekintetében e határozat az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közti, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az említett megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról szóló 1999/437/EK tanácsi határozat (5) 1. cikkének G. pontjában említett területre vonatkoznak. |
| --- | --- |

(7)

Izland és Norvégia tekintetében e határozat az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közti, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az említett megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról szóló 1999/437/EK tanácsi határozat (5) 1. cikkének G. pontjában említett területre vonatkoznak.

| (8) | Svájc tekintetében e határozat az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között megkötött, utóbbinak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyek az 1999/437/EK határozat 1. cikkének G. pontjában említett területhez tartoznak, összefüggésben az e megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról, valamint egyes rendelkezéseinek ideiglenes alkalmazásáról szóló 2004/849/EK tanácsi határozat (6) 4. cikkének (1) bekezdésével. |
| --- | --- |

(8)

Svájc tekintetében e határozat az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között megkötött, utóbbinak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyek az 1999/437/EK határozat 1. cikkének G. pontjában említett területhez tartoznak, összefüggésben az e megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról, valamint egyes rendelkezéseinek ideiglenes alkalmazásáról szóló 2004/849/EK tanácsi határozat (6) 4. cikkének (1) bekezdésével.

| (9) | E határozat a csatlakozási okmány 3. cikkének (1) bekezdése értelmében a schengeni vívmányokon alapuló, illetve azokkal egyéb módon összefüggő jogi aktus. |
| --- | --- |

(9)

E határozat a csatlakozási okmány 3. cikkének (1) bekezdése értelmében a schengeni vívmányokon alapuló, illetve azokkal egyéb módon összefüggő jogi aktus.

| (10) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 2001/886/EK határozat 5. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 2001/886/EK határozat 5. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

Egyetlen cikk

A SIS II kommunikációs infrastruktúrája fizikai architektúrájának megtervezéséhez kapcsolódó műszaki előírásokat e határozat melléklete határozza meg.

Kelt Brüsszelben, 2007. március 16-án.

a Bizottság részéről

Franco FRATTINI

alelnök

---

(1)  HL L 328., 2001.12.13., 1. o.

1

(2)  HL L 328., 2001.12.13., 4. o. Az 1988/2006/EK rendelettel (HL L 411., 2006.12.30., 1. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 131., 2000.6.1., 43. o. A 2004/926/EK határozattal (HL L 395., 2004.12.31., 70. o.) módosított határozat.

3

(4)  HL L 64., 2002.3.7., 20. o.

4

(5)  HL L 176., 1999.7.10., 31. o.

5

(6)  HL L 368., 2004.12.15., 26. o.

6

---

MELLÉKLET

TARTALOMJEGYZÉK

| 1. | Bevezetés ... |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Mozaikszavak és rövidítések ... |
| --- | --- |

1.1.

| 2. | Általános áttekintés ... |
| --- | --- |

2.

| 3. | Földrajzi lefedettség ... |
| --- | --- |

3.

| 4. | Hálózati szolgáltatások ... |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | Hálózati elrendezés ... |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | A CS-SIS fő- és tartalékpéldánya közötti kapcsolat típusa ... |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Sávszélesség ... |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Szolgáltatási kategóriák ... |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Támogatott protokollok ... |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Műszaki előírások ... |
| --- | --- |

4.6.

| 4.6.1. | IP-címzés ... |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | Az IPv6 támogatása ... |
| --- | --- |

4.6.2.

| 4.6.3. | Statikus útvonalválasztás ... |
| --- | --- |

4.6.3.

| 4.6.4. | Fenntartott adatáramlási sebesség ... |
| --- | --- |

4.6.4.

| 4.6.5. | Egyéb előírások ... |
| --- | --- |

4.6.5.

| 4.7. | Rugalmasság ... |
| --- | --- |

4.7.

| 5. | Felügyelet ... |
| --- | --- |

5.

| 6. | Általános szolgáltatások ... |
| --- | --- |

6.

| 7. | Rendelkezésre állás ... |
| --- | --- |

7.

| 8. | Biztonságvédelmi szolgáltatások ... |
| --- | --- |

8.

| 8.1. | A hálózat titkosítása ... |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Egyéb biztonsági paraméterek ... |
| --- | --- |

8.2.

| 9. | Háttértámogatás ... |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kommunikáció más rendszerekkel ... |
| --- | --- |

10.

1.   Bevezetés

E dokumentum ismerteti a kommunikációs hálózat kialakítását, annak alkotóelemeit, valamint az egyedi hálózati követelményeket.

1.1.   Mozaikszavak és rövidítések

Az alábbi szakasz a dokumentum további részében használt rövidítéseket ismerteti.

| Mozaikszavak és rövidítések | Magyarázat |
| --- | --- |
| BLNI | Tartalék helyi nemzeti interfész (Backup Local National Interface) |
| CEP | Központi végpont (Central End Point) |
| CNI | Központi nemzeti interfész (Central National Interface) |
| CS | Központi rendszer (Central System) |
| CS-SIS | A SIS II adatbázist tartalmazó műszaki támogató funkció |
| DNS | Tartománynév-kiszolgáló (Domain Name Server) |
| FCIP | IP-alapú üvegszálas hálózat (Fibre Channel over IP) |
| FTP | Fájlátviteli protokoll (File Transport Protocol) |
| HTTP | Hiperszöveg-átviteli protokoll (Hyper Text Transfer Protocol) |
| IP | Internetprotokoll |
| LAN | Helyi hálózat (Local Area Network) |
| LNI | Helyi nemzeti interfész (Local National Interface) |
| Mbps | Megabit/másodperc |
| MDC | Fejlesztési fővállalkozó |
| N.SIS II | Az egyes tagállamokban található nemzeti szakasz |
| NI-SIS | Egységes nemzeti interfész |
| NTP | Hálózati idő protokoll (Network Time Protocol) |
| SAN | Adattároló hálózat (Storage Area Network) |
| SDH | Szinkron digitális hierarchia (Synchronous Digital Hierarchy) |
| SIS II | A Schengeni Információs Rendszer második generációja |
| SMTP | Egyszerű levéltovábbítási protokoll (Simple Mail Transport Protocol) |
| SNMP | Egyszerű hálózatkezelő protokoll (Simple Network Management Protocol) |
| s-TESTA | A közigazgatási szervek közötti biztonságos transzeurópai telematikai szolgáltatások az IDABC programba (páneurópai e-kormányzati szolgáltatások közigazgatási szervek, üzleti vállalkozások és polgárok részére történő interoperábilis nyújtása, a 2004. április 21-i 2004/387/EK európai parlamenti és tanácsi határozat) tartozó intézkedés |
| TCP | Átvitelvezérlő protokoll (Transmission Control Protocol) |
| VIS | Vízuminformációs rendszer (Visa Information System) |
| VPN | Virtuális magánhálózat (Virtual Private Network) |
| WAN | Nagy kiterjedésű hálózat (Wide Area Network) |

Mozaikszavak és rövidítések

Magyarázat

BLNI

Tartalék helyi nemzeti interfész (Backup Local National Interface)

CEP

Központi végpont (Central End Point)

CNI

Központi nemzeti interfész (Central National Interface)

CS

Központi rendszer (Central System)

CS-SIS

A SIS II adatbázist tartalmazó műszaki támogató funkció

DNS

Tartománynév-kiszolgáló (Domain Name Server)

FCIP

IP-alapú üvegszálas hálózat (Fibre Channel over IP)

FTP

Fájlátviteli protokoll (File Transport Protocol)

HTTP

Hiperszöveg-átviteli protokoll (Hyper Text Transfer Protocol)

IP

Internetprotokoll

LAN

Helyi hálózat (Local Area Network)

LNI

Helyi nemzeti interfész (Local National Interface)

Mbps

Megabit/másodperc

MDC

Fejlesztési fővállalkozó

N.SIS II

Az egyes tagállamokban található nemzeti szakasz

NI-SIS

Egységes nemzeti interfész

NTP

Hálózati idő protokoll (Network Time Protocol)

SAN

Adattároló hálózat (Storage Area Network)

SDH

Szinkron digitális hierarchia (Synchronous Digital Hierarchy)

SIS II

A Schengeni Információs Rendszer második generációja

SMTP

Egyszerű levéltovábbítási protokoll (Simple Mail Transport Protocol)

SNMP

Egyszerű hálózatkezelő protokoll (Simple Network Management Protocol)

s-TESTA

A közigazgatási szervek közötti biztonságos transzeurópai telematikai szolgáltatások az IDABC programba (páneurópai e-kormányzati szolgáltatások közigazgatási szervek, üzleti vállalkozások és polgárok részére történő interoperábilis nyújtása, a 2004. április 21-i 2004/387/EK európai parlamenti és tanácsi határozat) tartozó intézkedés

TCP

Átvitelvezérlő protokoll (Transmission Control Protocol)

VIS

Vízuminformációs rendszer (Visa Information System)

VPN

Virtuális magánhálózat (Virtual Private Network)

WAN

Nagy kiterjedésű hálózat (Wide Area Network)

2.   Általános áttekintés

A SIS II a következőkből áll:

| — | a központi rendszer (a továbbiakban: „a központi SIS II”) a következőkből áll:






  — | a SIS II-t tartalmazó technikai támogatóegység (a továbbiakban: „CS-SIS”). A fő CS-SIS technikai felügyeletet és igazgatást lát el, és a katasztrófa CS-SIS a fő CS-SIS minden funkcióját képes biztosítani e rendszer meghibásodása esetén, |
| --- | --- | --- |

—

a központi rendszer (a továbbiakban: „a központi SIS II”) a következőkből áll:

—

a SIS II-t tartalmazó technikai támogatóegység (a továbbiakban: „CS-SIS”). A fő CS-SIS technikai felügyeletet és igazgatást lát el, és a katasztrófa CS-SIS a fő CS-SIS minden funkcióját képes biztosítani e rendszer meghibásodása esetén,

| — | egy egységes nemzeti interfész (a továbbiakban: „NI-SIS”), |
| --- | --- |

—

egy egységes nemzeti interfész (a továbbiakban: „NI-SIS”),

| — | nemzeti szakasz (a továbbiakban: „N.SIS II”) minden egyes tagállamban, amely a központi SIS II-vel kommunikáló nemzeti adatrendszerekből áll. Az N.SIS II tartalmazhat egy adatállományt (a továbbiakban: „nemzeti másolat”), amely tartalmazza a SIS II adatbázis teljes vagy részleges másolatát, |
| --- | --- |

—

nemzeti szakasz (a továbbiakban: „N.SIS II”) minden egyes tagállamban, amely a központi SIS II-vel kommunikáló nemzeti adatrendszerekből áll. Az N.SIS II tartalmazhat egy adatállományt (a továbbiakban: „nemzeti másolat”), amely tartalmazza a SIS II adatbázis teljes vagy részleges másolatát,

| — | a CS-SIS és az NI-SIS közötti kommunikációs infrastruktúra (kommunikációs infrastruktúra), amely a SIS II adatok, valamint a SIRENE irodák közötti adatcsere céljára rendelt kódolt virtuális hálózatot képez. |
| --- | --- |

—

a CS-SIS és az NI-SIS közötti kommunikációs infrastruktúra (kommunikációs infrastruktúra), amely a SIS II adatok, valamint a SIRENE irodák közötti adatcsere céljára rendelt kódolt virtuális hálózatot képez.

Az NI-SIS a következőkből áll:

| — | minden tagállamban egy helyi nemzeti interfész (LNI), amely fizikailag összeköti a tagállamot a biztonságos kommunikációs hálózattal és tartalmazza a SIS II és a SIRENE forgalma számára fenntartott titkosítási eszközöket. Az LNI a tagállamok telepén helyezkedik el, |
| --- | --- |

—

minden tagállamban egy helyi nemzeti interfész (LNI), amely fizikailag összeköti a tagállamot a biztonságos kommunikációs hálózattal és tartalmazza a SIS II és a SIRENE forgalma számára fenntartott titkosítási eszközöket. Az LNI a tagállamok telepén helyezkedik el,

| — | nem kötelező tartalék helyi nemzeti interfész (BLNI), amely pontosan ugyanazzal a tartalommal és funkcióval rendelkezik, mint az LNI. |
| --- | --- |

—

nem kötelező tartalék helyi nemzeti interfész (BLNI), amely pontosan ugyanazzal a tartalommal és funkcióval rendelkezik, mint az LNI.

Az LNI és a BLNI kizárólag a SIS II rendszer és a SIRENE adatcseréire használható. Az LNI és a BLNI konkrét konfigurációját az egyes tagállamokkal együtt kell meghatározni és arról megállapodni annak érdekében, hogy tekintetbe vegyék a biztonsági követelményeket, a berendezés fizikai helyét és az üzembe helyezés feltételeit, beleértve a hálózati szolgáltató által biztosított szolgáltatásokat, azaz a fizikai s-TESTA kapcsolat tartalmazhat számos VPN alagutat más rendszerekhez, mint például a VIS és az Eurodac,

| — | egy központi nemzeti interfész (a továbbiakban: „CNI”), amely egy olyan alkalmazás, amely hozzáférést biztosít a CS-SIS-hez. Minden tagállamnak külön logikai hozzáférési pontja van a CNI-hez egy központi tűzfalon keresztül. |
| --- | --- |

—

egy központi nemzeti interfész (a továbbiakban: „CNI”), amely egy olyan alkalmazás, amely hozzáférést biztosít a CS-SIS-hez. Minden tagállamnak külön logikai hozzáférési pontja van a CNI-hez egy központi tűzfalon keresztül.

A CS-SIS és a NI-SIS közötti kommunikációs infrastruktúra a következőkből áll:

| — | a közigazgatási szervek közötti biztonságos transzeurópai telematikai szolgáltatások (a továbbiakban: s-TESTA) hálózata, amely a SIS II adatok, valamint a SIRENE adatforgalma számára titkosított virtuális magánhálózatot képez. |
| --- | --- |

—

a közigazgatási szervek közötti biztonságos transzeurópai telematikai szolgáltatások (a továbbiakban: s-TESTA) hálózata, amely a SIS II adatok, valamint a SIRENE adatforgalma számára titkosított virtuális magánhálózatot képez.

3.   Földrajzi lefedettség

A kommunikációs infrastruktúrának képesnek kell lennie az előírt szolgáltatások biztosítására és lefedésére minden tagállam számára.

Az összes EU-tagállam (Belgium, Franciaország, Németország, Luxemburg, Hollandia, Olaszország, Portugália, Spanyolország, Görögország, Ausztria, Dánia, Finnország, Svédország, Ciprus, Cseh Köztársaság, Észtország, Magyarország, Lettország, Litvánia, Málta, Lengyelország, Szlovákia, Szlovénia, az Egyesült Királyság és Írország), valamint Norvégia, Izland, Svájc.

Ezenkívül a most csatlakozott országok (Románia és Bulgária) lefedettségéről is gondoskodni kell.

Végül a kommunikációs infrastruktúrának alkalmasnak kell lennie arra, hogy kiterjeszthető legyen bármely más, a központi SIS II-höz csatlakozó országra vagy szervre (pl. Europol, Eurojust).

4.   Hálózati szolgáltatások

Egy protokoll vagy architektúra említését úgy kell értelmezni, hogy egyenértékű jövőbeni technológiák, protokollok és architektúrák szintén elfogadhatók.

4.1.   Hálózati elrendezés

A SIS II architektúrája központosított szolgáltatásokat alkalmaz, amelyek hozzáférhetőek a különböző tagállamokból. A rugalmasság céljából ezeket a központosított szolgáltatásokat megkettőzték, konkrétan a CS-SIS-t és a CU-t a franciaországi Strasbourgba, míg a tartalék CS-SIS-t és a tartalék CU-t az ausztriai St Johann im Pongauba telepítették.

A központi egységek fő- és tartalékrendszereinek elérhetőnek kell lenniük a különböző tagállamokból. A részt vevő országok többszörös hálózati hozzáférési pontokkal rendelkezhetnek, egy LNI-vel és egy BLNI-vel, amely összekapcsolja a nemzeti rendszert a központi szolgáltatásokkal.

A központi szolgálatokkal való fő összeköttetésen kívül a kommunikációs infrastruktúrának támogatnia kell a kétoldalú kiegészítő információcserét a különböző tagállamok SIRENE irodái között.

4.2.   A CS-SIS fő- és tartalékpéldánya közötti kapcsolat típusa

A CS-SIS fő- és tartalékpéldányának összekapcsolásához szükséges kapcsolat típusa SDH gyűrű vagy egy azzal egyenértékű kapcsolattípus, ami azt jelenti, hogy nyitva kell állnia az új, jövőbeni architektúrák és technológiák számára is. Az SDH infrastruktúrát arra használják fel, hogy mindkét központi egység helyi hálózatát egyetlen egységes helyi hálózattá kapcsolják össze. Ezt a LAN-t a CU és a BCU folyamatos szinkronizálására használják fel.

4.3.   Sávszélesség

A kommunikációs infrastruktúra alapvetően fontos követelménye a sávszélesség nagysága, amelyet a különböző összekapcsolt területeknek biztosíthat, és az a képessége, hogy ezt a sávszélességet a gerinchálózaton belül támogassa.

Az LNI-hez és a nem kötelező BLNI-hez szükséges sávszélesség minden tagállam számára más lesz, főként a nemzeti másolatok, a központi keresés és a biometrikus információcsere használatának választásától függően.

Az, hogy a kommunikációs infrastruktúra ténylegesen milyen méretek nyújtása mellett dönt, lényegtelen mindaddig, amíg megfelel minden tagállam minimális szükségletének.

Minden egyes fent említett telephelytípus nagy mennyiségű adatot (alfanumerikus, biometrikus adatok és teljes dokumentumok) továbbíthat mindkét irányba. Ezért a kommunikációs infrastruktúrának megfelelő minimális garantált feltöltési és letöltési sebességet kell biztosítania minden egyes kapcsolathoz.

A kommunikációs infrastruktúrának 2 Mbps (megabit/másodperc) és 155 Mbps (megabit/másodperc) közötti vagy annál nagyobb méretű kapcsolatot kell biztosítania. A hálózatnak megfelelő minimális garantált feltöltési és letöltési sebességet kell biztosítania minden egyes csatlakozáshoz, és sebességénél fogva támogatnia kell a hálózati hozzáférési pontok sávszélességének teljes nagyságát.

4.4.   Szolgáltatási kategóriák

A központi SIS II támogatja a lekérdezések/figyelmeztetések priorizálásának képességét. Származtatott követelményként a kommunikációs infrastruktúra a forgalom priorizálásának lehetőségét is támogatni fogja.

A hálózatpriorizálási paramétereket feltehetőleg a központi SIS II állapítja meg minden olyan csomagra, amelyre szükséges. Az alkalmazott módszer a súlyozott, egyenlő esélyű sorba állítás. Ez feltételezi, hogy a kommunikációs infrastruktúra képes átvenni a forráshálózaton lévő adatcsomagokhoz hozzárendelt rangsorolást és a csomagokat ennek megfelelően kezelni saját gerinchálózatán belül. Továbbá a kommunikációs infrastruktúrának a távoli telephelyen azokat a kiindulási csomagokat kell szolgáltatnia, amelyek a forrás LAN-ban megállapított rangsorolást tartalmazzák.

4.5.   Támogatott protokollok

A központi SIS II számos hálózatépítő kommunikációs protokollt használ. A kommunikációs infrastruktúrának a hálózati kommunikációs protokollok széles skáláját kell támogatnia. A támogatandó szabványprotokollok a HTTP, FTP, NTP, SMTP, SNMP és a DNS.

A szabványos protokollokon kívül a kommunikációs infrastruktúrának különböző alagútprotokollok, a SAN replikációs protokollok és a szabadalmazott BEA WebLogic Java-to-Java kapcsolati protokolljainak kezelésére is alkalmasnak kell lennie. A titkosított forgalomnak a célállomáshoz történő továbbításához alagútprotokollokat használnak fel, mint például a biztonságos IP-alagút üzemmódban.

4.6.   Műszaki előírások

4.6.1.   IP-címzés

A kommunikációs infrastruktúrának egy sor foglalt IP-címmel kell rendelkeznie, amelyet csak az adott hálózatban lehet felhasználni. A foglalt IP-címtartományon belül a központi SIS II egy olyan dedikált IP-cím-csoportot fog használni, amelyet sehol máshol nem alkalmaznak.

4.6.2.   Az IPv6 támogatása

A tagállamok helyi hálózatában alkalmazott protokoll feltehetően a TCP/IP lesz. Néhány telephely azonban a 4. verzión, míg mások a 6. verzión alapulnak majd. A hálózati hozzáférési pontoknak lehetőséget kell nyújtaniuk arra, hogy átjáróként szolgáljanak, és alkalmasnak kell lenniük arra, hogy a SIS II-ben és az N.SIS II-ben egyaránt használt hálózati protokolloktól függetlenül működjenek.

4.6.3.   Statikus útvonalválasztás

A CU és a BCU használhat egyetlen, azonos IP-címet a tagállamokkal való kommunikációhoz. Ezért a kommunikációs infrastruktúrának támogatnia kell a statikus útvonalválasztást.

4.6.4.   Fenntartott adatáramlási sebesség

Mindaddig, amíg a CU vagy a BCU kapcsolat terhelése 90 % alatt van, az adott tagállamnak képesnek kell lennie arra, hogy folyamatosan fenntartsa meghatározott sávszélessége 100 %-át.

4.6.5.   Egyéb előírások

A CS-SIS támogatásához a kommunikációs infrastruktúrának legalább a minimális műszaki előírásoknak meg kell felelnie.

Az átviteli késleltetés (a nagy forgalmú órákat is beleértve) a csomagok 95 %-ában 150 ms, vagy annál kevesebb kell hogy legyen, a csomagok 100 %-ában pedig kevesebb kell hogy legyen 200 ms-nál.

A csomagvesztés valószínűsége (a nagy forgalmú órákat is beleértve) a csomagok 95 %-ában 10–4 vagy annál kisebb, a csomagok 100 %-ában pedig 10–3-nál kisebb kell, hogy legyen.

A fent említett előírásokat minden egyes hozzáférési pont esetében külön kell figyelembe venni.

A CU és a BCU közötti kapcsolat üzenetváltási késleltetése 60 ms vagy annál kevesebb lehet.

4.7.   Rugalmasság

A CS-SIS megtervezésekor követelmény volt a magas szintű rendelkezésre állás. Emiatt a rendszer oly módon építette be a rugalmasságot az összetevők üzemzavarainak ellenszereként, hogy megkettőzte az összes berendezést.

A kommunikációs infrastruktúra összetevőinek az összetevők meghibásodásával szemben is rugalmasnak kell lenniük. A kommunikációs infrastruktúra szempontjából ez azt jelenti, hogy az alábbi összetevőknek kell rugalmasnak lenniük.

| — | gerinchálózat, |
| --- | --- |

—

gerinchálózat,

| — | útvonal-választási készülékek, |
| --- | --- |

—

útvonal-választási készülékek,

| — | megjelenési pontok, |
| --- | --- |

—

megjelenési pontok,

| — | helyi hurok kapcsolatok (beleértve a fizikailag fölösleges kábeleket), |
| --- | --- |

—

helyi hurok kapcsolatok (beleértve a fizikailag fölösleges kábeleket),

| — | biztonsági berendezések (titkosító berendezések, tűzfalak stb.), |
| --- | --- |

—

biztonsági berendezések (titkosító berendezések, tűzfalak stb.),

| — | minden általános szolgáltatás (DNS, NTP stb.), |
| --- | --- |

—

minden általános szolgáltatás (DNS, NTP stb.),

| — | LNI/BLNI. |
| --- | --- |

—

LNI/BLNI.

Az átkapcsolásnak minden hálózati berendezés esetében kézi beavatkozás nélkül kell működnie.

5.   Felügyelet

A felügyelet elősegítése érdekében a kommunikációs infrastruktúra felügyeleti eszközeinek alkalmasnak kell lenni arra, hogy integrálhatók legyenek a központi SIS II üzemeltetéséért felelős szervezet felügyeleti eszközeivel.

6.   Általános szolgáltatások

A dedikált hálózati és biztonsági szolgáltatásokon kívül a kommunikációs infrastruktúrának általános szolgáltatásokat is kell nyújtania.

A dedikált szolgáltatásokat mindkét központi egységen belül meg kell valósítani a redundanciával összefüggő célok érdekében.

Az alábbi szabadon választható általános szolgáltatásoknak jelen kell lenniük a kommunikációs infrastruktúrában:

| Szolgáltatás | További információk |
| --- | --- |
| DNS | Jelenleg a CU-ról a BCU-ra való vészhelyzeti átkapcsolási eljárás alapja hálózati hiba esetén az IP-címzések megváltoztatása az általános DNS szerveren belül. |
| E-mail továbbítás | Az általános e-mail relé használata hasznos lehet a különböző tagállamok e-mail telepítésének egységesítése céljából, és a dedikált szerverrel ellentétben semmit nem használ fel a CU/BCU hálózati forrásaiból.
  Az általános e-mail relét használó e-maileknek mindemellett meg kell felelniük biztonsági sablonjuknak. |
| NTP | Ez a szolgáltatás használható a hálózati berendezések óráinak összehangolásához. |

Szolgáltatás

További információk

DNS

Jelenleg a CU-ról a BCU-ra való vészhelyzeti átkapcsolási eljárás alapja hálózati hiba esetén az IP-címzések megváltoztatása az általános DNS szerveren belül.

E-mail továbbítás

Az általános e-mail relé használata hasznos lehet a különböző tagállamok e-mail telepítésének egységesítése céljából, és a dedikált szerverrel ellentétben semmit nem használ fel a CU/BCU hálózati forrásaiból.

Az általános e-mail relét használó e-maileknek mindemellett meg kell felelniük biztonsági sablonjuknak.

NTP

Ez a szolgáltatás használható a hálózati berendezések óráinak összehangolásához.

7.   Rendelkezésre állás

A CS-SIS-nek, valamint az LNI-nek és a BLNI-nek 99,99 %-os rendelkezésre állást kell tudni szolgáltatnia 28 napos folyamatos üzemelés mellett, kivéve a hálózati rendelkezésre állást.

A kommunikációs infrastruktúra rendelkezésre állásának aránya 99,99 %.

8.   Biztonságvédelmi szolgáltatások

8.1.   A hálózat titkosítása

A központi SIS II nem engedi, hogy magas, vagy igen magas védelmi követelményeket támasztó adatokat titkosítás nélkül a LAN-on kívülre továbbítsanak. Biztosítani kell, hogy a hálózati szolgáltató semmiképpen ne férjen hozzá a SIS II üzemeltetési adataihoz, illetve az azokhoz kapcsolódó SIRENE adatcserékhez.

A magas szintű biztonság fenntartása érdekében a kommunikációs infrastruktúrának lehetővé kell tennie a bizonyítványok/kulcsok kezelését. A titkosítási dobozok távoli rendszerfelügyeletét és távoli megfigyelését lehetségessé kell tenni. A titkosítási algoritmusoknak legalább az alábbi követelményeknek kell megfelelniük.

| — | Szimmetrikus titkosítási algoritmusok:






  — | 3DES (128 bits) vagy annál jobb. |
| --- | --- | --- |

—

Szimmetrikus titkosítási algoritmusok:

—

3DES (128 bits) vagy annál jobb.

| — | A kulcselőállításnak véletlenszerű értéken kell alapulnia, amely nem engedi a kulcstér csökkentését támadás alatt. |
| --- | --- |

—

A kulcselőállításnak véletlenszerű értéken kell alapulnia, amely nem engedi a kulcstér csökkentését támadás alatt.

| — | A titkosítási kulcsok, illetve a kulcsok visszafejtéséhez használható információk a 002E tárolóban mindig védettek. |
| --- | --- |

—

A titkosítási kulcsok, illetve a kulcsok visszafejtéséhez használható információk a 002E tárolóban mindig védettek.

| — | Aszimmetrikus titkosítási algoritmusok:






  — | RSA (1 024 bites mód) vagy annál jobb. |
| --- | --- | --- |

—

Aszimmetrikus titkosítási algoritmusok:

—

RSA (1 024 bites mód) vagy annál jobb.

| — | A kulcselőállításnak véletlenszerű értéken kell alapulnia, amely nem engedi a kulcstér csökkentését támadás alatt. |
| --- | --- |

—

A kulcselőállításnak véletlenszerű értéken kell alapulnia, amely nem engedi a kulcstér csökkentését támadás alatt.

Beágyazott biztonsági adattartalom protokollt (ESP, RFC2406) kell használni, alagút üzemmódban. Az adattartalmat és az eredeti IP-fejlécet titkosítani kell.

A munkamenetkulcsok cseréléséhez az internetkulcs-cserélő protokollt (IKE) kell használni.

Az IKE kulcsok nem lehetnek érvényesek egy napnál tovább.

A munkamenetkulcsok nem lehetnek 1 óránál hosszabbak.

8.2.   Egyéb biztonsági paraméterek

A SIS II hozzáférési pontok védelme mellett a kommunikációs infrastruktúrának a nem kötelező általános szolgáltatásokat is védenie kell. Ezeknek a szolgáltatásoknak a CS-SIS-éhez hasonló védelmi intézkedéseknek kell megfelelniük. Ezért minden általános szolgáltatást legalább tűzfallal, vírusirtóval és behatolásérzékelővel kell védeni. Továbbá az általános szolgáltatás eszközeit és védelmi intézkedéseit folyamatos biztonsági felügyelet alatt kell tartani (naplózás és nyomon követés).

A magas szintű biztonság fenntartása érdekében a központi SIS II üzemeltetéséért felelős szervezetnek tudomással kell bírnia bármilyen biztonsági problémáról, amely a kommunikációs infrastruktúrában jelentkezik. Ezért a kommunikációs infrastruktúrának lehetővé kell tennie, hogy a jelentősebb biztonsági problémákról késedelem nélkül jelentés készüljön a központi SIS II üzemeltetéséért felelős szervezet számára. Minden biztonsági problémáról rendszeresen, pl. havonta és eseti alapon beszámolót kell készíteni.

9.   Háttértámogatás

A kommunikációs infrastruktúra szolgáltatójának támogatási szolgáltatást kell biztosítania, amely kapcsolatot tart a központi SIS II üzemeltetéséért felelős szervezettel.

10.   Kommunikáció más rendszerekkel

A kommunikációs infrastruktúrának biztosítania kell, hogy az információ ne kerülhessen a kijelölt kommunikációs csatornákon kívülre. A technikai megvalósítás szempontjából ez azt jelenti, hogy:

| — | szigorúan tilos más hálózatokhoz való jogosulatlan és/vagy ellenőrizhetetlen hozzáférés. Ez magában foglalja az internetes kapcsolatokat, |
| --- | --- |

—

szigorúan tilos más hálózatokhoz való jogosulatlan és/vagy ellenőrizhetetlen hozzáférés. Ez magában foglalja az internetes kapcsolatokat,

| — | a hálózaton lévő más rendszerekbe nem szivároghat át adat; pl. nem megengedett a különböző IP VPN-ek (virtuális magánhálózatok) összekapcsolása. |
| --- | --- |

—

a hálózaton lévő más rendszerekbe nem szivároghat át adat; pl. nem megengedett a különböző IP VPN-ek (virtuális magánhálózatok) összekapcsolása.

A fent említett műszaki korlátozásokon kívül, amelyeket ez előidéz, a kommunikációs infrastruktúra támogatási szolgálatára is hatással van. A támogatási szolgálat nem adhat ki információt a központi SIS II-re vonatkozóan semmilyen más félnek, csakis a központi SIS II üzemeltetéséért felelős szervezetnek.

---

| 20.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 79/38 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 79/38

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2007. március 19.)

a szakmai képesítések elismerésével foglalkozó koordinátorcsoport felállításáról

(2007/172/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

mivel:

| (1) | A Szerződés 3. cikke (1) bekezdésének c) pontja az Európai Közösség és a tagállamok feladatául tűzte ki a személyek és a szolgáltatások szabad mozgását gátló akadályok eltörlését. A tagállamok állampolgárai számára a szabad mozgás magában foglalja különösen annak lehetőségét, hogy valamely szakmát önálló vállalkozóként vagy alkalmazottként a szakmai képesítés megszerzésének helye szerinti tagállamtól eltérő tagállamban gyakoroljanak. Ezenkívül a Szerződés 47. cikkének célja, hogy biztosítsa a megfelelő képesítéssel rendelkező szakemberek szabad mozgását a képesítések vonatkozásában szabályozott szakmák területén. |
| --- | --- |

(1)

A Szerződés 3. cikke (1) bekezdésének c) pontja az Európai Közösség és a tagállamok feladatául tűzte ki a személyek és a szolgáltatások szabad mozgását gátló akadályok eltörlését. A tagállamok állampolgárai számára a szabad mozgás magában foglalja különösen annak lehetőségét, hogy valamely szakmát önálló vállalkozóként vagy alkalmazottként a szakmai képesítés megszerzésének helye szerinti tagállamtól eltérő tagállamban gyakoroljanak. Ezenkívül a Szerződés 47. cikkének célja, hogy biztosítsa a megfelelő képesítéssel rendelkező szakemberek szabad mozgását a képesítések vonatkozásában szabályozott szakmák területén.

| (2) | A szakmai képesítések elismeréséről szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (1) azért fogadták el, hogy biztosítsák a megfelelő képesítéssel rendelkező szakemberek szabad mozgását olyan esetekben, amikor az adott szakma gyakorlásához való jogot a tagállamok szabályozzák a képesítések vonatkozásában. Az említett irányelv tizenöt hatályos irányelvet foglal egységes szerkezetbe, és célja a képesítések elismerésével kapcsolatban fennálló szabályok egyszerűsítése, valamint az ideiglenes szolgáltatásnyújtás további könnyítése. Az irányelv végrehajtása, valamint a képesítések vonatkozásában szabályozott szakmák területén a belső piac megvalósítása érdekében a Bizottságnak szüksége lehet tanácsadó szerv keretében működő szakértők szakértelmére. |
| --- | --- |

(2)

A szakmai képesítések elismeréséről szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (1) azért fogadták el, hogy biztosítsák a megfelelő képesítéssel rendelkező szakemberek szabad mozgását olyan esetekben, amikor az adott szakma gyakorlásához való jogot a tagállamok szabályozzák a képesítések vonatkozásában. Az említett irányelv tizenöt hatályos irányelvet foglal egységes szerkezetbe, és célja a képesítések elismerésével kapcsolatban fennálló szabályok egyszerűsítése, valamint az ideiglenes szolgáltatásnyújtás további könnyítése. Az irányelv végrehajtása, valamint a képesítések vonatkozásában szabályozott szakmák területén a belső piac megvalósítása érdekében a Bizottságnak szüksége lehet tanácsadó szerv keretében működő szakértők szakértelmére.

| (3) | Ezért helyénvaló szakértői csoportot felállítani a szakmai képesítések elismerése területén, valamint meghatározni feladatait és felépítését. |
| --- | --- |

(3)

Ezért helyénvaló szakértői csoportot felállítani a szakmai képesítések elismerése területén, valamint meghatározni feladatait és felépítését.

| (4) | A szakértői csoportnak segítenie kell a belső piac megvalósítását a képesítések vonatkozásában szabályozott szakmák területén. |
| --- | --- |

(4)

A szakértői csoportnak segítenie kell a belső piac megvalósítását a képesítések vonatkozásában szabályozott szakmák területén.

| (5) | A szakmai képesítések elismerésével foglalkozó koordinátorcsoportnak a tagállamok által a 2005/36/EK irányelv alapján kijelölt nemzeti koordinátorokból kell állnia. Az említett irányelv szerint e koordinátorok feladata, hogy elősegítsék az irányelv egységes alkalmazását, valamint összegyűjtsék az alkalmazása szempontjából fontos valamennyi információt. |
| --- | --- |

(5)

A szakmai képesítések elismerésével foglalkozó koordinátorcsoportnak a tagállamok által a 2005/36/EK irányelv alapján kijelölt nemzeti koordinátorokból kell állnia. Az említett irányelv szerint e koordinátorok feladata, hogy elősegítsék az irányelv egységes alkalmazását, valamint összegyűjtsék az alkalmazása szempontjából fontos valamennyi információt.

| (6) | A 2001/844/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozat (2) mellékletében megállapított bizottsági biztonsági szabályok sérelme nélkül meg kell állapítani azokat a szabályokat, amelyek szerint a csoport tagjai információkat hozhatnak nyilvánosságra. |
| --- | --- |

(6)

A 2001/844/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozat (2) mellékletében megállapított bizottsági biztonsági szabályok sérelme nélkül meg kell állapítani azokat a szabályokat, amelyek szerint a csoport tagjai információkat hozhatnak nyilvánosságra.

| (7) | A csoport tagjaira vonatkozó személyes adatokat a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (3) megfelelően kell feldolgozni, |
| --- | --- |

(7)

A csoport tagjaira vonatkozó személyes adatokat a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (3) megfelelően kell feldolgozni,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A szakmai képesítések elismerésével foglalkozó koordinátorcsoport

E határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése napjával létrejön a szakmai képesítések elismerésével foglalkozó koordinátorcsoport (a továbbiakban: a csoport).

2. cikk

Feladatok

A csoport feladatai a következők:

| a) | a tagállami hatóságok és a Bizottság közötti együttműködés kialakítása a szakmai képesítések elismerésével kapcsolatos kérdésekben; |
| --- | --- |

a)

a tagállami hatóságok és a Bizottság közötti együttműködés kialakítása a szakmai képesítések elismerésével kapcsolatos kérdésekben;

| b) | a képesítések vonatkozásában szabályozott szakmákra kiható politikák alakulásának figyelemmel kísérése; |
| --- | --- |

b)

a képesítések vonatkozásában szabályozott szakmákra kiható politikák alakulásának figyelemmel kísérése;

| c) | a 2005/36/EK irányelv végrehajtásának megkönnyítése mindenekelőtt hasznos dokumentumok, mint például értelmezési iránymutatások kidolgozásával; |
| --- | --- |

c)

a 2005/36/EK irányelv végrehajtásának megkönnyítése mindenekelőtt hasznos dokumentumok, mint például értelmezési iránymutatások kidolgozásával;

| d) | az előző pontokban említett területeken szerzett tapasztalatokkal és a bevált gyakorlattal kapcsolatos információcsere. |
| --- | --- |

d)

az előző pontokban említett területeken szerzett tapasztalatokkal és a bevált gyakorlattal kapcsolatos információcsere.

3. cikk

Konzultáció

A Bizottság a 2005/36/EK irányelv végrehajtásával kapcsolatos bármely kérdésben, valamint általában – a képesítések vonatkozásában szabályozott szakmák területén – a belső piac megvalósításával kapcsolatos kérdésekben konzultálhat a csoporttal.

4. cikk

Összetétel – Kinevezés

(1)   A csoport tagjai a tagállamok által a 2005/36/EK irányelv 56. cikkének (4) bekezdése szerint kijelölt koordinátorok.

A tagállamok a csoportba ugyanennyi póttagot neveznek ki. A póttagok automatikusan helyettesítik a hiányzó tagokat.

(2)   A csoport tagjai és póttagjai mindaddig hivatalban maradnak, amíg le nem váltják őket.

(3)   A tagok nevének összegyűjtése, feldolgozása és közzététele a 45/2001/EK rendelettel összhangban történik.

5. cikk

Működés

(1)   A csoport elnöki tisztét a Bizottság tölti be.

(2)   A Bizottság egyetértésével és a csoport által meghatározott feladatkörrel a csoport meghatározott kérdések megvizsgálására alcsoportokat hozhat létre. Megbízatásuk teljesítésével az alcsoportokat feloszlatják.

(3)   Amennyiben a Bizottság szükségesnek vagy hasznosnak ítéli, a Bizottság képviselője a napirenden szereplő témában járatos szakértőket vagy megfigyelőket hívhat meg a csoport munkájában, illetve az alcsoport tanácskozásain vagy munkájában való részvételre.

Különösen az Európai Gazdasági Térség tagállamainak és Svájcnak a képviselői hívhatók meg megfigyelőként.

(4)   A csoport vagy alcsoport tanácskozásain vagy munkájában való részvétel keretében szerzett információk nem terjeszthetők, amennyiben a Bizottság véleménye szerint ezen információk bizalmas kérdésekkel kapcsolatosak.

(5)   A csoport és alcsoportjai a Bizottság által megállapított eljárásoknak és ütemtervnek megfelelően, általában a Bizottság épületeiben üléseznek. A titkársági feladatokat a Bizottság látja el.

A megbeszélésekben érdekelt bizottsági tisztviselők is részt vehetnek a csoport és alcsoportjai ülésein.

(6)   A csoport a Bizottság által elfogadott eljárási szabályzatminta alapján elfogadja eljárási szabályzatát.

(7)   A Bizottság az adott dokumentum eredeti nyelvén az interneten vagy egyéb módon közzéteheti a csoport összefoglalóját, következtetését, illetve ennek részletét vagy munkadokumentumát.

6. cikk

Költségtérítés

A csoport tevékenységeivel összefüggésben tagállamonként egy tag vagy póttag utazási költségeit a Bizottság a külső szakértők költségtérítéséről szóló szabályainak megfelelően megtéríti. A tagok/póttagok, szakértők és megfigyelők szolgálataikért nem részesülnek díjazásban.

Az ülésekkel kapcsolatos kiadásokat azon éves költségvetés keretein belül térítik meg, amelyet a Bizottság illetékes osztálya különített el a csoport számára.

Kelt Brüsszelben, 2007. március 19-én.

a Bizottság részéről

Charlie McCREEVY

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 255., 2005.9.30., 22. o. A 2006/100/EK irányelvvel (HL L 363., 2006.12.20., 141. o.) módosított irányelv.

1

(2)  HL L 317., 2001.12.3., 1. o. A 2006/548/EK, Euratom határozattal (HL L 215., 2006.8.5., 38. o.) módosított határozat.

2

(3)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

3

---

III Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 20.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 79/40 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 79/40

---

A TANÁCS 2007/173/KKBP KÖZÖS ÁLLÁSPONTJA

(2007. március 19.)

egyes fehérorosz tisztviselőkkel szembeni korlátozó intézkedések megújításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 15. cikkére,

mivel:

| (1) | A Tanács 2006. április 10-én elfogadta az egyes fehérorosz tisztviselőkkel szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2006/276/KKBP közös álláspontot (1). Ezek az intézkedések 2007. április 10-én hatályukat vesztik. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2006. április 10-én elfogadta az egyes fehérorosz tisztviselőkkel szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2006/276/KKBP közös álláspontot (1). Ezek az intézkedések 2007. április 10-én hatályukat vesztik.

| (2) | Figyelemmel a fehéroroszországi helyzetre, a 2006/276/KKBP közös álláspontot újabb tizenkét hónapra meg kell hosszabbítani, |
| --- | --- |

(2)

Figyelemmel a fehéroroszországi helyzetre, a 2006/276/KKBP közös álláspontot újabb tizenkét hónapra meg kell hosszabbítani,

ELFOGADTA EZT A KÖZÖS ÁLLÁSPONTOT:

1. cikk

A 2006/276/KKBP közös álláspont 2008. április 10-ig meghosszabbodik.

2. cikk

Ez a közös álláspont az elfogadásának napján lép hatályba.

3. cikk

Ezt a közös álláspontot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2007. március 19-én.

a Tanács részéről

az elnök

Horst SEEHOFER

---

(1)  HL L 101., 2006.4.11., 5. o. A legutóbb a 2006/718/KKBP határozattal (HL L 294., 2006.10.25., 72. o.) módosított közös álláspont.

1

---

Helyesbítések

| 20.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 79/41 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 79/41

---

Helyesbítés a tarifális preferenciák általános rendszerének alkalmazásáról szóló, 2005. június 27-i 980/2005/EK tanácsi rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 169., 2005. június 30.
  )

| 1. | A 19. oldalon, a II. melléklet címében: |
| --- | --- |

1.

A 19. oldalon, a II. melléklet címében:

a következő szövegrész:

„Az 1. cikk (2) bekezdésének A) és B) pontjában említett intézkedések hatálya alá tartozó termékek jegyzéke”

helyesen:

„Az 1. cikk (2) bekezdésének a) és b) pontjában említett előírások hatálya alá tartozó termékek jegyzéke”.

| 2. | A 19. oldalon, a táblázatban: |
| --- | --- |

2.

A 19. oldalon, a táblázatban:

a következő szövegrész:

| „0208 | Élelmezési célra alkalmas más hús, vágási melléktermék és belsőség, frissen, hűtve vagy fagyasztva (1): | É |
| --- | --- | --- |
| 0208 10 | Házi-, üregi vagy mezei nyúlból | É |
| 0208 20 00 | Békacomb | NÉ |
| 0208 30 00 | Főemlősökből | É |
| 0208 40 00 | Bálnából, delfinből és barna delfinből (a cetfélék rendjébe (Cetacea) tartozó emlősből), lamantinból és dugongból (a szirének (Sirenia) rendjébe tartozó emlősből) | É |
| 0208 50 | Hüllőből (kígyóból és teknősbékából is) | É |
| ex 0208 90 | Más, a 0208 90 55 vámtarifaszám alá tartozó termékek kivételével | É |

„0208

Élelmezési célra alkalmas más hús, vágási melléktermék és belsőség, frissen, hűtve vagy fagyasztva (1):

É

0208 10

Házi-, üregi vagy mezei nyúlból

É

0208 20 00

Békacomb

NÉ

0208 30 00

Főemlősökből

É

0208 40 00

Bálnából, delfinből és barna delfinből (a cetfélék rendjébe (Cetacea) tartozó emlősből), lamantinból és dugongból (a szirének (Sirenia) rendjébe tartozó emlősből)

É

0208 50

Hüllőből (kígyóból és teknősbékából is)

É

ex 0208 90

Más, a 0208 90 55 vámtarifaszám alá tartozó termékek kivételével

É

helyesen:

| „ex 0208 | Élelmezési célra alkalmas más hús, vágási melléktermék és belsőség, frissen, hűtve vagy fagyasztva, a 0208 90 55 vámtarifaszám alá tartozó termékek kivételével (2) (a 2008 20 00 kivételével, amelyre a lábjegyzet nem vonatkozik) | É |
| --- | --- | --- |
| 0208 20 00 | Békacomb | NÉ |

„ex 0208

Élelmezési célra alkalmas más hús, vágási melléktermék és belsőség, frissen, hűtve vagy fagyasztva, a 0208 90 55 vámtarifaszám alá tartozó termékek kivételével (2) (a 2008 20 00 kivételével, amelyre a lábjegyzet nem vonatkozik)

É

0208 20 00

Békacomb

NÉ

---

(1)  Ezekre a termékekre a II. fejezet 1. szakaszában említett előírás nem alkalmazható.”

1

(2)  Ezekre a termékekre a II. fejezet 1. szakaszában említett előírás nem alkalmazható.”

2

---