# Uradni list L 58/24.

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 58 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5024. februar 2007 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 58

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5024. februar 2007

---

| Vsebina | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Svet |
| | | 2007/124/ES, Euratom |
| | * | Sklep Sveta z dne 12. februarja 2007 o uvedbi posebnega programa Preprečevanje, pripravljenost in obvladovanje posledic v zvezi s terorizmom ter drugimi tveganji, povezanimi z varnostjo kot dela Splošnega programa o varnosti in varstvu svoboščin, za obdobje 2007–2013 | 1 |

Vsebina

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

Stran

ODLOČBE/SKLEPI

Svet

2007/124/ES, Euratom

*

Sklep Sveta z dne 12. februarja 2007 o uvedbi posebnega programa Preprečevanje, pripravljenost in obvladovanje posledic v zvezi s terorizmom ter drugimi tveganji, povezanimi z varnostjo kot dela Splošnega programa o varnosti in varstvu svoboščin, za obdobje 2007–2013

1

| | | III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU |
| --- | --- | --- |
| | | AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM VI POGODBE EU |
| | | 2007/125/PNZ |
| | * | Sklep Sveta z dne 12. februarja 2007 o uvedbi posebnega programa Preprečevanje kriminala in boj proti njemu kot dela Splošnega programa Varnost in varstvo svoboščin za obdobje 2007–2013 | 7 |
| | | 2007/126/PNZ |
| | * | Sklep Sveta z dne 12. februarja 2007 o uvedbi posebnega programa Kazensko pravosodje kot dela Splošnega programa Temeljne pravice in pravosodje za obdobje 2007–2013 | 13 |

III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM VI POGODBE EU

2007/125/PNZ

*

Sklep Sveta z dne 12. februarja 2007 o uvedbi posebnega programa Preprečevanje kriminala in boj proti njemu kot dela Splošnega programa Varnost in varstvo svoboščin za obdobje 2007–2013

7

2007/126/PNZ

*

Sklep Sveta z dne 12. februarja 2007 o uvedbi posebnega programa Kazensko pravosodje kot dela Splošnega programa Temeljne pravice in pravosodje za obdobje 2007–2013

13

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Svet

| 24.2.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 58/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 58/1

---

SKLEP SVETA

z dne 12. februarja 2007

o uvedbi posebnega programa „Preprečevanje, pripravljenost in obvladovanje posledic v zvezi s terorizmom ter drugimi tveganji, povezanimi z varnostjo“ kot dela Splošnega programa o varnosti in varstvu svoboščin, za obdobje 2007–2013

(2007/124/ES, Euratom)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 308 Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 203 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Preprečevanje, pripravljenost in obvladovanje posledic v zvezi s terorizmom ter drugimi tveganji, povezanimi z varnostjo, spadajo med poglavitne vidike zaščite ljudi in kritične infrastrukture v okviru območja svobode, varnosti in pravice. |
| --- | --- |

(1)

Preprečevanje, pripravljenost in obvladovanje posledic v zvezi s terorizmom ter drugimi tveganji, povezanimi z varnostjo, spadajo med poglavitne vidike zaščite ljudi in kritične infrastrukture v okviru območja svobode, varnosti in pravice.

| (2) | Revidiran Akcijski načrt Evropske unije o boju proti terorizmu, kakor ga je Evropski svet sprejel na zasedanju dne 17. in 18. junija 2004, je kot prednostna vprašanja med drugim predvidel preprečevanje in obvladovanje posledic terorističnih napadov ter varovanje kritične infrastrukture. |
| --- | --- |

(2)

Revidiran Akcijski načrt Evropske unije o boju proti terorizmu, kakor ga je Evropski svet sprejel na zasedanju dne 17. in 18. junija 2004, je kot prednostna vprašanja med drugim predvidel preprečevanje in obvladovanje posledic terorističnih napadov ter varovanje kritične infrastrukture.

| (3) | Svet je 2. decembra 2004 sprejel popravljeni Program solidarnosti Evropske unije o posledicah terorističnih groženj in napadov, ki poudarja pomen ocen tveganj in nevarnosti, varovanja kritične infrastrukture, mehanizmov za odkrivanje in opredelitev terorističnih groženj, politične in operativne pripravljenosti ter sposobnosti obvladovanja posledic. |
| --- | --- |

(3)

Svet je 2. decembra 2004 sprejel popravljeni Program solidarnosti Evropske unije o posledicah terorističnih groženj in napadov, ki poudarja pomen ocen tveganj in nevarnosti, varovanja kritične infrastrukture, mehanizmov za odkrivanje in opredelitev terorističnih groženj, politične in operativne pripravljenosti ter sposobnosti obvladovanja posledic.

| (4) | Evropski svet je decembra 2005 sklenil, da bo Evropski program za varovanje kritične infrastrukture (EPCIP) temeljil na pristopu, ki zajema vse nevarnosti, medtem ko bo prednostna naloga preprečevanje ogroženosti zaradi terorizma. Nova strategija za boj proti terorizmu, ki je bila tudi sprejeta na Evropskem svetu decembra 2005, vsebuje štiri osi, in sicer preprečevanje, zaščito, preganjanje in odzivanje. |
| --- | --- |

(4)

Evropski svet je decembra 2005 sklenil, da bo Evropski program za varovanje kritične infrastrukture (EPCIP) temeljil na pristopu, ki zajema vse nevarnosti, medtem ko bo prednostna naloga preprečevanje ogroženosti zaradi terorizma. Nova strategija za boj proti terorizmu, ki je bila tudi sprejeta na Evropskem svetu decembra 2005, vsebuje štiri osi, in sicer preprečevanje, zaščito, preganjanje in odzivanje.

| (5) | Mehanizem Skupnosti za pospeševanje okrepljenega sodelovanja na področju civilne zaščite, ki je bil vzpostavljen z Odločbo Sveta št. 2001/792/ES, Euratom (2) z dne 23. oktobra 2001, obravnava takojšnje ukrepanje ob vseh velikih nesrečah, vendar pa ni bil posebej zasnovan za preprečevanje, pripravljenost in obvladovanje posledic terorističnih napadov. |
| --- | --- |

(5)

Mehanizem Skupnosti za pospeševanje okrepljenega sodelovanja na področju civilne zaščite, ki je bil vzpostavljen z Odločbo Sveta št. 2001/792/ES, Euratom (2) z dne 23. oktobra 2001, obravnava takojšnje ukrepanje ob vseh velikih nesrečah, vendar pa ni bil posebej zasnovan za preprečevanje, pripravljenost in obvladovanje posledic terorističnih napadov.

| (6) | Haaški program (3), ki je bil vzpostavljen na Evropskem svetu novembra 2004, je zahteval celovito in usklajeno krizno upravljanje znotraj EU s čezmejnimi učinki. |
| --- | --- |

(6)

Haaški program (3), ki je bil vzpostavljen na Evropskem svetu novembra 2004, je zahteval celovito in usklajeno krizno upravljanje znotraj EU s čezmejnimi učinki.

| (7) | V okviru svojih pristojnosti Skupnost prispeva k sprejetju potrebnih ukrepov, da teroristom prepreči napade na vrednote demokracije, pravno državo, odprto družbo ter svobodo naših državljanov in družb in, kjer je le mogoče, omeji posledice morebitnega napada. |
| --- | --- |

(7)

V okviru svojih pristojnosti Skupnost prispeva k sprejetju potrebnih ukrepov, da teroristom prepreči napade na vrednote demokracije, pravno državo, odprto družbo ter svobodo naših državljanov in družb in, kjer je le mogoče, omeji posledice morebitnega napada.

| (8) | Zaradi učinkovitosti, stroškovne učinkovitosti in preglednosti bi bilo treba racionalizirati in financirati posebna prizadevanja za preprečevanje, pripravljenost in obvladovanje posledic terorizma na podlagi enotnega programa. |
| --- | --- |

(8)

Zaradi učinkovitosti, stroškovne učinkovitosti in preglednosti bi bilo treba racionalizirati in financirati posebna prizadevanja za preprečevanje, pripravljenost in obvladovanje posledic terorizma na podlagi enotnega programa.

| (9) | Glede pravne varnosti in skladnosti ter dopolnjevanja z drugimi finančnimi programi bi bilo treba opredeliti izraze „preprečevanje in pripravljenost“, „obvladovanje posledic“ ter „kritična infrastruktura“. |
| --- | --- |

(9)

Glede pravne varnosti in skladnosti ter dopolnjevanja z drugimi finančnimi programi bi bilo treba opredeliti izraze „preprečevanje in pripravljenost“, „obvladovanje posledic“ ter „kritična infrastruktura“.

| (10) | Poglavitno odgovornost za varovanje kritične infrastrukture imajo države članice, lastniki, upravljavci in uporabniki (pri čemer so uporabniki opredeljeni kot organizacije, ki izkoriščajo in uporabljajo infrastrukturo za poslovne namene in za opravljanje storitev). Organi držav članic bodo zagotovili vodstvo in usklajevanje pri razvoju in izvajanju nacionalno usklajenega pristopa k varovanju kritične infrastrukture v okviru svojih pristojnosti ter ob upoštevanju obstoječih pristojnosti Skupnosti. Odgovornost za izvajanje ocen tveganj in nevarnosti imajo potemtakem predvsem države članice. |
| --- | --- |

(10)

Poglavitno odgovornost za varovanje kritične infrastrukture imajo države članice, lastniki, upravljavci in uporabniki (pri čemer so uporabniki opredeljeni kot organizacije, ki izkoriščajo in uporabljajo infrastrukturo za poslovne namene in za opravljanje storitev). Organi držav članic bodo zagotovili vodstvo in usklajevanje pri razvoju in izvajanju nacionalno usklajenega pristopa k varovanju kritične infrastrukture v okviru svojih pristojnosti ter ob upoštevanju obstoječih pristojnosti Skupnosti. Odgovornost za izvajanje ocen tveganj in nevarnosti imajo potemtakem predvsem države članice.

| (11) | Ukrepi Komisije, po potrebi skupaj z nadnacionalnimi projekti, so bistvenega pomena za vzpostavitev celostnega in usklajenega pristopa ES. Poleg tega je koristno in primerno podpirati projekte v državah članicah, v kolikor lahko zagotovijo koristne izkušnje in znanje za nadaljnje ukrepe na ravni Skupnosti, zlasti ocene tveganj in nevarnosti. V tem smislu je primerno sprejeti pristop, ki zajema vse nevarnosti, obenem pa smatrati nevarnost terorizma kot prednostno nalogo. |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi Komisije, po potrebi skupaj z nadnacionalnimi projekti, so bistvenega pomena za vzpostavitev celostnega in usklajenega pristopa ES. Poleg tega je koristno in primerno podpirati projekte v državah članicah, v kolikor lahko zagotovijo koristne izkušnje in znanje za nadaljnje ukrepe na ravni Skupnosti, zlasti ocene tveganj in nevarnosti. V tem smislu je primerno sprejeti pristop, ki zajema vse nevarnosti, obenem pa smatrati nevarnost terorizma kot prednostno nalogo.

| (12) | Prav tako je tretjim državam in mednarodnim organizacijam ustrezno zagotoviti sodelovanje pri nadnacionalnih projektih. |
| --- | --- |

(12)

Prav tako je tretjim državam in mednarodnim organizacijam ustrezno zagotoviti sodelovanje pri nadnacionalnih projektih.

| (13) | Zagotoviti je treba dopolnjevanje z drugimi programi Skupnosti in Unije, kot so solidarnostni sklad Evropske unije in finančni instrument za civilno zaščito, mehanizem Skupnosti za pospeševanje okrepljenega sodelovanja na področju civilne zaščite, Sedmi okvirni program za raziskave in tehnološki razvoj ter predstavitvene dejavnosti ter strukturni skladi. |
| --- | --- |

(13)

Zagotoviti je treba dopolnjevanje z drugimi programi Skupnosti in Unije, kot so solidarnostni sklad Evropske unije in finančni instrument za civilno zaščito, mehanizem Skupnosti za pospeševanje okrepljenega sodelovanja na področju civilne zaščite, Sedmi okvirni program za raziskave in tehnološki razvoj ter predstavitvene dejavnosti ter strukturni skladi.

| (14) | Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev tega sklepa in jih zaradi obsega ali učinkov programa laže doseže Skupnost, lahko ukrepe sprejme Skupnost v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje teh ciljev. |
| --- | --- |

(14)

Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev tega sklepa in jih zaradi obsega ali učinkov programa laže doseže Skupnost, lahko ukrepe sprejme Skupnost v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje teh ciljev.

| (15) | Izdatki programa bi morali biti združljivi z zgornjo mejo iz razdelka 3 finančnega okvira. Pri opredelitvi programa je treba predvideti prilagodljivost, da se omogočijo morebitne prilagoditve katerega koli načrtovanega ukrepa za odziv na razvoj potreb v obdobju 2007–2013. Sklep bi bilo zato treba omejiti na splošno opredelitev načrtovanih ukrepov ter njihovih upravnih in finančnih dogovorov. |
| --- | --- |

(15)

Izdatki programa bi morali biti združljivi z zgornjo mejo iz razdelka 3 finančnega okvira. Pri opredelitvi programa je treba predvideti prilagodljivost, da se omogočijo morebitne prilagoditve katerega koli načrtovanega ukrepa za odziv na razvoj potreb v obdobju 2007–2013. Sklep bi bilo zato treba omejiti na splošno opredelitev načrtovanih ukrepov ter njihovih upravnih in finančnih dogovorov.

| (16) | Prav tako bi bilo treba sprejeti ustrezne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter izvesti potrebna dejanja za izterjavo izgubljenih, nepravilno plačanih ali nepravilno porabljenih sredstev v skladu z uredbama Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (4), (Euratom, ES) št. 2185/96 (5) z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija, ter Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (6). |
| --- | --- |

(16)

Prav tako bi bilo treba sprejeti ustrezne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter izvesti potrebna dejanja za izterjavo izgubljenih, nepravilno plačanih ali nepravilno porabljenih sredstev v skladu z uredbama Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (4), (Euratom, ES) št. 2185/96 (5) z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija, ter Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (6).

| (17) | Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (7), in Uredba Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 (8) z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002, ki ščiti finančne interese Skupnosti, se uporabljata ob upoštevanju načel enostavnosti in doslednosti pri izbiri proračunskih instrumentov, omejitve števila primerov, kjer je Komisija neposredno odgovorna za njihovo izvajanje in upravljanje, ter zahtevane sorazmernosti med zneskom sredstev in upravnim bremenom, povezanim z njihovo uporabo. |
| --- | --- |

(17)

Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (7), in Uredba Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 (8) z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002, ki ščiti finančne interese Skupnosti, se uporabljata ob upoštevanju načel enostavnosti in doslednosti pri izbiri proračunskih instrumentov, omejitve števila primerov, kjer je Komisija neposredno odgovorna za njihovo izvajanje in upravljanje, ter zahtevane sorazmernosti med zneskom sredstev in upravnim bremenom, povezanim z njihovo uporabo.

| (18) | Ukrepe, potrebne za izvajanje tega sklepa, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (9), pri tem je treba razlikovati med tistimi ukrepi, ki so predmet postopka v upravljalnem odboru, in tistimi v postopku v svetovalnem odboru, pri čemer je v določenih primerih postopek v slednjem zaradi večje učinkovitosti primernejši. |
| --- | --- |

(18)

Ukrepe, potrebne za izvajanje tega sklepa, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (9), pri tem je treba razlikovati med tistimi ukrepi, ki so predmet postopka v upravljalnem odboru, in tistimi v postopku v svetovalnem odboru, pri čemer je v določenih primerih postopek v slednjem zaradi večje učinkovitosti primernejši.

| (19) | Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti in Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo ne določata drugih pooblastil, razen tistih iz členov 308 in 203, za sprejetje tega sklepa. |
| --- | --- |

(19)

Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti in Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo ne določata drugih pooblastil, razen tistih iz členov 308 in 203, za sprejetje tega sklepa.

| (20) | Evropski ekonomsko-socialni odbor je podal mnenje (10). |
| --- | --- |

(20)

Evropski ekonomsko-socialni odbor je podal mnenje (10).

| (21) | Za zagotovitev učinkovitega in pravočasnega izvajanja programa, bi se moral ta sklep uporabljati od 1. januarja 2007 – |
| --- | --- |

(21)

Za zagotovitev učinkovitega in pravočasnega izvajanja programa, bi se moral ta sklep uporabljati od 1. januarja 2007 –

SKLENIL:

Člen 1

Področje urejanja

1.   Ta sklep vzpostavlja posebni program, in sicer „Preprečevanje, pripravljenost in obvladovanje posledic v zvezi s terorizmom ter drugimi tveganji, povezanimi z varnostjo“, v nadaljnjem besedilu „program“, s katerim se države članice podpira pri zaščiti ljudi in kritične infrastrukture pred tveganji v zvezi s terorističnimi napadi ter drugimi tveganji, povezanimi z varnostjo, in pri pripravi na ta tveganja ter pri njihovi preprečitvi, v okviru programa „Varnost in varstvo svoboščin“.

2.   Program zajema obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013.

3.   Ta sklep se ne uporablja za zadeve, ki jih zajema finančni instrument za civilno zaščito.

Člen 2

Opredelitve

V tem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „preprečevanje in pripravljenost“ pomeni ukrepe, cilj katerih je preprečiti in/ali zmanjšati tveganja, povezana s terorizmom, ter druga tveganja, povezana z varnostjo; |
| --- | --- |

(a)

„preprečevanje in pripravljenost“ pomeni ukrepe, cilj katerih je preprečiti in/ali zmanjšati tveganja, povezana s terorizmom, ter druga tveganja, povezana z varnostjo;

| (b) | „obvladovanje posledic“ pomeni usklajevanje ukrepov, sprejetih z namenom zmanjšanja učinka posledic z varnostjo povezanega incidenta ter odzivanja nanje, zlasti incidentov, ki so posledica terorističnih napadov, da bi zagotovili neovirano usklajevanje kriznega upravljanja in varnostnih ukrepov; |
| --- | --- |

(b)

„obvladovanje posledic“ pomeni usklajevanje ukrepov, sprejetih z namenom zmanjšanja učinka posledic z varnostjo povezanega incidenta ter odzivanja nanje, zlasti incidentov, ki so posledica terorističnih napadov, da bi zagotovili neovirano usklajevanje kriznega upravljanja in varnostnih ukrepov;

| (c) | „kritična infrastruktura“ zajema predvsem tiste materialne vire, storitve, zmogljivosti informacijske tehnologije, mreže in infrastrukturne zmogljivosti, katerih oviranje ali uničenje bi imelo resne posledice za ključne družbene dejavnosti, vključno z dobavno verigo, zdravjem, varnostjo, varstvom ali gospodarsko blaginjo državljanov, ali za delovanje Evropske unije ali njenih držav članic. |
| --- | --- |

(c)

„kritična infrastruktura“ zajema predvsem tiste materialne vire, storitve, zmogljivosti informacijske tehnologije, mreže in infrastrukturne zmogljivosti, katerih oviranje ali uničenje bi imelo resne posledice za ključne družbene dejavnosti, vključno z dobavno verigo, zdravjem, varnostjo, varstvom ali gospodarsko blaginjo državljanov, ali za delovanje Evropske unije ali njenih držav članic.

Člen 3

Splošni cilji

1.   Ta program države članice podpira pri zaščiti ljudi in kritične infrastrukture pred terorističnimi napadi ter drugimi incidenti, povezanimi z varnostjo, in pri pripravi na ta tveganja ter pri njihovi preprečitvi.

2.   Cilj programa je prispevati k zagotovitvi varstva na področjih, kakršna so krizno upravljanje, okolje, javno zdravje, promet, raziskave in tehnološki razvoj ter ekonomska in socialna kohezija, na področju terorizma in drugih tveganj, povezanih z varnostjo na območju svobode, varnosti in pravice.

Člen 4

Posebni cilji

1.   Program v okviru splošnih ciljev, razen če so zajeti v drugih finančnih instrumentih, spodbuja, pospešuje in razvija ukrepe za preprečevanje, pripravljenost in obvladovanje posledic, ki med drugim temeljijo na splošni oceni tveganj in nevarnosti, in sicer pod nadzorom držav članic ter ob upoštevanju obstoječe pristojnosti Skupnosti v zvezi s tem, in katerih namen je preprečiti ali zmanjšati tveganja v zvezi s terorizmom ter drugimi tveganji, povezanimi z varnostjo.

2.   Glede preprečevanja tveganj v zvezi s terorizmom in drugih tveganj, povezanih z varnostjo, ter pripravljenosti nanje je cilj programa zaščita ljudi in kritične infrastrukture, zlasti na naslednje načine:

| (a) | spodbujati, pospeševati in podpirati ocene tveganj za kritično infrastrukturo, da bi izboljšali varnost; |
| --- | --- |

(a)

spodbujati, pospeševati in podpirati ocene tveganj za kritično infrastrukturo, da bi izboljšali varnost;

| (b) | spodbujati, pospeševati in podpirati razvoj metodologij za zaščito kritične infrastrukture, zlasti metodologije ocene tveganja; |
| --- | --- |

(b)

spodbujati, pospeševati in podpirati razvoj metodologij za zaščito kritične infrastrukture, zlasti metodologije ocene tveganja;

| (c) | pospeševati in podpirati deljene operativne ukrepe za izboljšanje varnosti v čezmejnih dobavnih verigah, pod pogojem, da niso izkrivljena pravila konkurence znotraj notranjega trga; |
| --- | --- |

(c)

pospeševati in podpirati deljene operativne ukrepe za izboljšanje varnosti v čezmejnih dobavnih verigah, pod pogojem, da niso izkrivljena pravila konkurence znotraj notranjega trga;

| (d) | pospeševati in podpirati razvoj varnostnih standardov ter izmenjave znanja in izkušenj pri zaščiti ljudi in kritične infrastrukture; |
| --- | --- |

(d)

pospeševati in podpirati razvoj varnostnih standardov ter izmenjave znanja in izkušenj pri zaščiti ljudi in kritične infrastrukture;

| (e) | pospeševati in podpirati usklajevanje in sodelovanje po vsej Skupnosti na področju zaščite kritične infrastrukture. |
| --- | --- |

(e)

pospeševati in podpirati usklajevanje in sodelovanje po vsej Skupnosti na področju zaščite kritične infrastrukture.

3.   Na področju obvladovanja posledic je cilj programa:

| (a) | spodbujati, pospeševati in podpirati izmenjavo znanja in izkušenj, da bi vzpostavili najboljše prakse, z namenom usklajevanja odzivnih ukrepov in doseganja sodelovanja med različnimi udeleženci kriznega upravljanja in varnostnih ukrepov; |
| --- | --- |

(a)

spodbujati, pospeševati in podpirati izmenjavo znanja in izkušenj, da bi vzpostavili najboljše prakse, z namenom usklajevanja odzivnih ukrepov in doseganja sodelovanja med različnimi udeleženci kriznega upravljanja in varnostnih ukrepov;

| (b) | spodbujanje skupnih vaj in praktičnih scenarijev, vključno z varovalnimi in varnostnimi sestavinami, da bi okrepili usklajevanje in sodelovanje med zadevnimi udeleženci na evropski ravni. |
| --- | --- |

(b)

spodbujanje skupnih vaj in praktičnih scenarijev, vključno z varovalnimi in varnostnimi sestavinami, da bi okrepili usklajevanje in sodelovanje med zadevnimi udeleženci na evropski ravni.

Člen 5

Upravičeni ukrepi

1.   Za uresničevanje splošnih in posebnih ciljev iz členov 3 in 4 program zagotavlja pod pogoji iz letnega delovnega programa finančno podporo za naslednje oblike ukrepov:

| (a) | projekti z evropsko razsežnostjo, za katere daje pobudo in jih upravlja Komisija; |
| --- | --- |

(a)

projekti z evropsko razsežnostjo, za katere daje pobudo in jih upravlja Komisija;

| (b) | nadnacionalni projekti, pri katerih so udeleženi partnerji v najmanj dveh državah članicah ali najmanj eni državi članici in eni drugi državi, ki je lahko bodisi država pristopnica bodisi država kandidatka; |
| --- | --- |

(b)

nadnacionalni projekti, pri katerih so udeleženi partnerji v najmanj dveh državah članicah ali najmanj eni državi članici in eni drugi državi, ki je lahko bodisi država pristopnica bodisi država kandidatka;

| (c) | nacionalni projekti v državah članicah, ki






  (i) | pripravijo nadnacionalne projekte in/ali ukrepe Skupnosti („ukrepi za zagon“); |
| --- | --- | --- |

(c)

nacionalni projekti v državah članicah, ki

(i)

pripravijo nadnacionalne projekte in/ali ukrepe Skupnosti („ukrepi za zagon“);

| (ii) | dopolnijo nadnacionalne projekte in/ali ukrepe Skupnosti („dopolnilni ukrepi“); |
| --- | --- |

(ii)

dopolnijo nadnacionalne projekte in/ali ukrepe Skupnosti („dopolnilni ukrepi“);

| (iii) | prispevajo k razvijanju inovativnih metod in/ali tehnologij, ki se lahko prenesejo na ukrepe na ravni Skupnosti, ali razvijajo takšne metode ali tehnologije z namenom, da jih prenesejo na druge države članice in/ali drugo državo, ki je lahko bodisi država pristopnica bodisi država kandidatka. |
| --- | --- |

(iii)

prispevajo k razvijanju inovativnih metod in/ali tehnologij, ki se lahko prenesejo na ukrepe na ravni Skupnosti, ali razvijajo takšne metode ali tehnologije z namenom, da jih prenesejo na druge države članice in/ali drugo državo, ki je lahko bodisi država pristopnica bodisi država kandidatka.

2.   Finančna podpora se lahko zagotovi zlasti za:

| (a) | ukrepe za operativno sodelovanje in usklajevanje (krepitev mrež, medsebojnega zaupanja in razumevanja, razvoja načrtov ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih, izmenjave in širjenja informacij, izkušenj in najboljše prakse); |
| --- | --- |

(a)

ukrepe za operativno sodelovanje in usklajevanje (krepitev mrež, medsebojnega zaupanja in razumevanja, razvoja načrtov ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih, izmenjave in širjenja informacij, izkušenj in najboljše prakse);

| (b) | dejavnosti analize, spremljanja, vrednotenja in revizije; |
| --- | --- |

(b)

dejavnosti analize, spremljanja, vrednotenja in revizije;

| (c) | razvoj in prenos tehnologije in metodologije, zlasti v zvezi z izmenjavo informacij in medsebojno povezljivostjo; |
| --- | --- |

(c)

razvoj in prenos tehnologije in metodologije, zlasti v zvezi z izmenjavo informacij in medsebojno povezljivostjo;

| (d) | usposabljanje, izmenjavo osebja in strokovnjakov; ter |
| --- | --- |

(d)

usposabljanje, izmenjavo osebja in strokovnjakov; ter

| (e) | dejavnosti ozaveščanja in razširjanja. |
| --- | --- |

(e)

dejavnosti ozaveščanja in razširjanja.

Člen 6

Dostop do programa

1.   Dostop do tega programa imajo organi in organizacije, ki so pravne osebe, ustanovljene v državah članicah. Pridobitno usmerjeni organi in organizacije bodo imeli dostop do donacij le v povezavi z nepridobitnimi ali vladnimi organizacijami. Nevladne organizacije lahko pod pogojem, da zagotovijo primerno raven zaupnosti, zaprosijo za financiranje projektov iz člena 5(2).

2.   Tretje države in mednarodne organizacije lahko sodelujejo pri nadnacionalnih projektih kot partnerice, vendar ne smejo predložiti projektov.

Člen 7

Vrste intervencij

1.   Finančna podpora Skupnosti ima lahko naslednji pravni obliki:

| (a) | donacije; |
| --- | --- |

(a)

donacije;

| (b) | pogodbe o javnih naročilih. |
| --- | --- |

(b)

pogodbe o javnih naročilih.

2.   Donacije Skupnosti se dodelijo na podlagi pozivov k oddaji predlogov, razen v upravičenih izjemnih in nujnih primerih ali kadar lastnosti upravičenca pri posameznem ukrepu ne dopuščajo druge možnosti, in se zagotovijo v obliki donacij za poslovanje in donacij za ukrepe.

Letni delovni program določi najnižjo stopnjo letnih odhodkov, ki se jih dodeli za donacije. Ta najnižja stopnja znaša vsaj 65 %.

Najvišja stopnja sofinanciranja stroškov projekta je določena v letnem delovnem programu.

3.   Izdatki so predvideni za spremljevalne ukrepe na podlagi pogodb o javnih naročilih, v tem primeru se nakup storitev in blaga financira iz sredstev Skupnosti. To med drugim krije izdatke za obveščanje in komunikacijo, pripravo, izvajanje, spremljanje, preverjanje in vrednotenje projektov, politik, programov in zakonodaje.

Člen 8

Izvedbeni ukrepi

1.   Komisija izvaja finančno podporo Skupnosti v skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 1605/2002, v nadaljnjem besedilu „finančna uredba“.

2.   Za izvajanje programa Komisija v okviru omejitev splošnih ciljev iz člena 3 do konca septembra sprejme letni delovni program, v katerem opredeli svoje posebne cilje, tematske prednostne naloge, opiše spremljevalne ukrepe iz člena 7(3) in po potrebi sestavi seznam drugih ukrepov.

Letni delovni program za leto 2007 se sprejme tri mesece po začetku učinkovanja tega sklepa.

3.   Letni delovni program se sprejme v skladu s postopkom iz člena 9(3).

4.   Postopki vrednotenja in dodeljevanja v zvezi z donacijami za ukrepe med drugim upoštevajo naslednja merila:

| (a) | usklajenost z letnim delovnim programom, splošnimi cilji iz člena 3 in ukrepi iz členov 4 in 5, sprejetimi na različnih področjih; |
| --- | --- |

(a)

usklajenost z letnim delovnim programom, splošnimi cilji iz člena 3 in ukrepi iz členov 4 in 5, sprejetimi na različnih področjih;

| (b) | kakovost predlaganega ukrepa glede njegove zasnove, organizacije, predstavitve in pričakovanih rezultatov; |
| --- | --- |

(b)

kakovost predlaganega ukrepa glede njegove zasnove, organizacije, predstavitve in pričakovanih rezultatov;

| (c) | znesek, zahtevan za financiranje Skupnosti, in njegovo ustreznost glede na pričakovane rezultate; |
| --- | --- |

(c)

znesek, zahtevan za financiranje Skupnosti, in njegovo ustreznost glede na pričakovane rezultate;

| (d) | vpliv pričakovanih rezultatov na splošne cilje iz člena 3 in na ukrepe iz členov 4 in 5, sprejete na različnih področjih. |
| --- | --- |

(d)

vpliv pričakovanih rezultatov na splošne cilje iz člena 3 in na ukrepe iz členov 4 in 5, sprejete na različnih področjih.

5.   Sklepe v zvezi z ukrepi, posredovanimi v skladu s členom 5(1)(a), sprejme Komisija v skladu z upravljalnim postopkom iz člena 9(3). Sklepe v zvezi z ukrepi, posredovanimi v skladu s členom 5(1)(b) in (c), sprejme Komisija v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 9(2).

Sklepe v zvezi z vlogami za donacije, ki vključujejo pridobitno usmerjene organe ali organizacije, sprejme Komisija v skladu s postopkom upravljanja iz člena 9(3).

Člen 9

Odbor

1.   Komisiji pomaga odbor (v nadaljnjem besedilu „odbor“).

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 3 in 7 Sklepa 1999/468/ES.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES.

Rok iz člena 4(3) Sklepa 1999/468/ES je 3 mesece.

4.   Odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 10

Dopolnjevanje

1.   Iskale se bodo sinergije, doslednost in dopolnjevanje z drugimi instrumenti Unije in Skupnosti, med drugim s posebnima programoma „Preprečevanje kriminala in boj proti njemu“ ter „Kazensko pravosodje“, Sedmim okvirnim programom za raziskave in tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti, solidarnostnim skladom Evropske unije in finančnim instrumentom za civilno zaščito.

2.   Za izvajanje ukrepov, ki izpolnjujejo cilje programa in drugih instrumentov Skupnosti/Unije, si program lahko deli sredstva z drugimi instrumenti Skupnosti in Unije, zlasti s programom „Preprečevanje kriminala in boj proti njemu“.

3.   Dejavnosti, ki se financirajo v okviru tega sklepa, iz drugih finančnih instrumentov Unije/Skupnosti ne prejemajo finančne podpore za isti namen. Zagotovi se, da upravičenci programa Komisiji pošljejo informacije o sredstvih, prejetih iz splošnega proračuna Evropske unije in iz drugih virov, pa tudi o tekočih vlogah za sredstva.

Člen 11

Proračunska sredstva

Proračunska sredstva, dodeljena za ukrepe, predvidene v tem programu, se vključijo v letna dodeljena sredstva splošnega proračuna Evropske unije. Razpoložljiva letna dodeljena proračunska sredstva odobri proračunski organ v mejah finančnega okvira.

Člen 12

Spremljanje

1.   Komisija zagotovi, da za kateri koli ukrep, ki se financira s programom, upravičenec predloži tehnična in finančna poročila o napredovanju dela in da se končno poročilo predloži v treh mesecih od zaključka ukrepa. Komisija določi obliko in zgradbo poročil.

2.   Komisija zagotovi, da bodo pogodbe in sporazumi, ki izhajajo iz izvajanja programa, urejali zlasti spremljanje in finančni nadzor s strani Komisije (ali katerega koli predstavnika, ki ga pooblasti Komisija), po potrebi s pregledi na kraju samem, vključno s pregledi vzorcev, in revizijami s strani Računskega sodišča.

3.   Komisija zagotovi, da upravičenec do finančne podpore Skupnosti hrani vso dokazno dokumentacijo o izdatkih za ukrep pet let po zadnjem plačilu za kateri koli ukrep, tako da je na voljo Komisiji.

4.   Komisija na podlagi rezultatov poročil in pregledov na kraju samem iz odstavkov 1 in 2 zagotovi, da se po potrebi prilagodi obseg ali pogoje dodelitve prvotno odobrene finančne podpore in časovni razpored plačil.

5.   Komisija zagotovi, da se bo izvedlo vse potrebno za preverjanje, ali se financirani ukrepi izvajajo primerno in v skladu z določbami tega sklepa in finančne uredbe.

Člen 13

Zaščita finančnih interesov Skupnosti

1.   Komisija zagotovi, da se ob izvajanju ukrepov, ki se financirajo na podlagi tega sklepa, zaščitijo finančni interesi Skupnosti z uporabo ukrepov za preprečevanje goljufij, korupcij in katerih koli drugih nezakonitih dejavnosti, z izvajanjem učinkovitih pregledov in z izterjavo neutemeljeno plačanih zneskov, v primeru odkritja nepravilnosti pa z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi v skladu z uredbami (ES, Euratom) št. 2988/95, (Euratom, ES) št. 2185/96 in (ES) št. 1073/1999.

2.   Za ukrepe Skupnosti, ki se financirajo v okviru tega sklepa, se uredbi (ES, Euratom) št. 2988/95 in (Euratom, ES) št. 2185/96 uporabljata v primeru kakršne koli kršitve določb zakonodaje Skupnosti, vključno s kršitvami pogodbenih obveznosti, sklenjenih na podlagi programa, ki izhajajo iz dejanja ali opustitve s strani gospodarskega subjekta, ki z neupravičenimi postavkami izdatkov ogroža ali bi lahko ogrožal splošni proračun Evropske unije ali proračune, s katerimi upravlja Unija.

3.   Komisija zagotovi, da se odobreni znesek finančne podpore za ukrep zmanjša, začasno ustavi ali izterja, če ugotovi nepravilnosti, vključno z neskladnostjo z določbami tega sklepa ali s posamezno odločbo, pogodbo ali sporazumom o odobritvi zadevne finančne podpore, ali če se izkaže, da je bil ukrep spremenjen, ne da bi se zaprosila odobritev Komisije, tako da je v nasprotju z vrsto ali pogoji za izvajanje projekta.

4.   Če roki niso upoštevani ali če napredovanje pri izvajanju ukrepa upravičuje le del dodeljene finančne podpore, Komisija zagotovi, da se od upravičenca zahteva, naj v določenem roku predloži pripombe. Če upravičenec ne poda zadovoljivega odgovora, Komisija zagotovi, da se lahko ukine preostalo finančno podporo in zahteva vračilo že plačanih zneskov.

5.   Komisija zagotovi, da se vsako nepravilno izplačano plačilo vrne Komisiji. Vsem zneskom, ki niso bili pravočasno vrnjeni pod pogoji iz finančne uredbe, se prištejejo obresti.

Člen 14

Vrednotenje

1.   Zaradi spremljanja izvajanja dejavnosti v okviru programa se program redno spremlja.

2.   Komisija zagotovi redno, neodvisno in zunanje vrednotenje programa.

3.   Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu:

| (a) | letno predstavitev izvajanja programa; |
| --- | --- |

(a)

letno predstavitev izvajanja programa;

| (b) | vmesno poročilo o vrednotenju doseženih rezultatov ter kakovostnih in količinskih vidikov izvajanja tega programa najkasneje do 31. marca 2010; |
| --- | --- |

(b)

vmesno poročilo o vrednotenju doseženih rezultatov ter kakovostnih in količinskih vidikov izvajanja tega programa najkasneje do 31. marca 2010;

| (c) | sporočilo o nadaljevanju tega programa najkasneje do 31. decembra 2010; |
| --- | --- |

(c)

sporočilo o nadaljevanju tega programa najkasneje do 31. decembra 2010;

| (d) | poročilo o naknadnem vrednotenju najkasneje do 31. marca 2015. |
| --- | --- |

(d)

poročilo o naknadnem vrednotenju najkasneje do 31. marca 2015.

Člen 15

Objava projektov

Komisija vsako leto objavi seznam ukrepov, ki se financirajo s tem programom, s kratkim opisom posameznega projekta.

Člen 16

Začetek učinkovanja in uporaba

Ta sklep začne učinkovati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2007.

V Bruslju, 12. februarja 2007

Za Svet

Predsednik

F.-W. STEINMEIER

---

(1)  Mnenje z dne 14. decembra 2006 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  UL L 297, 15.11.2001, str. 7.

2

(3)  UL C 53, 3.3.2005, str. 1.

3

(4)  UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

4

(5)  UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

5

(6)  UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

6

(7)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1995/2006 (UL L 390, 30.12.2006, str. 1).

7

(8)  UL L 357, 31.12.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1248/2006 (UL L 227, 19.8.2006, str. 3).

8

(9)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (UL L 200, 22.7.2006, str. 11).

9

(10)  UL C 65, 17.3.2006, str. 63.

10

---

III Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM VI POGODBE EU

| 24.2.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 58/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 58/7

---

SKLEP SVETA

z dne 12. februarja 2007

o uvedbi posebnega programa „Preprečevanje kriminala in boj proti njemu“ kot dela Splošnega programa „Varnost in varstvo svoboščin“ za obdobje 2007–2013

(2007/125/PNZ)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 30, 31 in 34(2)(c) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Cilj Unije zagotoviti državljanom visoko stopnjo varstva na območju svobode, varnosti in pravice, kakor je določeno v četrti alinei člena 2 in členu 29 Pogodbe o Evropski uniji, se dosega s preprečevanjem organiziranega ali neorganiziranega kriminala in bojem proti njemu. |
| --- | --- |

(1)

Cilj Unije zagotoviti državljanom visoko stopnjo varstva na območju svobode, varnosti in pravice, kakor je določeno v četrti alinei člena 2 in členu 29 Pogodbe o Evropski uniji, se dosega s preprečevanjem organiziranega ali neorganiziranega kriminala in bojem proti njemu.

| (2) | Za zaščito svobode in varnosti naših državljanov in družbe pred kriminalnimi dejanji bi morala Unija sprejeti potrebne ukrepe za dejansko in učinkovito preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje in preganjanje vseh oblik kriminala, zlasti v primeru čezmejnih dejanj. |
| --- | --- |

(2)

Za zaščito svobode in varnosti naših državljanov in družbe pred kriminalnimi dejanji bi morala Unija sprejeti potrebne ukrepe za dejansko in učinkovito preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje in preganjanje vseh oblik kriminala, zlasti v primeru čezmejnih dejanj.

| (3) | S Haaškim programom iz novembra 2004 (2), deklaracijama o terorizmu iz septembra 2001 in marca 2004 ter Evropsko strategijo na področju drog iz decembra 2004 je Evropski svet na podlagi sklepov, ki jih je oktobra 1999 sprejel Evropski svet v Tampereju, znova potrdil, da je prednostna naloga razvijati območje svobode, varnosti in pravice, zlasti pa zaščititi državljane pred različnimi kriminalnimi dejanji s preprečevanjem kriminala in bojem proti njemu. |
| --- | --- |

(3)

S Haaškim programom iz novembra 2004 (2), deklaracijama o terorizmu iz septembra 2001 in marca 2004 ter Evropsko strategijo na področju drog iz decembra 2004 je Evropski svet na podlagi sklepov, ki jih je oktobra 1999 sprejel Evropski svet v Tampereju, znova potrdil, da je prednostna naloga razvijati območje svobode, varnosti in pravice, zlasti pa zaščititi državljane pred različnimi kriminalnimi dejanji s preprečevanjem kriminala in bojem proti njemu.

| (4) | Da bi zagotovili strokovno znanje pri razvijanju različnih vidikov preprečevanja kriminala na ravni Evropske unije in podpirali dejavnosti preprečevanja kriminala na nacionalni ravni, je bila s Sklepom Sveta 2001/427/PNZ (3) z dne 28. maja 2001 ustanovljena Evropska mreža za preprečevanje kriminala. |
| --- | --- |

(4)

Da bi zagotovili strokovno znanje pri razvijanju različnih vidikov preprečevanja kriminala na ravni Evropske unije in podpirali dejavnosti preprečevanja kriminala na nacionalni ravni, je bila s Sklepom Sveta 2001/427/PNZ (3) z dne 28. maja 2001 ustanovljena Evropska mreža za preprečevanje kriminala.

| (5) | Okvirni program, ustanovljen s Sklepom Sveta 2002/630/PNZ z dne 22. julija 2002 o uvedbi okvirnega programa policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (AGIS) (4), je znatno prispeval k okrepitvi sodelovanja med policijo in drugimi organi pregona ter sodstvom v državah članicah in k izboljšanju medsebojnega razumevanja in medsebojnega zaupanja med njihovim policijskim, sodnim, pravnim in upravnim sistemom. |
| --- | --- |

(5)

Okvirni program, ustanovljen s Sklepom Sveta 2002/630/PNZ z dne 22. julija 2002 o uvedbi okvirnega programa policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (AGIS) (4), je znatno prispeval k okrepitvi sodelovanja med policijo in drugimi organi pregona ter sodstvom v državah članicah in k izboljšanju medsebojnega razumevanja in medsebojnega zaupanja med njihovim policijskim, sodnim, pravnim in upravnim sistemom.

| (6) | Potrebno in primerno je razširiti možnosti za financiranje ukrepov, namenjenih preprečevanju kriminala in boju proti njemu, ter pregledati pogoje in načine za učinkovitost, stroškovno učinkovitost in preglednost. |
| --- | --- |

(6)

Potrebno in primerno je razširiti možnosti za financiranje ukrepov, namenjenih preprečevanju kriminala in boju proti njemu, ter pregledati pogoje in načine za učinkovitost, stroškovno učinkovitost in preglednost.

| (7) | Cilj okvirnega programa je omogočanje učinkovite podpore in zaščite interesov prič kriminalnih dejanj. Program poudarja tudi pomen zaščite žrtev kriminala. Da bi izpostavili prednost podpore žrtvam, posebni program o kazenskem pravosodju poudarja socialno in pravno pomoč žrtvam. |
| --- | --- |

(7)

Cilj okvirnega programa je omogočanje učinkovite podpore in zaščite interesov prič kriminalnih dejanj. Program poudarja tudi pomen zaščite žrtev kriminala. Da bi izpostavili prednost podpore žrtvam, posebni program o kazenskem pravosodju poudarja socialno in pravno pomoč žrtvam.

| (8) | Ukrepi Komisije in nadnacionalni projekti so še vedno pomembni za doseganje tesnejšega in boljšega sodelovanja ter usklajevanja med državami članicami. Poleg tega je koristno in primerno podpirati projekte v državah članicah, v kolikor lahko zagotovijo koristne izkušnje in znanje za nadaljnje ukrepe na ravni Unije. |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi Komisije in nadnacionalni projekti so še vedno pomembni za doseganje tesnejšega in boljšega sodelovanja ter usklajevanja med državami članicami. Poleg tega je koristno in primerno podpirati projekte v državah članicah, v kolikor lahko zagotovijo koristne izkušnje in znanje za nadaljnje ukrepe na ravni Unije.

| (9) | Prav tako je v primeru čezmejnega kriminala primerno omogočiti tretjim državam in mednarodnim organizacijam, da sodelujejo pri nadnacionalnih projektih. |
| --- | --- |

(9)

Prav tako je v primeru čezmejnega kriminala primerno omogočiti tretjim državam in mednarodnim organizacijam, da sodelujejo pri nadnacionalnih projektih.

| (10) | Treba je zagotoviti dopolnjevanje z drugimi programi Unije in Skupnosti, kot so Sedmi okvirni program za raziskave in tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti, solidarnostni sklad Evropske unije, finančni instrument za civilno zaščito ter strukturni skladi. |
| --- | --- |

(10)

Treba je zagotoviti dopolnjevanje z drugimi programi Unije in Skupnosti, kot so Sedmi okvirni program za raziskave in tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti, solidarnostni sklad Evropske unije, finančni instrument za civilno zaščito ter strukturni skladi.

| (11) | Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev tega sklepa, zlasti preprečevanja organiziranega in čezmejnega kriminala ter boja proti njima, in jih zaradi obsega ali učinkov programa laže doseže Evropska unija, lahko sprejme Svet ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ki za Unijo velja na podlagi člena 2 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz člena 5 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ta sklep ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje teh ciljev. |
| --- | --- |

(11)

Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev tega sklepa, zlasti preprečevanja organiziranega in čezmejnega kriminala ter boja proti njima, in jih zaradi obsega ali učinkov programa laže doseže Evropska unija, lahko sprejme Svet ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ki za Unijo velja na podlagi člena 2 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz člena 5 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ta sklep ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje teh ciljev.

| (12) | V skladu s členom 41(3) Pogodbe o Evropski uniji bi se morali izdatki za poslovanje financirati iz splošnega proračuna Evropske unije v okviru naslova VI. |
| --- | --- |

(12)

V skladu s členom 41(3) Pogodbe o Evropski uniji bi se morali izdatki za poslovanje financirati iz splošnega proračuna Evropske unije v okviru naslova VI.

| (13) | Izdatki programa bi morali biti združljivi z zgornjo mejo iz razdelka 3 finančnega okvira. Pri opredelitvi programa je treba predvideti prilagodljivost, da se omogočijo morebitne prilagoditve katerega koli načrtovanega ukrepa za odziv na razvoj potreb v obdobju 2007–2013. Sklep bi bilo zato treba omejiti na splošno opredelitev načrtovanih ukrepov ter njihovih upravnih in finančnih dogovorov. |
| --- | --- |

(13)

Izdatki programa bi morali biti združljivi z zgornjo mejo iz razdelka 3 finančnega okvira. Pri opredelitvi programa je treba predvideti prilagodljivost, da se omogočijo morebitne prilagoditve katerega koli načrtovanega ukrepa za odziv na razvoj potreb v obdobju 2007–2013. Sklep bi bilo zato treba omejiti na splošno opredelitev načrtovanih ukrepov ter njihovih upravnih in finančnih dogovorov.

| (14) | Ukrepe, potrebne za izvajanje tega sklepa, bi bilo treba sprejeti v skladu s postopkom določenim v njem, s pomočjo odbora. |
| --- | --- |

(14)

Ukrepe, potrebne za izvajanje tega sklepa, bi bilo treba sprejeti v skladu s postopkom določenim v njem, s pomočjo odbora.

| (15) | Prav tako bi bilo treba sprejeti ustrezne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter izvesti potrebna dejanja za izterjavo izgubljenih, nepravilno plačanih ali nepravilno porabljenih sredstev v skladu z uredbama Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (5), (Euratom, ES) št. 2185/96 (6) z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija, ter Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (7). |
| --- | --- |

(15)

Prav tako bi bilo treba sprejeti ustrezne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter izvesti potrebna dejanja za izterjavo izgubljenih, nepravilno plačanih ali nepravilno porabljenih sredstev v skladu z uredbama Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (5), (Euratom, ES) št. 2185/96 (6) z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija, ter Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (7).

| (16) | Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (8), in Uredba Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 (9) z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002, ki ščiti finančne interese Skupnosti, se uporabljata ob upoštevanju načel enostavnosti in doslednosti pri izbiri proračunskih instrumentov, omejitve števila primerov, kjer je Komisija neposredno odgovorna za njihovo izvajanje in upravljanje, in zahtevane sorazmernosti med zneskom sredstev in upravnim bremenom, povezanim z njihovo uporabo. |
| --- | --- |

(16)

Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (8), in Uredba Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 (9) z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002, ki ščiti finančne interese Skupnosti, se uporabljata ob upoštevanju načel enostavnosti in doslednosti pri izbiri proračunskih instrumentov, omejitve števila primerov, kjer je Komisija neposredno odgovorna za njihovo izvajanje in upravljanje, in zahtevane sorazmernosti med zneskom sredstev in upravnim bremenom, povezanim z njihovo uporabo.

| (17) | Primerno je, da se Sklep 2002/630/PNZ od 1. januarja 2007 nadomesti s tem sklepom in s Sklepom o uvedbi posebnega programa „Kazensko pravosodje“. |
| --- | --- |

(17)

Primerno je, da se Sklep 2002/630/PNZ od 1. januarja 2007 nadomesti s tem sklepom in s Sklepom o uvedbi posebnega programa „Kazensko pravosodje“.

| (18) | Za zagotovitev učinkovitega in pravočasnega izvajanja programa, bi se moral ta sklep uporabljati od 1. januarja 2007 – |
| --- | --- |

(18)

Za zagotovitev učinkovitega in pravočasnega izvajanja programa, bi se moral ta sklep uporabljati od 1. januarja 2007 –

SKLENIL:

Člen 1

Področje urejanja

1.   Ta sklep vzpostavlja posebni program „preprečevanje kriminala in boj proti njemu“, v nadaljevanju „program“, v okviru Splošnega programa o varnosti in varstvu svoboščin, ki naj bi prispeval h krepitvi območja svobode, varnosti in pravice.

2.   Program zajema obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013.

Člen 2

Splošni cilji

1.   Ta program prispeva k visoki stopnji varstva državljanov s preprečevanjem organiziranega ali neorganiziranega kriminala in bojem proti njemu, zlasti terorizma, trgovine z ljudmi in kaznivih dejanj zoper otroke, nedovoljenega prometa s prepovedanimi drogami in orožjem ter korupcije in goljufij.

2.   Splošni cilji programa brez poseganja v cilje in pooblastila Evropske skupnosti prispevajo k razvoju politik Unije in Skupnosti.

Člen 3

Teme in posebni cilji

1.   Program vključuje štiri teme:

| (a) | preprečevanje kriminala in kriminologijo; |
| --- | --- |

(a)

preprečevanje kriminala in kriminologijo;

| (b) | pregon; |
| --- | --- |

(b)

pregon;

| (c) | zaščito in podporo pričam; |
| --- | --- |

(c)

zaščito in podporo pričam;

| (d) | zaščito žrtev. |
| --- | --- |

(d)

zaščito žrtev.

2.   Program v okviru splošnih ciljev prispeva k naslednjim posebnim ciljem:

| (a) | spodbujati, pospeševati in razvijati horizontalne metode in orodja, ki so potrebni za strateško preprečevanje kriminala in boj proti njemu ter za zagotavljanje varnosti in javnega reda, kot so delo v okviru javno-zasebnih partnerstev v mreži Evropske unije za preprečevanje kriminala, najboljše prakse pri preprečevanju kriminala, primerljivi statistični podatki, praktična kriminologija in okrepljeni ukrepi proti mladim prestopnikom; |
| --- | --- |

(a)

spodbujati, pospeševati in razvijati horizontalne metode in orodja, ki so potrebni za strateško preprečevanje kriminala in boj proti njemu ter za zagotavljanje varnosti in javnega reda, kot so delo v okviru javno-zasebnih partnerstev v mreži Evropske unije za preprečevanje kriminala, najboljše prakse pri preprečevanju kriminala, primerljivi statistični podatki, praktična kriminologija in okrepljeni ukrepi proti mladim prestopnikom;

| (b) | pospeševati in razvijati usklajevanje, sodelovanje in medsebojno razumevanje med organi pregona, drugimi nacionalnimi organi in povezanimi organi Unije, ob upoštevanju prednostnih nalog, ki jih je opredelil Svet zlasti na podlagi Europolove ocene nevarnosti na področju organiziranega kriminala (OCTA); |
| --- | --- |

(b)

pospeševati in razvijati usklajevanje, sodelovanje in medsebojno razumevanje med organi pregona, drugimi nacionalnimi organi in povezanimi organi Unije, ob upoštevanju prednostnih nalog, ki jih je opredelil Svet zlasti na podlagi Europolove ocene nevarnosti na področju organiziranega kriminala (OCTA);

| (c) | pospeševati in razvijati najboljše prakse za zaščito in podporo pričam; in |
| --- | --- |

(c)

pospeševati in razvijati najboljše prakse za zaščito in podporo pričam; in

| (d) | pospeševati in razvijati najboljše prakse za zaščito žrtev kriminala. |
| --- | --- |

(d)

pospeševati in razvijati najboljše prakse za zaščito žrtev kriminala.

3.   Program ne obravnava pravosodnega sodelovanja. Lahko pa zajema ukrepe, namenjene spodbujanju sodelovanja med pravosodnimi organi in organi pregona.

Člen 4

Upravičeni ukrepi

1.   Za uresničevanje splošnih in posebnih ciljev iz členov 2 in 3 program zagotavlja pod pogoji iz letnega delovnega programa finančno podporo za naslednje oblike ukrepov:

| (a) | projekti z evropsko razsežnostjo, za katere daje pobudo in jih upravlja Komisija; |
| --- | --- |

(a)

projekti z evropsko razsežnostjo, za katere daje pobudo in jih upravlja Komisija;

| (b) | nadnacionalni projekti, pri katerih so udeleženi partnerji v najmanj dveh državah članicah ali najmanj eni državi članici in eni drugi državi, ki je lahko bodisi država pristopnica bodisi država kandidatka; |
| --- | --- |

(b)

nadnacionalni projekti, pri katerih so udeleženi partnerji v najmanj dveh državah članicah ali najmanj eni državi članici in eni drugi državi, ki je lahko bodisi država pristopnica bodisi država kandidatka;

| (c) | nacionalne projekte v državah članicah, ki






  (i) | pripravijo nadnacionalne projekte in/ali ukrepe Unije („ukrepi za zagon“); |
| --- | --- | --- |

(c)

nacionalne projekte v državah članicah, ki

(i)

pripravijo nadnacionalne projekte in/ali ukrepe Unije („ukrepi za zagon“);

| (ii) | dopolnijo nadnacionalne projekte in/ali ukrepe Unije („dopolnilni ukrepi“); |
| --- | --- |

(ii)

dopolnijo nadnacionalne projekte in/ali ukrepe Unije („dopolnilni ukrepi“);

| (iii) | prispevajo k razvijanju inovativnih metod in/ali tehnologij, ki se lahko prenesejo na ukrepe na ravni Unije, ali razvijajo takšne metode ali tehnologije z namenom, da jih prenesejo na druge države članice in/ali drugo državo, ki je lahko bodisi država pristopnica bodisi država kandidatka; |
| --- | --- |

(iii)

prispevajo k razvijanju inovativnih metod in/ali tehnologij, ki se lahko prenesejo na ukrepe na ravni Unije, ali razvijajo takšne metode ali tehnologije z namenom, da jih prenesejo na druge države članice in/ali drugo državo, ki je lahko bodisi država pristopnica bodisi država kandidatka;

| (d) | donacije za poslovanje nevladnih organizacij, ki si na nepridobitni osnovi prizadevajo za cilje tega programa z evropsko razsežnostjo. |
| --- | --- |

(d)

donacije za poslovanje nevladnih organizacij, ki si na nepridobitni osnovi prizadevajo za cilje tega programa z evropsko razsežnostjo.

2.   Finančna podpora se lahko zagotovi zlasti za:

| (a) | ukrepe, s katerimi se izboljša operativno sodelovanje in usklajevanje (krepitev mrež, medsebojnega zaupanja in razumevanja, izmenjave in širjenja informacij, izkušenj in najboljših praks); |
| --- | --- |

(a)

ukrepe, s katerimi se izboljša operativno sodelovanje in usklajevanje (krepitev mrež, medsebojnega zaupanja in razumevanja, izmenjave in širjenja informacij, izkušenj in najboljših praks);

| (b) | analize, dejavnosti spremljanja in vrednotenja; |
| --- | --- |

(b)

analize, dejavnosti spremljanja in vrednotenja;

| (c) | razvoj in prenos tehnologije in metodologije; |
| --- | --- |

(c)

razvoj in prenos tehnologije in metodologije;

| (d) | usposabljanje, izmenjavo osebja in strokovnjakov; ter |
| --- | --- |

(d)

usposabljanje, izmenjavo osebja in strokovnjakov; ter

| (e) | dejavnosti ozaveščanja in razširjanja. |
| --- | --- |

(e)

dejavnosti ozaveščanja in razširjanja.

Člen 5

Dostop do programa

1.   Program je namenjen organom pregona, drugim javnim in/ali zasebnim organom, udeležencem in institucijam, vključno z lokalnimi, regionalnimi in nacionalnimi organi, socialnimi partnerji, univerzami, statističnimi uradi, nevladnimi organizacijami, javno-zasebnimi partnerstvi in ustreznimi mednarodnimi organi.

2.   Dostop do tega programa imajo organi in organizacije, ki so pravne osebe, ustanovljene v državah članicah. Pridobitno usmerjeni organi in organizacije imajo dostop do donacij le v povezavi z nepridobitnimi ali vladnimi organizacijami.

3.   Tretje države in mednarodne organizacije lahko sodelujejo pri nadnacionalnih projektih kot partnerice, vendar ne smejo predložiti projektov.

Člen 6

Vrste intervencij

1.   Finančna podpora Unije ima lahko naslednji pravni obliki:

| (a) | donacije; |
| --- | --- |

(a)

donacije;

| (b) | pogodbe o javnih naročilih. |
| --- | --- |

(b)

pogodbe o javnih naročilih.

2.   Donacije Unije se dodelijo na podlagi pozivov k oddaji predlogov, razen v upravičenih izjemnih in nujnih primerih ali kadar lastnosti upravičenca pri posameznem ukrepu ne dopuščajo druge možnosti, in se zagotovijo v obliki donacij za poslovanje in donacij za ukrepe.

Letni delovni program določi najnižjo stopnjo letnih odhodkov, ki se jih dodeli za donacije. Ta najnižja stopnja znaša vsaj 65 %.

Najvišja stopnja sofinanciranja stroškov projekta je določena v letnem delovnem programu.

3.   Predvidijo se določbe za izdatke za spremljevalne ukrepe na podlagi pogodb o javnih naročilih, v tem primeru se nakup storitev in blaga financira iz sredstev Unije. To med drugim krije izdatke za obveščanje in komunikacijo, pripravo, izvajanje, spremljanje, preverjanje in vrednotenje projektov, politik, programov in zakonodaje.

Člen 7

Izvedbeni ukrepi

1.   Komisija izvaja finančno podporo Unije v skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 1605/2002, v nadaljnjem besedilu „finančna uredba“.

2.   Za izvajanje programa Komisija v okviru omejitev splošnih ciljev iz člena 2 do konca septembra sprejme letni delovni program, v katerem opredeli svoje posebne cilje, tematske prednostne naloge, opiše spremljevalne ukrepe iz člena 6(3) in po potrebi sestavi seznam drugih ukrepov.

Letni delovni program za leto 2007 se sprejme tri mesece po začetku učinkovanja tega sklepa.

3.   Letni delovni program se sprejme v skladu s postopkom upravljanja iz člena 10.

4.   Postopki vrednotenja in dodeljevanja v zvezi z donacijami za ukrepe med drugim upoštevajo naslednja merila:

| (a) | usklajenost z letnim delovnim programom, splošnimi cilji iz člena 2 in ukrepi iz členov 3 in 4, sprejetimi na različnih področjih; |
| --- | --- |

(a)

usklajenost z letnim delovnim programom, splošnimi cilji iz člena 2 in ukrepi iz členov 3 in 4, sprejetimi na različnih področjih;

| (b) | kakovost predlaganih ukrepov glede njihove zasnove, organizacije, predstavitve in pričakovanih rezultatov ter njihovega razširjanja; |
| --- | --- |

(b)

kakovost predlaganih ukrepov glede njihove zasnove, organizacije, predstavitve in pričakovanih rezultatov ter njihovega razširjanja;

| (c) | znesek, zahtevan za finančno podporo Unije, in njegovo ustreznost glede na pričakovane rezultate; |
| --- | --- |

(c)

znesek, zahtevan za finančno podporo Unije, in njegovo ustreznost glede na pričakovane rezultate;

| (d) | vpliv pričakovanih rezultatov na splošne cilje iz člena 2 in na ukrepe iz členov 3 in 4, sprejete na različnih področjih. |
| --- | --- |

(d)

vpliv pričakovanih rezultatov na splošne cilje iz člena 2 in na ukrepe iz členov 3 in 4, sprejete na različnih področjih.

5.   Vloge za donacije za poslovanje iz člena 4(1)(d) se ocenijo med drugim ob upoštevanju:

| (a) | doslednosti s cilji programa; |
| --- | --- |

(a)

doslednosti s cilji programa;

| (b) | kakovosti načrtovanih dejavnosti; |
| --- | --- |

(b)

kakovosti načrtovanih dejavnosti;

| (c) | verjetnega multiplikacijskega učinka teh dejavnosti v javnosti; |
| --- | --- |

(c)

verjetnega multiplikacijskega učinka teh dejavnosti v javnosti;

| (d) | geografskega vpliva dejavnosti, ki se izvajajo; |
| --- | --- |

(d)

geografskega vpliva dejavnosti, ki se izvajajo;

| (e) | razmerja med stroški in koristjo predlagane dejavnosti. |
| --- | --- |

(e)

razmerja med stroški in koristjo predlagane dejavnosti.

6.   Sklepe v zvezi z ukrepi, posredovanimi v skladu s členom 4(1)(a), sprejme Komisija v skladu z upravljalnim postopkom iz člena 10. Sklepe v zvezi z ukrepi, posredovanimi v skladu s členom 4(1)(b) do (d), sprejme Komisija v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 9.

Sklepe v zvezi z vlogami za donacije, ki vključujejo pridobitno usmerjene organe ali organizacije, sprejme Komisija v skladu s postopkom upravljanja iz člena 10.

Člen 8

Odbor

1.   Komisiji pomaga odbor, sestavljen iz predstavnikov držav članic, ki mu predseduje predstavnik Komisije (v nadaljevanju „odbor“).

2.   Odbor sprejme svoj poslovnik.

3.   Komisija lahko povabi predstavnike držav kandidatk na informativne sestanke, ki sledijo sestankom odbora.

Člen 9

Svetovalni postopek

1.   V primeru sklicevanja na ta člen predloži predstavnik Komisije odboru osnutek potrebnih ukrepov. Odbor da svoje mnenje o osnutku v roku, ki ga lahko določi predsednik glede na nujnost zadeve, po potrebi z glasovanjem.

2.   Mnenje se zabeleži v zapisnik; vsaka država članica ima pravico zahtevati, da se njeno stališče zabeleži v zapisniku.

3.   Komisija kar najbolj upošteva mnenje odbora. Odbor obvesti o načinu, kako je bilo njegovo mnenje upoštevano.

Člen 10

Postopek upravljanja

1.   V primeru sklicevanja na ta člen predloži predstavnik Komisije odboru osnutek potrebnih ukrepov. Odbor poda svoje mnenje o osnutku v roku, ki ga lahko predsednik določi glede na nujnost zadeve. Mnenje se v primeru odločitev, ki jih mora Svet sprejeti na predlog Komisije, sprejme z večino, ki jo določa člen 205(2) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti. Glasovi predstavnikov držav članic znotraj odbora se ponderirajo na način, ki je določen v tem členu. Predsednik ne glasuje.

2.   Komisija sprejme ukrepe, ki se takoj uporabljajo. Kadar pa ti ukrepi niso v skladu z mnenjem odbora, jih Komisija takoj sporoči Svetu. V tem primeru lahko Komisija odloži izvajanje sprejetih ukrepov za tri mesece od datuma takšnega sporočila.

3.   Svet lahko v roku, predvidenem v odstavku 2, s kvalificirano večino sprejme drugačen sklep.

Člen 11

Dopolnjevanje

1.   Iskale se bodo sinergije, doslednost in dopolnjevanje z drugimi instrumenti Unije in Skupnosti, med drugim s posebnima programoma „Preprečevanje, pripravljenost in obvladovanje posledic v zvezi s terorizmom ter drugimi tveganji, povezanimi z varnostjo“ in „Kazensko pravosodje“, z okvirnim programom za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti, solidarnostnim skladom Evropske unije in finančnim instrumentom za civilno zaščito.

2.   Za izvajanje ukrepov, ki izpolnjujejo cilje programa in drugega(-ih) instrumenta(-ov) Unije/Skupnosti, si program lahko deli sredstva z drugimi instrumenti Unije in Skupnosti, zlasti s programom „Preprečevanje, pripravljenost in obvladovanje posledic v zvezi s terorizmom ter drugimi tveganji, povezanimi z varnostjo“.

3.   Dejavnosti, ki se financirajo v okviru tega sklepa, iz drugih finančnih instrumentov Unije/Skupnosti ne prejemajo finančne podpore za isti namen. Zagotovi se, da upravičenci programa Komisiji pošljejo informacije o sredstvih, prejetih iz splošnega proračuna Evropske unije in iz drugih virov, pa tudi o tekočih vlogah za sredstva.

Člen 12

Proračunska sredstva

Proračunska sredstva, dodeljena za ukrepe, predvidene v tem programu, se vključijo v letna dodeljena sredstva splošnega proračuna Evropske unije. Razpoložljiva letna dodeljena proračunska sredstva odobri proračunski organ v mejah finančnega okvira.

Člen 13

Spremljanje

1.   Komisija zagotovi, da za kateri koli ukrep, ki se financira s programom, upravičenec predloži tehnična in finančna poročila o napredovanju dela in da se končno poročilo predloži v treh mesecih od zaključka ukrepa. Komisija določi obliko in zgradbo poročil.

2.   Komisija zagotovi, da bodo pogodbe in sporazumi, ki izhajajo iz izvajanja programa, urejali zlasti spremljanje in finančni nadzor s strani Komisije (ali katerega koli predstavnika, ki ga pooblasti Komisija), po potrebi s pregledi na kraju samem, vključno s pregledi vzorcev, in revizijami s strani Računskega sodišča.

3.   Komisija zagotovi, da upravičenec do finančne podpore hrani vso dokazno dokumentacijo o izdatkih za ukrep pet let po zadnjem plačilu za kateri koli ukrep, tako da je na voljo Komisiji.

4.   Komisija na podlagi rezultatov poročil in pregledov na kraju samem iz odstavkov 1 in 2 zagotovi, da se po potrebi prilagodi obseg ali pogoje dodelitve prvotno odobrene finančne podpore in časovni razpored plačil.

5.   Komisija zagotovi, da se bo izvedlo vse potrebno za preverjanje, ali se financirani ukrepi izvajajo primerno in v skladu z določbami tega sklepa in finančne uredbe.

Člen 14

Zaščita finančnih interesov Skupnosti

1.   Komisija zagotovi, da se ob izvajanju ukrepov, ki se financirajo na podlagi tega sklepa, zaščitijo finančni interesi Skupnosti z uporabo ukrepov za preprečevanje goljufij, korupcij in katerih koli drugih nezakonitih dejavnosti, z izvajanjem učinkovitih pregledov in z izterjavo neutemeljeno plačanih zneskov, v primeru odkritja nepravilnosti pa z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi v skladu z uredbami (ES, Euratom) št. 2988/95, (Euratom, ES) št. 2185/96 in (ES) št. 1073/1999.

2.   Za ukrepe Unije, ki se financirajo v okviru tega sklepa, se Uredba (ES, Euratom) št. 2988/95 in Uredba (Euratom, ES) št. 2185/96 uporabljata v primeru kakršne koli kršitve določb zakonodaje Skupnosti, vključno s kršitvami pogodbenih obveznosti, sklenjenih na podlagi programa, ki izhajajo iz dejanja ali opustitve s strani gospodarskega subjekta, ki z neupravičenimi postavkami izdatkov ogroža ali bi lahko ogrožal splošni proračun Evropske unije ali proračune, s katerimi upravlja Unija.

3.   Komisija zagotovi, da se odobreni znesek finančne podpore za ukrep zmanjša, začasno ustavi ali izterja, če ugotovi nepravilnosti, vključno z neskladnostjo z določbami tega sklepa ali s posamezno odločbo, pogodbo ali sporazumom o odobritvi zadevne finančne podpore, ali če se izkaže, da je bil ukrep spremenjen, ne da bi se zaprosila odobritev Komisije, tako da je v nasprotju z vrsto ali pogoji za izvajanje projekta.

4.   Če roki niso upoštevani ali če napredovanje pri izvajanju ukrepa upravičuje le del dodeljene finančne podpore, Komisija zagotovi, da se od upravičenca zahteva, naj v določenem roku predloži pripombe. Če upravičenec ne poda zadovoljivega odgovora, Komisija zagotovi, da se lahko ukine preostalo finančno podporo in zahteva vračilo že plačanih zneskov.

5.   Komisija zagotovi, da se vsako nepravilno izplačano plačilo vrne Komisiji. Vsem zneskom, ki niso bili pravočasno vrnjeni pod pogoji iz finančne uredbe, se prištejejo obresti.

Člen 15

Vrednotenje

1.   Zaradi spremljanja izvajanja dejavnosti v okviru programa se program redno spremlja.

2.   Komisija zagotovi redno, neodvisno in zunanje vrednotenje programa.

3.   Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu:

| (a) | letno predstavitev izvajanja programa; |
| --- | --- |

(a)

letno predstavitev izvajanja programa;

| (b) | vmesno poročilo o vrednotenju doseženih rezultatov ter kakovostnih in količinskih vidikov izvajanja tega programa najkasneje do 31. marca 2010; |
| --- | --- |

(b)

vmesno poročilo o vrednotenju doseženih rezultatov ter kakovostnih in količinskih vidikov izvajanja tega programa najkasneje do 31. marca 2010;

| (c) | sporočilo o nadaljevanju programa najkasneje do 31. decembra 2010; |
| --- | --- |

(c)

sporočilo o nadaljevanju programa najkasneje do 31. decembra 2010;

| (d) | poročilo o naknadnem vrednotenju najkasneje do 31. marca 2015. |
| --- | --- |

(d)

poročilo o naknadnem vrednotenju najkasneje do 31. marca 2015.

Člen 16

Objava projektov

Komisija vsako leto objavi seznam ukrepov, ki se financirajo s tem programom, s kratkim opisom posameznega projekta.

Člen 17

Prehodne določbe

1.   S 1. januarjem 2007 ta sklep nadomesti ustrezne določbe Sklepa 2002/630/PNZ.

2.   Ukrepe, ki so se na podlagi Sklepa 2002/630/PNZ začeli izvajati pred 31. decembrom 2006, do njihovega zaključka še naprej ureja navedeni sklep.

Člen 18

Začetek učinkovanja in uporaba

Ta sklep začne učinkovati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2007.

V Bruslju, 12. februarja 2007

Za Svet

Predsednik

F.-W. STEINMEIER

---

(1)  Mnenje z dne 14. decembra 2006 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  UL C 53, 3.3.2005, str. 1.

2

(3)  UL L 153, 8.6.2001, str. 1.

3

(4)  UL L 203, 1.8.2002, str. 5.

4

(5)  UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

5

(6)  UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

6

(7)  UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

7

(8)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1995/2006 (UL L 390, 30.12.2006, str. 1).

8

(9)  UL L 357, 31.12.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1248/2006 (UL L 227, 19.8.2006, str. 3).

9

---

| 24.2.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 58/13 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 58/13

---

SKLEP SVETA

z dne 12. februarja 2007

o uvedbi posebnega programa „Kazensko pravosodje“ kot dela Splošnega programa Temeljne pravice in pravosodje za obdobje 2007–2013

(2007/126/PNZ)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 31 in člena 34(2)(c) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 29 Pogodbe o Evropski uniji navaja, da je cilj Unije zagotoviti državljanom visoko stopnjo varstva na območju svobode, varnosti in pravice s pripravo skupnih ukrepov med državami članicami pri pravosodnem sodelovanju v kazenskih zadevah. |
| --- | --- |

(1)

Člen 29 Pogodbe o Evropski uniji navaja, da je cilj Unije zagotoviti državljanom visoko stopnjo varstva na območju svobode, varnosti in pravice s pripravo skupnih ukrepov med državami članicami pri pravosodnem sodelovanju v kazenskih zadevah.

| (2) | V skladu s členom 31 Pogodbe o Evropski uniji skupni ukrepi v kazenskih zadevah vključujejo zlasti sodelovanje med pristojnimi organi držav članic. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 31 Pogodbe o Evropski uniji skupni ukrepi v kazenskih zadevah vključujejo zlasti sodelovanje med pristojnimi organi držav članic.

| (3) | Haaški program, ki ga je novembra 2004 sprejel Evropski svet in temelji na sklepih zasedanja Evropskega sveta v Tampereju, znova potrjuje, da je prednostna naloga okrepitev svobode, varnosti in pravice v Evropski uniji, zlasti s povečanjem pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, ki bi temeljilo na načelu vzajemnega priznavanja. |
| --- | --- |

(3)

Haaški program, ki ga je novembra 2004 sprejel Evropski svet in temelji na sklepih zasedanja Evropskega sveta v Tampereju, znova potrjuje, da je prednostna naloga okrepitev svobode, varnosti in pravice v Evropski uniji, zlasti s povečanjem pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, ki bi temeljilo na načelu vzajemnega priznavanja.

| (4) | Okvirni program, vzpostavljen s Sklepom Sveta 2002/630/PNZ z dne 22. julija 2002 o uvedbi okvirnega programa policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (AGIS) (2), je znatno prispeval k okrepitvi sodelovanja med policijo in drugimi organi pregona ter sodstvom v državah članicah in k izboljšanju medsebojnega razumevanja in medsebojnega zaupanja med njihovim policijskim, sodnim, pravnim in upravnim sistemom. |
| --- | --- |

(4)

Okvirni program, vzpostavljen s Sklepom Sveta 2002/630/PNZ z dne 22. julija 2002 o uvedbi okvirnega programa policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (AGIS) (2), je znatno prispeval k okrepitvi sodelovanja med policijo in drugimi organi pregona ter sodstvom v državah članicah in k izboljšanju medsebojnega razumevanja in medsebojnega zaupanja med njihovim policijskim, sodnim, pravnim in upravnim sistemom.

| (5) | Ambiciozne cilje iz Pogodbe o Evropski uniji in Haaškega programa bi bilo treba uresničiti z vzpostavitvijo prilagodljivega in učinkovitega programa, ki bo olajšal načrtovanje in izvajanje. |
| --- | --- |

(5)

Ambiciozne cilje iz Pogodbe o Evropski uniji in Haaškega programa bi bilo treba uresničiti z vzpostavitvijo prilagodljivega in učinkovitega programa, ki bo olajšal načrtovanje in izvajanje.

| (6) | Program bi moral izboljšati medsebojno zaupanje v okviru sodstva. V skladu s Haaškim programom bi bilo treba okrepiti medsebojno zaupanje z razvijanjem mrež pravosodnih organizacij in institucij, z izboljšanjem usposabljanja pravosodnih poklicev, z razvijanjem vrednotenja izvajanja politik EU na področju pravosodja, pri čemer naj se v celoti upošteva neodvisnost sodstva, s povečanjem raziskav na področju pravosodnega sodelovanja ter z olajšanjem operacijskih projektov med državami članicami z namenom posodabljanja pravosodja. |
| --- | --- |

(6)

Program bi moral izboljšati medsebojno zaupanje v okviru sodstva. V skladu s Haaškim programom bi bilo treba okrepiti medsebojno zaupanje z razvijanjem mrež pravosodnih organizacij in institucij, z izboljšanjem usposabljanja pravosodnih poklicev, z razvijanjem vrednotenja izvajanja politik EU na področju pravosodja, pri čemer naj se v celoti upošteva neodvisnost sodstva, s povečanjem raziskav na področju pravosodnega sodelovanja ter z olajšanjem operacijskih projektov med državami članicami z namenom posodabljanja pravosodja.

| (7) | Program bi moral prav tako olajšati izvajanje načela vzajemnega priznavanja z izboljšanjem medsebojnega poznavanja predhodnih obsodb, izrečenih v Evropski uniji, zlasti z vzpostavitvijo računalniško podprtega sistema za izmenjavo podatkov o kazenskih evidencah. |
| --- | --- |

(7)

Program bi moral prav tako olajšati izvajanje načela vzajemnega priznavanja z izboljšanjem medsebojnega poznavanja predhodnih obsodb, izrečenih v Evropski uniji, zlasti z vzpostavitvijo računalniško podprtega sistema za izmenjavo podatkov o kazenskih evidencah.

| (8) | Evropska mreža za usposabljanje sodstva, ki so jo ustanovile institucije, posebej odgovorne za usposabljanje poklicnega sodstva v vseh državah članicah, spodbuja program usposabljanja za sodnike in državne tožilce z dejansko evropsko razsežnostjo. To prispeva h krepitvi medsebojnega zaupanja in izboljšuje medsebojno razumevanje med pravosodnimi organi in različnimi pravnimi sistemi. |
| --- | --- |

(8)

Evropska mreža za usposabljanje sodstva, ki so jo ustanovile institucije, posebej odgovorne za usposabljanje poklicnega sodstva v vseh državah članicah, spodbuja program usposabljanja za sodnike in državne tožilce z dejansko evropsko razsežnostjo. To prispeva h krepitvi medsebojnega zaupanja in izboljšuje medsebojno razumevanje med pravosodnimi organi in različnimi pravnimi sistemi.

| (9) | Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev tega sklepa in jih zaradi obsega ali učinkov programa laže doseže Evropska unija, lahko Svet sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ki za Unijo velja na podlagi člena 2 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz člena 5 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ta sklep ne presega tistega, kar je potrebno za dosego teh ciljev. |
| --- | --- |

(9)

Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev tega sklepa in jih zaradi obsega ali učinkov programa laže doseže Evropska unija, lahko Svet sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ki za Unijo velja na podlagi člena 2 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz člena 5 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ta sklep ne presega tistega, kar je potrebno za dosego teh ciljev.

| (10) | Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), v nadaljnjem besedilu „finančna uredba“, in Uredba Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 (4) z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002, ki ščiti finančne interese Skupnosti, se uporabljata ob upoštevanju načel enostavnosti in doslednosti pri izbiri proračunskih instrumentov, omejitve števila primerov, kjer je Komisija neposredno odgovorna za njihovo izvajanje in upravljanje, in zahtevane sorazmernosti med zneskom sredstev in upravnim bremenom, povezanim z njihovo uporabo. |
| --- | --- |

(10)

Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), v nadaljnjem besedilu „finančna uredba“, in Uredba Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 (4) z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002, ki ščiti finančne interese Skupnosti, se uporabljata ob upoštevanju načel enostavnosti in doslednosti pri izbiri proračunskih instrumentov, omejitve števila primerov, kjer je Komisija neposredno odgovorna za njihovo izvajanje in upravljanje, in zahtevane sorazmernosti med zneskom sredstev in upravnim bremenom, povezanim z njihovo uporabo.

| (11) | Prav tako bi bilo treba sprejeti ustrezne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter izvesti potrebna dejanja za izterjavo izgubljenih, nepravilno plačanih ali nepravilno porabljenih sredstev v skladu z uredbama Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (5), (Euratom, ES) št. 2185/96 (6) z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija, ter Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (7). |
| --- | --- |

(11)

Prav tako bi bilo treba sprejeti ustrezne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter izvesti potrebna dejanja za izterjavo izgubljenih, nepravilno plačanih ali nepravilno porabljenih sredstev v skladu z uredbama Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (5), (Euratom, ES) št. 2185/96 (6) z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija, ter Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (7).

| (12) | Finančna uredba zahteva sprejetje temeljnega akta za pokrivanje donacij za poslovanje. |
| --- | --- |

(12)

Finančna uredba zahteva sprejetje temeljnega akta za pokrivanje donacij za poslovanje.

| (13) | Ukrepe, potrebne za izvajanje tega sklepa, bi bilo treba sprejeti v skladu s postopki iz njega, s pomočjo odbora. |
| --- | --- |

(13)

Ukrepe, potrebne za izvajanje tega sklepa, bi bilo treba sprejeti v skladu s postopki iz njega, s pomočjo odbora.

| (14) | Ustrezno je, da se Sklep 2002/630/PNZ od 1. januarja 2007 nadomesti s tem sklepom in s Sklepom o uvedbi posebnega programa „Preprečevanje kriminala in boj proti njemu“. |
| --- | --- |

(14)

Ustrezno je, da se Sklep 2002/630/PNZ od 1. januarja 2007 nadomesti s tem sklepom in s Sklepom o uvedbi posebnega programa „Preprečevanje kriminala in boj proti njemu“.

| (15) | Za zagotovitev učinkovitega in pravočasnega izvajanja programa, bi se moral ta sklep uporabljati od 1. januarja 2007 – |
| --- | --- |

(15)

Za zagotovitev učinkovitega in pravočasnega izvajanja programa, bi se moral ta sklep uporabljati od 1. januarja 2007 –

SKLENIL:

Člen 1

Predmet urejanja

1.   Ta sklep vzpostavlja posebni program „Kazensko pravosodje“, v nadaljnjem besedilu „program“, v okviru splošnega programa o temeljnih pravicah in pravosodju, ki naj bi prispeval h krepitvi območja svobode, varnosti in pravice.

2.   Program zajema obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013.

Člen 2

Splošni cilji

1.   Splošni cilji tega programa so:

| (a) | spodbujati pravosodno sodelovanje s ciljem prispevati k oblikovanju dejanskega evropskega območja pravice v kazenskih zadevah, ki bi temeljil na vzajemnem priznavanju in medsebojnem zaupanju; |
| --- | --- |

(a)

spodbujati pravosodno sodelovanje s ciljem prispevati k oblikovanju dejanskega evropskega območja pravice v kazenskih zadevah, ki bi temeljil na vzajemnem priznavanju in medsebojnem zaupanju;

| (b) | spodbujati skladnost predpisov, ki se uporabljajo v državah članicah, kolikor je to potrebno za izboljšanje pravosodnega sodelovanja. Spodbujati odpravljanje obstoječih pravnih ovir za nemoten potek pravosodnega sodelovanja, da bi se okrepilo sodelovanje na področju preiskav in povečala skladnost obstoječih pravosodnih sistemov držav članic z Evropsko unijo za zagotavljanje ustreznih nadaljnjih ukrepov v zvezi s preiskavami organov kazenskega pregona v državah članicah; |
| --- | --- |

(b)

spodbujati skladnost predpisov, ki se uporabljajo v državah članicah, kolikor je to potrebno za izboljšanje pravosodnega sodelovanja. Spodbujati odpravljanje obstoječih pravnih ovir za nemoten potek pravosodnega sodelovanja, da bi se okrepilo sodelovanje na področju preiskav in povečala skladnost obstoječih pravosodnih sistemov držav članic z Evropsko unijo za zagotavljanje ustreznih nadaljnjih ukrepov v zvezi s preiskavami organov kazenskega pregona v državah članicah;

| (c) | izboljšati stike in izmenjavo informacij ter najboljših praks med pravnimi, pravosodnimi in upravnimi organi ter pravnimi poklici, in sicer med pravniki in drugimi strokovnjaki, ki sodelujejo pri delu pravosodja, in pospeševati usposabljanje članov sodstva za krepitev medsebojnega zaupanja; |
| --- | --- |

(c)

izboljšati stike in izmenjavo informacij ter najboljših praks med pravnimi, pravosodnimi in upravnimi organi ter pravnimi poklici, in sicer med pravniki in drugimi strokovnjaki, ki sodelujejo pri delu pravosodja, in pospeševati usposabljanje članov sodstva za krepitev medsebojnega zaupanja;

| (d) | nadalje izboljšati medsebojno zaupanje za zagotavljanje zaščite pravic žrtev in obtožencev. |
| --- | --- |

(d)

nadalje izboljšati medsebojno zaupanje za zagotavljanje zaščite pravic žrtev in obtožencev.

2.   Splošni cilji programa brez poseganja v cilje in pooblastila Evropske skupnosti prispevajo k razvoju politik Skupnosti, zlasti k oblikovanju pravosodnega območja.

Člen 3

Posebni cilji

Posebni cilji programa so:

| (a) | pospeševati pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah, namenjeno






  (i) | spodbujanju medsebojnega priznavanja sodnih odločb in sodb; |
| --- | --- | --- |

(a)

pospeševati pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah, namenjeno

(i)

spodbujanju medsebojnega priznavanja sodnih odločb in sodb;

| (ii) | odpravljanju ovir, ki nastajajo zaradi razlik v pravosodnih sistemih držav članic, in spodbujanju potrebnega prilagajanja materialnega kazenskega prava, kar zadeva težja kazniva dejanja, zlasti težja kazniva dejanja s čezmejno razsežnostjo; |
| --- | --- |

(ii)

odpravljanju ovir, ki nastajajo zaradi razlik v pravosodnih sistemih držav članic, in spodbujanju potrebnega prilagajanja materialnega kazenskega prava, kar zadeva težja kazniva dejanja, zlasti težja kazniva dejanja s čezmejno razsežnostjo;

| (iii) | nadaljnji krepitvi vzpostavitve minimalnih standardov glede vidikov kazenskega procesnega prava za spodbujanje praktične strani pravosodnega sodelovanja; |
| --- | --- |

(iii)

nadaljnji krepitvi vzpostavitve minimalnih standardov glede vidikov kazenskega procesnega prava za spodbujanje praktične strani pravosodnega sodelovanja;

| (iv) | zagotavljanju ustreznega upravljanja pravosodja tako, da se preprečijo spori o pristojnosti; |
| --- | --- |

(iv)

zagotavljanju ustreznega upravljanja pravosodja tako, da se preprečijo spori o pristojnosti;

| (v) | izboljšanju izmenjave informacij z uporabo računalniško podprtih sistemov, zlasti informacij, povzetih iz nacionalnih kazenskih evidenc; |
| --- | --- |

(v)

izboljšanju izmenjave informacij z uporabo računalniško podprtih sistemov, zlasti informacij, povzetih iz nacionalnih kazenskih evidenc;

| (vi) | podpiranju pravic obtoženih strank ter socialnega varstva in pravne pomoči žrtvam; |
| --- | --- |

(vi)

podpiranju pravic obtoženih strank ter socialnega varstva in pravne pomoči žrtvam;

| (vii) | spodbujanju držav članic, da okrepijo sodelovanje z Eurojustom pri boju proti čezmejnemu organiziranemu kriminalu in drugim hudim oblikam kriminala; |
| --- | --- |

(vii)

spodbujanju držav članic, da okrepijo sodelovanje z Eurojustom pri boju proti čezmejnemu organiziranemu kriminalu in drugim hudim oblikam kriminala;

| (viii) | spodbujanju ukrepov, katerih cilj je učinkovita ponovna socializacija storilcev kaznivih dejanj, zlasti mladoletnih storilcev kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

(viii)

spodbujanju ukrepov, katerih cilj je učinkovita ponovna socializacija storilcev kaznivih dejanj, zlasti mladoletnih storilcev kaznivih dejanj;

| (b) | izboljšati medsebojno poznavanje pravnih in pravosodnih sistemov držav članic v kazenskih zadevah ter pospeševati in krepiti delovanje mrež, medsebojno sodelovanje, izmenjavo in širjenje informacij, izkušenj in najboljših praks; |
| --- | --- |

(b)

izboljšati medsebojno poznavanje pravnih in pravosodnih sistemov držav članic v kazenskih zadevah ter pospeševati in krepiti delovanje mrež, medsebojno sodelovanje, izmenjavo in širjenje informacij, izkušenj in najboljših praks;

| (c) | zagotoviti zanesljivo izvajanje, pravilno in konkretno uporabo ter vrednotenje instrumentov Unije na področjih pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah; |
| --- | --- |

(c)

zagotoviti zanesljivo izvajanje, pravilno in konkretno uporabo ter vrednotenje instrumentov Unije na področjih pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah;

| (d) | izboljšati obveščanje o pravnih sistemih v državah članicah in dostop do pravnega varstva; |
| --- | --- |

(d)

izboljšati obveščanje o pravnih sistemih v državah članicah in dostop do pravnega varstva;

| (e) | spodbujati usposabljanje sodstva, pravnikov in drugih strokovnjakov, ki sodelujejo pri delu pravosodja, na področju prava Unije in Skupnosti; |
| --- | --- |

(e)

spodbujati usposabljanje sodstva, pravnikov in drugih strokovnjakov, ki sodelujejo pri delu pravosodja, na področju prava Unije in Skupnosti;

| (f) | oceniti potrebne splošne pogoje za razvoj medsebojnega zaupanja z izboljšanjem medsebojnega razumevanja med pravosodnimi organi in različnimi pravnimi sistemi, zlasti v zvezi z izvajanjem politik EU na področju pravosodja; |
| --- | --- |

(f)

oceniti potrebne splošne pogoje za razvoj medsebojnega zaupanja z izboljšanjem medsebojnega razumevanja med pravosodnimi organi in različnimi pravnimi sistemi, zlasti v zvezi z izvajanjem politik EU na področju pravosodja;

| (g) | razvijati in uporabljati računalniško podprt sistem za izmenjavo podatkov o kazenskih evidencah ter podpirati študije za razvoj drugih oblik izmenjave informacij. |
| --- | --- |

(g)

razvijati in uporabljati računalniško podprt sistem za izmenjavo podatkov o kazenskih evidencah ter podpirati študije za razvoj drugih oblik izmenjave informacij.

Člen 4

Upravičeni ukrepi

Za uresničevanje splošnih in posebnih ciljev iz členov 2 in 3 bo ta program zagotovil pod pogoji iz letnega delovnega programa podporo za naslednje oblike ukrepov:

| (a) | posebne ukrepe Komisije, kot so študije in raziskave, oblikovanje in izvajanje posebnih projektov, kot so vzpostavitev računalniško podprtega sistema za izmenjavo podatkov o kazenskih evidencah, javnomnenjske raziskave in statistični pregledi, oblikovanje kazalnikov in skupnih metodologij, zbiranje, razvijanje in razširjanje podatkov in statistik, seminarji, konference in srečanja strokovnjakov, organizacija javnih kampanj in dogodkov, oblikovanje in vzdrževanje spletnih strani, priprava in razširjanje informativnega gradiva, podpora pri vzpostavljanju in razvoju mrež nacionalnih strokovnjakov, dejavnosti analiz, spremljanja in vrednotenja; ali |
| --- | --- |

(a)

posebne ukrepe Komisije, kot so študije in raziskave, oblikovanje in izvajanje posebnih projektov, kot so vzpostavitev računalniško podprtega sistema za izmenjavo podatkov o kazenskih evidencah, javnomnenjske raziskave in statistični pregledi, oblikovanje kazalnikov in skupnih metodologij, zbiranje, razvijanje in razširjanje podatkov in statistik, seminarji, konference in srečanja strokovnjakov, organizacija javnih kampanj in dogodkov, oblikovanje in vzdrževanje spletnih strani, priprava in razširjanje informativnega gradiva, podpora pri vzpostavljanju in razvoju mrež nacionalnih strokovnjakov, dejavnosti analiz, spremljanja in vrednotenja; ali

| (b) | posebne nadnacionalne projekte v interesu Unije, ki sta jih predložili najmanj dve državi članici ali najmanj ena država članica in ena druga država, ki je lahko bodisi država pristopnica bodisi država kandidatka, pod pogoji iz letnih delovnih programov; ali |
| --- | --- |

(b)

posebne nadnacionalne projekte v interesu Unije, ki sta jih predložili najmanj dve državi članici ali najmanj ena država članica in ena druga država, ki je lahko bodisi država pristopnica bodisi država kandidatka, pod pogoji iz letnih delovnih programov; ali

| (c) | podporo dejavnostim nevladnih organizacij ali drugih subjektov, ki si prizadevajo za cilj v splošnem evropskem interesu v skladu s splošnimi cilji programa pod pogoji iz letnih delovnih programov; ali |
| --- | --- |

(c)

podporo dejavnostim nevladnih organizacij ali drugih subjektov, ki si prizadevajo za cilj v splošnem evropskem interesu v skladu s splošnimi cilji programa pod pogoji iz letnih delovnih programov; ali

| (d) | donacijo za poslovanje za sofinanciranje izdatkov, povezanih s stalnim delovnim programom Evropske mreže za usposabljanje sodstva, ki si prizadeva za cilj v splošnem evropskem interesu na področju usposabljanja sodstva; |
| --- | --- |

(d)

donacijo za poslovanje za sofinanciranje izdatkov, povezanih s stalnim delovnim programom Evropske mreže za usposabljanje sodstva, ki si prizadeva za cilj v splošnem evropskem interesu na področju usposabljanja sodstva;

| (e) | nacionalne projekte v državah članicah, ki






  (i) | pripravijo nadnacionalne projekte in/ali ukrepe Unije („ukrepi za zagon“); |
| --- | --- | --- |

(e)

nacionalne projekte v državah članicah, ki

(i)

pripravijo nadnacionalne projekte in/ali ukrepe Unije („ukrepi za zagon“);

| (ii) | dopolnijo nadnacionalne projekte in/ali ukrepe Unije („dopolnilni ukrepi“); |
| --- | --- |

(ii)

dopolnijo nadnacionalne projekte in/ali ukrepe Unije („dopolnilni ukrepi“);

| (iii) | prispevajo k razvijanju inovativnih metod in/ali tehnologij, ki se lahko prenesejo na ukrepe na ravni Unije, ali razvijajo takšne metode ali tehnologije z namenom, da jih prenesejo na druge države članice in/ali drugo državo, ki je lahko bodisi država pristopnica bodisi država kandidatka. |
| --- | --- |

(iii)

prispevajo k razvijanju inovativnih metod in/ali tehnologij, ki se lahko prenesejo na ukrepe na ravni Unije, ali razvijajo takšne metode ali tehnologije z namenom, da jih prenesejo na druge države članice in/ali drugo državo, ki je lahko bodisi država pristopnica bodisi država kandidatka.

Člen 5

Ciljne skupine

Program je med drugim namenjen pravosodnim delavcem, predstavnikom služb za pomoč žrtvam in drugim strokovnjakom, ki sodelujejo pri delu pravosodja, nacionalnim organom in državljanom Unije na splošno.

Člen 6

Dostop do programa

1.   Ta program je dostopen institucijam in javnim ali zasebnim organizacijam, vključno s strokovnimi organizacijami, univerzam, raziskovalnim inštitutom in inštitutom za pravno in sodno usposabljanje/drugim inštitutom za usposabljanje pravosodnih delavcev, nevladnim organizacijam držav članic. Pridobitno usmerjeni organi in organizacije imajo dostop do programa le v povezavi z nepridobitnimi ali vladnimi organizacijami.

„Pravosodni delavci“ so med drugim sodniki, tožilci, odvetniki, pravni zastopniki, uradniki ministrstev, uradniki sodišč, sodni izvršitelji, sodni tolmači in drugi poklicni delavci, vključeni v delo pravosodja na področju kazenskega prava.

2.   Tretje države ali mednarodne organizacije ne smejo predložiti nadnacionalnih projektov, lahko pa sodelujejo kot partnerice.

Člen 7

Vrste intervencij

1.   Financiranje Skupnosti ima lahko naslednji pravni obliki:

| (a) | donacije; |
| --- | --- |

(a)

donacije;

| (b) | pogodbe o javnih naročilih. |
| --- | --- |

(b)

pogodbe o javnih naročilih.

2.   Donacije Skupnosti se običajno dodelijo na podlagi pozivov k oddaji predlogov, razen v upravičenih izjemnih in nujnih primerih ali kadar lastnosti upravičenca pri posameznem ukrepu ne dopuščajo druge možnosti, in se zagotovijo v obliki donacij za poslovanje in donacij za ukrepe.

Letni delovni program določi najnižjo stopnjo letnih odhodkov, ki se jih dodeli za donacije. Ta najnižja stopnja znaša vsaj 65 %.

Najvišja stopnja sofinanciranja stroškov projekta je določena v letnem delovnem programu.

3.   Poleg tega so predvidene določbe za izdatke za spremljevalne ukrepe na podlagi pogodb o javnih naročilih, v tem primeru se nakup storitev in blaga financira iz sredstev Skupnosti. To med drugim krije izdatke za obveščanje in komunikacijo, pripravo, izvajanje, spremljanje, preverjanje in vrednotenje projektov, politik, programov in zakonodaje.

Člen 8

Izvedbeni ukrepi

1.   Komisija izvaja finančno podporo Skupnosti v skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 1605/2002, v nadaljevanju „finančna uredba“.

2.   Za izvajanje programa Komisija v okviru omejitev splošnih ciljev iz člena 2 do konca septembra sprejme letni delovni program, v katerem opredeli svoje posebne cilje, tematske prednostne naloge, opiše spremljevalne ukrepe iz člena 7(3) in po potrebi sestavi seznam drugih ukrepov.

Letni delovni program za leto 2007 se sprejme tri mesece po začetku učinkovanja tega sklepa.

3.   Letni delovni program se sprejme v skladu s postopkom upravljanja iz člena 11.

4.   Postopki vrednotenja in dodeljevanja v zvezi z donacijami za ukrepe med drugim upoštevajo naslednja merila:

| (a) | usklajenost z letnim delovnim programom, splošnimi cilji iz člena 2 in ukrepi iz členov 3 in 4, sprejetimi na različnih področjih; |
| --- | --- |

(a)

usklajenost z letnim delovnim programom, splošnimi cilji iz člena 2 in ukrepi iz členov 3 in 4, sprejetimi na različnih področjih;

| (b) | kakovost predlaganega ukrepa glede njegove zasnove, organizacije, predstavitve in pričakovanih rezultatov; |
| --- | --- |

(b)

kakovost predlaganega ukrepa glede njegove zasnove, organizacije, predstavitve in pričakovanih rezultatov;

| (c) | znesek, zahtevan za financiranje Skupnosti, in njegovo ustreznost glede na pričakovane rezultate; |
| --- | --- |

(c)

znesek, zahtevan za financiranje Skupnosti, in njegovo ustreznost glede na pričakovane rezultate;

| (d) | vpliv pričakovanih rezultatov na splošne cilje iz člena 2 in na ukrepe iz členov 3 in 4, sprejete na različnih področjih. |
| --- | --- |

(d)

vpliv pričakovanih rezultatov na splošne cilje iz člena 2 in na ukrepe iz členov 3 in 4, sprejete na različnih področjih.

5.   Vloge za donacije za poslovanje iz člena 4(c) in (d) se ocenijo ob upoštevanju:

| (a) | doslednosti s cilji programa; |
| --- | --- |

(a)

doslednosti s cilji programa;

| (b) | kakovosti načrtovanih dejavnosti; |
| --- | --- |

(b)

kakovosti načrtovanih dejavnosti;

| (c) | verjetnega multiplikacijskega učinka teh dejavnosti v javnosti; |
| --- | --- |

(c)

verjetnega multiplikacijskega učinka teh dejavnosti v javnosti;

| (d) | geografskega vpliva dejavnosti, ki se izvajajo; |
| --- | --- |

(d)

geografskega vpliva dejavnosti, ki se izvajajo;

| (e) | vključenosti državljanov v organizacijo zadevnih organov; |
| --- | --- |

(e)

vključenosti državljanov v organizacijo zadevnih organov;

| (f) | razmerja med stroški in koristjo predlagane dejavnosti. |
| --- | --- |

(f)

razmerja med stroški in koristjo predlagane dejavnosti.

6.   Sklepe v zvezi z ukrepi, posredovanimi v skladu s členom 4(1)(a), sprejme Komisija v skladu z upravljalnim postopkom iz člena 11. Sklepe v zvezi z ukrepi, posredovanimi v skladu s členom 4(1)(b) do (e), sprejme Komisija v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 10.

Sklepe v zvezi z vlogami za donacije, ki vključujejo pridobitno usmerjene organe ali organizacije, sprejme Komisija v skladu s postopkom upravljanja iz člena 11.

7.   V skladu s členom 113(2) finančne uredbe se načelo postopnega zniževanja ne uporablja za donacije za poslovanje, dodeljene Evropski mreži za usposabljanje sodstva, saj si mreža prizadeva za cilj v splošnem evropskem interesu.

Člen 9

Odbor

1.   Komisiji pomaga odbor, sestavljen iz predstavnikov držav članic, ki mu predseduje predstavnik Komisije (v nadaljevanju „odbor“).

2.   Odbor sprejme svoj poslovnik.

3.   Komisija lahko povabi predstavnike držav kandidatk na informativne sestanke, ki sledijo sestankom odbora.

Člen 10

Svetovalni postopek

1.   V primeru sklicevanja na ta člen predloži predstavnik Komisije odboru osnutek potrebnih ukrepov. Odbor da svoje mnenje o osnutku v roku, ki ga lahko določi predsednik glede na nujnost zadeve, po potrebi z glasovanjem.

2.   Mnenje se zabeleži v zapisnik; vsaka država članica ima pravico zahtevati, da se njeno stališče zabeleži v zapisniku.

3.   Komisija kar najbolj upošteva mnenje odbora. Odbor obvesti o načinu, kako je bilo njegovo mnenje upoštevano.

Člen 11

Postopek upravljanja

1.   V primeru sklicevanja na ta člen predloži predstavnik Komisije odboru osnutek potrebnih ukrepov. Odbor poda svoje mnenje o osnutku v roku, ki ga lahko predsednik določi glede na nujnost zadeve. Mnenje se v primeru odločitev, ki jih mora Svet sprejeti na predlog Komisije, sprejme z večino, ki jo določa člen 205(2) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti. Glasovi predstavnikov držav članic znotraj odbora se ponderirajo na način, ki je določen v tem členu. Predsednik ne glasuje.

2.   Komisija sprejme ukrepe, ki se takoj uporabljajo. Kadar pa ti ukrepi niso v skladu z mnenjem odbora, jih Komisija takoj sporoči Svetu. V tem primeru lahko Komisija odloži izvajanje sprejetih ukrepov za tri mesece od datuma takšnega sporočila.

3.   Svet lahko v roku, predvidenem v odstavku 2, s kvalificirano večino sprejme drugačen sklep.

Člen 12

Dopolnjevanje

1.   Iskale se bodo sinergije in dopolnjevanje z drugimi instrumenti Unije in Skupnosti, med drugim s posebnim programom „civilno pravosodje“ v okviru splošnega programa o temeljnih pravicah in pravosodju ter s splošnima programoma o varnosti in varstvu svoboščin ter solidarnosti in upravljanju migracijskih tokov. Statistični element obveščanja o kazenskem pravosodju se razvija v sodelovanju z državami članicami, po potrebi z uporabo statističnega programa Skupnosti.

2.   Za izvajanje ukrepov, ki izpolnjujejo cilje obeh programov, si program lahko deli sredstva z drugimi instrumenti Skupnosti in Unije, zlasti s posebnim programom „civilno pravosodje“ v okviru splošnega programa o temeljnih pravicah in pravosodju.

3.   Dejavnosti, ki se financirajo v okviru tega sklepa, ne prejemajo pomoči za isti namen na podlagi drugih finančnih instrumentov Unije/Skupnosti. Zagotovi se, da upravičenci tega sklepa Komisiji pošljejo informacije o sredstvih, prejetih iz splošnega proračuna Evropske unije in iz drugih virov, pa tudi o tekočih vlogah za sredstva.

Člen 13

Proračunska sredstva

Proračunska sredstva, dodeljena za ukrepe, predvidene v tem programu, se vključijo v letna dodeljena sredstva splošnega proračuna Evropske unije. Razpoložljiva letna dodeljena proračunska sredstva odobri proračunski organ v mejah finančnega okvira.

Člen 14

Spremljanje

1.   Komisija zagotovi, da za kateri koli ukrep, ki se financira s programom, upravičenec predloži tehnična in finančna poročila o napredku in da se končno poročilo predloži v treh mesecih od zaključka ukrepa. Komisija določi obliko in zgradbo poročil.

2.   Komisija zagotovi, da bodo pogodbe in sporazumi, ki izhajajo iz izvajanja programa, urejali zlasti spremljanje in finančni nadzor s strani Komisije (ali katerega koli predstavnika, ki ga pooblasti Komisija), po potrebi s pregledi na kraju samem, vključno s pregledi vzorcev, in revizijami s strani Računskega sodišča.

3.   Komisija zagotovi, da upravičenec do finančne pomoči hrani vso dokazno dokumentacijo o izdatkih za ukrep pet let po zadnjem plačilu za kateri koli ukrep, tako da je na voljo Komisiji.

4.   Komisija na podlagi rezultatov poročil in pregledov na kraju samem iz odstavkov 1 in 2 zagotovi, da se po potrebi prilagodi obseg ali pogoje dodelitve prvotno odobrene finančne pomoči in časovni razpored plačil.

5.   Komisija zagotovi, da se bo izvedlo vse potrebno za preverjanje, ali se financirani ukrepi izvajajo primerno in v skladu z določbami tega sklepa in finančne uredbe.

Člen 15

Zaščita finančnih interesov Skupnosti

1.   Komisija zagotovi, da se ob izvajanju ukrepov, ki se financirajo na podlagi tega sklepa, zaščitijo finančni interesi Skupnosti z uporabo ukrepov za preprečevanje goljufij, korupcij in katerih koli drugih nezakonitih dejavnosti, z izvajanjem učinkovitih pregledov in z izterjavo neutemeljeno plačanih zneskov, v primeru odkritja nepravilnosti pa z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi v skladu z uredbami (ES, Euratom) št. 2988/95 in (Euratom, ES) št. 2185/96 ter (ES) št. 1073/1999.

2.   Za ukrepe Skupnosti, ki se financirajo v okviru tega sklepa, se Uredba (ES, Euratom) št. 2988/95 in Uredba (Euratom, ES) št. 2185/96 uporabljata v primeru kakršne koli kršitve določb zakonodaje Skupnosti, vključno s kršitvami pogodbenih obveznosti, sklenjenih na podlagi programa, ki izhajajo iz dejanja ali opustitve s strani gospodarskega subjekta, ki z neupravičenimi postavkami izdatkov ogroža ali bi lahko ogrožal splošni proračun Evropske unije ali proračune, s katerimi upravlja Unija.

3.   Komisija zagotovi, da se odobreni znesek finančne podpore za ukrep zmanjša, začasno ustavi ali izterja, če ugotovi nepravilnosti, vključno z neskladnostjo z določbami tega sklepa ali s posamezno odločbo, pogodbo ali sporazumom o odobritvi zadevne finančne podpore, ali če se izkaže, da je bil ukrep spremenjen, ne da bi se zaprosila odobritev Komisije, tako da je v nasprotju z vrsto ali pogoji za izvajanje projekta.

4.   Če roki niso upoštevani ali če napredovanje pri izvajanju ukrepa upravičuje le del dodeljene finančne pomoči, Komisija zagotovi, da se od upravičenca zahteva, naj v določenem roku predloži pripombe. Če upravičenec ne poda zadovoljivega odgovora, Komisija zagotovi, da se lahko ukine preostalo finančno pomoč in zahteva vračilo že plačanih zneskov.

5.   Komisija zagotovi, da se vsako nepravilno izplačano plačilo vrne Komisiji. Vsem zneskom, ki niso bili pravočasno vrnjeni pod pogoji iz finančne uredbe, se prištejejo obresti.

Člen 16

Vrednotenje

1.   Zaradi spremljanja izvajanja dejavnosti v okviru tega programa se program redno spremlja.

2.   Komisija zagotovi redno, neodvisno, zunanje vrednotenje programa.

3.   Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu:

| (a) | letno predstavitev izvajanja programa; |
| --- | --- |

(a)

letno predstavitev izvajanja programa;

| (b) | vmesno poročilo o vrednotenju doseženih rezultatov ter kakovostnih in količinskih vidikov izvajanja tega programa najkasneje do 31. marca 2011; |
| --- | --- |

(b)

vmesno poročilo o vrednotenju doseženih rezultatov ter kakovostnih in količinskih vidikov izvajanja tega programa najkasneje do 31. marca 2011;

| (c) | sporočilo o nadaljevanju tega programa najkasneje do 30. avgusta 2012; |
| --- | --- |

(c)

sporočilo o nadaljevanju tega programa najkasneje do 30. avgusta 2012;

| (d) | poročilo o naknadnem vrednotenju najkasneje do 31. decembra 2014. |
| --- | --- |

(d)

poročilo o naknadnem vrednotenju najkasneje do 31. decembra 2014.

Člen 17

Objava projektov

Komisija vsako leto objavi seznam ukrepov, ki se financirajo s tem programom, s kratkim opisom posameznega projekta.

Člen 18

Prehodni ukrepi

Od 1. januarja 2007 ta sklep nadomesti ustrezne določbe Sklepa 2002/630/PNZ.

Ukrepe, ki so se na podlagi Sklepa 2002/630/PNZ začeli izvajati pred 31. decembrom 2006, do njihovega zaključka ureja navedeni sklep. Odbor iz člena 7 Sklepa se nadomesti z odborom iz člena 10 tega sklepa.

Člen 19

Začetek učinkovanja in uporaba

Ta sklep začne učinkovati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2007.

V Bruslju, 12. februarja 2007

Za Svet

Predsednik

F.-W. STEINMEIER

---

(1)  Mnenje z dne 14. decembra 2006 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  UL L 203, 1.8.2002, str. 5.

2

(3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1995/2006 (UL L 390, 30.12.2006, str. 1).

3

(4)  UL L 357, 31.12.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1248/2006 (UL L 227, 19.8.2006, str. 3).

4

(5)  UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

5

(6)  UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

6

(7)  UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

7

---