# Euroopa Liidu L 46/2007

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 46 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 50. köide16. veebruar 2007 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 46

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

50. köide16. veebruar 2007

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 143/2007, 15. veebruar 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 144/2007, 15. veebruar 2007, millega määratakse kindlaks piima ja piimatoodete eksporditoetused | 3 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 145/2007, 15. veebruar 2007, millega kehtestatakse määruses (EÜ) nr 581/2004 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames makstava või eksporditoetuse maksimumsumma | 7 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 146/2007, 15. veebruar 2007, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 3440/84 seoses kalasaaki pardale pumpavates laevades kasutatavate teatavate traalide tingimustega | 9 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 147/2007, 15. veebruar 2007, millega kohandatakse teatavaid kalapüügikvoote aastateks 2007–2012 vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) artikli 23 lõikele 4 | 10 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 148/2007, 15. veebruar 2007, millega teatavad nimetused registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris (Geraardsbergse mattentaart (KGT) – Pataca de Galicia ehk Patata de Galicia (KGT) – Poniente de Granada (KPN) – Gata-Hurdes (KPN) – Patatas de Prades ehk Patates de Prades (KGT) – Mantequilla de Soria (KPN) – Huile d'olive de Nîmes (KPN) – Huile d'olive de Corse ehk Huile d'olive de Corse-Oliu di Corsica (KPN) – Clémentine de Corse (KGT) – Agneau de Sisteron (KGT) – Connemara Hill Lamb ehk Uain Sléibhe Chonamara (KGT) – Sardegna (KPN) – Carota dell'Altopiano del Fucino (KGT) – Stelvio ehk Stilfser (KPN) – Limone Femminello del Gargano (KGT) – Azeitonas de Conserva de Elvas e Campo Maior (KPN) – Chouriça de Carne de Barroso – Montalegre (KGT) – Chouriço de Abóbora de Barroso – Montalegre (KGT) – Sangueira de Barroso – Montalegre (KGT) – Batata de Trás-os-Montes (KGT) – Salpicão de Barroso – Montalegre (KGT) – Alheira de Barroso – Montalegre (KGT) – Cordeiro de Barroso, Anho de Barroso ehk Borrego de leite de Barroso (KGT) – Azeite do Alentejo Interior (KPN) – Paio de Beja (KGT) – Linguíça do Baixo Alentejo ehk Chouriço de carne do Baixo Alentejo (KGT) – Ekstra deviško oljčno olje Slovenske Istre (KPN)) | 14 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 149/2007, 15. veebruar 2007, millega registreeritakse garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste registrisse nimetus Boerenkaas (GTE) | 18 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 150/2007, 15. veebruar 2007, millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate piimasaaduste suhtes kohaldatavad toetusemäärad | 20 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 151/2007, 15. veebruar 2007, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud alates 16. veebruarist 2007 | 23 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 152/2007, 15. veebruar 2007, määruses (EÜ) nr 936/2006 osutatud pakkumismenetluse raames esitatud pehme nisu eksporditoetuse pakkumiste kohta | 26 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 143/2007, 15. veebruar 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 144/2007, 15. veebruar 2007, millega määratakse kindlaks piima ja piimatoodete eksporditoetused

3

Komisjoni määrus (EÜ) nr 145/2007, 15. veebruar 2007, millega kehtestatakse määruses (EÜ) nr 581/2004 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames makstava või eksporditoetuse maksimumsumma

7

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 146/2007, 15. veebruar 2007, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 3440/84 seoses kalasaaki pardale pumpavates laevades kasutatavate teatavate traalide tingimustega

9

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 147/2007, 15. veebruar 2007, millega kohandatakse teatavaid kalapüügikvoote aastateks 2007–2012 vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) artikli 23 lõikele 4

10

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 148/2007, 15. veebruar 2007, millega teatavad nimetused registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris (Geraardsbergse mattentaart (KGT) – Pataca de Galicia ehk Patata de Galicia (KGT) – Poniente de Granada (KPN) – Gata-Hurdes (KPN) – Patatas de Prades ehk Patates de Prades (KGT) – Mantequilla de Soria (KPN) – Huile d'olive de Nîmes (KPN) – Huile d'olive de Corse ehk Huile d'olive de Corse-Oliu di Corsica (KPN) – Clémentine de Corse (KGT) – Agneau de Sisteron (KGT) – Connemara Hill Lamb ehk Uain Sléibhe Chonamara (KGT) – Sardegna (KPN) – Carota dell'Altopiano del Fucino (KGT) – Stelvio ehk Stilfser (KPN) – Limone Femminello del Gargano (KGT) – Azeitonas de Conserva de Elvas e Campo Maior (KPN) – Chouriça de Carne de Barroso – Montalegre (KGT) – Chouriço de Abóbora de Barroso – Montalegre (KGT) – Sangueira de Barroso – Montalegre (KGT) – Batata de Trás-os-Montes (KGT) – Salpicão de Barroso – Montalegre (KGT) – Alheira de Barroso – Montalegre (KGT) – Cordeiro de Barroso, Anho de Barroso ehk Borrego de leite de Barroso (KGT) – Azeite do Alentejo Interior (KPN) – Paio de Beja (KGT) – Linguíça do Baixo Alentejo ehk Chouriço de carne do Baixo Alentejo (KGT) – Ekstra deviško oljčno olje Slovenske Istre (KPN))

14

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 149/2007, 15. veebruar 2007, millega registreeritakse garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste registrisse nimetus Boerenkaas (GTE)

18

Komisjoni määrus (EÜ) nr 150/2007, 15. veebruar 2007, millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate piimasaaduste suhtes kohaldatavad toetusemäärad

20

Komisjoni määrus (EÜ) nr 151/2007, 15. veebruar 2007, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud alates 16. veebruarist 2007

23

Komisjoni määrus (EÜ) nr 152/2007, 15. veebruar 2007, määruses (EÜ) nr 936/2006 osutatud pakkumismenetluse raames esitatud pehme nisu eksporditoetuse pakkumiste kohta

26

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2007/102/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 12. veebruar 2007, millega võetakse vastu 2007. aasta töökava ühenduse rahvatervise valdkonna tegevusprogrammi (aastateks 2003–2008) rakendamiseks, sealhulgas kõnealuse aasta toetuste andmise tööprogramm (
  1
  ) | 27 |
| | | 2007/103/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 12. veebruar 2007, millega sätestatakse üldpõhimõtted ja -kriteeriumid meetmete valimiseks ja rahastamiseks rahvatervise programmi alusel (
  1
  ) | 45 |
| | | 2007/104/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 15. veebruar 2007, millega muudetakse otsust 2002/300/EÜ seoses teatavate piirkondade väljajätmisega bonamioosi (Bonamia ostreae) suhtes heaks kiidetud tsoonide loetelust
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 419 all)

   (
  1
  ) | 51 |
| | | 2007/105/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 15. veebruar 2007, millega muudetakse otsuseid 2005/731/EÜ ja 2005/734/EÜ nende kohaldamisaja pikendamise suhtes
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 420 all)

   (
  1
  ) | 54 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2007/102/EÜ

*

Komisjoni otsus, 12. veebruar 2007, millega võetakse vastu 2007. aasta töökava ühenduse rahvatervise valdkonna tegevusprogrammi (aastateks 2003–2008) rakendamiseks, sealhulgas kõnealuse aasta toetuste andmise tööprogramm (
  1
  )

1

27

2007/103/EÜ

*

Komisjoni otsus, 12. veebruar 2007, millega sätestatakse üldpõhimõtted ja -kriteeriumid meetmete valimiseks ja rahastamiseks rahvatervise programmi alusel (
  1
  )

1

45

2007/104/EÜ

*

Komisjoni otsus, 15. veebruar 2007, millega muudetakse otsust 2002/300/EÜ seoses teatavate piirkondade väljajätmisega bonamioosi (Bonamia ostreae) suhtes heaks kiidetud tsoonide loetelust
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 419 all)

   (
  1
  )

Bonamia ostreae

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 419 all)

1

51

2007/105/EÜ

*

Komisjoni otsus, 15. veebruar 2007, millega muudetakse otsuseid 2005/731/EÜ ja 2005/734/EÜ nende kohaldamisaja pikendamise suhtes
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 420 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 420 all)

1

54

| | | III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Nõukogu ühismeede 2007/106/ÜVJP, 15. veebruar 2007, millega pikendatakse Afganistani nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi | 55 |
| | * | Nõukogu ühismeede 2007/107/ÜVJP, 15. veebruar 2007, millega nimetatakse Euroopa Liidu eriesindaja Moldova Vabariigis | 59 |
| | * | Nõukogu ühismeede 2007/108/ÜVJP, 15. veebruar 2007, millega pikendatakse Sudaani nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi | 63 |
| | * | Nõukogu ühismeede 2007/109/ÜVJP, 15. veebruar 2007, millega muudetakse ja pikendatakse endisesse Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi | 68 |
| | * | Nõukogu ühismeede 2007/110/ÜVJP, 15. veebruar 2007, millega pikendatakse ja muudetakse Lähis-Ida rahuprotsessi jaoks nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi | 71 |
| | * | Nõukogu ühismeede 2007/111/ÜVJP, 15. veebruaril 2007, millega muudetakse ja pikendatakse Lõuna-Kaukaasiasse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi | 75 |
| | * | Nõukogu ühismeede 2007/112/ÜVJP, 15. veebruar 2007, millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Ida-Aafrika järvede piirkonnas | 79 |
| | * | Nõukogu ühismeede 2007/113/ÜVJP, 15. veebruar 2007, millega muudetakse ja pikendatakse Kesk-Aasiasse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi | 83 |

III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

*

Nõukogu ühismeede 2007/106/ÜVJP, 15. veebruar 2007, millega pikendatakse Afganistani nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

55

*

Nõukogu ühismeede 2007/107/ÜVJP, 15. veebruar 2007, millega nimetatakse Euroopa Liidu eriesindaja Moldova Vabariigis

59

*

Nõukogu ühismeede 2007/108/ÜVJP, 15. veebruar 2007, millega pikendatakse Sudaani nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

63

*

Nõukogu ühismeede 2007/109/ÜVJP, 15. veebruar 2007, millega muudetakse ja pikendatakse endisesse Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

68

*

Nõukogu ühismeede 2007/110/ÜVJP, 15. veebruar 2007, millega pikendatakse ja muudetakse Lähis-Ida rahuprotsessi jaoks nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

71

*

Nõukogu ühismeede 2007/111/ÜVJP, 15. veebruaril 2007, millega muudetakse ja pikendatakse Lõuna-Kaukaasiasse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

75

*

Nõukogu ühismeede 2007/112/ÜVJP, 15. veebruar 2007, millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Ida-Aafrika järvede piirkonnas

79

*

Nõukogu ühismeede 2007/113/ÜVJP, 15. veebruar 2007, millega muudetakse ja pikendatakse Kesk-Aasiasse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

83

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 16.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 143/2007,

15. veebruar 2007,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. veebruaril 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. veebruar 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

1

---

LISA

Komisjoni 15. veebruari 2007. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 147,8 |
| MA | 53,5 |
| SN | 37,2 |
| TN | 129,8 |
| TR | 160,4 |
| ZZ | 105,7 |
| 0707 00 05 | EG | 255,9 |
| MA | 96,9 |
| SN | 141,3 |
| TR | 139,2 |
| ZZ | 158,3 |
| 0709 90 70 | MA | 49,3 |
| TR | 115,6 |
| ZZ | 82,5 |
| 0805 10 20 | EG | 47,6 |
| IL | 55,3 |
| MA | 44,7 |
| TN | 47,8 |
| TR | 58,5 |
| ZZ | 50,8 |
| 0805 20 10 | IL | 103,9 |
| MA | 88,3 |
| ZZ | 96,1 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | AR | 98,9 |
| EG | 64,3 |
| IL | 67,7 |
| MA | 130,6 |
| PK | 57,2 |
| TR | 60,0 |
| ZZ | 79,8 |
| 0805 50 10 | EG | 53,5 |
| TR | 55,9 |
| ZZ | 54,7 |
| 0808 10 80 | CN | 78,6 |
| TR | 99,7 |
| US | 103,0 |
| ZZ | 93,8 |
| 0808 20 50 | AR | 88,3 |
| CN | 47,5 |
| US | 105,7 |
| ZA | 89,5 |
| ZZ | 82,8 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

147,8

MA

53,5

SN

37,2

TN

129,8

TR

160,4

ZZ

105,7

0707 00 05

EG

255,9

MA

96,9

SN

141,3

TR

139,2

ZZ

158,3

0709 90 70

MA

49,3

TR

115,6

ZZ

82,5

0805 10 20

EG

47,6

IL

55,3

MA

44,7

TN

47,8

TR

58,5

ZZ

50,8

0805 20 10

IL

103,9

MA

88,3

ZZ

96,1

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

AR

98,9

EG

64,3

IL

67,7

MA

130,6

PK

57,2

TR

60,0

ZZ

79,8

0805 50 10

EG

53,5

TR

55,9

ZZ

54,7

0808 10 80

CN

78,6

TR

99,7

US

103,0

ZZ

93,8

0808 20 50

AR

88,3

CN

47,5

US

105,7

ZA

89,5

ZZ

82,8

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood “ZZ” tähistab “muud päritolu”.

---

| 16.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 144/2007,

15. veebruar 2007,

millega määratakse kindlaks piima ja piimatoodete eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 31 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 31 lõikes 1 on sätestatud, et kõnealuse määruse artiklis 1 loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduse turul kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 31 lõikes 1 on sätestatud, et kõnealuse määruse artiklis 1 loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduse turul kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetusega.

| (2) | Arvestades praegust piima- ja piimatooteturu olukorda, tuleks seepärast kindlaks määrata eksporditoetused kooskõlas määruse (EÜ) nr 1255/1999 artiklis 31 sätestatud eeskirjade ja teatavate kriteeriumidega. |
| --- | --- |

(2)

Arvestades praegust piima- ja piimatooteturu olukorda, tuleks seepärast kindlaks määrata eksporditoetused kooskõlas määruse (EÜ) nr 1255/1999 artiklis 31 sätestatud eeskirjade ja teatavate kriteeriumidega.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 31 lõike 3 teises lõigus on sätestatud, et eksporditoetused võivad erineda vastavalt sihtkohale, kui olukord maailmaturul või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel seda tingivad. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 31 lõike 3 teises lõigus on sätestatud, et eksporditoetused võivad erineda vastavalt sihtkohale, kui olukord maailmaturul või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel seda tingivad.

| (4) | Kooskõlas Euroopa Ühenduse ja Dominikaani Vabariigi vastastikuse mõistmise memorandumiga piimapulbri impordi kaitse kohta Dominikaani Vabariigis, (2) mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 98/486/EÜ, (3) kohaldatakse teatavatele Dominikaani Vabariiki eksporditavatele ühenduse piimatoodetele vähendatud tollimaksu määra. Seepärast peaks selle kava alusel eksporditavatele toodetele makstavat eksporditoetust teatava protsendi võrra vähendama. |
| --- | --- |

(4)

Kooskõlas Euroopa Ühenduse ja Dominikaani Vabariigi vastastikuse mõistmise memorandumiga piimapulbri impordi kaitse kohta Dominikaani Vabariigis, (2) mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 98/486/EÜ, (3) kohaldatakse teatavatele Dominikaani Vabariiki eksporditavatele ühenduse piimatoodetele vähendatud tollimaksu määra. Seepärast peaks selle kava alusel eksporditavatele toodetele makstavat eksporditoetust teatava protsendi võrra vähendama.

| (5) | Piima- ja piimatooteturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(5)

Piima- ja piimatooteturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artiklis 31 sätestatud eksporditoetust antakse toodete ja koguste puhul, mis on kindlaks määratud käesoleva määruse lisas, komisjoni määruse (EÜ) nr 1282/2006 (4) artikli 3 lõikes 2 nimetatud tingimustel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. veebruaril 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. veebruar 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  EÜT L 218, 6.8.1998, lk 46.

2

(3)  EÜT L 218, 6.8.1998, lk 45.

3

(4)  EÜT L 234, 29.8.2006, lk 4. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1919/2006 (EÜT L 380, 28.12.2006, lk 1).

4

---

LISA

Alates 16. veebruarist 2007 piimale ja piimatoodetele kohaldatavad eksporditoetused

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuse summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 0401 30 31 9100 | L20 | EUR/100 kg | 17,02 |
| 0401 30 31 9400 | L20 | EUR/100 kg | 26,58 |
| 0401 30 31 9700 | L20 | EUR/100 kg | 29,32 |
| 0401 30 39 9100 | L20 | EUR/100 kg | 17,02 |
| 0401 30 39 9400 | L20 | EUR/100 kg | 26,58 |
| 0401 30 39 9700 | L20 | EUR/100 kg | 29,32 |
| 0401 30 91 9100 | L20 | EUR/100 kg | 33,42 |
| 0401 30 99 9100 | L20 | EUR/100 kg | 33,42 |
| 0401 30 99 9500 | L20 | EUR/100 kg | 49,11 |
| 0402 10 11 9000 | L20 (1) | EUR/100 kg | — |
| 0402 10 19 9000 | L20 (1) | EUR/100 kg | — |
| 0402 10 99 9000 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 11 9200 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 11 9300 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 11 9500 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 11 9900 | L20 (1) | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 17 9000 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 19 9300 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 19 9500 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 19 9900 | L20 (1) | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 91 9100 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 91 9200 | L20 (1) | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 91 9350 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 99 9100 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 99 9200 | L20 (1) | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 99 9300 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 99 9400 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 99 9500 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 99 9600 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 99 9700 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 29 15 9200 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 29 15 9300 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 29 15 9500 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 29 19 9300 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 29 19 9500 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 29 19 9900 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 29 99 9100 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 29 99 9500 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 91 11 9370 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 91 19 9370 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 91 31 9300 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 91 39 9300 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 91 99 9000 | L20 | EUR/100 kg | 20,54 |
| 0402 99 11 9350 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 99 19 9350 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 99 31 9300 | L20 | EUR/100 kg | 12,29 |
| 0403 90 11 9000 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0403 90 13 9200 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0403 90 13 9300 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0403 90 13 9500 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0403 90 13 9900 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0403 90 33 9400 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0403 90 59 9310 | L20 | EUR/100 kg | 17,02 |
| 0403 90 59 9340 | L20 | EUR/100 kg | 24,90 |
| 0403 90 59 9370 | L20 | EUR/100 kg | 24,90 |
| 0404 90 21 9120 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 21 9160 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 23 9120 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 23 9130 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 23 9140 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 23 9150 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 81 9100 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 83 9110 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 83 9130 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 83 9150 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 83 9170 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0405 10 11 9500 | L20 | EUR/100 kg | 90,00 |
| 0405 10 11 9700 | L20 | EUR/100 kg | 91,00 |
| 0405 10 19 9500 | L20 | EUR/100 kg | 90,00 |
| 0405 10 19 9700 | L20 | EUR/100 kg | 91,00 |
| 0405 10 30 9100 | L20 | EUR/100 kg | 90,00 |
| 0405 10 30 9300 | L20 | EUR/100 kg | 91,00 |
| 0405 10 30 9700 | L20 | EUR/100 kg | 91,00 |
| 0405 10 50 9500 | L20 | EUR/100 kg | 88,79 |
| 0405 10 50 9700 | L20 | EUR/100 kg | 91,00 |
| 0405 10 90 9000 | L20 | EUR/100 kg | 94,35 |
| 0405 20 90 9500 | L20 | EUR/100 kg | 83,24 |
| 0405 20 90 9700 | L20 | EUR/100 kg | 86,56 |
| 0405 90 10 9000 | L20 | EUR/100 kg | 113,56 |
| 0405 90 90 9000 | L20 | EUR/100 kg | 90,82 |
| 0406 10 20 9640 | L04 | EUR/100 kg | 18,12 |
| L40 | EUR/100 kg | 22,66 |
| 0406 10 20 9650 | L04 | EUR/100 kg | 15,11 |
| L40 | EUR/100 kg | 18,88 |
| 0406 10 20 9830 | L04 | EUR/100 kg | 5,61 |
| L40 | EUR/100 kg | 7,00 |
| 0406 10 20 9850 | L04 | EUR/100 kg | 6,79 |
| L40 | EUR/100 kg | 8,49 |
| 0406 20 90 9913 | L04 | EUR/100 kg | 13,46 |
| L40 | EUR/100 kg | 16,81 |
| 0406 20 90 9915 | L04 | EUR/100 kg | 18,26 |
| L40 | EUR/100 kg | 22,83 |
| 0406 20 90 9917 | L04 | EUR/100 kg | 19,41 |
| L40 | EUR/100 kg | 24,26 |
| 0406 20 90 9919 | L04 | EUR/100 kg | 21,68 |
| L40 | EUR/100 kg | 27,11 |
| 0406 30 31 9730 | L04 | EUR/100 kg | 2,42 |
| L40 | EUR/100 kg | 5,67 |
| 0406 30 31 9930 | L04 | EUR/100 kg | 2,42 |
| L40 | EUR/100 kg | 5,67 |
| 0406 30 31 9950 | L04 | EUR/100 kg | 3,51 |
| L40 | EUR/100 kg | 8,25 |
| 0406 30 39 9500 | L04 | EUR/100 kg | 2,42 |
| L40 | EUR/100 kg | 5,67 |
| 0406 30 39 9700 | L04 | EUR/100 kg | 3,51 |
| L40 | EUR/100 kg | 8,25 |
| 0406 30 39 9930 | L04 | EUR/100 kg | 3,51 |
| L40 | EUR/100 kg | 8,25 |
| 0406 30 39 9950 | L04 | EUR/100 kg | 3,98 |
| L40 | EUR/100 kg | 9,33 |
| 0406 40 50 9000 | L04 | EUR/100 kg | 21,31 |
| L40 | EUR/100 kg | 26,63 |
| 0406 40 90 9000 | L04 | EUR/100 kg | 21,89 |
| L40 | EUR/100 kg | 27,36 |
| 0406 90 13 9000 | L04 | EUR/100 kg | 24,26 |
| L40 | EUR/100 kg | 34,72 |
| 0406 90 15 9100 | L04 | EUR/100 kg | 25,08 |
| L40 | EUR/100 kg | 35,89 |
| 0406 90 17 9100 | L04 | EUR/100 kg | 25,08 |
| L40 | EUR/100 kg | 35,89 |
| 0406 90 21 9900 | L04 | EUR/100 kg | 24,38 |
| L40 | EUR/100 kg | 34,80 |
| 0406 90 23 9900 | L04 | EUR/100 kg | 21,85 |
| L40 | EUR/100 kg | 31,42 |
| 0406 90 25 9900 | L04 | EUR/100 kg | 21,43 |
| L40 | EUR/100 kg | 30,67 |
| 0406 90 27 9900 | L04 | EUR/100 kg | 19,41 |
| L40 | EUR/100 kg | 27,78 |
| 0406 90 32 9119 | L04 | EUR/100 kg | 17,94 |
| L40 | EUR/100 kg | 25,72 |
| 0406 90 35 9190 | L04 | EUR/100 kg | 25,55 |
| L40 | EUR/100 kg | 36,75 |
| 0406 90 35 9990 | L04 | EUR/100 kg | 25,55 |
| L40 | EUR/100 kg | 36,75 |
| 0406 90 37 9000 | L04 | EUR/100 kg | 24,26 |
| L40 | EUR/100 kg | 34,72 |
| 0406 90 61 9000 | L04 | EUR/100 kg | 27,62 |
| L40 | EUR/100 kg | 39,97 |
| 0406 90 63 9100 | L04 | EUR/100 kg | 27,21 |
| L40 | EUR/100 kg | 39,24 |
| 0406 90 63 9900 | L04 | EUR/100 kg | 26,15 |
| L40 | EUR/100 kg | 37,90 |
| 0406 90 69 9910 | L04 | EUR/100 kg | 26,54 |
| L40 | EUR/100 kg | 38,46 |
| 0406 90 73 9900 | L04 | EUR/100 kg | 22,33 |
| L40 | EUR/100 kg | 31,99 |
| 0406 90 75 9900 | L04 | EUR/100 kg | 22,78 |
| L40 | EUR/100 kg | 32,74 |
| 0406 90 76 9300 | L04 | EUR/100 kg | 20,22 |
| L40 | EUR/100 kg | 28,94 |
| 0406 90 76 9400 | L04 | EUR/100 kg | 22,64 |
| L40 | EUR/100 kg | 32,42 |
| 0406 90 76 9500 | L04 | EUR/100 kg | 20,97 |
| L40 | EUR/100 kg | 29,76 |
| 0406 90 78 9100 | L04 | EUR/100 kg | 22,18 |
| L40 | EUR/100 kg | 32,40 |
| 0406 90 78 9300 | L04 | EUR/100 kg | 21,97 |
| L40 | EUR/100 kg | 31,38 |
| 0406 90 79 9900 | L04 | EUR/100 kg | 18,14 |
| L40 | EUR/100 kg | 26,08 |
| 0406 90 81 9900 | L04 | EUR/100 kg | 22,64 |
| L40 | EUR/100 kg | 32,42 |
| 0406 90 85 9930 | L04 | EUR/100 kg | 24,82 |
| L40 | EUR/100 kg | 35,74 |
| 0406 90 85 9970 | L04 | EUR/100 kg | 22,78 |
| L40 | EUR/100 kg | 32,74 |
| 0406 90 86 9200 | L04 | EUR/100 kg | 22,02 |
| L40 | EUR/100 kg | 32,63 |
| 0406 90 86 9400 | L04 | EUR/100 kg | 23,58 |
| L40 | EUR/100 kg | 34,49 |
| 0406 90 86 9900 | L04 | EUR/100 kg | 24,82 |
| L40 | EUR/100 kg | 35,74 |
| 0406 90 87 9300 | L04 | EUR/100 kg | 20,50 |
| L40 | EUR/100 kg | 30,29 |
| 0406 90 87 9400 | L04 | EUR/100 kg | 20,93 |
| L40 | EUR/100 kg | 30,59 |
| 0406 90 87 9951 | L04 | EUR/100 kg | 22,24 |
| L40 | EUR/100 kg | 31,83 |
| 0406 90 87 9971 | L04 | EUR/100 kg | 22,24 |
| L40 | EUR/100 kg | 31,83 |
| 0406 90 87 9973 | L04 | EUR/100 kg | 21,83 |
| L40 | EUR/100 kg | 31,26 |
| 0406 90 87 9974 | L04 | EUR/100 kg | 23,39 |
| L40 | EUR/100 kg | 33,33 |
| 0406 90 87 9975 | L04 | EUR/100 kg | 23,19 |
| L40 | EUR/100 kg | 32,78 |
| 0406 90 87 9979 | L04 | EUR/100 kg | 21,85 |
| L40 | EUR/100 kg | 31,42 |
| 0406 90 88 9300 | L04 | EUR/100 kg | 18,10 |
| L40 | EUR/100 kg | 26,66 |
| 0406 90 88 9500 | L04 | EUR/100 kg | 18,66 |
| L40 | EUR/100 kg | 26,67 |
| Sihtkohad on määratletud järgmiselt:







  L20 | : | Kõik sihtkohad, välja arvatud Andorra, Gibraltar, Ceuta, Melilla, Püha Tool (Vatikani linnriik), Liechtenstein, Livigno ja Campione d'Italia haldusüksused, Helgolandi saar, Gröönimaa, Fääri saared, Ameerika Ühendriigid ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll. |
| L04 | : | Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Kosovo, Serbia, Montenegro ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik. |
| L40 | : | Kõik sihtkohad, välja arvatud L04, Andorra, Gibraltar, Ceuta, Melilla, Island, Liechtenstein, Norra, Šveits, Püha Tool (Vatikani linnriik) Livigno ja Campione d'Italia haldusüksused, Helgolandi saar, Gröönimaa, Fääri saared, Ameerika Ühendriigid, Horvaatia, Türgi, Austraalia, Kanada, Uus Meremaa ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuse summa

0401 30 31 9100

L20

EUR/100 kg

17,02

0401 30 31 9400

L20

EUR/100 kg

26,58

0401 30 31 9700

L20

EUR/100 kg

29,32

0401 30 39 9100

L20

EUR/100 kg

17,02

0401 30 39 9400

L20

EUR/100 kg

26,58

0401 30 39 9700

L20

EUR/100 kg

29,32

0401 30 91 9100

L20

EUR/100 kg

33,42

0401 30 99 9100

L20

EUR/100 kg

33,42

0401 30 99 9500

L20

EUR/100 kg

49,11

0402 10 11 9000

L20 (1)

EUR/100 kg

—

0402 10 19 9000

L20 (1)

EUR/100 kg

—

0402 10 99 9000

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 11 9200

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 11 9300

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 11 9500

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 11 9900

L20 (1)

EUR/100 kg

—

0402 21 17 9000

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 19 9300

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 19 9500

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 19 9900

L20 (1)

EUR/100 kg

—

0402 21 91 9100

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 91 9200

L20 (1)

EUR/100 kg

—

0402 21 91 9350

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 99 9100

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 99 9200

L20 (1)

EUR/100 kg

—

0402 21 99 9300

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 99 9400

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 99 9500

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 99 9600

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 99 9700

L20

EUR/100 kg

—

0402 29 15 9200

L20

EUR/100 kg

—

0402 29 15 9300

L20

EUR/100 kg

—

0402 29 15 9500

L20

EUR/100 kg

—

0402 29 19 9300

L20

EUR/100 kg

—

0402 29 19 9500

L20

EUR/100 kg

—

0402 29 19 9900

L20

EUR/100 kg

—

0402 29 99 9100

L20

EUR/100 kg

—

0402 29 99 9500

L20

EUR/100 kg

—

0402 91 11 9370

L20

EUR/100 kg

—

0402 91 19 9370

L20

EUR/100 kg

—

0402 91 31 9300

L20

EUR/100 kg

—

0402 91 39 9300

L20

EUR/100 kg

—

0402 91 99 9000

L20

EUR/100 kg

20,54

0402 99 11 9350

L20

EUR/100 kg

—

0402 99 19 9350

L20

EUR/100 kg

—

0402 99 31 9300

L20

EUR/100 kg

12,29

0403 90 11 9000

L20

EUR/100 kg

—

0403 90 13 9200

L20

EUR/100 kg

—

0403 90 13 9300

L20

EUR/100 kg

—

0403 90 13 9500

L20

EUR/100 kg

—

0403 90 13 9900

L20

EUR/100 kg

—

0403 90 33 9400

L20

EUR/100 kg

—

0403 90 59 9310

L20

EUR/100 kg

17,02

0403 90 59 9340

L20

EUR/100 kg

24,90

0403 90 59 9370

L20

EUR/100 kg

24,90

0404 90 21 9120

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 21 9160

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 23 9120

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 23 9130

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 23 9140

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 23 9150

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 81 9100

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 83 9110

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 83 9130

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 83 9150

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 83 9170

L20

EUR/100 kg

—

0405 10 11 9500

L20

EUR/100 kg

90,00

0405 10 11 9700

L20

EUR/100 kg

91,00

0405 10 19 9500

L20

EUR/100 kg

90,00

0405 10 19 9700

L20

EUR/100 kg

91,00

0405 10 30 9100

L20

EUR/100 kg

90,00

0405 10 30 9300

L20

EUR/100 kg

91,00

0405 10 30 9700

L20

EUR/100 kg

91,00

0405 10 50 9500

L20

EUR/100 kg

88,79

0405 10 50 9700

L20

EUR/100 kg

91,00

0405 10 90 9000

L20

EUR/100 kg

94,35

0405 20 90 9500

L20

EUR/100 kg

83,24

0405 20 90 9700

L20

EUR/100 kg

86,56

0405 90 10 9000

L20

EUR/100 kg

113,56

0405 90 90 9000

L20

EUR/100 kg

90,82

0406 10 20 9640

L04

EUR/100 kg

18,12

L40

EUR/100 kg

22,66

0406 10 20 9650

L04

EUR/100 kg

15,11

L40

EUR/100 kg

18,88

0406 10 20 9830

L04

EUR/100 kg

5,61

L40

EUR/100 kg

7,00

0406 10 20 9850

L04

EUR/100 kg

6,79

L40

EUR/100 kg

8,49

0406 20 90 9913

L04

EUR/100 kg

13,46

L40

EUR/100 kg

16,81

0406 20 90 9915

L04

EUR/100 kg

18,26

L40

EUR/100 kg

22,83

0406 20 90 9917

L04

EUR/100 kg

19,41

L40

EUR/100 kg

24,26

0406 20 90 9919

L04

EUR/100 kg

21,68

L40

EUR/100 kg

27,11

0406 30 31 9730

L04

EUR/100 kg

2,42

L40

EUR/100 kg

5,67

0406 30 31 9930

L04

EUR/100 kg

2,42

L40

EUR/100 kg

5,67

0406 30 31 9950

L04

EUR/100 kg

3,51

L40

EUR/100 kg

8,25

0406 30 39 9500

L04

EUR/100 kg

2,42

L40

EUR/100 kg

5,67

0406 30 39 9700

L04

EUR/100 kg

3,51

L40

EUR/100 kg

8,25

0406 30 39 9930

L04

EUR/100 kg

3,51

L40

EUR/100 kg

8,25

0406 30 39 9950

L04

EUR/100 kg

3,98

L40

EUR/100 kg

9,33

0406 40 50 9000

L04

EUR/100 kg

21,31

L40

EUR/100 kg

26,63

0406 40 90 9000

L04

EUR/100 kg

21,89

L40

EUR/100 kg

27,36

0406 90 13 9000

L04

EUR/100 kg

24,26

L40

EUR/100 kg

34,72

0406 90 15 9100

L04

EUR/100 kg

25,08

L40

EUR/100 kg

35,89

0406 90 17 9100

L04

EUR/100 kg

25,08

L40

EUR/100 kg

35,89

0406 90 21 9900

L04

EUR/100 kg

24,38

L40

EUR/100 kg

34,80

0406 90 23 9900

L04

EUR/100 kg

21,85

L40

EUR/100 kg

31,42

0406 90 25 9900

L04

EUR/100 kg

21,43

L40

EUR/100 kg

30,67

0406 90 27 9900

L04

EUR/100 kg

19,41

L40

EUR/100 kg

27,78

0406 90 32 9119

L04

EUR/100 kg

17,94

L40

EUR/100 kg

25,72

0406 90 35 9190

L04

EUR/100 kg

25,55

L40

EUR/100 kg

36,75

0406 90 35 9990

L04

EUR/100 kg

25,55

L40

EUR/100 kg

36,75

0406 90 37 9000

L04

EUR/100 kg

24,26

L40

EUR/100 kg

34,72

0406 90 61 9000

L04

EUR/100 kg

27,62

L40

EUR/100 kg

39,97

0406 90 63 9100

L04

EUR/100 kg

27,21

L40

EUR/100 kg

39,24

0406 90 63 9900

L04

EUR/100 kg

26,15

L40

EUR/100 kg

37,90

0406 90 69 9910

L04

EUR/100 kg

26,54

L40

EUR/100 kg

38,46

0406 90 73 9900

L04

EUR/100 kg

22,33

L40

EUR/100 kg

31,99

0406 90 75 9900

L04

EUR/100 kg

22,78

L40

EUR/100 kg

32,74

0406 90 76 9300

L04

EUR/100 kg

20,22

L40

EUR/100 kg

28,94

0406 90 76 9400

L04

EUR/100 kg

22,64

L40

EUR/100 kg

32,42

0406 90 76 9500

L04

EUR/100 kg

20,97

L40

EUR/100 kg

29,76

0406 90 78 9100

L04

EUR/100 kg

22,18

L40

EUR/100 kg

32,40

0406 90 78 9300

L04

EUR/100 kg

21,97

L40

EUR/100 kg

31,38

0406 90 79 9900

L04

EUR/100 kg

18,14

L40

EUR/100 kg

26,08

0406 90 81 9900

L04

EUR/100 kg

22,64

L40

EUR/100 kg

32,42

0406 90 85 9930

L04

EUR/100 kg

24,82

L40

EUR/100 kg

35,74

0406 90 85 9970

L04

EUR/100 kg

22,78

L40

EUR/100 kg

32,74

0406 90 86 9200

L04

EUR/100 kg

22,02

L40

EUR/100 kg

32,63

0406 90 86 9400

L04

EUR/100 kg

23,58

L40

EUR/100 kg

34,49

0406 90 86 9900

L04

EUR/100 kg

24,82

L40

EUR/100 kg

35,74

0406 90 87 9300

L04

EUR/100 kg

20,50

L40

EUR/100 kg

30,29

0406 90 87 9400

L04

EUR/100 kg

20,93

L40

EUR/100 kg

30,59

0406 90 87 9951

L04

EUR/100 kg

22,24

L40

EUR/100 kg

31,83

0406 90 87 9971

L04

EUR/100 kg

22,24

L40

EUR/100 kg

31,83

0406 90 87 9973

L04

EUR/100 kg

21,83

L40

EUR/100 kg

31,26

0406 90 87 9974

L04

EUR/100 kg

23,39

L40

EUR/100 kg

33,33

0406 90 87 9975

L04

EUR/100 kg

23,19

L40

EUR/100 kg

32,78

0406 90 87 9979

L04

EUR/100 kg

21,85

L40

EUR/100 kg

31,42

0406 90 88 9300

L04

EUR/100 kg

18,10

L40

EUR/100 kg

26,66

0406 90 88 9500

L04

EUR/100 kg

18,66

L40

EUR/100 kg

26,67

Sihtkohad on määratletud järgmiselt:

L20

:

Kõik sihtkohad, välja arvatud Andorra, Gibraltar, Ceuta, Melilla, Püha Tool (Vatikani linnriik), Liechtenstein, Livigno ja Campione d'Italia haldusüksused, Helgolandi saar, Gröönimaa, Fääri saared, Ameerika Ühendriigid ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll.

L04

:

Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Kosovo, Serbia, Montenegro ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik.

L40

:

Kõik sihtkohad, välja arvatud L04, Andorra, Gibraltar, Ceuta, Melilla, Island, Liechtenstein, Norra, Šveits, Püha Tool (Vatikani linnriik) Livigno ja Campione d'Italia haldusüksused, Helgolandi saar, Gröönimaa, Fääri saared, Ameerika Ühendriigid, Horvaatia, Türgi, Austraalia, Kanada, Uus Meremaa ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll.

---

(1)  Otsuses 98/486/EÜ nimetatud asjaomastele toodetele, mis on ette nähtud eksportimiseks Dominikaani Vabariiki 2006/2007. aasta kvoodi alusel ning mis vastavad määruse (EÜ) nr 1282/2006 III peatüki 3. jaos kindlaksmääratud tingimustele, kohaldatakse järgmisi määrasid:

| a) | CN-koodide 0402 10 11 9000 ja 0402 10 19 9000 alla kuuluvad tooted |
| --- | --- |

a)

CN-koodide 0402 10 11 9000 ja 0402 10 19 9000 alla kuuluvad tooted

0,00 EUR/100 kg

| b) | CN-koodide 0402 21 11 9900, 0402 21 19 9900, 0402 21 91 9200 ja 0402 21 99 9200 alla kuuluvad tooted |
| --- | --- |

b)

CN-koodide 0402 21 11 9900, 0402 21 19 9900, 0402 21 91 9200 ja 0402 21 99 9200 alla kuuluvad tooted

28,00 EUR/100 kg

Sihtkohad on määratletud järgmiselt:

| L20 | : | Kõik sihtkohad, välja arvatud Andorra, Gibraltar, Ceuta, Melilla, Püha Tool (Vatikani linnriik), Liechtenstein, Livigno ja Campione d'Italia haldusüksused, Helgolandi saar, Gröönimaa, Fääri saared, Ameerika Ühendriigid ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll. |
| --- | --- | --- |
| L04 | : | Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Kosovo, Serbia, Montenegro ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik. |
| L40 | : | Kõik sihtkohad, välja arvatud L04, Andorra, Gibraltar, Ceuta, Melilla, Island, Liechtenstein, Norra, Šveits, Püha Tool (Vatikani linnriik) Livigno ja Campione d'Italia haldusüksused, Helgolandi saar, Gröönimaa, Fääri saared, Ameerika Ühendriigid, Horvaatia, Türgi, Austraalia, Kanada, Uus Meremaa ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll. |

L20

:

Kõik sihtkohad, välja arvatud Andorra, Gibraltar, Ceuta, Melilla, Püha Tool (Vatikani linnriik), Liechtenstein, Livigno ja Campione d'Italia haldusüksused, Helgolandi saar, Gröönimaa, Fääri saared, Ameerika Ühendriigid ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll.

L04

:

Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Kosovo, Serbia, Montenegro ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik.

L40

:

Kõik sihtkohad, välja arvatud L04, Andorra, Gibraltar, Ceuta, Melilla, Island, Liechtenstein, Norra, Šveits, Püha Tool (Vatikani linnriik) Livigno ja Campione d'Italia haldusüksused, Helgolandi saar, Gröönimaa, Fääri saared, Ameerika Ühendriigid, Horvaatia, Türgi, Austraalia, Kanada, Uus Meremaa ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll.

---

| 16.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/7 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/7

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 145/2007,

15. veebruar 2007,

millega kehtestatakse määruses (EÜ) nr 581/2004 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames makstava või eksporditoetuse maksimumsumma

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 31 lõike 3 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruses (EÜ) nr 581/2004, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus teatud võiliikide eksporditoetuste suhtes, (2) sätestatakse alaline pakkumismenetlus. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruses (EÜ) nr 581/2004, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus teatud võiliikide eksporditoetuste suhtes, (2) sätestatakse alaline pakkumismenetlus.

| (2) | Vastavalt komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 580/2004 (millega kehtestatakse pakkumismenetlus teatavate piimatoodete eksporditoetuste suhtes) (3) artiklile 5 ja arvestades pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, on vaja kindlaks määrata eksporditoetuse maksimumsumma pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 13. veebruaril 2007. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 580/2004 (millega kehtestatakse pakkumismenetlus teatavate piimatoodete eksporditoetuste suhtes) (3) artiklile 5 ja arvestades pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, on vaja kindlaks määrata eksporditoetuse maksimumsumma pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 13. veebruaril 2007.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 581/2004 väljakuulutatud alalise pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 13. veebruaril 2007, lõppevas etapis on sama määruse artikli 1 lõikes 1 nimetatud toodete puhul makstava toetuse maksimumsummad kohaldatavad vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. veebruaril 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. veebruar 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  ELT L 90, 27.3.2004, lk 64. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 128/2007 (ELT L 41, 13.2.2007, lk 6).

2

(3)  ELT L 90, 27.3.2004, lk 58. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1814/2005 (ELT L 292, 8.11.2005, lk 3).

3

---

LISA

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Toode | Eksporditoetuste nomenklatuuri kood | Eksporditoetuse maksimumsumma ekspordil määruse (EÜ) nr 581/2004 artikli 1 lõike 1 teises lõikes nimetatud sihtkohtadesse |
| Või | ex ex 0405 10 19 9500 | — |
| Või | ex ex 0405 10 19 9700 | 97,00 |
| Võiõli | ex ex 0405 90 10 9000 | 118,35 |

(EUR/100 kg)

Toode

Eksporditoetuste nomenklatuuri kood

Eksporditoetuse maksimumsumma ekspordil määruse (EÜ) nr 581/2004 artikli 1 lõike 1 teises lõikes nimetatud sihtkohtadesse

Või

ex ex 0405 10 19 9500

—

Või

ex ex 0405 10 19 9700

97,00

Võiõli

ex ex 0405 90 10 9000

118,35

---

| 16.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/9 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/9

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 146/2007,

15. veebruar 2007,

millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 3440/84 seoses kalasaaki pardale pumpavates laevades kasutatavate teatavate traalide tingimustega

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. märtsi 1998. aasta määrust (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu, (1) eriti artiklit 48,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EMÜ) nr 3440/84, (2) on sätestatud üksikasjalikud eeskirjad, mis käsitlevad seadiste kinnitamist traalide, ankurdatud põhjanootade ja samalaadsete võrkude külge. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EMÜ) nr 3440/84, (2) on sätestatud üksikasjalikud eeskirjad, mis käsitlevad seadiste kinnitamist traalide, ankurdatud põhjanootade ja samalaadsete võrkude külge.

| (2) | Meeskonna turvalisuse tagamiseks tuleks 2007. aastal rakendada selliseid lisameetmeid seoses kalasaaki pardale pumpavate laevade tehniliste tingimustega, mis ei mõjuta selektiivsust. |
| --- | --- |

(2)

Meeskonna turvalisuse tagamiseks tuleks 2007. aastal rakendada selliseid lisameetmeid seoses kalasaaki pardale pumpavate laevade tehniliste tingimustega, mis ei mõjuta selektiivsust.

| (3) | Määrust (EMÜ) nr 3440/84 tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Määrust (EMÜ) nr 3440/84 tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EMÜ) nr 3440/84 artiklile 8 lisatakse lõige 4:

“4.   Erandina lõike 2 sätetest lubatakse kalasaaki pardale pumpavates laevades kinnitada gaitan kuni 10 meetri kaugusele noodapära tagumistest võrgusilmadest, kui kasutatakse traale võrgusilma suurusega alla 70 mm.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldamist.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. veebruar 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joe BORG

---

(1)  EÜT L 125, 27.4.1998, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2166/2005 (ELT L 345, 28.12.2005, lk 5).

1

(2)  EÜT L 318, 7.12.1984, lk 23. Määrust on viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 2122/89 (EÜT L 203, 15.7.1989, lk 21).

2

---

| 16.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/10

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 147/2007,

15. veebruar 2007,

millega kohandatakse teatavaid kalapüügikvoote aastateks 2007–2012 vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) artikli 23 lõikele 4

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 23 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis vastu määrused, millega määrati 2001., 2002., 2003., 2004. ja 2005. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ja ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes. (2) |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis vastu määrused, millega määrati 2001., 2002., 2003., 2004. ja 2005. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ja ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes. (2)

| (2) | Ühendkuningriigi aastatel 2005 ja 2006 läbiviidud riikliku uurimise järel teavitasid Ühendkuningriik ja Iirimaa komisjoni nendele eraldatud kalapüügivõimaluste ületamisest seoses makrelli- (Ühendkuningriik ja Iirimaa) ja heeringapüügiga (Ühendkuningriik) teatavates piirkondades aastatel 2001–2004. |
| --- | --- |

(2)

Ühendkuningriigi aastatel 2005 ja 2006 läbiviidud riikliku uurimise järel teavitasid Ühendkuningriik ja Iirimaa komisjoni nendele eraldatud kalapüügivõimaluste ületamisest seoses makrelli- (Ühendkuningriik ja Iirimaa) ja heeringapüügiga (Ühendkuningriik) teatavates piirkondades aastatel 2001–2004.

| (3) | 2006. aastal pärast seda, kui avaldati määrus, (3) millega kohandatakse teatavaid 2006. aasta püügikvoote vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 847/96, (4) teavitas Ühendkuningriik komisjoni ka 2005. aastal lubatust rohkem püütud makrellikogustest. |
| --- | --- |

(3)

2006. aastal pärast seda, kui avaldati määrus, (3) millega kohandatakse teatavaid 2006. aasta püügikvoote vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 847/96, (4) teavitas Ühendkuningriik komisjoni ka 2005. aastal lubatust rohkem püütud makrellikogustest.

| (4) | Nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 23 lõikes 4 on sätestatud, et komisjon teeb mahaarvamised liikmesriigi tulevastest kalapüügivõimalustest, kui ta on teinud kindlaks, et liikmesriik on ületanud temale antud kalapüügivõimalused. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 23 lõikes 4 on sätestatud, et komisjon teeb mahaarvamised liikmesriigi tulevastest kalapüügivõimalustest, kui ta on teinud kindlaks, et liikmesriik on ületanud temale antud kalapüügivõimalused.

| (5) | Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 2 kohaselt tagab ühine kalanduspoliitika vee-elusressursside kasutamise säästvates majandus-, keskkonna- ja sotsiaalsetes tingimustes. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 2 kohaselt tagab ühine kalanduspoliitika vee-elusressursside kasutamise säästvates majandus-, keskkonna- ja sotsiaalsetes tingimustes.

| (6) | Kuna ülepüük on toimunud aastaid ja arvesse tuleb võtta asjaomaste liikmesriikide kalandussektorite majanduslikku ja sotsiaalset olukorda ning vähendada võimaluste piires kõnesolevatele sektoritele osakslangevat negatiivset mõju, on asjakohane maha arvata pikema kui ühe aasta jooksul lubatust rohkem püütud kogused. |
| --- | --- |

(6)

Kuna ülepüük on toimunud aastaid ja arvesse tuleb võtta asjaomaste liikmesriikide kalandussektorite majanduslikku ja sotsiaalset olukorda ning vähendada võimaluste piires kõnesolevatele sektoritele osakslangevat negatiivset mõju, on asjakohane maha arvata pikema kui ühe aasta jooksul lubatust rohkem püütud kogused.

| (7) | Makrellipüügikvoodid on aastatel 2001–2004 vähenenud. Selleks et vältida mahaarvamiste ebaproportsionaalset mõju, on seoses aastatel 2001–2004 lubatust rohkem püütud kogustega vajalik kohaldada makrellipüügikvootidest mahaarvatavate koguste suhtes parandustegurit. |
| --- | --- |

(7)

Makrellipüügikvoodid on aastatel 2001–2004 vähenenud. Selleks et vältida mahaarvamiste ebaproportsionaalset mõju, on seoses aastatel 2001–2004 lubatust rohkem püütud kogustega vajalik kohaldada makrellipüügikvootidest mahaarvatavate koguste suhtes parandustegurit.

| (8) | Ühendkuningriigi poolt 2005. aastal lubatust rohkem püütud makrellikogused tuleks Ühendkuningriigi 2007. aasta kvoodist maha arvata. |
| --- | --- |

(8)

Ühendkuningriigi poolt 2005. aastal lubatust rohkem püütud makrellikogused tuleks Ühendkuningriigi 2007. aasta kvoodist maha arvata.

| (9) | Mahaarvamiste kava on kooskõlas teadusuuringute tulemustega, kuna makrelli ja heeringa tulevane lubatud kogupüük põhineb teadusuuringutel, milles võetakse arvesse vähendatud kvootidest tulenevaid kohandatud püügikoguseid. |
| --- | --- |

(9)

Mahaarvamiste kava on kooskõlas teadusuuringute tulemustega, kuna makrelli ja heeringa tulevane lubatud kogupüük põhineb teadusuuringutel, milles võetakse arvesse vähendatud kvootidest tulenevaid kohandatud püügikoguseid.

| (10) | Parandustegur peaks vastama makrelli 2006. aasta lubatud kogupüügile ja seda väljendatakse protsentides aastate 2001–2004 keskmisest lubatud kogupüügist. |
| --- | --- |

(10)

Parandustegur peaks vastama makrelli 2006. aasta lubatud kogupüügile ja seda väljendatakse protsentides aastate 2001–2004 keskmisest lubatud kogupüügist.

| (11) | Lisaks ei tohi ühelgi aastal mahaarvatud kogused kahjulike sotsiaalsete ja majanduslike tagajärgede vältimiseks ületada teatavat protsenti aastasest kvoodist. Asjakohane on määrata kõnealuseks protsendiks 15 %. |
| --- | --- |

(11)

Lisaks ei tohi ühelgi aastal mahaarvatud kogused kahjulike sotsiaalsete ja majanduslike tagajärgede vältimiseks ületada teatavat protsenti aastasest kvoodist. Asjakohane on määrata kõnealuseks protsendiks 15 %.

| (12) | Juhul kui aastas maha arvatud kogus ületab 15 % aastasest kvoodist, pikendatakse mahaarvamisperioodi, et vähendada koguseid 15 %ni või sellest allapoole. |
| --- | --- |

(12)

Juhul kui aastas maha arvatud kogus ületab 15 % aastasest kvoodist, pikendatakse mahaarvamisperioodi, et vähendada koguseid 15 %ni või sellest allapoole.

| (13) | Võetakse arvesse asjaomaste liikmesriikide palvet arvata teatavatest kvootidest 2007. aastal maha väiksemad kogused kui aastatel 2008–2012. |
| --- | --- |

(13)

Võetakse arvesse asjaomaste liikmesriikide palvet arvata teatavatest kvootidest 2007. aastal maha väiksemad kogused kui aastatel 2008–2012.

| (14) | Kalanduse ja akvakultuuri korralduskomitee ei ole oma eesistuja määratud tähtaja jooksul arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(14)

Kalanduse ja akvakultuuri korralduskomitee ei ole oma eesistuja määratud tähtaja jooksul arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Iirimaale ja Ühendkuningriigile aastateks 2007–2012 eraldatud makrelli (Scomber scombrus) ja heeringa (Clupea harengus) kvoote vähendatakse vastavalt I ja II lisas osutatule.

Artikkel 2

Mahaarvatud kogused ei tohi ühelgi aastal ületada 15 % aastakvoodist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. veebruar 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joe BORG

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

1

(2)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 2848/2000 (EÜT L 334, 30.12.2000, lk 1); nõukogu määrus (EÜ) nr 2555/2001 (EÜT L 347, 31.12.2001, lk 1); nõukogu määrus (EÜ) nr 2341/2002 (EÜT L 356, 31.12.2002, lk 12); nõukogu määrus (EÜ) nr 2287/2003 (ELT L 344, 31.12.2003, lk 1); nõukogu määrus 27/2005 (ELT L 12, 14.1.2005, lk 1).

2

(3)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 742/2006 (ELT L 130, 18.5.2006, lk 7).

3

(4)  EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3.

4

---

I LISA

KVOOTIDE MAHAARVAMISED AASTATEl 2007–2012

| Riik | Liik | Kalavaru kood | Püügipiirkond | Ülepüük aastatel 2001–2004 | Parandustegur | Mahaarvamine kokku | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| UK | Makrell
  (Scomber scombrus) | 2CX14 | II (veed väljaspool EÜd), Vb (EÜ veed), VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII, XIV | 112 546 | 0,734 | 82 609 | 12 391,3 | 14 043,5 | 14 043,5 | 14 043,5 | 14 043,5 | 14 043,5 |
| UK | Heeringas
  (Clupea harengus) | 5B6ANB | Vb, VIaN (EÜ veed), VIb | 10 349 | ei kohaldata | 10 349 | 1 552,4 | 1 759,3 | 1 759,3 | 1 759,3 | 1 759,3 | 1 759,3 |
| UK | Heeringas
  (Clupea harengus) | 4AB | IV põhja pool 53°30′ N | 33 485 | ei kohaldata | 33 485 | 5 022,8 | 5 692,5 | 5 692,5 | 5 692,5 | 5 692,5 | 5 692,5 |
| UK | Heeringas
  (Clupea harengus) | 1/2 | I ja II (EÜ veed ja rahvusvahelised veed) HER/1/2 | 127 | ei kohaldata | 127 | 127 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| IE | Makrell
  (Scomber scombrus) | 2CX14 | II (veed väljaspool EÜd), Vb (EÜ veed), VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII, XIV | 33 486 | 0,734 | 24 578,7 | 3 686,8 | 4 178,4 | 4 178,4 | 4 178,4 | 4 178,4 | 4 178,4 |

Riik

Liik

Kalavaru kood

Püügipiirkond

Ülepüük aastatel 2001–2004

Parandustegur

Mahaarvamine kokku

2007

2008

2009

2010

2011

2012

UK

Makrell

(Scomber scombrus)

2CX14

II (veed väljaspool EÜd), Vb (EÜ veed), VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII, XIV

112 546

0,734

82 609

12 391,3

14 043,5

14 043,5

14 043,5

14 043,5

14 043,5

UK

Heeringas

(Clupea harengus)

5B6ANB

Vb, VIaN (EÜ veed), VIb

10 349

ei kohaldata

10 349

1 552,4

1 759,3

1 759,3

1 759,3

1 759,3

1 759,3

UK

Heeringas

(Clupea harengus)

4AB

IV põhja pool 53°30′ N

33 485

ei kohaldata

33 485

5 022,8

5 692,5

5 692,5

5 692,5

5 692,5

5 692,5

UK

Heeringas

(Clupea harengus)

1/2

I ja II (EÜ veed ja rahvusvahelised veed) HER/1/2

127

ei kohaldata

127

127

0

0

0

0

0

IE

Makrell

(Scomber scombrus)

2CX14

II (veed väljaspool EÜd), Vb (EÜ veed), VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII, XIV

33 486

0,734

24 578,7

3 686,8

4 178,4

4 178,4

4 178,4

4 178,4

4 178,4

---

II LISA

KVOOTIDE MAHAARVAMISED AASTATEL 2007–2012

| Riik | Liik | Kalavaru kood | Püügipiirkond | 2005. aasta ülepüük | Parandustegur
  ei kohaldata | Mahaarvamine kokku | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| UK | Makrell
  (Scomber scombrus) | 2CX14 | II (veed väljaspool EÜd), Vb (EÜ veed), VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII, XIV | 5 090 | ei kohaldata | 5 090 | 5 090 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Riik

Liik

Kalavaru kood

Püügipiirkond

2005. aasta ülepüük

Parandustegur

ei kohaldata

Mahaarvamine kokku

2007

2008

2009

2010

2011

2012

UK

Makrell

(Scomber scombrus)

2CX14

II (veed väljaspool EÜd), Vb (EÜ veed), VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII, XIV

5 090

ei kohaldata

5 090

5 090

0

0

0

0

0

---

| 16.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/14 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/14

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 148/2007,

15. veebruar 2007,

millega teatavad nimetused registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris (Geraardsbergse mattentaart (KGT) – Pataca de Galicia ehk Patata de Galicia (KGT) – Poniente de Granada (KPN) – Gata-Hurdes (KPN) – Patatas de Prades ehk Patates de Prades (KGT) – Mantequilla de Soria (KPN) – Huile d'olive de Nîmes (KPN) – Huile d'olive de Corse ehk Huile d'olive de Corse-Oliu di Corsica (KPN) – Clémentine de Corse (KGT) – Agneau de Sisteron (KGT) – Connemara Hill Lamb ehk Uain Sléibhe Chonamara (KGT) – Sardegna (KPN) – Carota dell'Altopiano del Fucino (KGT) – Stelvio ehk Stilfser (KPN) – Limone Femminello del Gargano (KGT) – Azeitonas de Conserva de Elvas e Campo Maior (KPN) – Chouriça de Carne de Barroso – Montalegre (KGT) – Chouriço de Abóbora de Barroso – Montalegre (KGT) – Sangueira de Barroso – Montalegre (KGT) – Batata de Trás-os-Montes (KGT) – Salpicão de Barroso – Montalegre (KGT) – Alheira de Barroso – Montalegre (KGT) – Cordeiro de Barroso, Anho de Barroso ehk Borrego de leite de Barroso (KGT) – Azeite do Alentejo Interior (KPN) – Paio de Beja (KGT) – Linguíça do Baixo Alentejo ehk Chouriço de carne do Baixo Alentejo (KGT) – Ekstra deviško oljčno olje Slovenske Istre (KPN))

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006 aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimese lõiguga ja vastavalt artikli 17 lõikele 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas avaldatud liikmesriikide taotlused teatavate nimetuste registreerimiseks järgmiselt:






  — | Belgia osas: “Geraardsbergse mattentaart”; (2) |
| --- | --- | --- |

(1)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimese lõiguga ja vastavalt artikli 17 lõikele 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas avaldatud liikmesriikide taotlused teatavate nimetuste registreerimiseks järgmiselt:

—

Belgia osas: “Geraardsbergse mattentaart”; (2)

| — | Hispaania osas: “Pataca de Galicia” ehk “Patata de Galicia”, (3)“Poniente de Granada”, (4)“Gata-Hurdes”, (5)“Patatas de Prades” ehk “Patates de Prades” (6) ja “Mantequilla de Soria”; (7) |
| --- | --- |

—

Hispaania osas: “Pataca de Galicia” ehk “Patata de Galicia”, (3)“Poniente de Granada”, (4)“Gata-Hurdes”, (5)“Patatas de Prades” ehk “Patates de Prades” (6) ja “Mantequilla de Soria”; (7)

| — | Prantsusmaa osas: “Huile d'olive de Nîmes”, (8)“Huile d'olive de Corse” ehk “Huile d'olive de Corse-Oliu di Corsica”, (9)“Clémentine de Corse” (10) ja “Agneau de Sisteron”; (11) |
| --- | --- |

—

Prantsusmaa osas: “Huile d'olive de Nîmes”, (8)“Huile d'olive de Corse” ehk “Huile d'olive de Corse-Oliu di Corsica”, (9)“Clémentine de Corse” (10) ja “Agneau de Sisteron”; (11)

| — | Iirimaa osas: “Connemara Hill Lamb” ehk “Uain Sléibhe Chonamara”; (12) |
| --- | --- |

—

Iirimaa osas: “Connemara Hill Lamb” ehk “Uain Sléibhe Chonamara”; (12)

| — | Itaalia osas: “Sardegna”, (13)“Carota dell'Altopiano del Fucino”, (14)“Stelvio” ehk “Stilfser” (15) ja “Limone Femminello del Gargano”; (16) |
| --- | --- |

—

Itaalia osas: “Sardegna”, (13)“Carota dell'Altopiano del Fucino”, (14)“Stelvio” ehk “Stilfser” (15) ja “Limone Femminello del Gargano”; (16)

| — | Portugali osas: “Azeitonas de Conserva de Elvas e Campo Maior”, (17)“Chouriça de Carne de Barroso – Montalegre”, (18)“Chouriço de Abóbora de Barroso – Montalegre”, (19)“Sangueira de Barroso – Montalegre”, (20)“Batata de Trás-os-Montes”, (21)“Salpicão de Barroso – Montalegre”, (22)“Alheira de Barroso – Montalegre”, (23)“Cordeiro de Barroso”, “Anho de Barroso” ehk “Borrego de leite de Barroso”, (24)“Azeite do Alentejo Interior”, (25)“Paio de Beja” (26) ja “Linguíça do Baixo Alentejo” ehk “Chouriço de carne do Baixo Alentejo”; (27) |
| --- | --- |

—

Portugali osas: “Azeitonas de Conserva de Elvas e Campo Maior”, (17)“Chouriça de Carne de Barroso – Montalegre”, (18)“Chouriço de Abóbora de Barroso – Montalegre”, (19)“Sangueira de Barroso – Montalegre”, (20)“Batata de Trás-os-Montes”, (21)“Salpicão de Barroso – Montalegre”, (22)“Alheira de Barroso – Montalegre”, (23)“Cordeiro de Barroso”, “Anho de Barroso” ehk “Borrego de leite de Barroso”, (24)“Azeite do Alentejo Interior”, (25)“Paio de Beja” (26) ja “Linguíça do Baixo Alentejo” ehk “Chouriço de carne do Baixo Alentejo”; (27)

| — | Sloveenia osas: “Ekstra deviško oljčno olje Slovenske Istre”. (28) |
| --- | --- |

—

Sloveenia osas: “Ekstra deviško oljčno olje Slovenske Istre”. (28)

| (2) | Kuna komisjonile ei ole esitatud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleb asjaomased nimetused kanda kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjonile ei ole esitatud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleb asjaomased nimetused kanda kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse lisas esitatud nimetused kantakse käesolevaga kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. veebruar 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

1

(2)  ELT C 3, 6.1.2006, lk 9.

2

(3)  ELT C 240, 30.9.2005, lk 28.

3

(4)  ELT C 274, 5.11.2005, lk 10.

4

(5)  ELT C 320, 15.12.2005, lk 2.

5

(6)  ELT C 331, 28.12.2005, lk 2.

6

(7)  ELT C 32, 8.2.2006, lk 2.

7

(8)  ELT C 225, 14.9.2005, lk 3.

8

(9)  ELT C 233, 22.9.2005, lk 9.

9

(10)  ELT C 240, 30.9.2005, lk 32.

10

(11)  ELT C 323, 20.12.2005, lk 16.

11

(12)  ELT C 122, 23.5.2006, lk 9.

12

(13)  ELT C 224, 3.9.2005, lk 7.

13

(14)  ELT C 240, 30.9.2005, lk 23.

14

(15)  ELT C 251, 11.10.2005, lk 20.

15

(16)  ELT C 314, 10.12.2005, lk 5.

16

(17)  ELT C 288, 19.11.2005, lk 5.

17

(18)  ELT C 323, 20.12.2005, lk 2.

18

(19)  ELT C 329, 24.12.2005, lk 10.

19

(20)  ELT C 334, 30.12.2005, lk 59.

20

(21)  ELT C 3, 6.1.2006, lk 6.

21

(22)  ELT C 30, 7.2.2006, lk 6.

22

(23)  ELT C 32, 8.2.2006, lk 8.

23

(24)  ELT C 32, 8.2.2006, lk 11.

24

(25)  ELT C 128, 1.6.2006, lk 15.

25

(26)  ELT C 128, 1.6.2006, lk 18.

26

(27)  ELT C 132, 7.6.2006, lk 36.

27

(28)  ELT C 127, 31.5.2006, lk 16.

28

---

LISA

1.   Asutamislepingu I lisas loetletud inimtoiduks ette nähtud põllumajandustooted

Klass 1.1.   Värske liha (ja rupskid)

PRANTSUSMAA

Agneau de Sisteron (KGT)

IIRIMAA

Connemara Hill Lamb ehk Uain Sléibhe Chonamara (KGT)

PORTUGAL

Cordeiro de Barroso, Anho de Barroso ehk Borrego de leite de Barroso (KGT)

Klass 1.2.   Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

PORTUGAL

Paio de Beja (KGT)

Linguíça do Baixo Alentejo ehk Chouriço de carne do Baixo Alentejo (KGT)

Salpicão de Barroso – Montalegre (KGT)

Alheira de Barroso – Montalegre (KGT)

Chouriça de Carne de Barroso – Montalegre (KGT)

Chouriço de Abóbora de Barroso – Montalegre (KGT)

Sangueira de Barroso – Montalegre (KGT)

Klass 1.3.   Juust

ITAALIA

Stelvio ehk Stilfser (KPN)

Klass 1.5.   Õlid ja rasvad (või, margariin, õlid jne)

HISPAANIA

Poniente de Granada (KPN)

Mantequilla de Soria (KPN)

Gata-Hurdes (KPN)

PRANTSUSMAA

Huile d'olive de Nîmes (KPN)

Huile d'olive de Corse ehk Huile d'olive de Corse-Oliu di Corsica (KPN)

ITAALIA

Sardegna (KPN)

PORTUGAL

Azeite do Alentejo Interior (KPN)

SLOVEENIA

Ekstra deviško oljčno olje Slovenske Istre (KPN)

Klass 1.6.   Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

HISPAANIA

Pataca de Galicia ehk Patata de Galicia (KGT)

Patatas de Prades ehk Patates de Prades (KGT)

PRANTSUSMAA

Clémentine de Corse (KGT)

ITAALIA

Carota dell'Altopiano del Fucino (KGT)

Limone Femminello del Gargano (KGT)

PORTUGAL

Azeitonas de Conserva de Elvas e Campo Maior (KPN)

Batata de Trás-os-Montes (KGT)

2.   Määruse I lisas osutatud toiduained

Klass 2.4.   Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted

BELGIA

Geraardsbergse mattentaart (KGT).

---

| 16.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/18 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/18

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 149/2007,

15. veebruar 2007,

millega registreeritakse garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste registrisse nimetus Boerenkaas (GTE)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 509/2006 põllumajandustoodete ja toidu garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 8 lõike 2 esimesele lõigule ja kõnealuse määruse artikli 19 lõike 3 alusel avaldati Euroopa Liidu Teatajas Madalmaade taotlus nimetuse Boerenkaas registreerimiseks. (2) |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 8 lõike 2 esimesele lõigule ja kõnealuse määruse artikli 19 lõike 3 alusel avaldati Euroopa Liidu Teatajas Madalmaade taotlus nimetuse Boerenkaas registreerimiseks. (2)

| (2) | Kuna määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 9 kohaselt ei ole komisjonile esitatud ühtegi vastuväidet, tuleb kõnealune nimetus registreerida. |
| --- | --- |

(2)

Kuna määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 9 kohaselt ei ole komisjonile esitatud ühtegi vastuväidet, tuleb kõnealune nimetus registreerida.

| (3) | Taotluses taotleti samuti kaitset, mis on ette nähtud nõukogu 14. juuli 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2082/92 (põllumajandustoodete ja toiduainete eripärasertifikaatide kohta) (3) artikli 13 lõikega 2, mis vastab määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 13 lõikele 2. Vastuväidete puudumise korral ei ole tõendatud, et nimetust on õiguspäraselt, üldtuntult ja majanduslikult märkimisväärses ulatuses kasutatud samalaadsete põllumajandustoodete või toiduainete puhul. Seetõttu tuleks kõnealune taotlus rahuldada, |
| --- | --- |

(3)

Taotluses taotleti samuti kaitset, mis on ette nähtud nõukogu 14. juuli 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2082/92 (põllumajandustoodete ja toiduainete eripärasertifikaatide kohta) (3) artikli 13 lõikega 2, mis vastab määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 13 lõikele 2. Vastuväidete puudumise korral ei ole tõendatud, et nimetust on õiguspäraselt, üldtuntult ja majanduslikult märkimisväärses ulatuses kasutatud samalaadsete põllumajandustoodete või toiduainete puhul. Seetõttu tuleks kõnealune taotlus rahuldada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus on registreeritud.

Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 13 lõikega 2 ette nähtud kaitset.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. veebruar 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 1.

1

(2)  ELT C 316, 13.12.2005, lk 16.

2

(3)  EÜT L 208, 24.7.1992, lk 9. Määrus on tühistatud määrusega (EÜ) nr 509/2006.

3

---

LISA

Boerenkaas

GTE

1.3. Juust

MADALMAAD

Loetelu: nime kasutamine on reserveeritud.

---

| 16.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/20 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/20

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 150/2007,

15. veebruar 2007,

millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate piimasaaduste suhtes kohaldatavad toetusemäärad

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 31 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 31 lõikes 1 on sätestatud, et kõnealuse määruse artikli 1 punktides a, b, c, d, e ja g loetletud toodete rahvusvahelises kaubanduses ja ühenduses kehtiva hinna vahe võib katta eksporditoetuse abil. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 31 lõikes 1 on sätestatud, et kõnealuse määruse artikli 1 punktides a, b, c, d, e ja g loetletud toodete rahvusvahelises kaubanduses ja ühenduses kehtiva hinna vahe võib katta eksporditoetuse abil.

| (2) | Komisjoni 30. juuni 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1043/2005, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemi ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumide osas, (2) on sätestatud tooted, mille suhtes tuleks kehtestada toetusemäär, mida kohaldatakse juhul, kui neid tooteid eksporditakse määruse (EÜ) nr 1255/1999 II lisas loetletud kaupadena. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 30. juuni 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1043/2005, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemi ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumide osas, (2) on sätestatud tooted, mille suhtes tuleks kehtestada toetusemäär, mida kohaldatakse juhul, kui neid tooteid eksporditakse määruse (EÜ) nr 1255/1999 II lisas loetletud kaupadena.

| (3) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 14 lõikega 1 tuleks toetusemäär iga kõnealuse põhisaaduse 100 kg kohta kehtestada igal kuul. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 14 lõikega 1 tuleks toetusemäär iga kõnealuse põhisaaduse 100 kg kohta kehtestada igal kuul.

| (4) | Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate piimasaaduste puhul võib kõrgete toetusemäärade eelkinnitamine siiski ohtu seada nende toetustega seoses võetud kohustused. Selle ohu ära hoidmiseks on vaja võtta tarvitusele asjakohased ettevaatusabinõud, kuid ilma et see takistaks pikaajaliste lepingute sõlmimist. Konkreetsete toetusemäärade kinnitamine kõnealuste toodete toetuste eelkinnitamiseks peaks võimaldama neid kaht eesmärki täita. |
| --- | --- |

(4)

Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate piimasaaduste puhul võib kõrgete toetusemäärade eelkinnitamine siiski ohtu seada nende toetustega seoses võetud kohustused. Selle ohu ära hoidmiseks on vaja võtta tarvitusele asjakohased ettevaatusabinõud, kuid ilma et see takistaks pikaajaliste lepingute sõlmimist. Konkreetsete toetusemäärade kinnitamine kõnealuste toodete toetuste eelkinnitamiseks peaks võimaldama neid kaht eesmärki täita.

| (5) | Määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõikes 2 on sätestatud, et toetusemäära kehtestamisel tuleb vajaduse korral arvesse võtta tootmistoetusi, abi või muid samaväärse toimega meetmeid, mida kohaldatakse kõigis liikmesriikides vastavalt kõnealuste toodete turu ühist korraldust käsitlevale määrusele määruse (EÜ) nr 1043/2005 I lisas loetletud põhisaaduste või samalaadsete toodete suhtes. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõikes 2 on sätestatud, et toetusemäära kehtestamisel tuleb vajaduse korral arvesse võtta tootmistoetusi, abi või muid samaväärse toimega meetmeid, mida kohaldatakse kõigis liikmesriikides vastavalt kõnealuste toodete turu ühist korraldust käsitlevale määrusele määruse (EÜ) nr 1043/2005 I lisas loetletud põhisaaduste või samalaadsete toodete suhtes.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 12 lõikes 1 sätestatakse toetuse maksmine ühenduses toodetud lõssi puhul, mis on töödeldud kaseiiniks, kui selline piim ja sellest toodetud kaseiin vastavad teatavatele tingimustele. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 12 lõikes 1 sätestatakse toetuse maksmine ühenduses toodetud lõssi puhul, mis on töödeldud kaseiiniks, kui selline piim ja sellest toodetud kaseiin vastavad teatavatele tingimustele.

| (7) | Komisjoni 9. novembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1898/2005, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses koore, või ja kontsentreeritud või realiseerimise meetmetega ühenduse turul, (3) on sätestatud, et teatavaid kaupu valmistavatele tööstusettevõtetele tuleks anda võimalus saada võid ja koort alandatud hindadega. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni 9. novembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1898/2005, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses koore, või ja kontsentreeritud või realiseerimise meetmetega ühenduse turul, (3) on sätestatud, et teatavaid kaupu valmistavatele tööstusettevõtetele tuleks anda võimalus saada võid ja koort alandatud hindadega.

| (8) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1043/2005 I lisas ja määruse (EÜ) nr 1255/1999 artiklis 1 loetletud ning määruse (EÜ) nr 1255/1999 II lisas loetletud kaupadena eksporditavate põhisaaduste suhtes kohaldatavad toetusemäärad sätestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. veebruaril 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. veebruar 2007

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  ELT L 172, 5.7.2005, lk 24. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1713/2006 (ELT L 321, 21.11.2006, lk 11).

2

(3)  ELT L 308, 25.11.2005, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 2107/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 20).

3

---

LISA

Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate piimasaaduste suhtes alates 16. veebruarist 2007 kohaldatavad toetusemäärad (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kirjeldus | Toetusemäär |
| Toetuse eelkinnituse puhul | Muudel juhtudel |
| ex 0402 10 19 | Piim pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul, suhkru- või muu magusainelisandita, rasvasisaldusega kuni 1,5 massiprotsenti (TR 2): | | |
| a) | CN-koodiga 3501 kauba eksportimisel |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kirjeldus

Toetusemäär

Toetuse eelkinnituse puhul

Muudel juhtudel

ex 0402 10 19

Piim pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul, suhkru- või muu magusainelisandita, rasvasisaldusega kuni 1,5 massiprotsenti (TR 2):

a)

CN-koodiga 3501 kauba eksportimisel

—

—

| b) | muu kauba eksportimisel |
| --- | --- |

b)

muu kauba eksportimisel

0,00

0,00

ex 0402 21 19

Piim pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul, suhkru- või muu magusainelisandita, rasvasisaldusega 26 massiprotsenti (TR 3):

| a) | sellise kauba eksportimisel, mis sisaldab määruse (EÜ) nr 1898/2005 alusel saadud alandatud hinnaga võid või koort TR 3-ga samalaadsete toodete kujul |
| --- | --- |

a)

sellise kauba eksportimisel, mis sisaldab määruse (EÜ) nr 1898/2005 alusel saadud alandatud hinnaga võid või koort TR 3-ga samalaadsete toodete kujul

21,82

22,99

| b) | muu kauba eksportimisel |
| --- | --- |

b)

muu kauba eksportimisel

0,00

0,00

ex 0405 10

Või, rasvasisaldusega 82 massiprotsenti (TR 6):

| a) | sellise kauba eksportimisel, mis sisaldab määruse (EÜ) nr 1898/2005 nõuetele vastavalt toodetud alandatud hinnaga võid või koort |
| --- | --- |

a)

sellise kauba eksportimisel, mis sisaldab määruse (EÜ) nr 1898/2005 nõuetele vastavalt toodetud alandatud hinnaga võid või koort

68,83

72,50

| b) | CN-koodiga 2106 90 98 kauba eksportimisel, mis sisaldab piimarasva vähemalt 40 % massist |
| --- | --- |

b)

CN-koodiga 2106 90 98 kauba eksportimisel, mis sisaldab piimarasva vähemalt 40 % massist

88,42

93,13

| c) | muu kauba eksportimisel |
| --- | --- |

c)

muu kauba eksportimisel

86,40

91,00

---

(1)  Käesolevas lisas sätestatud määrasid ei kohaldata Andorrasse, Gibraltarile, Ceutasse, Melillasse, Vatikani Linnriiki (Püha Tool) Liechtensteini, Livigno ja Campione d’Italia haldusalasse, Helgolandi, Gröönimaale, Fääri saartele ja Ameerika Ühenderiikidesse eksporditavate kaupade suhtes ning Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni 22. juuli 1972. aasta lepingu protokolli nr 2 I ja II tabelis loetletud Šveitsi Konföderatsiooni eksporditavate kaupade suhtes.

---

| 16.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/23 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/23

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 151/2007,

15. veebruar 2007,

millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud alates 16. veebruarist 2007

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 28. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1249/96, millega kehtestati nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teraviljasektori imporditollimaksude osas, (2) eriti selle artikli 2 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikega 2 nähakse ette, et CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002, ex 1005 (välja arvatud hübriidseemned) ja ex 1007 (välja arvatud hübriidid seemneks) alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See tollimaks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikega 2 nähakse ette, et CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002, ex 1005 (välja arvatud hübriidseemned) ja ex 1007 (välja arvatud hübriidid seemneks) alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See tollimaks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikega 3 nähakse ette, et nimetatud artikli lõikes 2 osutatud tollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealustele toodetele korrapäraste ajavahemike järel tüüpiline CIF-impordihind. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikega 3 nähakse ette, et nimetatud artikli lõikes 2 osutatud tollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealustele toodetele korrapäraste ajavahemike järel tüüpiline CIF-impordihind.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 kohaselt on CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 alla kuuluvate toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind iga päeva tüüpiline CIF-impordihind, mis on kindlaks määratud kõnealuse määruse artiklis 4 ette nähtud korras. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 kohaselt on CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 alla kuuluvate toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind iga päeva tüüpiline CIF-impordihind, mis on kindlaks määratud kõnealuse määruse artiklis 4 ette nähtud korras.

| (4) | Seepärast tuleks alates 16. veebruarist 2007 kehtestada imporditollimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni, |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks alates 16. veebruarist 2007 kehtestada imporditollimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikes 2 osutatud teraviljasektori imporditollimaksud määratakse alates 16. veebruarist 2007 kindlaks käesoleva määruse I lisas II lisa teabe alusel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. veebruaril 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. veebruar 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  EÜT L 161, 29.6.1996, lk 125. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1816/2005 (ELT L 292, 8.11.2005, lk 5).

2

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikes 2 loetletud toodete imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 16. veebruarist 2007

| CN-kood | Kaupade kirjeldus | Imporditollimaks (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kõva NISU, kõrgekvaliteediline | 0,00 |
| keskmise kvaliteediga | 0,00 |
| madala kvaliteediga | 0,00 |
| 1001 90 91 | Pehme NISU seemneks | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUKIS | 0,00 |
| 1005 10 90 | MAIS seemneks, v.a hübriidid | 0,00 |
| 1005 90 00 | MAIS, v.a seemneks (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | TERASORGO, v.a hübriidid seemneks | 0,00 |

CN-kood

Kaupade kirjeldus

Imporditollimaks (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Kõva NISU, kõrgekvaliteediline

0,00

keskmise kvaliteediga

0,00

madala kvaliteediga

0,00

1001 90 91

Pehme NISU seemneks

0,00

ex 1001 90 99

Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks

0,00

1002 00 00

RUKIS

0,00

1005 10 90

MAIS seemneks, v.a hübriidid

0,00

1005 90 00

MAIS, v.a seemneks (2)

0,00

1007 00 90

TERASORGO, v.a hübriidid seemneks

0,00

---

(1)  Kaupade puhul, mis jõuavad ühendusse Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu, võib importija taotleda määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 4 kohaselt imporditollimaksu vähendamist:

| — | 3 EUR/t, kui lossimissadam asub Vahemere ääres, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, kui lossimissadam asub Vahemere ääres,

| — | 2 EUR/t, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul.

(2)  Importija võib taotleda imporditollimaksu vähendamist ühtse määra alusel 24 eurot tonni kohta, kui on täidetud määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 5 kehtestatud tingimused.

---

II LISA

I lisas kehtestatud imporditollimaksude arvutamisel arvestatavad tegurid

ajavahemikul 1–14 veebruar 2007

| 1. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:











  EUR/t |
| --- | --- |
| | Pehme nisu (1) | Mais | Kõva nisu, kõrge kvaliteediga | Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2) | Kõva nisu, madala kvaliteediga (3) | Oder |
| Börs | Minneapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Noteering | 153,17 | 121,79 | — | — | — | — |
| FOB-hind USAs | — | — | 189,29 | 179,29 | 159,29 | 155,23 |
| Lahe lisatasu | 28,22 | 13,14 | — | — | — | — |
| Suure Järvistu lisatasu | — | — | — | — | — | — |

1.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

EUR/t

Pehme nisu (1)

Mais

Kõva nisu, kõrge kvaliteediga

Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2)

Kõva nisu, madala kvaliteediga (3)

Oder

Börs

Minneapolis

Chicago

—

—

—

—

Noteering

153,17

121,79

—

—

—

—

FOB-hind USAs

—

—

189,29

179,29

159,29

155,23

Lahe lisatasu

28,22

13,14

—

—

—

—

Suure Järvistu lisatasu

—

—

—

—

—

—

| 2. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:






  Veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: | 25,87 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam: | — EUR/t |

2.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

Veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam:

25,87 EUR/t

Veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam:

— EUR/t

---

(1)  Lisatasu 14 EUR/t sisse arvestatud (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(2)  Allahindlus 10 EUR/t (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(3)  Allahindlus 30 EUR/t (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

---

| 16.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/26 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/26

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 152/2007,

15. veebruar 2007,

määruses (EÜ) nr 936/2006 osutatud pakkumismenetluse raames esitatud pehme nisu eksporditoetuse pakkumiste kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõike 3 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 936/2006 (2) kuulutati välja pakkumismenetlus pehme nisu eksporditoetuse kindlaksmääramiseks eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 936/2006 (2) kuulutati välja pakkumismenetlus pehme nisu eksporditoetuse kindlaksmääramiseks eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse.

| (2) | Vastavalt komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) artiklile 7 võib komisjon teatatud pakkumiste põhjal otsustada pakkumisi mitte vastu võtta. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) artiklile 7 võib komisjon teatatud pakkumiste põhjal otsustada pakkumisi mitte vastu võtta.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 sätestatud kriteeriumide põhjal ei peaks suurimat toetust kehtestama. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 sätestatud kriteeriumide põhjal ei peaks suurimat toetust kehtestama.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Pehme nisu eksporditoetusteks määrusega (EÜ) nr 936/2006 avatud pakkumismenetluse alusel 9.–15. veebruarini 2007 esitatud pakkumiste puhul ei võeta mingeid meetmeid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. veebruaril 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. veebruar 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  ELT L 172, 24.6.2006, lk 6.

2

(3)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

3

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 16.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/27 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/27

---

KOMISJONI OTSUS,

12. veebruar 2007,

millega võetakse vastu 2007. aasta töökava ühenduse rahvatervise valdkonna tegevusprogrammi (aastateks 2003–2008) rakendamiseks, sealhulgas kõnealuse aasta toetuste andmise tööprogramm

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/102/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 152 lõiget 1,

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) 1605/2002, mis käsitlev Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (1) eriti selle artiklit 110,

võttes arvesse komisjoni 23. detsember 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) mida on muudetud komisjoni määrusega (EÜ, Euratom) nr 1261/2005, (3) eriti selle artiklit 166,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta otsust nr 1786/2002/EÜ, millega võetakse vastu ühenduse tegevusprogramm rahvatervise valdkonnas (aastateks 2003–2008), (4) eriti selle artikli 8 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni 15. detsembri 2004. aasta otsust 2004/858/EÜ, millega asutatakse vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 58/2003 täitevamet nimega Rahvatervise Programmi Täitevamet ühenduse rahvatervise valdkonna tegevusprogrammi juhtimiseks, (5) eriti selle artiklit 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 110 on sätestatud, et toetused põhinevad aastaprogrammil, mis avaldatakse aasta alguses. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 110 on sätestatud, et toetused põhinevad aastaprogrammil, mis avaldatakse aasta alguses.

| (2) | Määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artikli 166 kohaselt tuleb iga-aastases toetuste andmise tööprogrammis märkida põhiõigusakt, eesmärgid, pakkumiskutsete ajakava soovitusliku summaga ning eeldatavad tulemused. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artikli 166 kohaselt tuleb iga-aastases toetuste andmise tööprogrammis märkida põhiõigusakt, eesmärgid, pakkumiskutsete ajakava soovitusliku summaga ning eeldatavad tulemused.

| (3) | Otsuse nr 1786/2002/EÜ artiklis 8 nähakse ette, et komisjon võtab vastu programmi rakendamise aastakava, milles määratakse kindlaks prioriteedid ja võetavad meetmed, sealhulgas vahendite eraldamine. Seetõttu tuleks vastu võtta 2007. aasta töökava. |
| --- | --- |

(3)

Otsuse nr 1786/2002/EÜ artiklis 8 nähakse ette, et komisjon võtab vastu programmi rakendamise aastakava, milles määratakse kindlaks prioriteedid ja võetavad meetmed, sealhulgas vahendite eraldamine. Seetõttu tuleks vastu võtta 2007. aasta töökava.

| (4) | Finantsmääruse artiklis 110 osutatud iga-aastase tööprogrammi vastuvõtmise otsust võib käsitada finantsmääruse artiklis 75 ja finantsmääruse üksikasjalike rakenduseeskirjade artiklis 90 sätestatud rahastamisotsusena tingimusel, et see moodustab piisavalt üksikasjaliku raamistiku. |
| --- | --- |

(4)

Finantsmääruse artiklis 110 osutatud iga-aastase tööprogrammi vastuvõtmise otsust võib käsitada finantsmääruse artiklis 75 ja finantsmääruse üksikasjalike rakenduseeskirjade artiklis 90 sätestatud rahastamisotsusena tingimusel, et see moodustab piisavalt üksikasjaliku raamistiku.

| (5) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas programmikomitee arvamusega ühenduse rahvatervise valdkonna tegevusprogrammi (aastateks 2003–2008) kohta. |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas programmikomitee arvamusega ühenduse rahvatervise valdkonna tegevusprogrammi (aastateks 2003–2008) kohta.

| (6) | Vastavalt otsuse 2004/858/EÜ artiklile 6 teostab Rahvatervise Programmi Täitevamet teatavaid toiminguid rahvatervise programmi rakendamiseks ning peaks saama selleks vajalikud assigneeringud, |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt otsuse 2004/858/EÜ artiklile 6 teostab Rahvatervise Programmi Täitevamet teatavaid toiminguid rahvatervise programmi rakendamiseks ning peaks saama selleks vajalikud assigneeringud,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Võetakse vastu ühenduse rahvatervise valdkonna tegevusprogrammi (aastateks 2003–2008) rakendamise 2007. aasta töökava, mis on esitatud I lisas.

Tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraadi peadirektor tagab kõnealuse programmi üldise rakendamise.

Artikkel 2

Ühenduse rahvatervise valdkonna tegevusprogrammi (aastateks 2003–2008) juhtimiseks vajalikud eelarveeraldised kantakse üle Rahvatervise Programmi Täitevametile.

Brüssel, 12. veebruar 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006 (ELT L 390, 30.12.2006, lk 1).

1

(2)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1248/2006 (ELT L 227, 19.8.2006, lk 3).

2

(3)  ELT L 201, 2.8.2005, lk 3.

3

(4)  EÜT L 271, 9.10.2002, lk 1. Otsust on muudetud otsusega 786/2004/EÜ (ELT L 138, 30.4.2004, lk 7).

4

(5)  ELT L 369, 16.12.2004, lk 73.

5

---

I LISA

ÜHENDUSE TEGEVUS RAHVATERVISE VALDKONNAS 2007. AASTA TÖÖKAVA

NB. Käesolevas dokumendis on viited õigusaktidele, vajaduse korral viited viimasele muudetud versioonile.

1.   ÜLDINE TAUST

1.1.   Poliitiline ja õiguslik taust

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1786/2002/EÜ kehtestati ühenduse tegevusprogramm rahvatervise valdkonnas (aastateks 2003–2008) (edaspidi “programmi käsitlev otsus”). Programmi rakendatakse aastase töökava kaudu, milles kavandatakse prioriteedid ja võetavad meetmed, sealhulgas vahendite eraldamine.

Programmi rakendamise esimese nelja aastaga on loodud alus terviklikule ja sidusale lähenemisviisile, koondades tähelepanu kolmele prioriteedile (valdkonnad): terviseteave, terviseohud ja tervist määravad tegurid. Nende valdkondade edendamisega aidatakse kaasa füüsilise ja vaimse tervise ning heaolu kõrge taseme tagamisele kogu Euroopa Liidus. Eelmiste pakkumiskutsete puhul on rahastamiseks valitud 267 projekti. (1)

Mais 2006 võttis komisjon vastu uue terviseprogrammi muudetud ettepaneku, (2) mis peaks heaks kiidetama 2007. aastal. Selle tagajärjel peaks 2007. aasta olema viimane programmi käsitleva otsuse rakendamise aasta.

Tänu 2003.–2006. aasta töökavade rakendamise analüüsimisele on ühtlustatud 2007. aasta tegevust, et kaasata varem käsitlemata valdkondi ja seega püüda täita praegust programmi nii palju kui võimalik.

2007. aastal hakkab Rahvatervise Programmi Täitevamet täies mahus tegutsema ning temast saab peamine töökava rakendaja.

1.2.   Vahendid

2007. aastal on eelarveread vastavalt 17 03 01 01 ja 17 01 04 02. Pärast komisjoni esitatud uue programmi jõustumist, mida nähakse ette 2008. aastal, on eelarveread vastavalt 17 03 06 ja 17 01 04 02.

2007. aasta lõplikus eelarves ei ole real 17 03 01 01 vajalikku kulukohustuste eraldist. Seetõttu kantakse eelarverea 17 03 06 raames kasutatav asjaomane summa eelarveaasta alguses üle reale 17 03 01 01 ja kõnealuse programmi halduskorralduskulud kaetakse eelarverealt 17 01 04 06.

Komisjon soovitab siiski paranduseelarves nr 1/2007 uue eelarverea 17 01 04 02 loomist. Kõnealuselt uuelt realt rahastatakse programmi halduskorralduskulusid pärast seda, kui eelarvepädevad institutsioonid on paranduseelarve kinnitanud.

Rahvatervise Programmi Täitevametiga seotud haldusassigneeringute eelarverida on 17 01 04 30.

2007. aasta eelarve (kulukohustused) on hinnanguliselt 40 000 000 eurot. (3)

Tegevusassigneeringute eelarve on 38 800 000 eurot. Haldusassigneeringute eelarve on 1 200 000 eurot.

Kõnealusele eelarvele tuleks lisada:

| — | EMP/EFTA riikide osamakse: hinnanguliselt 912 000 eurot. (4) |
| --- | --- |

—

EMP/EFTA riikide osamakse: hinnanguliselt 912 000 eurot. (4)

| — | ühe taotlejariigi (Türgi) osamakse: hinnanguliselt 958 000 eurot. (5) |
| --- | --- |

—

ühe taotlejariigi (Türgi) osamakse: hinnanguliselt 958 000 eurot. (5)

Seega on 2007. aasta üldeelarve hinnanguliselt 41 870 000 eurot. (6) See hõlmab nii tegevuseelarve vahendeid kui ka tehnilise ja haldusalase abi jaoks ette nähtud vahendeid:

| — | tegevuseelarve summa kokku on hinnanguliselt 40 638 000 eurot. (6) |
| --- | --- |

—

tegevuseelarve summa kokku on hinnanguliselt 40 638 000 eurot. (6)

| — | halduseelarve summa kokku on hinnanguliselt 1 232 000 eurot. (6) |
| --- | --- |

—

halduseelarve summa kokku on hinnanguliselt 1 232 000 eurot. (6)

Ettepaneku kohaselt tuleks kuni 10 % tegevuseelarvest kulutada pakkumismenetlustele ja kuni 5 % rahvusvahelistele organisatsioonidele suunatud otsetoetustele.

Pakkumiskutse jaoks kasutatavate vahendite soovituslik üldsumma on hinnanguliselt 33 888 000 eurot. (6)

Toetuste eraldamisel pakkumiskutse jaoks säilitatakse tasakaal programmi erinevate valdkondade vahel, arvestades samas saadud ettepanekute kvaliteeti ja hulka, kui ei teki konkreetseid hädaolukordi tervishoiuvaldkonnas (nt pandeemiline gripp), mis õigustavad ressursside ümberjaotamist.

2.   RAHASTAMISVAHENDID

2.1.   Projektikonkurss

2007. aasta töökavas on meetmete ja peamiste prioriteetide osas kindlaks määratud uued valdkonnad. Need põhinevad programmi käsitlevas otsuses nimetatud meetmetel ja toetusmeetmetel ning valdkondadel, mida ei ole eelmiste pakkumiskutsete raames esitatud ettepanekutes käsitletud.

Selle tulemusena keskendutakse 2007. aasta pakkumiskutse prioriteetidega taas teatavatele põhimeetmetele, mis on juba algatatud ning hõlmavad ka uusi valdkondi, mida järgnevalt üksikasjalikult kirjeldatakse.

Toetusi tuleks rahastada eelarverea 17 03 01 01 raames.

Pakkumiskutseks kasutatavate vahendite soovituslik üldsumma on hinnanguliselt 33 888 000 eurot. (6)

Pakkumiskutse “Rahvatervis 2007” teade avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas 2007. aasta veebruari paiku ja teostatakse Rahvatervise Programmi Täitevameti vastutusel. (7)

Kaasrahastatavad projektid peaksid oma olemuselt olema uuenduslikud ja ei tohiks kesta kauem kui kolm aastat.

Arvestades ühenduse toetuste täiendavat ja motiveerivat olemust, tuleb vähemalt 40 % projektikuludest rahastada muudest vahenditest. Sellest tulenevalt võib tavapärane rahalise toetuse summa olla abisaaja kohta kuni 60 % arvestatavate projektide abikõlblikest kuludest. Igal üksikjuhul määratakse kindlaks toetuse maksimaalne protsendimäär.

Ühe abisaaja kohta (st põhi- ja seotud abisaajate kohta) võib ette näha kaasrahastamise kuni 80 % ulatuses abikõlblikest kuludest, kui projektil on Euroopa seisukohast oluline lisandväärtus. Rohkem kui 60 % ulatuses ei tohiks kaasrahastada üle 10 % rahastatavatest projektidest (arvuliselt).

Tuleb märkida, et ühenduse rahalise osaluse soovituslik summa läbirääkimiste alguses valitud projektides võib läbirääkimiste tulemusena olla vahemikus – 20 % kuni + 5 %.

Üldpõhimõtted ja -kriteeriumid meetmete valimiseks ja rahastamiseks rahvatervise programmi alusel on sätestatud eraldi dokumendis.

Andmed reisi- ja elamiskulude abikõlblikkuse kohta on esitatud käesoleva töökava lisas.

2007. aasta prioriteedid

Meetmed on selguse huvides liigitatud lõikudesse, mis vastavad osas 1.1. nimetatud valdkondadele: terviseteave, terviseohud ja tervist määravad tegurid. Iga meetme juures on viidatud programmi käsitleva otsuse vastavale artiklile/lisa punktile.

Kõik ettepanekud peaksid vajaduse korral sisaldama teavet selle kohta, kuidas arvestatakse soolisi aspekte, ning peavad näitama, et on võimalik arendada sünergiat asjaomaste teadusuuringutega, mida rahastatakse Euroopa Ühenduse teadusuuringute kuuenda raamprogrammi (8) ja sellele järgnenud raamprogrammi (9) poliitika teadusalase toetamise raames.

2.1.1.   Tervishoiualane teave – artikli 2 lõike 2 punkt a ja artikli 3 lõike 2 punkt a

Kõnealuses lõigus nimetatud tegevuse eesmärk on:

| — | jätkusuutliku terviseseiresüsteemi arendamine ja käitamine, |
| --- | --- |

—

jätkusuutliku terviseseiresüsteemi arendamine ja käitamine,

| — | teabe ja terviseandmete edastamise ja jagamise süsteemi parandamine, sealhulgas sellele üldsuse juurdepääsu võimaldamine, |
| --- | --- |

—

teabe ja terviseandmete edastamise ja jagamise süsteemi parandamine, sealhulgas sellele üldsuse juurdepääsu võimaldamine,

| — | analüüsimis-, aruandlus-, teavitamis- ja nõupidamismehhanismide arendamine ja kasutamine koos liikmesriikide ja sidusrühmadega ühenduse tasandi terviseküsimuste puhul, |
| --- | --- |

—

analüüsimis-, aruandlus-, teavitamis- ja nõupidamismehhanismide arendamine ja kasutamine koos liikmesriikide ja sidusrühmadega ühenduse tasandi terviseküsimuste puhul,

| — | tervishoiupoliitika arengu ning muu ühenduse tervisealase poliitika ja tegevuse mõju analüüsimine ja sellekohaste teadmiste parandamine, |
| --- | --- |

—

tervishoiupoliitika arengu ning muu ühenduse tervisealase poliitika ja tegevuse mõju analüüsimine ja sellekohaste teadmiste parandamine,

| — | tervisetehnoloogia hindamisega, sealhulgas uue infotehnoloogiaga seotud teabe ja heade tavadega seotud kogemuste vahetamise toetamine. |
| --- | --- |

—

tervisetehnoloogia hindamisega, sealhulgas uue infotehnoloogiaga seotud teabe ja heade tavadega seotud kogemuste vahetamise toetamine.

Projektiettepanekud peaksid keskenduma järgmisele:

2.1.1.1.   Terviseteabe ja -teadmiste süsteemi arendamine ning koordineerimine (lisa punkt 1.1)

| — | Näitajate väljatöötamine ja rakendamine ning andmete kogumine tervist määravate sotsiaalmajanduslike tegurite, tervise valdkonnas valitseva ebavõrdsuse, meeste ja naiste tervise, konkreetsete rahvastikurühmade tervishoiu (sealhulgas teostatavus ja maksumus) kohta. Tervelt elatud eluaastate näitaja avaldamine sotsiaalmajanduslike kategooriate kaupa, kasutades ELi standardset metoodikat. (10) Selle valdkonnaga tuleb tegeleda tihedas koostöös Eurostatiga, vältides töö kattumist eelkõige tema töökonna “Eeldatav eluiga sotsiaalmajanduslike rühmade lõikes” tegevusega, |
| --- | --- |

—

Näitajate väljatöötamine ja rakendamine ning andmete kogumine tervist määravate sotsiaalmajanduslike tegurite, tervise valdkonnas valitseva ebavõrdsuse, meeste ja naiste tervise, konkreetsete rahvastikurühmade tervishoiu (sealhulgas teostatavus ja maksumus) kohta. Tervelt elatud eluaastate näitaja avaldamine sotsiaalmajanduslike kategooriate kaupa, kasutades ELi standardset metoodikat. (10) Selle valdkonnaga tuleb tegeleda tihedas koostöös Eurostatiga, vältides töö kattumist eelkõige tema töökonna “Eeldatav eluiga sotsiaalmajanduslike rühmade lõikes” tegevusega,

| — | näitajate väljatöötamine ja andmete kogumine rahvatervise, ennetustöö ja tervise edendamise poliitika kohta liikmesriikides ning ELi poliitika näitajate ja tervishoiuvaldkonnale mõju avaldavate õigusaktide (sealhulgas teostatavus ja maksumus) kohta, |
| --- | --- |

—

näitajate väljatöötamine ja andmete kogumine rahvatervise, ennetustöö ja tervise edendamise poliitika kohta liikmesriikides ning ELi poliitika näitajate ja tervishoiuvaldkonnale mõju avaldavate õigusaktide (sealhulgas teostatavus ja maksumus) kohta,

| — | tervisenäitajate süsteemi ja aruandluse edendamine liikmesriikides, kasutades Euroopa Ühenduse tervisenäitajate loetelu ja tervelt elatud eluaastate näitajat ning keskendudes eelkõige nende kasutamise juurutamisele Euroopa Liiduga pärast 1. mai 2004 ühinenud liikmesriikides ja kandidaatriikides. |
| --- | --- |

—

tervisenäitajate süsteemi ja aruandluse edendamine liikmesriikides, kasutades Euroopa Ühenduse tervisenäitajate loetelu ja tervelt elatud eluaastate näitajat ning keskendudes eelkõige nende kasutamise juurutamisele Euroopa Liiduga pärast 1. mai 2004 ühinenud liikmesriikides ja kandidaatriikides.

2.1.1.2.   Terviseteabe ja -teadmiste süsteemi käitamine (lisa punkt 1.1)

| — | Tervisekontrolli vaatlusi käsitlevad katseuuringud osana teostatavusuuringust. (11) Kõiki liikmesriike hõlmavate haigestumuse registrite loomine või täiustamine raskete ja krooniliste haiguste osas (sealhulgas teostatavus ja maksumus), mille puhul on olemas kindel näitajate baasdefinitsioon (12) ja mida olemasolevad projektid veel ei hõlma, (13) |
| --- | --- |

—

Tervisekontrolli vaatlusi käsitlevad katseuuringud osana teostatavusuuringust. (11) Kõiki liikmesriike hõlmavate haigestumuse registrite loomine või täiustamine raskete ja krooniliste haiguste osas (sealhulgas teostatavus ja maksumus), mille puhul on olemas kindel näitajate baasdefinitsioon (12) ja mida olemasolevad projektid veel ei hõlma, (13)

| — | olemasolevatele või hiljuti väljatöötatud tervise küsitlusuuringu meetoditele tuginedes sihtotstarbeliste küsimuste kogumite kindlakstegemine ja hindamine sotsiaalstatistika uuringute moodulite Euroopa süsteemi tervisega seotud osa jaoks, |
| --- | --- |

—

olemasolevatele või hiljuti väljatöötatud tervise küsitlusuuringu meetoditele tuginedes sihtotstarbeliste küsimuste kogumite kindlakstegemine ja hindamine sotsiaalstatistika uuringute moodulite Euroopa süsteemi tervisega seotud osa jaoks,

| — | keelest sõltumatu surmapõhjuste automaatse kodeerimise süsteemi (IRIS) edasiarendamine ja rakendamine, |
| --- | --- |

—

keelest sõltumatu surmapõhjuste automaatse kodeerimise süsteemi (IRIS) edasiarendamine ja rakendamine,

| — | vigastuste andmebaasi (IDB) (14) rakendamine kõigis liikmesriikides ning eelkõige andmete kogumine kõigi vigastuste (sealhulgas kodus ja vabal ajal toimunud õnnetused) kohta ja andmete töötlemine vastavalt uuele ühtlustatud kodeerimissüsteemile. |
| --- | --- |

—

vigastuste andmebaasi (IDB) (14) rakendamine kõigis liikmesriikides ning eelkõige andmete kogumine kõigi vigastuste (sealhulgas kodus ja vabal ajal toimunud õnnetused) kohta ja andmete töötlemine vastavalt uuele ühtlustatud kodeerimissüsteemile.

2.1.1.3.   Tervishoiuküsimusi käsitlevate aruannete ja analüüside esitamise ning rahvatervise aruannete koostamise mehhanismide arendamine (lisa punkt 1.4)

| — | Tõendite kogumine ja aruannete koostamine ühenduse poliitika mõju kohta tervisele, tervisele ja majanduskasvule ning säästvale arengule, |
| --- | --- |

—

Tõendite kogumine ja aruannete koostamine ühenduse poliitika mõju kohta tervisele, tervisele ja majanduskasvule ning säästvale arengule,

| — | aruannete koostamine valitud rahvastikurühmade (st naised ja lapsed) kohta, puuete (nt nägemispuue) mõju ja riskitegurite kohta, üldsuse kaitsmise kohta elektromagnetväljadega kokkupuutumise eest, asjaomaste elektromagnetvälja iseloomustavate näitajate valiku ja suuniste kohta ning keskkonnategurite ja tervishoiutulemuste vaheliste seoste kohta, |
| --- | --- |

—

aruannete koostamine valitud rahvastikurühmade (st naised ja lapsed) kohta, puuete (nt nägemispuue) mõju ja riskitegurite kohta, üldsuse kaitsmise kohta elektromagnetväljadega kokkupuutumise eest, asjaomaste elektromagnetvälja iseloomustavate näitajate valiku ja suuniste kohta ning keskkonnategurite ja tervishoiutulemuste vaheliste seoste kohta,

| — | toetus surmapõhjuste statistika süvaanalüüsile, et saada uusi teadmisi suremuse mudelite kohta ja jälgida kogu ELis toimuvaid muutusi, ning välditavate surmapõhjuste analüüsile (sealhulgas töö välditavate surmapõhjuste asjakohaseks määratlemiseks). |
| --- | --- |

—

toetus surmapõhjuste statistika süvaanalüüsile, et saada uusi teadmisi suremuse mudelite kohta ja jälgida kogu ELis toimuvaid muutusi, ning välditavate surmapõhjuste analüüsile (sealhulgas töö välditavate surmapõhjuste asjakohaseks määratlemiseks).

2.1.1.4.   Muude kui nakkushaigustega seotud ohtude alase teabe vahetamise ja nendele reageerimise strateegiate arendamine (lisa punkt 1.2)

| — | Haiguste, sh nende esinemise, ravi, riskitegurite, riski vähendamise strateegiate, haiguskulude ja sotsiaalse toetuse alaste teadmiste suurendamiseks mõeldud projektide toetamine, töötades välja soovitused parimate tavade kohta, |
| --- | --- |

—

Haiguste, sh nende esinemise, ravi, riskitegurite, riski vähendamise strateegiate, haiguskulude ja sotsiaalse toetuse alaste teadmiste suurendamiseks mõeldud projektide toetamine, töötades välja soovitused parimate tavade kohta,

| — | strateegiate ja mehhanismide arendamine teabe vahetamiseks haruldasi haigusi põdevate inimeste vahel ja paremate epidemioloogiliste uuringute, kodifitseerimise, liigitamise ja määratlemise edendamine, |
| --- | --- |

—

strateegiate ja mehhanismide arendamine teabe vahetamiseks haruldasi haigusi põdevate inimeste vahel ja paremate epidemioloogiliste uuringute, kodifitseerimise, liigitamise ja määratlemise edendamine,

| — | haruldaste haiguste Euroopa tugikeskuste võrgustike toetamine, et kehtestada suunised ravi parimate tavade kohta ja jagada teadmisi nende haiguste kohta, ning tulemuste hindamine, |
| --- | --- |

—

haruldaste haiguste Euroopa tugikeskuste võrgustike toetamine, et kehtestada suunised ravi parimate tavade kohta ja jagada teadmisi nende haiguste kohta, ning tulemuste hindamine,

| — | teostatavusuuringud põhjalike andmete kogumise mehhanismide välja töötamiseks piiriülese tervishoiu mahu ja mõju kohta, mis integreeritakse põhjendamatut täiendavat halduskoormust vältides liikmesriikide olemasolevatesse andmekogumissüsteemidesse. |
| --- | --- |

—

teostatavusuuringud põhjalike andmete kogumise mehhanismide välja töötamiseks piiriülese tervishoiu mahu ja mõju kohta, mis integreeritakse põhjendamatut täiendavat halduskoormust vältides liikmesriikide olemasolevatesse andmekogumissüsteemidesse.

2.1.1.5.   E-tervishoid (lisa punktid 1.6, 1.8)

| — | Riiklike ja piirkondlike veebilehekülgede ning valitsusväliste organisatsioonide veebilehekülgede ja ELi terviseportaali (15) omavahelise seostamise parandamine; ELi loetelude ja asjaomastele meditsiinialase teabe allikatele juurdepääsu parandamine, |
| --- | --- |

—

Riiklike ja piirkondlike veebilehekülgede ning valitsusväliste organisatsioonide veebilehekülgede ja ELi terviseportaali (15) omavahelise seostamise parandamine; ELi loetelude ja asjaomastele meditsiinialase teabe allikatele juurdepääsu parandamine,

| — | selliste projektide edendamine, mis parandavad tervishoiuasutustesisest ja -vahelist tervisehoiualast infovoogu (suurendades patsientide ohutust ja parandades rahvatervisealast aruandlust, aidates kaasa tõhusate koostöövõrgustike loomisele ja/või kirjeldades hinna-kvaliteedi stsenaariume), |
| --- | --- |

—

selliste projektide edendamine, mis parandavad tervishoiuasutustesisest ja -vahelist tervisehoiualast infovoogu (suurendades patsientide ohutust ja parandades rahvatervisealast aruandlust, aidates kaasa tõhusate koostöövõrgustike loomisele ja/või kirjeldades hinna-kvaliteedi stsenaariume),

| — | aruandluse arendamine e-tervishoiu lahenduste juurutamisest tulenevate muutuste kohta patsientide ja tervishoiutöötajate käitumises ja tajus, info- ja sidetehnoloogiaga seotud muutustest tulenevate ohutuse ja riski mõjude modelleerimine. |
| --- | --- |

—

aruandluse arendamine e-tervishoiu lahenduste juurutamisest tulenevate muutuste kohta patsientide ja tervishoiutöötajate käitumises ja tajus, info- ja sidetehnoloogiaga seotud muutustest tulenevate ohutuse ja riski mõjude modelleerimine.

Koostöös muude ELi poliitikavaldkondadega:

| — | selliste katseprojektide edendamine ja levitamine, mida ühenduse ja uuenduste programmi ning muude asjakohaste ühenduse õigusaktide (16) alusel teostatakse patsiente käsitlevate ülevaadete, patsiendi, töötajate ja objekti identifikaatorite, e-retseptide, hädaolukorra jaoks vajalike andmekogude ja semantilise koostalitusvõime arendamise osas, |
| --- | --- |

—

selliste katseprojektide edendamine ja levitamine, mida ühenduse ja uuenduste programmi ning muude asjakohaste ühenduse õigusaktide (16) alusel teostatakse patsiente käsitlevate ülevaadete, patsiendi, töötajate ja objekti identifikaatorite, e-retseptide, hädaolukorra jaoks vajalike andmekogude ja semantilise koostalitusvõime arendamise osas,

| — | juriidiliste, meditsiiniliste ja eetiliste küsimuste konfidentsiaalsuse analüüs; e-tervishoiu vahendite ja elektroonilise terviseseire kaudu saadud andmete omandiõigus ja neile juurdepääs seoses eelkõige elektrooniliste terviseandmete vahetamisega piiriüleste olukordade puhul; seire- ja aruandlussüsteemid; ennetamine ja edendamine, palliatiivne ravi ja koduhooldus. |
| --- | --- |

—

juriidiliste, meditsiiniliste ja eetiliste küsimuste konfidentsiaalsuse analüüs; e-tervishoiu vahendite ja elektroonilise terviseseire kaudu saadud andmete omandiõigus ja neile juurdepääs seoses eelkõige elektrooniliste terviseandmete vahetamisega piiriüleste olukordade puhul; seire- ja aruandlussüsteemid; ennetamine ja edendamine, palliatiivne ravi ja koduhooldus.

2.1.1.6.   Teave keskkonna ja tervishoiu kohta (lisa punkt 1.1)

| — | Keskkonna- ja terviseteabesüsteemi arendamine andmete parema seostamise kaudu, katseuuringud keskkonna- ja tervisemuutujate ühiseks seireks; kohalikud keskkonna- ja tervisealase sekkumistegevuse uuringud, mis sisaldavad sotsiaalmajanduslikku iseloomustust; uuringud (hingamisteede ja südame-veresoonkonna) haiguste võimalike keskkonnast tulenevate põhjuste kohta, uuringud tervisemõjude kohta, mis tulenevad pikaajalisest ja kombineeritud madalatasemelisest kokkupuutest keskkonnamõjuritega; hingamisteede ja südame-veresoonkonna haigustega seotud suremuse ja haigestumuse andmete kvaliteedi tõstmine; kokkupuutele reageerimise funktsioonid, üheaegne haigestumus ja arengusuuna kindlakstegemisel põhinev varajane hoiatamine, |
| --- | --- |

—

Keskkonna- ja terviseteabesüsteemi arendamine andmete parema seostamise kaudu, katseuuringud keskkonna- ja tervisemuutujate ühiseks seireks; kohalikud keskkonna- ja tervisealase sekkumistegevuse uuringud, mis sisaldavad sotsiaalmajanduslikku iseloomustust; uuringud (hingamisteede ja südame-veresoonkonna) haiguste võimalike keskkonnast tulenevate põhjuste kohta, uuringud tervisemõjude kohta, mis tulenevad pikaajalisest ja kombineeritud madalatasemelisest kokkupuutest keskkonnamõjuritega; hingamisteede ja südame-veresoonkonna haigustega seotud suremuse ja haigestumuse andmete kvaliteedi tõstmine; kokkupuutele reageerimise funktsioonid, üheaegne haigestumus ja arengusuuna kindlakstegemisel põhinev varajane hoiatamine,

| — | aruandlus tervise, eriti haiguste ennetamise ja tervise edendamise seisukohast oluliste linnaplaneerimise suuniste kohta, |
| --- | --- |

—

aruandlus tervise, eriti haiguste ennetamise ja tervise edendamise seisukohast oluliste linnaplaneerimise suuniste kohta,

| — | elektromagnetvälja uuringute jätkamine valdkondades, milles ELi teaduskomiteed, asjaomaste projektide täitjad ja Maailma Terviseorganisatsioon on välja selgitanud teadmiste lüngad (nimelt nõrga elektromagnetväljaga, sealhulgas raadiosagedustuvastusega (RFID) kokkupuute pikaajalised mõjud) ning teostatavusuuringu tegemine häireindikaatorite ja elektromagnetväljaga seotud seirevajaduste osas; riski tajumist ja teabeedastuse parimaid tavasid käsitlevate uuringute edendamine, elektromagnetvälja kiirguse mõõtmise suuniste ning elektri- ja mobiilside ettevõtjatele suunatud installeerimissuuniste väljatöötamise toetamine. |
| --- | --- |

—

elektromagnetvälja uuringute jätkamine valdkondades, milles ELi teaduskomiteed, asjaomaste projektide täitjad ja Maailma Terviseorganisatsioon on välja selgitanud teadmiste lüngad (nimelt nõrga elektromagnetväljaga, sealhulgas raadiosagedustuvastusega (RFID) kokkupuute pikaajalised mõjud) ning teostatavusuuringu tegemine häireindikaatorite ja elektromagnetväljaga seotud seirevajaduste osas; riski tajumist ja teabeedastuse parimaid tavasid käsitlevate uuringute edendamine, elektromagnetvälja kiirguse mõõtmise suuniste ning elektri- ja mobiilside ettevõtjatele suunatud installeerimissuuniste väljatöötamise toetamine.

2.1.1.7.   Heade tavadega seotud teabe ja kogemuste vahetamise toetamine (lisa punkt 1.7)

| — | Patsientide ohutuse suurendamine ja tervishoiuteenuste kvaliteedi tõstmine, aidates arendada Euroopa koostööd pädevate asutuste ja asjaomaste sidusrühmade vahel. Kõnealuse valdkonna meetmed hõlmavad parimate tavade vahetamist patsientide ohutuse suurendamise küsimuses, sealhulgas tervishoiutöötajate kaasamist ning vastavasisuliste koolituste ja teabe koordineerimist; parema arusaamise kujundamine patsientide ohutusega seotud sekkumistegevusest ning ebaturvaliste teenuste ja meditsiiniliste vigade majanduslikest tagajärgedest; riiklike ja piirkondlike organite abistamine vigastuste vältimise strateegiate rakendamisel, |
| --- | --- |

—

Patsientide ohutuse suurendamine ja tervishoiuteenuste kvaliteedi tõstmine, aidates arendada Euroopa koostööd pädevate asutuste ja asjaomaste sidusrühmade vahel. Kõnealuse valdkonna meetmed hõlmavad parimate tavade vahetamist patsientide ohutuse suurendamise küsimuses, sealhulgas tervishoiutöötajate kaasamist ning vastavasisuliste koolituste ja teabe koordineerimist; parema arusaamise kujundamine patsientide ohutusega seotud sekkumistegevusest ning ebaturvaliste teenuste ja meditsiiniliste vigade majanduslikest tagajärgedest; riiklike ja piirkondlike organite abistamine vigastuste vältimise strateegiate rakendamisel,

| — | liikmesriikides tervishoiu valdkonnas nõuandvate riiklike organite koostöövõrgustikud, |
| --- | --- |

—

liikmesriikides tervishoiu valdkonnas nõuandvate riiklike organite koostöövõrgustikud,

| — | tervishoiualase harituse hindamisele ja parandamisele suunatud algatuse ja partnerluse toetamine. |
| --- | --- |

—

tervishoiualase harituse hindamisele ja parandamisele suunatud algatuse ja partnerluse toetamine.

2.1.1.8.   Tervisemõju ja tervishoiutehnoloogia hindamine (lisa punkt 1.5)

| — | Tervishoiupoliitika kulutasuvuse ja selle majandusliku mõju seirevahendite väljatöötamine, |
| --- | --- |

—

Tervishoiupoliitika kulutasuvuse ja selle majandusliku mõju seirevahendite väljatöötamine,

| — | selliste teadlikkuse tõstmise, koostöövõrgustike ja kontaktide loomise alase tegevuse arendamine, mille eesmärk on saada ELi struktuurifondide toel strateegilisi tervishoiuinvesteeringuid, |
| --- | --- |

—

selliste teadlikkuse tõstmise, koostöövõrgustike ja kontaktide loomise alase tegevuse arendamine, mille eesmärk on saada ELi struktuurifondide toel strateegilisi tervishoiuinvesteeringuid,

| — | ELi tervisetehnoloogia hindamisvõrgustiku toetamine, tuginedes olemasolevate projektide (17) kaudu tehtud tööle ja sidemetele farmaatsiatoodete foorumi tööga. |
| --- | --- |

—

ELi tervisetehnoloogia hindamisvõrgustiku toetamine, tuginedes olemasolevate projektide (17) kaudu tehtud tööle ja sidemetele farmaatsiatoodete foorumi tööga.

2.1.1.9.   Meetmed tervishoiualase teabe ja rahvatervise arendamisega seotud teadmiste parandamiseks ( artikli 3 lõike 2 punktid c ja d, lisa punktid 1.7; 1.4; 1.5)

| — | ELi liikmesriikides tervist käsitlevate õigusaktidega tegelevate juristide võrgustiku loomine (“ELi terviseõigus”). Võrgustikust peaks saama teavet selle kohta, kuidas saab õigust kasutada tervise edendamiseks, ning see peaks andma panuse poliitika väljatöötamisse ja mõju hindamisse. Kõnealune võrgustik võib samuti olla platvormiks terviseõigust käsitlevate teadmiste edastamisel ja jagamisel. |
| --- | --- |

—

ELi liikmesriikides tervist käsitlevate õigusaktidega tegelevate juristide võrgustiku loomine (“ELi terviseõigus”). Võrgustikust peaks saama teavet selle kohta, kuidas saab õigust kasutada tervise edendamiseks, ning see peaks andma panuse poliitika väljatöötamisse ja mõju hindamisse. Kõnealune võrgustik võib samuti olla platvormiks terviseõigust käsitlevate teadmiste edastamisel ja jagamisel.

2.1.2.   Kiire ja kooskõlastatud reageerimine terviseohtudele – artikli 2 lõike 2 punkt b ja artikli 3 lõike 2 punkt a

Selles lõigus nimetatud tegevuse eesmärk on suurendada valmisolekut ja tagada kiire reageerimine rahvatervist ähvardavatele ohtudele ja hädaolukordadele. See aitaks kaasa eelkõige nakkushaigusi käsitlevas ühenduse võrgustikus (18) ja muude EÜ rahvatervist käsitlevate õigusaktide alusel tehtavale koostööle ning võib täiendada Euroopa teadusuuringute raamprogrammi tegevust.

Riskihindamistegevus, nt seire, kuulub 2005. aasta jooksul tegevust alustanud Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse (ECDC) (19) ülesannete hulka. Riiklikku riskide ja ohtude juhtimist toetav tegevus on kogu ELi hõlmava koostöö tugevdamiseks määratud kindlaks ECDCga konsulteerides, tagades seeläbi, et töö ei kahekordistu ega kattu.

Bioloogiliste mõjurite tahtlikust keskkonda viimisest tuleneva ohu vastu võitlemisega seotud meetmed võetakse paralleelselt nakkushaiguste puhul rakendatavate meetmetega. Kõnealuste meetmete ja keemiliste mõjurite tahtlikku keskkonda viimist käsitlevate meetmete väljatöötamisel järgitakse tervishoiuministrite 15. novembri 2001. aasta resolutsioone ning dokumenti “Bioloogilisteks ja keemilisteks rünnakuteks valmisoleku ning neile reageerimise alase koostöö programm” (terviseohutus). (20)

2.1.2.1.   Suutlikkus tulla toime gripipandeemiaga ja käsitleda konkreetseid terviseohte (lisa punktid 2.1, 2.2, 2.3, 2.4, 2.8)

Selle meetme eesmärk on arendada suutlikkust ja strateegiaid, mis aitavad liikmesriikidel, kandidaatriikidel, EMP/EFTA riikidel ja ühendusel tervikuna käsitleda terviseohte. Eriti tähtis on pandeemilise gripi oht ning tegevus, mis on seotud gripi ennetamise/ohjamisega, ühiste kriisiteavitusstrateegiate ja valmisolekuga, kõrgekvaliteediliste vahenditega ning teabe jagamisega pandeemia tervishoiualase ja sotsiaalmajandusliku mõju ja vastavate vastumeetmete kohta, kooskõlastades kõnealust tegevust Euroopa teadusuuringute raamprogrammi tegevusega. (21)

Muud prioriteedid on:

| — | mittenakkavate haiguste oht, nt seoses kiiret sekkumist nõudvate kemikaali- ja keskkonnaküsimustega, |
| --- | --- |

—

mittenakkavate haiguste oht, nt seoses kiiret sekkumist nõudvate kemikaali- ja keskkonnaküsimustega,

| — | varajase hoiatamise süsteemi edasiarendamine keemiliste ainete puhul ja jälgitavusega seonduv tegevus rahvatervisega seotud ohtlike ainete piiriülese transpordi korral, |
| --- | --- |

—

varajase hoiatamise süsteemi edasiarendamine keemiliste ainete puhul ja jälgitavusega seonduv tegevus rahvatervisega seotud ohtlike ainete piiriülese transpordi korral,

| — | nakkushaiguste ohjamist käsitlevad aspektid seoses sisserändajate tervise ja piiriüleste küsimustega, sealhulgas sõeluuringu ja kontaktide kindlakstegemise küsimused, |
| --- | --- |

—

nakkushaiguste ohjamist käsitlevad aspektid seoses sisserändajate tervise ja piiriüleste küsimustega, sealhulgas sõeluuringu ja kontaktide kindlakstegemise küsimused,

| — | logistiliste prioriteetide (nt ravimite hankimine, ladustamine, turustamine) osas abi osutamine ja mittemeditsiiniline sekkumine (nt meetmed sotsiaalsete vahemaade suurendamiseks, sisenemise ja väljumise sõeluuring, desinfektsioonimeetmed jne) hädaolukordades. |
| --- | --- |

—

logistiliste prioriteetide (nt ravimite hankimine, ladustamine, turustamine) osas abi osutamine ja mittemeditsiiniline sekkumine (nt meetmed sotsiaalsete vahemaade suurendamiseks, sisenemise ja väljumise sõeluuring, desinfektsioonimeetmed jne) hädaolukordades.

2.1.2.2.   Üldine valmisolek ja reageerimine (lisa punktid 2.1, 2.2, 2.3, 2.4)

Meetmete eesmärk peaks olema parandada tervishoiusektori valmisolekut kriisiolukordadeks ja soodustada sektoritevahelist koostööd (nt kodanikukaitse-, toiduaine- ja veterinaariasektor), et tagada kooskõlastatud reageerimine kriisile. Tegevuse keskmes peaks olema riski- ja kriisijuhtimise toetamise ja riskikommunikatsiooniga seotud aspektid.

Erilist huvi väärib järgmine:

| — | tegevus, millega toetatakse üldise valmisoleku planeerimise rakendamist, nagu erinevate tervishoiuasutuste (nt haiglad ja riikliku/piirkondliku tasandi kriisikeskused) sidumine, et valmistuda massiüritusteks ja arendada suutlikkust leevendada massiliste hädaolukordade (nt ohvrid ja migratsioonilained/tulvad, ohustatud rühmad, ümberasustatud isikud ja põgenikud) mõju. Samuti on vaja meetmeid, millega toetatakse äritegevuse jätkumist hädaolukordades (nt avaliku tervishoiuasutuse teenuste osutamine suurt mõju avaldavate sündmuste toimumisel), |
| --- | --- |

—

tegevus, millega toetatakse üldise valmisoleku planeerimise rakendamist, nagu erinevate tervishoiuasutuste (nt haiglad ja riikliku/piirkondliku tasandi kriisikeskused) sidumine, et valmistuda massiüritusteks ja arendada suutlikkust leevendada massiliste hädaolukordade (nt ohvrid ja migratsioonilained/tulvad, ohustatud rühmad, ümberasustatud isikud ja põgenikud) mõju. Samuti on vaja meetmeid, millega toetatakse äritegevuse jätkumist hädaolukordades (nt avaliku tervishoiuasutuse teenuste osutamine suurt mõju avaldavate sündmuste toimumisel),

| — | tegevus, millega suurendatakse olemasolevate või uute vahendite ja instrumentide, sealhulgas õiguslike vahendite, kasutust, et toetada rahvusvaheliste reisijate jälgitavust (nt lennureisijate jälgimine võimaliku saastumise korral patogeensete mikroorganismidega) ja kontaktide kindlakstegemist, |
| --- | --- |

—

tegevus, millega suurendatakse olemasolevate või uute vahendite ja instrumentide, sealhulgas õiguslike vahendite, kasutust, et toetada rahvusvaheliste reisijate jälgitavust (nt lennureisijate jälgimine võimaliku saastumise korral patogeensete mikroorganismidega) ja kontaktide kindlakstegemist,

| — | tegevus, millega toetatakse suutlikkuse suurendamist õiguskaitse- ja tervishoiuametkondade ühisoperatsioonideks, |
| --- | --- |

—

tegevus, millega toetatakse suutlikkuse suurendamist õiguskaitse- ja tervishoiuametkondade ühisoperatsioonideks,

| — | tegevus, millega toetatakse Maailma Tervishoiuassamblee (22) vastuvõetud rahvusvaheliste meditsiiniliste sanitaareeskirjade täitmiseks vajaliku suutlikkuse suurendamist ja rakendamist (nt mehhanismid, millega käivitatakse ja rakendatakse vajaduse korral rahvusvaheliste reisijate jälgimine), |
| --- | --- |

—

tegevus, millega toetatakse Maailma Tervishoiuassamblee (22) vastuvõetud rahvusvaheliste meditsiiniliste sanitaareeskirjade täitmiseks vajaliku suutlikkuse suurendamist ja rakendamist (nt mehhanismid, millega käivitatakse ja rakendatakse vajaduse korral rahvusvaheliste reisijate jälgimine),

| — | uuenduslike infotehnoloogiavahendite kasutamine terviseohtude analüüsimiseks, näiteks geograafilised infosüsteemid (GIS), ruumilis-ajaline analüüs, uudsed varajase hoiatamise ja prognoosimise süsteemid, diagnostikaandmete automatiseeritud analüüs ja vahetamine, |
| --- | --- |

—

uuenduslike infotehnoloogiavahendite kasutamine terviseohtude analüüsimiseks, näiteks geograafilised infosüsteemid (GIS), ruumilis-ajaline analüüs, uudsed varajase hoiatamise ja prognoosimise süsteemid, diagnostikaandmete automatiseeritud analüüs ja vahetamine,

| — | transpordiga seotud probleemide lahendamine (nt proovide saatmine) ja uue diagnostika kohaldamine (nt uute/tärkavate patogeenide laboritevaheline võrdlus). |
| --- | --- |

—

transpordiga seotud probleemide lahendamine (nt proovide saatmine) ja uue diagnostika kohaldamine (nt uute/tärkavate patogeenide laboritevaheline võrdlus).

2.1.2.3.   Nakkushaiguste tõrjega seotud terviseohutus ja strateegiad (lisa punktid 2.2, 2.4, 2.5, 2.9)

Endiselt on puudulik sellise poliitika ja kavade läbivaatamist, arendamist ja hindamist käsitlev teave ja teadmised, mille eesmärk on tulla toime ohtudega, mis tekivad erinevates tervishoiuasutustes, alates üldarsti kabinetist ja esimese astme vältimatu abi asutusest kuni kõige keerukama erihaiglani, sealhulgas haiglateni, mille ülesanne on tegeleda kõrge riskitasemega patsientidega.

Patsientide ohutust ja tervishoiu kvaliteeti on võimalik liikmesriikides toetada koostöövõrgustike kaudu Euroopa tasandil, võttes vastu asjakohased strateegiad ja struktuurid terviseohutusega seotud hädaolukordadele reageerimiseks ja nakkushaiguste tõrjeks. Kõnealuse meetme eesmärk on edendada tegevust, mis on seotud valmisolekuga (näiteks juhtumieelne vaktsineerimine või varude kogumine), nakkushaiguste tõrje/likvideerimisega ning patsientide ohutusega. Toetatakse meetmeid, mis toetavad distsipliinidevahelist suhtlust (nt perearstid, farmatseudid, veterinaarid ja asjaomased meditsiinivälised distsipliinid) ning soodustavad koostööd platvormide ja võrgustike kaudu.

Muud prioriteedid on meetmed, mis toetavad järgmist:

| — | laste nakkushaiguste profülaktikat ja tõrjet (sealhulgas tegevus, millega soodustatakse vaktsineerimis- ja immuniseerimisstrateegiatega seotud parimate tavade vahetamist, nt otsuse 2119/98/EÜ (23) kohased vaktsineerimise abil ärahoitavad haigused). Tegevus, mis on seotud (vaktsiinidest, kemikaalidest, viirusevastastest ainetest, muudest ravimitest ja meditsiiniseadmetest tulenevate) soovimatute kõrvaltoimete kontrolli all hoidmisega koostöös Euroopa Ravimiametiga (EMEA), |
| --- | --- |

—

laste nakkushaiguste profülaktikat ja tõrjet (sealhulgas tegevus, millega soodustatakse vaktsineerimis- ja immuniseerimisstrateegiatega seotud parimate tavade vahetamist, nt otsuse 2119/98/EÜ (23) kohased vaktsineerimise abil ärahoitavad haigused). Tegevus, mis on seotud (vaktsiinidest, kemikaalidest, viirusevastastest ainetest, muudest ravimitest ja meditsiiniseadmetest tulenevate) soovimatute kõrvaltoimete kontrolli all hoidmisega koostöös Euroopa Ravimiametiga (EMEA),

| — | liikmesriikidevahelisi koostöövõrgustikke ja teabe jagamist, mille eesmärk on suurendada patsientide ohutust ja parandada tervishoiu kvaliteeti, eriti tervishoiuga seotud infektsioonide ja mikroobidevastase resistentsuse, sealhulgas teiste haigla- või tervishoiukeskkonnaga seotud kokkupuudete (kokkupuude kemikaalide, uimastite, desinfektsioonivahenditega, siseõhu kvaliteet jne) ohjamine ja tõrje. Tegevus, mis on seotud teemadega, nagu patsientide ohutuse küsimustes parimate tavade jagamine (aruandlus- ja õppesüsteemid, koolitus ja haridus), mehhanismide ja vahendite väljatöötamine, et patsiendid, kodanikud ja tervishoiutöötajad saaksid paremat teavet patsientide ohutuse kohta, et parandada arusaama patsientide ohutusega seotud sekkumistest ning ebaturvaliste teenuste ja meditsiiniliste vigade majanduslikest tagajärgedest ning toetada vastavat riiklikku poliitikat ja programme. |
| --- | --- |

—

liikmesriikidevahelisi koostöövõrgustikke ja teabe jagamist, mille eesmärk on suurendada patsientide ohutust ja parandada tervishoiu kvaliteeti, eriti tervishoiuga seotud infektsioonide ja mikroobidevastase resistentsuse, sealhulgas teiste haigla- või tervishoiukeskkonnaga seotud kokkupuudete (kokkupuude kemikaalide, uimastite, desinfektsioonivahenditega, siseõhu kvaliteet jne) ohjamine ja tõrje. Tegevus, mis on seotud teemadega, nagu patsientide ohutuse küsimustes parimate tavade jagamine (aruandlus- ja õppesüsteemid, koolitus ja haridus), mehhanismide ja vahendite väljatöötamine, et patsiendid, kodanikud ja tervishoiutöötajad saaksid paremat teavet patsientide ohutuse kohta, et parandada arusaama patsientide ohutusega seotud sekkumistest ning ebaturvaliste teenuste ja meditsiiniliste vigade majanduslikest tagajärgedest ning toetada vastavat riiklikku poliitikat ja programme.

2.1.2.4.   Vere, kudede, rakkude ja elundite ohutus (lisa punktid 2.6, 2.7)

Kõnealuse meetme eesmärk on edendada ravi otstarbel kasutatavate inimpäritoluga ainete (elundid, koed, rakud, veri ja verekomponendid) kvaliteeti, ohutust ja kättesaadavust seoses nende kogumise, töötlemise, jaotamise ja kasutamisega. Kõnealune tegevus peaks aitama rakendada olemasolevaid ELi õigusakte.

Esmane tähtsus omistatakse tegevusele, mille eesmärk on:

| — | töötada välja vahendid praktiliste juhiste andmiseks riskihindamise ja valideerimise metoodika kohta inimpäritoluga ainete hankimisel, töötlemisel, ladustamisel ja jaotamisel, |
| --- | --- |

—

töötada välja vahendid praktiliste juhiste andmiseks riskihindamise ja valideerimise metoodika kohta inimpäritoluga ainete hankimisel, töötlemisel, ladustamisel ja jaotamisel,

| — | hinnata üksikasjalikult erinevate protseduuride riske, et koostada konkreetsed suunised iga protsessi ja aine jaoks. Kõnealustes suunistes tuleks arvestada töötlemisviisi ja ainete inimkehasse viimise meetodit, |
| --- | --- |

—

hinnata üksikasjalikult erinevate protseduuride riske, et koostada konkreetsed suunised iga protsessi ja aine jaoks. Kõnealustes suunistes tuleks arvestada töötlemisviisi ja ainete inimkehasse viimise meetodit,

| — | edendada inimpäritoluga ainete vabatahtlikku tasuta doonorlust. Meetmete eesmärk peaks olema jagada haiglates või hankimisasutustes inimpäritoluga ainete doonoritele andmeid pakutava hüvituse osas väljakujunenud tavade kohta. |
| --- | --- |

—

edendada inimpäritoluga ainete vabatahtlikku tasuta doonorlust. Meetmete eesmärk peaks olema jagada haiglates või hankimisasutustes inimpäritoluga ainete doonoritele andmeid pakutava hüvituse osas väljakujunenud tavade kohta.

2.1.3.   Tervist määravad tegurid – artikli 2 lõike 1 punkt c ja artikli 3 lõike 2 punkt b

Selles lõigus nimetatud tegevuse eesmärk on:

| — | toetada ELi poliitikat ja tegevust seoses tervist määravate teguritega, |
| --- | --- |

—

toetada ELi poliitikat ja tegevust seoses tervist määravate teguritega,

| — | toetada heade tavade rakendamisele ja vahetamisele suunatud meetmeid, |
| --- | --- |

—

toetada heade tavade rakendamisele ja vahetamisele suunatud meetmeid,

| — | edendada läbivaid ja lõimitavaid lähenemisviise, mis hõlmavad mitmeid tervist määravaid tegureid, ja maksimeerida riikide jõupingutusi. |
| --- | --- |

—

edendada läbivaid ja lõimitavaid lähenemisviise, mis hõlmavad mitmeid tervist määravaid tegureid, ja maksimeerida riikide jõupingutusi.

2007. aastal omistatakse esmane tähtsus projektidele, mis on seotud ELi poliitika ja strateegiatega tervist määravate tegurite, eriti vaimse tervise, toitumise ja kehalise aktiivsuse, tubaka, alkoholi, uimastite ning keskkonna ja tervise alal, ning toetavad neid. Erilist rõhku pannakse projektidele, mis käsitlevad tervisega seotud ja eluks vajalike oskuste edasiandmist eelkõige lastele ja noortele, hõlmates nii riski- kui kaitsvaid tegureid, mis mõjutavad elulaadi ja käitumisviise. Projektid peaksid demonstreerima ka teadlikkust laiematest sotsiaalmajanduslikest kaalutlustest ja aitama vähendada tervishoius valitsevat ebavõrdsust.

2007. aastaks kindlaksmääratud prioriteedid on järgmised:

2.1.3.1.   Sõltuvust tekitavaid aineid käsitlevate ühenduse põhistrateegiate toetamine (lisa punkt 3.1)

Tubakatoodete tarbimist piiravat tegevust toetavad meetmed

Projektiettepanekud peaksid keskenduma järgmisele:

| — | noortele ja töötavale elanikkonnale suunatud ennetus- ja mahajätmismeetoditega seotud uuenduslike strateegiate ja parimate tavade arendamine, |
| --- | --- |

—

noortele ja töötavale elanikkonnale suunatud ennetus- ja mahajätmismeetoditega seotud uuenduslike strateegiate ja parimate tavade arendamine,

| — | passiivne suitsetamine: mõju hindamine, mida suitsuvaba poliitika avaldab passiivsele suitsetamisele ja tubakatoodete tarbimisele liikmesriikides, |
| --- | --- |

—

passiivne suitsetamine: mõju hindamine, mida suitsuvaba poliitika avaldab passiivsele suitsetamisele ja tubakatoodete tarbimisele liikmesriikides,

| — | tubakatoodete tarbimise piiramine: tubakatoodete tarbimist piiravate ELi ja liikmesriikide meetmete tõhustamine, jõustamine ja arendamine eelkõige tubaka koostisainete, kasutamise piiramise ja üldsuse teavitamise alal seoses tubakatoodete tarbimise piiramist käsitleva raamkonventsiooni (FCTC) rakendamisega ELi tasandil. |
| --- | --- |

—

tubakatoodete tarbimise piiramine: tubakatoodete tarbimist piiravate ELi ja liikmesriikide meetmete tõhustamine, jõustamine ja arendamine eelkõige tubaka koostisainete, kasutamise piiramise ja üldsuse teavitamise alal seoses tubakatoodete tarbimise piiramist käsitleva raamkonventsiooni (FCTC) rakendamisega ELi tasandil.

Alkoholiga seotud tegevus seotakse üldise strateegilise lähenemisviisiga alkoholist tuleneva kahju vähendamiseks, mis on kavandatud komisjoni teatises Euroopa Liidu strateegia kohta liikmesriikide toetamiseks alkoholist põhjustatud kahjude vähendamiseks. (24)

Projektiettepanekud peaksid keskenduma järgmisele:

| — | alkoholipoliitika tasuvusanalüüsi ühtsustatud metoodika väljatöötamine, et hinnata praeguse alkoholipoliitika majanduslikku mõju ELis, |
| --- | --- |

—

alkoholipoliitika tasuvusanalüüsi ühtsustatud metoodika väljatöötamine, et hinnata praeguse alkoholipoliitika majanduslikku mõju ELis,

| — | ühtsete võrdlusuuringute väljatöötamine alkoholi kuritarvitamise, joomingute (alkoholi episoodiline kuritarvitamine), purjusoleku, joomise tausta, alkoholisõltuvuse ja registreerimata tarbimise osas, |
| --- | --- |

—

ühtsete võrdlusuuringute väljatöötamine alkoholi kuritarvitamise, joomingute (alkoholi episoodiline kuritarvitamine), purjusoleku, joomise tausta, alkoholisõltuvuse ja registreerimata tarbimise osas,

| — | töökohas kasutatavate nende strateegiate parimate tavade kogumine, mille eesmärk on vähendada kahjuliku ja ohtliku alkoholitarbimise tõttu majandusele avaldatavat mõju (nt alkoholi tarvitamise tõttu töölt puudumise vähendamine, alkoholi tarvitamine töö ajal, töötamine alkoholitarvitamise jääknähtudega ja töötus), |
| --- | --- |

—

töökohas kasutatavate nende strateegiate parimate tavade kogumine, mille eesmärk on vähendada kahjuliku ja ohtliku alkoholitarbimise tõttu majandusele avaldatavat mõju (nt alkoholi tarvitamise tõttu töölt puudumise vähendamine, alkoholi tarvitamine töö ajal, töötamine alkoholitarvitamise jääknähtudega ja töötus),

| — | turvalisema alkoholi tarvitamise keskkonna loomiseks erinevaid sektoreid ja partnereid kaasavate hästivarustatud ühiskondlike mobiliseerimis- ja sekkumisprojektidega seotud koostöövõrgustikud, ning parimate tavade hindamine ja kogumine, |
| --- | --- |

—

turvalisema alkoholi tarvitamise keskkonna loomiseks erinevaid sektoreid ja partnereid kaasavate hästivarustatud ühiskondlike mobiliseerimis- ja sekkumisprojektidega seotud koostöövõrgustikud, ning parimate tavade hindamine ja kogumine,

| — | reklaami, eneseregulatsiooni ja seire parimate tavade arendamise toetamine. |
| --- | --- |

—

reklaami, eneseregulatsiooni ja seire parimate tavade arendamise toetamine.

Uimastitega seotud tegevus

Kooskõlas ELi uimastistrateegiaga ja uimastialase tegevuskavaga ning nõukogu soovitusega uimastite kohta, (25) peaksid projektiettepanekud keskenduma järgmisele:

| — | ennetusprogrammide väljatöötamine ja täiustamine, arvestades soolisi erinevusi ja keskendudes konkreetsetele kohtadele (nt töökohad), |
| --- | --- |

—

ennetusprogrammide väljatöötamine ja täiustamine, arvestades soolisi erinevusi ja keskendudes konkreetsetele kohtadele (nt töökohad),

| — | kahju vähendamise programmide rakendamine ja jätkusuutlikkuse tagamine riskirühmade seas, et takistada nakkushaiguste edasikandumist (nt tuberkuloos, hepatiit, HIV ja AIDS) kinnipeetavate, süstitavate uimastite tarbijate ja nende seksuaalpartnerite seas ning emalt lapsele, |
| --- | --- |

—

kahju vähendamise programmide rakendamine ja jätkusuutlikkuse tagamine riskirühmade seas, et takistada nakkushaiguste edasikandumist (nt tuberkuloos, hepatiit, HIV ja AIDS) kinnipeetavate, süstitavate uimastite tarbijate ja nende seksuaalpartnerite seas ning emalt lapsele,

| — | parimate tavade väljatöötamine, et tagada uimastitarbijatele parem juurdepääs sotsiaalsetele, psühholoogilistele ja meditsiiniteenustele, keskendudes noortele, |
| --- | --- |

—

parimate tavade väljatöötamine, et tagada uimastitarbijatele parem juurdepääs sotsiaalsetele, psühholoogilistele ja meditsiiniteenustele, keskendudes noortele,

| — | uimastitarbijatega vahetus kokkupuutes töötavate isikute (nt vältimatu abi töötajad) väljaõppe arendamine ja parandamine. |
| --- | --- |

—

uimastitarbijatega vahetus kokkupuutes töötavate isikute (nt vältimatu abi töötajad) väljaõppe arendamine ja parandamine.

2.1.3.2.   Lõimitav lähenemisviis elulaadile (artikli 2 lõike 1 punkt c ja artikli 3 lõike 2 punkt b, lisa punkt 3.1)

Toitumine ja kehaline aktiivsus: valmistades ette ja toetades tulevast valget raamatut toitumise ja kehalise aktiivsuse kohta ning 11. septembril 2006 avaldatud aruannet kaastööde kohta rohelise raamatu väljatöötamisse, peaksid projektiettepanekud keskenduma järgmisele:

| — | head tavad toitumist ja kehalist aktiivsust käsitlevates haridusprogrammides, sealhulgas koolides, |
| --- | --- |

—

head tavad toitumist ja kehalist aktiivsust käsitlevates haridusprogrammides, sealhulgas koolides,

| — | koostööl põhinevate ja mitmeid sidusrühmi hõlmavate tervislikele eluviisidele suunatud algatuste algusjärgus toetamine rõhuasetusega konkreetsetel riskirühmadel, eriti lastel, |
| --- | --- |

—

koostööl põhinevate ja mitmeid sidusrühmi hõlmavate tervislikele eluviisidele suunatud algatuste algusjärgus toetamine rõhuasetusega konkreetsetel riskirühmadel, eriti lastel,

| — | põhimõtete ja meetmete hindamine (tervisemõju hindamine/tasuvusanalüüs), |
| --- | --- |

—

põhimõtete ja meetmete hindamine (tervisemõju hindamine/tasuvusanalüüs),

| — | tõendid või vahendid, mis toetavad poliitika kujundamist lastele mõeldud toidu turustamise valdkonnas, |
| --- | --- |

—

tõendid või vahendid, mis toetavad poliitika kujundamist lastele mõeldud toidu turustamise valdkonnas,

| — | kehalise aktiivsuse suurendamine, luues tervist toetavad keskkonnad ja kaasates teisi sektoreid (nt linnaplaneerimine, transport, arhitektuur). |
| --- | --- |

—

kehalise aktiivsuse suurendamine, luues tervist toetavad keskkonnad ja kaasates teisi sektoreid (nt linnaplaneerimine, transport, arhitektuur).

HIVi ja AIDSi ning seksuaal- ja reproduktiivtervishoiuga seotud meetmete puhul peaksid projektiettepanekud kooskõlas komisjoni teatisega HIV/AIDSi vastu võitlemise kohta (26) keskenduma järgmisele:

| — | HIV ülekandumine Euroopas meeste seas, kes on seksuaalsuhetes meestega, luues koostöös ECDC ja muude asjakohaste Euroopa organitega võrgustikud, et sihtotstarbelisi, uuenduslikke mehhanisme kasutades toetada teatises esitatud ennetusstrateegiat, |
| --- | --- |

—

HIV ülekandumine Euroopas meeste seas, kes on seksuaalsuhetes meestega, luues koostöös ECDC ja muude asjakohaste Euroopa organitega võrgustikud, et sihtotstarbelisi, uuenduslikke mehhanisme kasutades toetada teatises esitatud ennetusstrateegiat,

| — | riiklike ja rahvusvaheliste kogemuste vahetamine ja levitamine HIV-i ja AIDSi- ning seksuaaltervisealase teadlikkuse suurendamise valdkonnas, |
| --- | --- |

—

riiklike ja rahvusvaheliste kogemuste vahetamine ja levitamine HIV-i ja AIDSi- ning seksuaaltervisealase teadlikkuse suurendamise valdkonnas,

| — | vabatahtliku nõustamise ja HIV testimisega seotud heade tavade ja suuniste kindlaksmääramine, arvestades konkreetsete riskirühmade mitmekesisust (nt noored, sisserändajad, süstitavate uimastite tarbijad), |
| --- | --- |

—

vabatahtliku nõustamise ja HIV testimisega seotud heade tavade ja suuniste kindlaksmääramine, arvestades konkreetsete riskirühmade mitmekesisust (nt noored, sisserändajad, süstitavate uimastite tarbijad),

| — | kahju vähendamisele suunatud tegevuse (ennetamine, ravi, hoolitsus ja toetus) heade tavade kindlaksmääramine ja levitamine, keskendudes riskirühmadele, eelkõige süstitavate uimastite tarbijatele, |
| --- | --- |

—

kahju vähendamisele suunatud tegevuse (ennetamine, ravi, hoolitsus ja toetus) heade tavade kindlaksmääramine ja levitamine, keskendudes riskirühmadele, eelkõige süstitavate uimastite tarbijatele,

| — | noorukite ja kõrge riskitasemega elanikkonna seas turvalisema seksi edendamisele suunatud uuenduslikud strateegiad, sealhulgas juurdepääs sihtotstarbelistele teenustele ja suurem teadlikkus sugulisel teel ülekanduvatest haigustest ja nende ennetamisest. |
| --- | --- |

—

noorukite ja kõrge riskitasemega elanikkonna seas turvalisema seksi edendamisele suunatud uuenduslikud strateegiad, sealhulgas juurdepääs sihtotstarbelistele teenustele ja suurem teadlikkus sugulisel teel ülekanduvatest haigustest ja nende ennetamisest.

Vaimse tervise alase tegevuse osas peaksid projektiettepanekud, tuginedes ELi vaimse tervise strateegias kindlaksmääratud suundadele, (27) keskenduma järgmisele:

| — | heade tavade kindlaksmääramise ja läbivaatamise mehhanismide väljatöötamine, kasutades senistest projektidest saadud teadmisi ja kaasates meetmeid, mis soodustavad juhtimistavade nähtavat tunnustamist vaimse tervise edendamisel, psüühikahäirete ennetamisel, häbimärgistamise vastu võitlemisel, psüühiliste probleemidega inimeste kaasamisel ning nende inimõiguste edendamisel, |
| --- | --- |

—

heade tavade kindlaksmääramise ja läbivaatamise mehhanismide väljatöötamine, kasutades senistest projektidest saadud teadmisi ja kaasates meetmeid, mis soodustavad juhtimistavade nähtavat tunnustamist vaimse tervise edendamisel, psüühikahäirete ennetamisel, häbimärgistamise vastu võitlemisel, psüühiliste probleemidega inimeste kaasamisel ning nende inimõiguste edendamisel,

| — | juhtimise ja koostöövõrgustike toetamine vaimse tervise edendamiseks ja psüühikahäirete profülaktikaks tööl, suurendades vaimse tervise ja tööelu positiivset tasakaalu, |
| --- | --- |

—

juhtimise ja koostöövõrgustike toetamine vaimse tervise edendamiseks ja psüühikahäirete profülaktikaks tööl, suurendades vaimse tervise ja tööelu positiivset tasakaalu,

| — | vaimse tervise edendamiseks ja psüühikahäirete ennetamiseks ettenähtud investeeringute kulutasuvuse jaoks tõenditekogu koostamine. |
| --- | --- |

—

vaimse tervise edendamiseks ja psüühikahäirete ennetamiseks ettenähtud investeeringute kulutasuvuse jaoks tõenditekogu koostamine.

2.1.3.3.   Rahvatervisealased meetmed laiemate tervist määravate tegurite käsitlemiseks (lisa punktid 3.2 ja 3.3)

Tervist määravate sotsiaalsete tegurite alane tegevus keskendub poliitika arendamisele, uuenduslikele lähenemisviisidele ja hindamisele ning on suunatud järgmisele:

| — | teadlikkuse suurendamise heade tavade jagamine, sealhulgas platvormide/võrgustike või samasuguste ulatuslike mitmeid sidusrühmi kaasavate mehhanismide arendamine, |
| --- | --- |

—

teadlikkuse suurendamise heade tavade jagamine, sealhulgas platvormide/võrgustike või samasuguste ulatuslike mitmeid sidusrühmi kaasavate mehhanismide arendamine,

| — | heade tavade dokumenteerimine ja hindamine tervishoiu kättesaadavuse ja tervishoiu tulemuste erinevuse probleemidega tegelemisel sotsiaalsete rühmade kaupa, |
| --- | --- |

—

heade tavade dokumenteerimine ja hindamine tervishoiu kättesaadavuse ja tervishoiu tulemuste erinevuse probleemidega tegelemisel sotsiaalsete rühmade kaupa,

| — | uuenduslikud lähenemisviisid sisserändajate terviseprobleemidega tegelemisel, |
| --- | --- |

—

uuenduslikud lähenemisviisid sisserändajate terviseprobleemidega tegelemisel,

| — | heade tavade vahetamine ja vastavate soovituste väljatöötamine seoses tervise edendamisega töökohas, keskendudes vanematele töötajatele ja tööelu pikendamisele. Seda tehakse tihedas koostöös töötervishoiu- ja tööohutuse poliitikaga. |
| --- | --- |

—

heade tavade vahetamine ja vastavate soovituste väljatöötamine seoses tervise edendamisega töökohas, keskendudes vanematele töötajatele ja tööelu pikendamisele. Seda tehakse tihedas koostöös töötervishoiu- ja tööohutuse poliitikaga.

Keskkonda määravate teguritega seotud tegevus keskendub kooskõlas keskkonna ja tervise tegevuskavaga (28) rahvatervisealastele meetmetele, millega arendatakse võrgustikke parimate tavade, suuniste ja parandusmeetmete kindlakstegemiseks riiklikul ja kohalikul tasandil seoses siseõhu kvaliteediga ning mis hõlmavad ka kulu/tasuvusanalüüsi. Tegevus on eelkõige suunatud järgmisele:

| — | radooniga kokkupuutumise vähendamisele suunatud ennetus- ja parandusmeetmed, |
| --- | --- |

—

radooniga kokkupuutumise vähendamisele suunatud ennetus- ja parandusmeetmed,

| — | parandusmeetmed ventilatsiooni parandamiseks eelkõige koolides, |
| --- | --- |

—

parandusmeetmed ventilatsiooni parandamiseks eelkõige koolides,

| — | põletusseadmete kasutus ja hooldus, |
| --- | --- |

—

põletusseadmete kasutus ja hooldus,

| — | hoonete rõskus ja niiskus. |
| --- | --- |

—

hoonete rõskus ja niiskus.

2.1.3.4.   Haiguste ennetamine ja vigastuste vältimine (artikli 2 lõike 1 punkt c ja artikli 3 lõike 2 punkt b)

Haiguste ennetamist käsitlevad projektiettepanekud peaksid senisele tööle tuginedes keskenduma suuniste ja parimaid tavasid käsitlevate soovituste väljatöötamisele selliste põhiliste rahvatervist ohustavate haiguste käsitlemiseks nagu vähk, diabeet ja hingamisteede haigused.

Vigastuste vältimise projektide raames tuleks eelkõige:

| — | koostöös Euroopa spordiliitudega töötada välja ja rakendada korralduskavad kõrge riskitasemega spordialade ohutuse tagamiseks, |
| --- | --- |

—

koostöös Euroopa spordiliitudega töötada välja ja rakendada korralduskavad kõrge riskitasemega spordialade ohutuse tagamiseks,

| — | tihedas koostöös Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuriga (29) töötada välja tegevusele suunatud vahendid vigastuste vältimiseks noorte töötajate hulgas, |
| --- | --- |

—

tihedas koostöös Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuriga (29) töötada välja tegevusele suunatud vahendid vigastuste vältimiseks noorte töötajate hulgas,

| — | toetada rakendusmeetmeid laste ohutuse alaste riiklike tegevuskavade väljatöötamiseks, asetades rõhu nõustamisele ja intensiivsele teabevahetusele, |
| --- | --- |

—

toetada rakendusmeetmeid laste ohutuse alaste riiklike tegevuskavade väljatöötamiseks, asetades rõhu nõustamisele ja intensiivsele teabevahetusele,

| — | edendada teabe- ja teadmiste vahetust eksperdirühmade ja konsulteerimise kaudu ning heade tavade osas jätkusuutliku teabekeskuse tegevuse tagamisega. |
| --- | --- |

—

edendada teabe- ja teadmiste vahetust eksperdirühmade ja konsulteerimise kaudu ning heade tavade osas jätkusuutliku teabekeskuse tegevuse tagamisega.

2.1.3.5.   Suutlikkuse suurendamine

Prioriteetideks on:

| — | edendada koostööd haridusasutuste vahel ühiste Euroopa koolituskursuste ja -moodulite sisu osas rahvatervise põhivaldkondades ning töötada välja kohandatud koolituskavad tervishoiutöötajatele ja teistele spetsialistidele, kes on seotud vaimse tervise teenustega; |
| --- | --- |

—

edendada koostööd haridusasutuste vahel ühiste Euroopa koolituskursuste ja -moodulite sisu osas rahvatervise põhivaldkondades ning töötada välja kohandatud koolituskavad tervishoiutöötajatele ja teistele spetsialistidele, kes on seotud vaimse tervise teenustega;

| — | lühiajaliselt toetada suutlikkuse arendamist selliste valitud rahvatervisevaldkonna Euroopa võrgustike puhul, mis on rahvatervise seisukohast suure tähtsusega ja olulise üle-euroopalise ulatusega, et ületada konkreetseid geograafilisi või arenguga seotud puudusi. Erilist tähelepanu pööratakse HIVi ja AIDSi vallas tegutsevate valitsusväliste organisatsioonide suutlikkusele, et toetada HIVi ja AIDSi nakatunud inimeste kaasamist retroviirusevastastesse raviprogrammidesse ja nende programmide järgimist. |
| --- | --- |

—

lühiajaliselt toetada suutlikkuse arendamist selliste valitud rahvatervisevaldkonna Euroopa võrgustike puhul, mis on rahvatervise seisukohast suure tähtsusega ja olulise üle-euroopalise ulatusega, et ületada konkreetseid geograafilisi või arenguga seotud puudusi. Erilist tähelepanu pööratakse HIVi ja AIDSi vallas tegutsevate valitsusväliste organisatsioonide suutlikkusele, et toetada HIVi ja AIDSi nakatunud inimeste kaasamist retroviirusevastastesse raviprogrammidesse ja nende programmide järgimist.

2.2.   Pakkumiskutsed

Teenusehankeid tuleks rahastada eelarveridade 17.030101 ja 17.010402 raames. Pakkumiskutseteks kasutatavate vahendite soovituslik summa on kokku kuni 4 064 000 eurot. (30)

Täiendav hankelepingute rahastamise otsus tuleks võtta vastu 2007. aasta veebruariks (esialgne kuupäev).

Kindlaks on tehtud järgmised töövaldkonnad:

TERVISHOIUALANE TEAVE

| 1) | Nõukogu 12. juuli 1999. aasta soovituse 1999/519/EÜ üldsuse kokkupuute piiramise kohta elektromagnetväljadega (0 Hz kuni 300 GHz) rakendamise aruande läbivaatamine ja ajakohastamine. (31) |
| --- | --- |

1)

Nõukogu 12. juuli 1999. aasta soovituse 1999/519/EÜ üldsuse kokkupuute piiramise kohta elektromagnetväljadega (0 Hz kuni 300 GHz) rakendamise aruande läbivaatamine ja ajakohastamine. (31)

| 2) | Sihtsuunitlusega katseuuringute toetamine, kasutades Eurobaromeetri uuringut. |
| --- | --- |

2)

Sihtsuunitlusega katseuuringute toetamine, kasutades Eurobaromeetri uuringut.

| 3) | Aruandlus tervisekaitsenõuete, sealhulgas ühenduse tasandil juba välja töötatud tervisemõju hindamise metoodikate lõimimise kohta ühenduse poliitika erinevatesse sektoritesse. |
| --- | --- |

3)

Aruandlus tervisekaitsenõuete, sealhulgas ühenduse tasandil juba välja töötatud tervisemõju hindamise metoodikate lõimimise kohta ühenduse poliitika erinevatesse sektoritesse.

| 4) | ELi tervishoiuportaali juhtimine, toimetamine, ajakohastamine ja arendamine. |
| --- | --- |

4)

ELi tervishoiuportaali juhtimine, toimetamine, ajakohastamine ja arendamine.

| 5) | Rahvatervise programmi alane teabevahetus. |
| --- | --- |

5)

Rahvatervise programmi alane teabevahetus.

| 6) | Teaduslike sekretariaatide loomise toetamine. |
| --- | --- |

6)

Teaduslike sekretariaatide loomise toetamine.

| 7) | Patsientide ohutus: integreeritud koondvõrgustiku loomine, et parandada koostööd patsientide ohutuse valdkonnas, keskendudes ohutuskultuurile, juhtimisele ja haiglate juhtimistavadele, aruandlus- ja õppimismehhanismidele, parimate tavade jagamisele ning sidusrühmade kaasamisele. |
| --- | --- |

7)

Patsientide ohutus: integreeritud koondvõrgustiku loomine, et parandada koostööd patsientide ohutuse valdkonnas, keskendudes ohutuskultuurile, juhtimisele ja haiglate juhtimistavadele, aruandlus- ja õppimismehhanismidele, parimate tavade jagamisele ning sidusrühmade kaasamisele.

TERVISEOHUD

| 1) | Platvormide loomine õppuste ettevalmistamiseks, korraldamiseks ja hindamiseks, otsuste tegemise vahendite ja meeskonna moodustamise alase väljaõppe korraldamine, valmisoleku valdkonnas IT-vahendite väljatöötamine ja spetsiaalsete seminaride korraldamine. |
| --- | --- |

1)

Platvormide loomine õppuste ettevalmistamiseks, korraldamiseks ja hindamiseks, otsuste tegemise vahendite ja meeskonna moodustamise alase väljaõppe korraldamine, valmisoleku valdkonnas IT-vahendite väljatöötamine ja spetsiaalsete seminaride korraldamine.

| 2) | Kontroll-laborite hetkeolukorra kaardistamine ja iseloomustamine, sealhulgas teostatavusuuringute tegemine, et parandada gripiviiruse tüvede usaldusväärset ja õigeaegset kindlakstegemist ning eriti olulisi patogeene käsitlevaid ELi standardeid, sealhulgas vajalike tehniliste ja diagnostiliste ressursside tagamist. |
| --- | --- |

2)

Kontroll-laborite hetkeolukorra kaardistamine ja iseloomustamine, sealhulgas teostatavusuuringute tegemine, et parandada gripiviiruse tüvede usaldusväärset ja õigeaegset kindlakstegemist ning eriti olulisi patogeene käsitlevaid ELi standardeid, sealhulgas vajalike tehniliste ja diagnostiliste ressursside tagamist.

| 3) | Heade tavade juhise väljatöötamine asutuste jaoks, kelle tegevus on seotud inimpäritoluga ainete kvaliteediga. |
| --- | --- |

3)

Heade tavade juhise väljatöötamine asutuste jaoks, kelle tegevus on seotud inimpäritoluga ainete kvaliteediga.

TERVIST MÄÄRAVAD TEGURID

| 1) | Liikmesriikides kasutatavate terviseohu eest hoiatavate tekstide ja piltide tulemuste hindamine ning edasiste tekst- ja pilthoiatuste väljatöötamine. |
| --- | --- |

1)

Liikmesriikides kasutatavate terviseohu eest hoiatavate tekstide ja piltide tulemuste hindamine ning edasiste tekst- ja pilthoiatuste väljatöötamine.

| 2) | Teenuste toetamine sidusrühmade koostöövõrgustike ja konsulteerimiskorra loomiseks ja rakendamiseks tervist määravate tegurite osas, eelkõige seoses toitumise ja kehalise aktiivsuse, alkoholi, vaimse tervise ning HIVi ja AIDSiga. |
| --- | --- |

2)

Teenuste toetamine sidusrühmade koostöövõrgustike ja konsulteerimiskorra loomiseks ja rakendamiseks tervist määravate tegurite osas, eelkõige seoses toitumise ja kehalise aktiivsuse, alkoholi, vaimse tervise ning HIVi ja AIDSiga.

| 3) | Vaimne tervis: uurimus “Tõenditekogu vaimse tervise edendamiseks ja psüühikahäirete ennetamiseks ettenähtud investeeringute kulutasuvuse jaoks”. |
| --- | --- |

3)

Vaimne tervis: uurimus “Tõenditekogu vaimse tervise edendamiseks ja psüühikahäirete ennetamiseks ettenähtud investeeringute kulutasuvuse jaoks”.

| 4) | Tervist määravaid tegureid (eriti HIV/AIDS ning toitumine ja kehaline aktiivsus) käsitlevate riiklike ja piirkondlike strateegiate kaardistamine ja hindamine. |
| --- | --- |

4)

Tervist määravaid tegureid (eriti HIV/AIDS ning toitumine ja kehaline aktiivsus) käsitlevate riiklike ja piirkondlike strateegiate kaardistamine ja hindamine.

| 5) | Keskkonnaga seotud tervishoid: siseõhu kvaliteedi kohta veebipõhise teabevahendi väljatöötamine. |
| --- | --- |

5)

Keskkonnaga seotud tervishoid: siseõhu kvaliteedi kohta veebipõhise teabevahendi väljatöötamine.

Lisaks eespool nimetatud prioriteetidele on leitud, et on vaja valdkondadevahelist kooskõlastamist seoses valitsusväliste organisatsioonide panusega ELi tasandi algatustesse, seda nii olemasolevate platvormide kui ka muude algatuste puhul, selliste teemade puhul, nagu toitumine, kehaline aktiivsus, alkohol, tervishoiuteenused, ravimid ja tervis jne.

2.3.   Koostöö rahvusvaheliste organisatsioonidega

2.3.1.   2007. aasta koostöövaldkonnad

Vastavalt programmi käsitleva otsuse artiklile 11 tehakse programmi rakendamise käigus koostööd rahvatervise valdkonnas pädevate rahvusvaheliste organisatsioonidega ja Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) riikidega asjaomaste teemadega tegelevate komisjoni talituste koordineerimisel.

Koostöö Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooniga (OECD)

Komisjon peab sõlmima OECDga otsetoetuslepingud, mis hõlmavad rahvatervise programmi valdkondi, mis on kooskõlas OECD rahvatervise töökavaga aastateks 2007–2008, eriti neid, mis on seotud järgmisega:

| — | tervishoiu arvepidamissüsteemi täiustamine ja ühenduse statistikaprogrammiga hõlmamata andmete kogumine, eelkõige sisendi, väljundi ja produktiivsuse mõõtmine, |
| --- | --- |

—

tervishoiu arvepidamissüsteemi täiustamine ja ühenduse statistikaprogrammiga hõlmamata andmete kogumine, eelkõige sisendi, väljundi ja produktiivsuse mõõtmine,

| — | ergutused info- ja sidetehnoloogia rakendamiseks tervishoius ja sellega seotud põhimõttelised valikud, mida senised ELi meetmed veel ei hõlma. |
| --- | --- |

—

ergutused info- ja sidetehnoloogia rakendamiseks tervishoius ja sellega seotud põhimõttelised valikud, mida senised ELi meetmed veel ei hõlma.

Koostöö Maailma Terviseorganisatsiooniga (WHO), sealhulgas Rahvusvahelise Vähiuurimiskeskusega (IARC), mis asub Maailma Terviseorganisatsiooni juures

2007. aastal tugineb koostöö Maailma Terviseorganisatsiooniga kahe organisatsiooni vahelistele senistele algatustele ning sellesse võidakse haarata ka täiendavaid, käesolevas töökavas sätestatud valdkondi, kui neid on kõige otstarbekam edasi arendada Maailma Terviseorganisatsiooni kaudu.

2.3.2.   Rahastamine

Eespool nimetatud rahvusvaheliste organisatsioonidega seotud meetmeid võib rahastada vaid otsetoetuslepingute kaudu. Neid tuleks rahastada eelarverea 17 03 01 01 raames; otsetoetuste soovituslik summa on hinnanguliselt kuni 2 032 000 eurot (5 % tegevuseelarvest). Seda summat võib eelarve võimalustest olenevalt suurendada.

2.4.   Teaduskomiteed

Rahvatervise programmiga seotud teaduskomiteesid tuleks rahastada eelarverea 17 03 01 01 raames.

Teaduskomiteede tööga seotud koosolekutel osalejatele ja ettekandjatele teaduskomiteede seisukohtade vastuvõtmise eest hüvitiste maksmiseks eraldatakse teaduskomiteede raames kokku 254 000 eurot. (32) Need hüvitised hõlmavad kõiki rahvatervise programmiga seotud valdkondi, st 100 % SCHERiga (tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee) seotud kuludest ja 50 % (soovituslik protsentuaalne väärtus) SCENIHRiga (tekkivate ja hiljuti avastatud terviseriskide teaduskomitee) seotud kuludest ning kooskõlastamiskulusid.

2.5.   Edasidelegeerimine Eurostati peadirektoraadile

Eurostati peadirektoraadile antakse edasidelegeerimise korras eelarverea 17 03 01 01 raames kuni 400 000 euro suurune summa, et toetada:

| 1. | riiklikke statistikaameteid Euroopa tervishoiualase intervjuuküsitluse (European Health Interview Survey) põhimoodulite rakendamiseks aastatel 2007–2008 (nagu on määratletud 2007. aasta statistikaprogrammis); |
| --- | --- |

1.

riiklikke statistikaameteid Euroopa tervishoiualase intervjuuküsitluse (European Health Interview Survey) põhimoodulite rakendamiseks aastatel 2007–2008 (nagu on määratletud 2007. aasta statistikaprogrammis);

| 2. | riiklikke statistikaameteid tervishoiu arvepidamissüsteemi rakendamisel ja edasisel laiendamisel ELis (koostöös OECD ja Maailma Terviseorganisatsiooniga). |
| --- | --- |

2.

riiklikke statistikaameteid tervishoiu arvepidamissüsteemi rakendamisel ja edasisel laiendamisel ELis (koostöös OECD ja Maailma Terviseorganisatsiooniga).

---

(1)  Vt http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/project_en.htm

(2)  KOM(2006) 234 (lõplik), 24.5.2006.

(3)  Soovituslik summa, mille eelarvepädevad institutsioonid peavad heaks kiitma.

(4)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 27, allmärkus lk 3.

(5)  Soovituslik summa: see on maksimumsumma ja sõltub taotlejariigi osamakse tegelikust summast.

(6)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 27, allmärkused lk 3 ja 4.

(7)  Komisjoni otsus 2004/858/EÜ (ELT L 369, 16.12.2004, lk 73).

(8)  Nõukogu otsus 2002/834/EÜ (EÜT L 294, 29.10.2002, lk 1). Kuuenda raamprogrammi rahvatervisega seotud projektid poliitika teadusalase toetamise raames – CORDISe veebileht: http://www.cordis.lu/lifescihealth/ssp.htm

(9)  Tuleb märkida, et kutsed, mis avaldatakse tulevase Euroopa Ühenduse teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi raames 2007. aasta alguses, sisaldavad teemasid, mis on eelkõige suunatud rahvatervisele valdkonnas “Euroopa kodanikele tervishoiuteenuste osutamise optimeerimine”.

(10)  Üksikasjade kohta vt http://ec.europa.eu/health/ph_information/indicators/lifeyears_calcul_en.htm

(11)  http://ec.europa.eu/health/ph_projects/2005/action2/action2_2005_20_en.htm

(12)  See kehtib diabeedi, vaimuhaiguste, suuõõne tervise, astma ja hingamiselundite krooniliste obstruktiivsete haiguste, luu- ja lihaskonna haiguste (erilise rõhuasetusega osteoporoosil ning artriitilistel ja reumaatilistel häiretel) ning südame-veresoonkonna haiguste kohta.

(13)  Nende hulka kuuluvad Parkinsoni tõbi, hulgiskleroos, epilepsia, amüotroofiline lateraalskleroos, tähelepanupuudulikkuse ja hüperaktiivsuse sündroom, kognitiivne retardatsioon ning motoorsete, tajumuslike, keeleliste ja sotsioemotsionaalsete funktsioonide häired, hematoloogilised haigused (sealhulgas hemofiilia), immunoloogilised häired, allergiad, v.a astma, sugu- ja kuseteede haigused ja neeruhaigused, gastroenteroloogilised haigused, endokrinoloogilised haigused, kõrva-, nina- ja kurguhaigused, silmahaigused ja nahahaigused ning keskkonnateguritega seotud haigused. Samuti kuulub nende hulka infarkt, peavalusündroom ja krooniline valu (nt kroonilise väsimuse sündroom ja fibromüalgia).

(14)  https://webgate.cec.eu.int/idb/

(15)  http://ec.europa.eu/health-eu/

(16)  http://cordis.europa.eu/innovation/en/policy/cip.htm#adoption ja “Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele teemal e-tervishoid – Euroopa kodanike tervishoiu parandamine: tegevuskava Euroopa e-tervishoiu valdkonnas” (KOM (2004) 356 (lõplik), 30.4.2004).

(17)  http://ec.europa.eu/health/ph_projects/2005/action1/action1_2005_full_en.htm#13

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus 2119/98/EÜ (EÜT L 268, 3.10.1998, lk 1).

Komisjoni otsus 2000/57/EÜ (EÜT L 21, 26.1.2000, lk 32).

Komisjoni otsus 2000/96/EÜ (EÜT L 28, 3.2.2000, lk 50).

Komisjoni otsus 2002/253/EÜ (EÜT L 86, 3.4.2002, lk 44).

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 851/2004 (ELT L 142, 30.4.2004, lk 1).

(20)  Vt http://ec.europa.eu/health/ph_threats/Bioterrorisme/bioterrorism01_en.pdf

(21)  Vt ka kuues raamprogramm, eri valdkondade poliitika teaduslik toetamine, 5. projektikonkurss, SSP-5B INFLUENZA.

(22)  Vt: http://www.who.int/gb/ebwha/pdf_files/WHA58/WHA58_3-en.pdf

(23)  Vt allmärkus lk 11.

(24)  KOM(2006) 625, 24.10.2006.

(25)  Nõukogu soovitus 2003/488/EÜ (ELT L 165, 3.7.2003, lk 31).

(26)  Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile (KOM(2005) 654 (lõplik), 15.12.2005).

(27)  Roheline raamat: elanikkonna vaimse tervise edendamine: Euroopa Liidu vaimse tervise strateegia suunas (KOM(2005) 484 (lõplik), 14. oktoober 2005).

(28)  Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile ja Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele – Euroopa keskkonna ja tervise tegevuskava aastateks 2004–2010 (KOM(2004) 416 (lõplik), 9.6.2004).

(29)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 2062/94 (EÜT L 216, 20.8.1994, lk 1).

(30)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 27, allmärkused lk 3 ja 4.

(31)  EÜT L 199, 30.7.1999, lk 59.

(32)  Komisjoni otsus 2004/210/EÜ (ELT L 66, 4.3.2004, lk 45).

---

II LISA

Reisi- ja elamiskulude abikõlblikkus

Käesolevaid suuniseid kohaldatakse reisi- ja elamiskulude hüvitamise suhtes:

| — | toetuse saaja (peamised ja seotud toetuse saajad) alluvuses töötav personal ja eksperdid, keda toetuse saaja on kutsunud osalema töörühmades, |
| --- | --- |

—

toetuse saaja (peamised ja seotud toetuse saajad) alluvuses töötav personal ja eksperdid, keda toetuse saaja on kutsunud osalema töörühmades,

| — | niisugused kulud, kui see on teenuslepingutes sõnaselgelt ette nähtud. |
| --- | --- |

—

niisugused kulud, kui see on teenuslepingutes sõnaselgelt ette nähtud.

1.   Fikseeritud päevarahad katavad kõik lähetuse ajal kantud elamiskulud, sealhulgas hotellid, restoranid ja kohalik transport (taksod ja/või ühistransport). Need kehtivad tavaliselt töökohast vähemalt 100 km kaugusele toimuva lähetuse iga päeva kohta. Päevarahad varieeruvad sõltuvalt lähetuse toimumisriigist. Päevatariifid vastavad päevaraha ja maksimaalse hotellihinna summale, nagu on sätestatud komisjoni otsuses K(2004) 1313 (1) selle muudetud kujul.

2.   Lähetustele teistesse riikidesse, välja arvatud EL-27, ühinejariigid, kandidaatriigid ja EFTA-EMP riigid, taotletakse komisjonilt eelnevalt nõusolekut. See leping on seotud lähetuse eesmärkide, kulude ja põhjustega.

3.   Reisikulud on abikõlblikud järgmistel tingimustel:

| — | reisimisel kasutatakse kõige otsesemat ja ökonoomsemat marsruuti, |
| --- | --- |

—

reisimisel kasutatakse kõige otsesemat ja ökonoomsemat marsruuti,

| — | koosolekupaiga ja tavalise töökoha vahemaa on vähemalt 100 km, |
| --- | --- |

—

koosolekupaiga ja tavalise töökoha vahemaa on vähemalt 100 km,

| — | rongireis: esimene klass, |
| --- | --- |

—

rongireis: esimene klass,

| — | lennureis: turistiklass, kui ei saa kasutada odavamat piletit (nt Apex); lennureis on lubatud üksnes tagasiteel 800 km pikemate vahemaade läbimiseks, |
| --- | --- |

—

lennureis: turistiklass, kui ei saa kasutada odavamat piletit (nt Apex); lennureis on lubatud üksnes tagasiteel 800 km pikemate vahemaade läbimiseks,

| — | autoreis: hüvitatakse samaväärse esimese klassi rongipileti hinna alusel. |
| --- | --- |

—

autoreis: hüvitatakse samaväärse esimese klassi rongipileti hinna alusel.

---

(1)  Komisjoni 7. aprilli 2004. aasta otsus üldiste rakendussätete kohta, millega võetakse vastu juhend Euroopa Komisjoni ametnike ja muude teenistujate töölähetuste kohta.

---

| 16.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/45 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/45

---

KOMISJONI OTSUS,

12. veebruar 2007,

millega sätestatakse üldpõhimõtted ja -kriteeriumid meetmete valimiseks ja rahastamiseks rahvatervise programmi alusel

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/103/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta otsust nr 1786/2002/EÜ, millega võetakse vastu ühenduse tegevusprogramm rahvatervise valdkonnas (aastateks 2003–2008), (1) eriti selle artikli 8 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsuse nr 1786/2002/EÜ artikli 8 lõikes 1 on sätestatud, et komisjon võtab rahvatervise programmi rakendamiseks vastu iga-aastase töökava, milles määratakse kindlaks prioriteedid ja võetavad meetmed, sealhulgas vahendite eraldamine, ning programmikohaste meetmete valimise ja rahastamise kord, kriteeriumid ja menetlus. |
| --- | --- |

(1)

Otsuse nr 1786/2002/EÜ artikli 8 lõikes 1 on sätestatud, et komisjon võtab rahvatervise programmi rakendamiseks vastu iga-aastase töökava, milles määratakse kindlaks prioriteedid ja võetavad meetmed, sealhulgas vahendite eraldamine, ning programmikohaste meetmete valimise ja rahastamise kord, kriteeriumid ja menetlus.

| (2) | Komisjoni otsusega nr 2007/102/EÜ (2) on heaks kiidetud 2007. aasta tööplaan. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni otsusega nr 2007/102/EÜ (2) on heaks kiidetud 2007. aasta tööplaan.

| (3) | Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (3) artiklis 115 ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (4) artiklis 167 on sätestatud, et konkursikutses määratakse eelnevalt kindlaks abikõlblikkuse, valiku- ja toetuse andmise kriteeriumid, mille eesmärk on võimaldada hinnata ettepanekute sisu aasta töökavas seatud eesmärkide ja prioriteetide põhjal. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (3) artiklis 115 ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (4) artiklis 167 on sätestatud, et konkursikutses määratakse eelnevalt kindlaks abikõlblikkuse, valiku- ja toetuse andmise kriteeriumid, mille eesmärk on võimaldada hinnata ettepanekute sisu aasta töökavas seatud eesmärkide ja prioriteetide põhjal.

| (4) | Käesoleva otsuse lisas osutatud üldpõhimõtted ja -kriteeriumid meetmete valimiseks ja rahastamiseks rahvatervise programmi alusel tuleb seega vastu võtta. Komisjoni 14. jaanuari 2005. aasta otsuse C(2005) 29 (millega võetakse vastu 2005. aasta töökava ühenduse tegevusprogrammi rakendamise kohta rahvatervise valdkonnas (aastateks 2003–2008), sealhulgas iga-aastane töökava toetuste andmiseks ning üldpõhimõtted ja -kriteeriumid meetmete valikuks ja rahastamiseks rahvatervise programmi alusel) II lisa asendatakse seega käesoleva otsuse lisaga. |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva otsuse lisas osutatud üldpõhimõtted ja -kriteeriumid meetmete valimiseks ja rahastamiseks rahvatervise programmi alusel tuleb seega vastu võtta. Komisjoni 14. jaanuari 2005. aasta otsuse C(2005) 29 (millega võetakse vastu 2005. aasta töökava ühenduse tegevusprogrammi rakendamise kohta rahvatervise valdkonnas (aastateks 2003–2008), sealhulgas iga-aastane töökava toetuste andmiseks ning üldpõhimõtted ja -kriteeriumid meetmete valikuks ja rahastamiseks rahvatervise programmi alusel) II lisa asendatakse seega käesoleva otsuse lisaga.

| (5) | Lisas sätestatud üldpõhimõtted ja -kriteeriumid meetmete valimiseks ja rahastamiseks rahvatervise programmi alusel on kooskõlas ühenduse rahvatervise valdkonna ühenduse tegevusprogrammi komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Lisas sätestatud üldpõhimõtted ja -kriteeriumid meetmete valimiseks ja rahastamiseks rahvatervise programmi alusel on kooskõlas ühenduse rahvatervise valdkonna ühenduse tegevusprogrammi komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Käesolevaga võetakse vastu lisas sätestatud üldpõhimõtted ja -kriteeriumid meetmete valimiseks ja rahastamiseks rahvatervise programmi alusel (aastateks 2003–2008).

Brüssel, 12. veebruar 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 271, 9.10.2002, lk 1. Otsust on muudetud otsusega nr 786/2004/EÜ.

1

(2)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 27.

2

Euroopa Liidu Teataja

(3)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006 (ELT L 390, lk 30.12.2006, lk 1).

3

(4)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1248/2006 (ELT L 227, 19.8.2006, lk 3).

4

---

LISA

ÜLDPÕHIMÕTTED JA -KRITEERIUMID MEETMETE VALIMISEKS JA RAHASTAMISEKS RAHVATERVISE PROGRAMMI ALUS

Käesolev dokument asendab kõigis selle toimevaldkondades eelneva dokumendi üldpõhimõtted ja -kriteeriumid meetmete valimiseks ja rahastamiseks rahvatervise programmi alusel, mis on lisatud otsusele C(2005) 29. Seda kohaldatakse ainult rahvatervise programmi üksikmeetmete kaasrahastamise suhtes konkursside alusel määratud toetuste kaudu. Seda ei saa mitte mingil tingimusel pidada kohaldatavate õigusnormide asendajaks.

1.   ÜLDISED PÕHIMÕTTED

| 1. | Finantsmäärus ja selle rakenduseeskiri on viitedokumendid rahvatervise programmi rakendamiseks. |
| --- | --- |

1.

Finantsmäärus ja selle rakenduseeskiri on viitedokumendid rahvatervise programmi rakendamiseks.

| 2. | Toetuste puhul peavad kehtima järgmised põhimõtted:






  — | Kaasrahastamise eeskiri: Kaasrahastamine väljastpoolt, välja arvatud ühenduse vahendid, on nõutav kas abisaaja omavahenditest või kolmandate poolte rahalistest vahenditest. Kolmandate isikute mitterahalisi sissemakseid võib käsitleda kaasrahastamisena, kui seda peetakse vajalikuks või asjakohaseks (finantsmääruse artikkel 113 ja selle rakenduseeskirjade artikkel 172). |
| --- | --- | --- |

2.

Toetuste puhul peavad kehtima järgmised põhimõtted:

—

Kaasrahastamise eeskiri: Kaasrahastamine väljastpoolt, välja arvatud ühenduse vahendid, on nõutav kas abisaaja omavahenditest või kolmandate poolte rahalistest vahenditest. Kolmandate isikute mitterahalisi sissemakseid võib käsitleda kaasrahastamisena, kui seda peetakse vajalikuks või asjakohaseks (finantsmääruse artikkel 113 ja selle rakenduseeskirjade artikkel 172).

| — | Kasumi taotlemist keelav eeskiri: toetuse eesmärgiks ega tagajärjeks ei tohi olla abisaajale kasumi tootmine (finantsmääruse artikli 109 lõige 2 ja selle rakenduseeskirjade artikkel 165). |
| --- | --- |

—

Kasumi taotlemist keelav eeskiri: toetuse eesmärgiks ega tagajärjeks ei tohi olla abisaajale kasumi tootmine (finantsmääruse artikli 109 lõige 2 ja selle rakenduseeskirjade artikkel 165).

| — | Tagasiulatuvust keelav eeskiri: rahastatavad abikõlblikud kulud peavad olema tekkinud pärast lepingule allakirjutamist. Erandjuhtudel võib lugeda vastuvõetavaks kulusid, mis tekkisid alates toetuse taotluse esitamise kuupäevast, kuid mitte varem (finantsmääruse artikkel 112). |
| --- | --- |

—

Tagasiulatuvust keelav eeskiri: rahastatavad abikõlblikud kulud peavad olema tekkinud pärast lepingule allakirjutamist. Erandjuhtudel võib lugeda vastuvõetavaks kulusid, mis tekkisid alates toetuse taotluse esitamise kuupäevast, kuid mitte varem (finantsmääruse artikkel 112).

| — | Kumuleerumist keelav eeskiri: toetusesaajale on teatava meetme jaoks võimalik määrata ainult üks toetus rahandusaasta kohta (finantsmääruse artikkel 111 (1)). |
| --- | --- |

—

Kumuleerumist keelav eeskiri: toetusesaajale on teatava meetme jaoks võimalik määrata ainult üks toetus rahandusaasta kohta (finantsmääruse artikkel 111 (1)).

| 3. | Meetmete (projektide) ettepanekuid hinnatakse järgmise kolme kategooria alusel:






  — | välistamiskriteeriumid, et hinnata taotleja abikõlblikkust – finantsmääruse artikkel 114, |
| --- | --- | --- |

3.

Meetmete (projektide) ettepanekuid hinnatakse järgmise kolme kategooria alusel:

—

välistamiskriteeriumid, et hinnata taotleja abikõlblikkust – finantsmääruse artikkel 114,

| — | valikukriteeriumid, et hinnata taotleja finants- ja toimevõimet viia lõpule kavandatud meede – rakenduseeskirjade artikkel 176, |
| --- | --- |

—

valikukriteeriumid, et hinnata taotleja finants- ja toimevõimet viia lõpule kavandatud meede – rakenduseeskirjade artikkel 176,

| — | toetuse andmise kriteeriumid, et hinnata ettepaneku sisu, võttes arvesse selle maksumust. |
| --- | --- |

—

toetuse andmise kriteeriumid, et hinnata ettepaneku sisu, võttes arvesse selle maksumust.

Hindamismenetluse käigus arvestatakse neid kolme kriteeriumikategooriat järjestikku. Kui projekt ei vasta ühe kategooria nõuetele, siis ei arvestata seda järgmises hindamise etapis ja projekt lükatakse tagasi.

| 4. | Rahvatervise programmi raames on eelistatud projektid:






  — | mis on olemasoleva olukorraga võrreldes uuenduslikud ja ei korda varasemaid, |
| --- | --- | --- |

4.

Rahvatervise programmi raames on eelistatud projektid:

—

mis on olemasoleva olukorraga võrreldes uuenduslikud ja ei korda varasemaid,

| — | mis annavad rahvatervise valdkonnas Euroopa tasandil lisaväärtust: projektid peavad andma asjakohast mastaabisäästu, hõlmama projekti ulatust arvestades võimalikult paljusid abikõlblikke riike ja olema rakendatavad mujal, |
| --- | --- |

—

mis annavad rahvatervise valdkonnas Euroopa tasandil lisaväärtust: projektid peavad andma asjakohast mastaabisäästu, hõlmama projekti ulatust arvestades võimalikult paljusid abikõlblikke riike ja olema rakendatavad mujal,

| — | mis edendavad ja toetavad ühenduse tegevuspõhimõtteid rahvatervise valdkonnas, |
| --- | --- |

—

mis edendavad ja toetavad ühenduse tegevuspõhimõtteid rahvatervise valdkonnas,

| — | milles pööratakse piisavat tähelepanu tõhusale juhtimisstruktuurile, selgele hindamisprotsessile ja loodetud tulemuste täpsele kirjeldamisele, |
| --- | --- |

—

milles pööratakse piisavat tähelepanu tõhusale juhtimisstruktuurile, selgele hindamisprotsessile ja loodetud tulemuste täpsele kirjeldamisele,

| — | mis hõlmavad kava, kuidas kasutada ja levitada tulemusi asjakohastele sihtrühmadele Euroopa tasandil. |
| --- | --- |

—

mis hõlmavad kava, kuidas kasutada ja levitada tulemusi asjakohastele sihtrühmadele Euroopa tasandil.

2.   VÄLISTAMISKRITEERIUMID

| 1. | Rahvatervise programmi alusel on välistatud toetuse andmine taotlejatele, kui:






  a) | nad on pankrotis või likvideerimisel, neile on kohus määranud halduri, nad on sõlminud kokkuleppe võlausaldajatega, nad on peatanud oma äritegevuse, nende suhtes kohaldatakse nimetatud küsimustega seotud menetlust või nad on samalaadses olukorras, mis tuleneb siseriiklike õigusnormidega või määrustega ettenähtud samasugusest menetlusest; |
| --- | --- | --- |

1.

Rahvatervise programmi alusel on välistatud toetuse andmine taotlejatele, kui:

a)

nad on pankrotis või likvideerimisel, neile on kohus määranud halduri, nad on sõlminud kokkuleppe võlausaldajatega, nad on peatanud oma äritegevuse, nende suhtes kohaldatakse nimetatud küsimustega seotud menetlust või nad on samalaadses olukorras, mis tuleneb siseriiklike õigusnormidega või määrustega ettenähtud samasugusest menetlusest;

| b) | nad on res judicata jõudu omava kohtuotsusega süüdi mõistetud ametialaste käitumisreeglitega seotud süüteos; |
| --- | --- |

b)

nad on res judicata jõudu omava kohtuotsusega süüdi mõistetud ametialaste käitumisreeglitega seotud süüteos;

| c) | nad on raskelt eksinud ametialaste käitumisreeglite vastu ja lepinguline ametiasutus suudab seda mis tahes viisil tõendada; |
| --- | --- |

c)

nad on raskelt eksinud ametialaste käitumisreeglite vastu ja lepinguline ametiasutus suudab seda mis tahes viisil tõendada;

| d) | nad ei ole täitnud kohustusi, mis on seotud sotsiaalkindlustusmaksete või maksude tasumisega ja mis tulenevad nende asukohariigi või eelarve käsutaja riigi või lepingu täitmise kohaks oleva riigi õigusnormidest; |
| --- | --- |

d)

nad ei ole täitnud kohustusi, mis on seotud sotsiaalkindlustusmaksete või maksude tasumisega ja mis tulenevad nende asukohariigi või eelarve käsutaja riigi või lepingu täitmise kohaks oleva riigi õigusnormidest;

| e) | nad on res judicata jõudu omava kohtuotsusega süüdi mõistetud pettuses, korruptsioonis, kuritegelikus ühenduses osalemises või mõnes muus ebaseaduslikus tegevuses, mis kahjustab ühenduste finantshuve; |
| --- | --- |

e)

nad on res judicata jõudu omava kohtuotsusega süüdi mõistetud pettuses, korruptsioonis, kuritegelikus ühenduses osalemises või mõnes muus ebaseaduslikus tegevuses, mis kahjustab ühenduste finantshuve;

| f) | pärast mõnda muud ühenduse eelarvest rahastatavat hankemenetlust või toetuse andmise menetlust on leitud, et nad on lepingut tõsiselt rikkunud, kuna on jätnud oma lepingulised kohustused täitmata. |
| --- | --- |

f)

pärast mõnda muud ühenduse eelarvest rahastatavat hankemenetlust või toetuse andmise menetlust on leitud, et nad on lepingut tõsiselt rikkunud, kuna on jätnud oma lepingulised kohustused täitmata.

Tõenduse alus: kandidaadid esitavad vandega kinnitatud, nõuetekohaselt allkirjastatud ja kuupäevastatud avalduse, milles nad kinnitavad, et nad ei ole üheski eespool nimetatud olukorras.

| 2. | Pärast ettenähtud tähtaega saadud ettepanekud, puudulikud ettepanekud või konkursikutses sätestatud ametlikele nõuetele mittevastavad ettepanekud jäetakse rahvatervise programmis osalemisest välja.
  Iga taotlus peab olema terviklik ja sellega peavad kaasas olema vähemalt järgmist teavet sisaldavad dokumendid:






  — | haldusandmed põhilise partneri ja seotud partnerite kohta, |
| --- | --- | --- |

2.

Pärast ettenähtud tähtaega saadud ettepanekud, puudulikud ettepanekud või konkursikutses sätestatud ametlikele nõuetele mittevastavad ettepanekud jäetakse rahvatervise programmis osalemisest välja.

Iga taotlus peab olema terviklik ja sellega peavad kaasas olema vähemalt järgmist teavet sisaldavad dokumendid:

—

haldusandmed põhilise partneri ja seotud partnerite kohta,

| — | projekti tehniline kirjeldus, |
| --- | --- |

—

projekti tehniline kirjeldus,

| — | projekti üldeelarve ja ühenduse kaasrahastamise nõutav tase, |
| --- | --- |

—

projekti üldeelarve ja ühenduse kaasrahastamise nõutav tase,

| — | tõenduse alus: projekti üldeelarve ja ühenduse kaasrahastamise nõutav tase, |
| --- | --- |

—

tõenduse alus: projekti üldeelarve ja ühenduse kaasrahastamise nõutav tase,

| — | tõenduse alus: taotluse sisu. |
| --- | --- |

—

tõenduse alus: taotluse sisu.

| 3. | Meetmed, mille rakendamist on alustatud enne toetuse taotluse registreerimise kuupäeva, jäetakse osalusest rahvatervise programmis välja.
  Tõenduse alus: toetuse taotluses peab olema näidatud meetme rakendamise kavandatud kuupäev ja kestus. |
| --- | --- |

3.

Meetmed, mille rakendamist on alustatud enne toetuse taotluse registreerimise kuupäeva, jäetakse osalusest rahvatervise programmis välja.

Tõenduse alus: toetuse taotluses peab olema näidatud meetme rakendamise kavandatud kuupäev ja kestus.

3.   VALIKUKRITEERIUMID

Ainult välistamiskriteeriumi nõuetele vastavad ettepanekud loetakse abikõlblikeks ja kuuluvad hindamisele. Täidetud peavad olema kõik järgmised valikukriteeriumid:

1.   Õiguslik seisund

Taotlejad peavad esitama tõendi oma organisatsiooni õigusliku seisundi kohta.

Tõenduse alus: taotlejad peavad esitama organisatsiooni põhikirja ja ametliku registreerimistunnistuse.

2.   Finantssuutlikkus

Taotlejatel peavad olema stabiilsed ja piisavad rahastamisallikad, et tagada tegevuse jätkumine kogu projekti läbiviimise perioodil ja osalemine selle kaasrahastamises.

Tõenduse alus: taotlejad peavad esitama kasumiaruande ja bilansiaruanded kahe viimase rahandusaasta kohta.

Finantssuutlikkuse kontrollimist ei kohaldata avalik-õiguslike asutuste või rahvusvaheliste organisatsioonide suhtes, mis on loodud valitsustevaheliste kokkulepetega, või sellise organisatsiooni poolt loodud eriagentuuride suhtes.

3.   Toimevõime

Taotlejal peab olema kavandatud meetme lõpuleviimiseks vajalik ametialane suutlikkus, pädevus ja kvalifikatsioon.

Tõenduse alus: taotlejad peavad esitama organisatsiooni viimase aasta-aruande, sealhulgas tegevust ja finantsasju käsitlevad ja tehnilised üksikasjad ning projekti kaasatud organisatsioonide kõikide asjakohaste töötajate elulookirjeldused.

4.   Täiendavad dokumendid esitatakse komisjoni nõudmisel.

Nõudmise korral peavad taotlejad esitama välisauditi aruande, mille on koostanud tunnustatud audiitor ja milles kinnitatakse viimase võimaliku rahandusaasta bilanss ja hinnatakse taotleja rahalist elujõulisust.

4.   TOETUSE ANDMISE KRITEERIUMID

Ainult neid projekte, mis vastavad välistamis- ja valikukriteeriumidele, hinnatakse järgmiste toetuse andmise kriteeriumide põhjal: Konkursikutses määratakse kindlaks, kuidas tuleb rakendada allpool loetletud toetuse andmise kriteeriumeid.

1.   Projekti asjakohasus poliitiliselt a kontekstiliselt seisukohalt

| a) | Projekti osa rahvatervise programmi ja selle iga-aastane tegevuskava eesmärkide ja prioriteetide saavutamisel. |
| --- | --- |

a)

Projekti osa rahvatervise programmi ja selle iga-aastane tegevuskava eesmärkide ja prioriteetide saavutamisel.

| b) | Strateegiline asjakohasus praeguste teadmiste ja tervisenäidustuste loodetava paranemise seisukohalt. |
| --- | --- |

b)

Strateegiline asjakohasus praeguste teadmiste ja tervisenäidustuste loodetava paranemise seisukohalt.

| c) | Lisaväärtus Euroopa tasandil rahvatervise valdkonnas:






  — | mõju sihtrühmadele, pikaajaline toime ja võimalik mitmekordistav mõju, nagu korduvad, ülekantavad ja jätkusuutlikud meetmed, |
| --- | --- | --- |

c)

Lisaväärtus Euroopa tasandil rahvatervise valdkonnas:

—

mõju sihtrühmadele, pikaajaline toime ja võimalik mitmekordistav mõju, nagu korduvad, ülekantavad ja jätkusuutlikud meetmed,

| — | ELi asjaomaste tegevuspõhimõtetega vastastikuse täiendavuse, koostoime ja kokkusobivuse edendamine. |
| --- | --- |

—

ELi asjaomaste tegevuspõhimõtetega vastastikuse täiendavuse, koostoime ja kokkusobivuse edendamine.

| d) | Geograafilise ulatuse asjakohasus
  Taotlejad peavad tagama, et projekti geograafiline ulatus on selle eesmärkide seisukohalt asjakohane, selgitades abikõlblike riikide kui partnerite osa ja projektiressursside või nende esindatud sihtrühmade asjakohasust.
  Riikliku või piirkondliku mõõtmega projektid (s.t mis hõlmavad ainult ühte abikõlblikku riiki või riigi piirkonda) lükatakse tagasi. |
| --- | --- |

d)

Geograafilise ulatuse asjakohasus

Taotlejad peavad tagama, et projekti geograafiline ulatus on selle eesmärkide seisukohalt asjakohane, selgitades abikõlblike riikide kui partnerite osa ja projektiressursside või nende esindatud sihtrühmade asjakohasust.

Riikliku või piirkondliku mõõtmega projektid (s.t mis hõlmavad ainult ühte abikõlblikku riiki või riigi piirkonda) lükatakse tagasi.

| e) | Projekti sobivus sotsiaalse, kultuurilise ja poliitilise kontekstiga
  Taotlejad peavad projekti seostama kaasatud riikide või konkreetsete piirkondade olukorraga, tagades kavandatud meetmete kokkusobivuse sihtrühmade kultuuri ja vaadetega. |
| --- | --- |

e)

Projekti sobivus sotsiaalse, kultuurilise ja poliitilise kontekstiga

Taotlejad peavad projekti seostama kaasatud riikide või konkreetsete piirkondade olukorraga, tagades kavandatud meetmete kokkusobivuse sihtrühmade kultuuri ja vaadetega.

2.   Projekti tehniline kirjeldus

a)   Tõenduse alus

Taotlejad peavad esitama probleemi analüüsi ja selgelt kirjeldama kavandatud meetmete asjaolusid, mõju, tõhusust ja kohaldatavust.

b)   Sisu määratlus

Taotlejad peavad selgelt kirjeldama eesmärke ja ülesandeid, sihtrühmi, sealhulgas asjaomaseid geograafilisi tegureid, meetodeid, loodetud mõju ja tulemusi.

c)   Uuenduslik iseloom, tehniline täiendavus ja ELi tasandil olemasolevate muude meetmete dubleerimise vältimine

Taotlejad peavad selgelt kindlaks määrama projektiga nimetatud valdkonnas saavutatavad edusammud olemasoleva olukorraga võrreldes ja tagama, et projektiga ei teki osalist või täielikku dubleerimist või kattumist Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil juba täideviidud projektide ja võetud meetmetega.

d)   Hindamise strateegia

Taotlejad peavad täpselt selgitama kavandatud meetmete ja valitud näitajate laadi ja adekvaatsust.

e)   Levitamise strateegia

Taotlejad peavad täpselt selgitama visandatud strateegia ja kavandatud metoodika adekvaatsust, et tagada tulemuste ülekandmist ja levitamise jätkusuutlikkust.

3.   Projekti juhtimise ja eelarve haldamise kvaliteet

a)   Projekti kavandamine ja organisatsioon

Taotlejad peavad kirjeldama võetavaid meetmeid, ajakava ja rakendusetappe, tulemusi, ülesannete iseloomu ja jaotust ning riskianalüüsi.

b)   Organisatsiooniline suutlikkus

Taotlejad peavad kirjeldama juhtimisstruktuuri, personali pädevust, ülesandeid, projektisisest teabevahetust, otsustuste tegemist, kontrolli ja järelevalvet.

c)   Partnerluse kvaliteet

Taotlejad peavad kirjeldama kavandatud partnerlust seoses ulatuvuse, rollide ja ülesannetega, erinevate partnerite vahelisi suhteid, erinevate projektipartnerite ja võrgustiku koostoimet ja vastastikust täiendamist.

d)   Kommunikatsioonistrateegia

Taotlejad peavad kirjeldama kommunikatsioonistrateegiat planeerimise, sihtrühmade, kasutatud kanalite adekvaatsuse ja ELi kaasrahastamise seisukohalt.

e)   Üldine ja üksikasjalik eelarve

Taotlejad peavad tagama, et eelarve on asja- ja nõuetekohane, tasakaalus ja järjekindel nii projekti kui projekti konkreetsete ülesannete seisukohalt. Eelarve tuleks jaotada partnerite vahel minimaalsel mõistlikul tasemel, vältides ülemäärast killustatust.

f)   Finantsjuhtimine

Taotlejad peavad selgitama rahade liikumist, ülesandeid, aruandlus- ja kontrollimiskorda.

Iga kriteeriumirühma kaalumine tervikuna on järgmine: Iga kriteeriumirühma kuuluva üksiku kriteeriumi osatähtsus määratakse konkursikutses.

| 1. | Projekti asjakohasus poliitiliselt ja kontekstiliselt seisukohalt |
| --- | --- |

1.

Projekti asjakohasus poliitiliselt ja kontekstiliselt seisukohalt

/30

| 2. | Projekti tehniline kirjeldus |
| --- | --- |

2.

Projekti tehniline kirjeldus

/40

| 3. | Projekti juhtimise ja eelarve haldamise kvaliteet |
| --- | --- |

3.

Projekti juhtimise ja eelarve haldamise kvaliteet

/30

Maksimaalsed üldpunktid /100

Samuti sätestatakse iga kriteeriumirühma jaoks künnis ning sellest allapoole jäävad projektid lükatakse tagasi.

Pärast hindamist koostatakse rahastamiseks soovitatud ettepanekute pingerida, järjestades ettepanekud saadud punktide alusel. Sõltuvalt rahaliste vahendite olemasolust kaasrahastatakse pingerea eesotsas olevaid ettepanekuid. Ülejäänud kaasrahastamiseks soovitatud ettepanekud kantakse reservnimekirja.

---

(1)  See tähendab, et komisjon saab heaks kiita toetuse taotleja soovitud konkreetse meetme kaasrahastamist ainult kord aastas, sõltumata nimetatud meetme kestusest.

---

| 16.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/51 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/51

---

KOMISJONI OTSUS,

15. veebruar 2007,

millega muudetakse otsust 2002/300/EÜ seoses teatavate piirkondade väljajätmisega bonamioosi (Bonamia ostreae) suhtes heaks kiidetud tsoonide loetelust

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 419 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/104/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. jaanuari 1991. aasta direktiivi 91/67/EMÜ, mis käsitleb loomatervishoiunõudeid akvakultuurloomade ja -toodete turuleviimise suhtes, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 18. aprilli 2002. aasta otsuse 2002/300/EÜ (millega kehtestatakse Bonamia ostreae ja/või Marteilia refringens’i osas heakskiidetud tsoonid) (2) lisas on loetletud ühenduse piirkonnad, mida käsitatakse vabana molluskihaigustest bonamioosist (Bonamia ostreae) ja/või marteilioosist (Marteilia refringens). |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 18. aprilli 2002. aasta otsuse 2002/300/EÜ (millega kehtestatakse Bonamia ostreae ja/või Marteilia refringens’i osas heakskiidetud tsoonid) (2) lisas on loetletud ühenduse piirkonnad, mida käsitatakse vabana molluskihaigustest bonamioosist (Bonamia ostreae) ja/või marteilioosist (Marteilia refringens).

| (2) | Ühendkuningriik teavitas komisjoni juulis 2006 saabunud kirjaga, et Loch Sunartis on tuvastatud bonamioos. Seda piirkonda käsitati eelnevalt bonamioosivabana, kuid edaspidi ei saa kõnealust piirkonda sellest haigusest vabaks lugeda. |
| --- | --- |

(2)

Ühendkuningriik teavitas komisjoni juulis 2006 saabunud kirjaga, et Loch Sunartis on tuvastatud bonamioos. Seda piirkonda käsitati eelnevalt bonamioosivabana, kuid edaspidi ei saa kõnealust piirkonda sellest haigusest vabaks lugeda.

| (3) | Iirimaa teavitas komisjoni novembris 2006 saabunud kirjaga, et Lough Swillys on tuvastatud bonamioos. Seda piirkonda käsitati eelnevalt bonamioosivabana, kuid edaspidi ei saa kõnealust piirkonda sellest haigusest vabaks lugeda. |
| --- | --- |

(3)

Iirimaa teavitas komisjoni novembris 2006 saabunud kirjaga, et Lough Swillys on tuvastatud bonamioos. Seda piirkonda käsitati eelnevalt bonamioosivabana, kuid edaspidi ei saa kõnealust piirkonda sellest haigusest vabaks lugeda.

| (4) | Seetõttu tuleks otsust 2002/300/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu tuleks otsust 2002/300/EÜ vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2002/300/EÜ lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 15. veebruar 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 46, 19.2.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1).

1

(2)  EÜT L 103, 19.4.2002, lk 24. Otsust on viimati muudetud otsusega 2006/559/EÜ (ELT L 219, 10.8.2006, lk 28).

2

---

LISA

“LISA

MOLLUSKIHAIGUSTE BONAMIOOSI (BONAMIA OSTREAE) JA MARTEILIOOSI (MARTEILIA REFRINGENS) SUHTES HEAKSKIIDETUD TSOONID

1.A.   Bonamioosi suhtes heakskiidetud Iirimaa tsoonid

| — | Kogu Iirimaa rannik, välja arvatud järgmised kaheksa piirkonda:






  — | Cork Harbour, |
| --- | --- | --- |

—

Kogu Iirimaa rannik, välja arvatud järgmised kaheksa piirkonda:

—

Cork Harbour,

| — | Galway Bay, |
| --- | --- |

—

Galway Bay,

| — | Ballinakill Harbour, |
| --- | --- |

—

Ballinakill Harbour,

| — | Clew Bay, |
| --- | --- |

—

Clew Bay,

| — | Achill Sound, |
| --- | --- |

—

Achill Sound,

| — | Loughmore, Blacksod Bay, |
| --- | --- |

—

Loughmore, Blacksod Bay,

| — | Lough Foyle, |
| --- | --- |

—

Lough Foyle,

| — | Lough Swilly. |
| --- | --- |

—

Lough Swilly.

1.B.   Marteilioosi suhtes heakskiidetud Iirimaa tsoonid

| — | Kogu Iirimaa rannik. |
| --- | --- |

—

Kogu Iirimaa rannik.

2.A.   Bonamioosi suhtes heakskiidetud Ühendkuningriigi, Kanalisaarte ja Mani saare tsoonid

| — | Kogu Suurbritannia rannik, välja arvatud järgmised viis piirkonda:






  — | Cornwalli lõunarannik Lizardist Start Pointini, |
| --- | --- | --- |

—

Kogu Suurbritannia rannik, välja arvatud järgmised viis piirkonda:

—

Cornwalli lõunarannik Lizardist Start Pointini,

| — | piirkond Solenti suudmeala ümbruses Portland Billist Selsey Billini, |
| --- | --- |

—

piirkond Solenti suudmeala ümbruses Portland Billist Selsey Billini,

| — | Essexi rannikupiirkond Shoeburynessist Landguard Pointini, |
| --- | --- |

—

Essexi rannikupiirkond Shoeburynessist Landguard Pointini,

| — | piirkond Walesi edelarannikul Wooltack Pointist St. Govan’s Headini, sh Milford Haven ja Cleddau jõe ida- ja läänekalda tõusualad, |
| --- | --- |

—

piirkond Walesi edelarannikul Wooltack Pointist St. Govan’s Headini, sh Milford Haven ja Cleddau jõe ida- ja läänekalda tõusualad,

| — | Loch Sunart’i järve hõlmav piirkond ida pool lõuna-kagu suunas kulgevast teljest Maclean’s Nose’i kõige põhjapoolsema tipu ja Auliston Pointi vahel. |
| --- | --- |

—

Loch Sunart’i järve hõlmav piirkond ida pool lõuna-kagu suunas kulgevast teljest Maclean’s Nose’i kõige põhjapoolsema tipu ja Auliston Pointi vahel.

| — | Kogu Põhja-Iirimaa rannik, välja arvatud järgmine piirkond:






  — | Lough Foyle. |
| --- | --- | --- |

—

Kogu Põhja-Iirimaa rannik, välja arvatud järgmine piirkond:

—

Lough Foyle.

| — | Kogu Guernsey ja Hermi rannik. |
| --- | --- |

—

Kogu Guernsey ja Hermi rannik.

| — | Jersey saarte tsoon: koosneb padumerest ja vahetust rannikupiirkonnast, mis jääb Jersey saare keskmise tõusuveemärgi ja Jersey saare keskmise mõõnavee märgist kolme meremiili kaugusele tõmmatud kujuteldava joone vahele. Tsoon asub Saint-Malo lahes La Manche’i väina lõunaosas. |
| --- | --- |

—

Jersey saarte tsoon: koosneb padumerest ja vahetust rannikupiirkonnast, mis jääb Jersey saare keskmise tõusuveemärgi ja Jersey saare keskmise mõõnavee märgist kolme meremiili kaugusele tõmmatud kujuteldava joone vahele. Tsoon asub Saint-Malo lahes La Manche’i väina lõunaosas.

| — | Kogu Mani saare rannik. |
| --- | --- |

—

Kogu Mani saare rannik.

2.B.   Marteilioosi suhtes heakskiidetud Ühendkuningriigi, Kanalisaarte ja Mani saare tsoonid

| — | Kogu Suurbritannia rannik. |
| --- | --- |

—

Kogu Suurbritannia rannik.

| — | Kogu Põhja-Iirimaa rannik. |
| --- | --- |

—

Kogu Põhja-Iirimaa rannik.

| — | Kogu Guernsey ja Hermi rannik. |
| --- | --- |

—

Kogu Guernsey ja Hermi rannik.

| — | Jersey saarte tsoon: koosneb padumerest ja vahetust rannikupiirkonnast, mis jääb Jersey saare keskmise tõusuveemärgi ja Jersey saare keskmise mõõnavee märgist kolme meremiili kaugusele tõmmatud kujuteldava joone vahele. Tsoon asub Saint-Malo lahes, La Manche’i väina lõunaosas. |
| --- | --- |

—

Jersey saarte tsoon: koosneb padumerest ja vahetust rannikupiirkonnast, mis jääb Jersey saare keskmise tõusuveemärgi ja Jersey saare keskmise mõõnavee märgist kolme meremiili kaugusele tõmmatud kujuteldava joone vahele. Tsoon asub Saint-Malo lahes, La Manche’i väina lõunaosas.

| — | Kogu Mani saare rannik. |
| --- | --- |

—

Kogu Mani saare rannik.

3.   Bonamioosi ja marteilioosi suhtes heakskiidetud Taani tsoonid

| — | Limfjorden alates Thyborønist läänes kuni Halsini idas.” |
| --- | --- |

—

Limfjorden alates Thyborønist läänes kuni Halsini idas.”

---

| 16.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/54 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/54

---

KOMISJONI OTSUS,

15. veebruar 2007,

millega muudetakse otsuseid 2005/731/EÜ ja 2005/734/EÜ nende kohaldamisaja pikendamise suhtes

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 420 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/105/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 17. oktoobri 2005. aasta otsus 2005/731/EÜ (millega kehtestatakse täiendavad nõuded metslindude järelevalve suhtes klassikalise lindude katku avastamiseks) (2) ja komisjoni 19. oktoobri 2005. aasta otsus 2005/734/EÜ (millega kehtestatakse bio-ohutusmeetmed, et vähendada A-tüüpi gripiviiruse alatüübi H5N1 põhjustatud väga patogeense lindude gripi kandumise ohtu metslindudelt kodulindudele ja teistele vangistuses elavatele lindudele ning rajada väga ohustatud piirkondadesse varajase avastamise süsteem) kaotavad kehtivuse (3) kaotavad kehtivuse 31. detsembril 2006. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 17. oktoobri 2005. aasta otsus 2005/731/EÜ (millega kehtestatakse täiendavad nõuded metslindude järelevalve suhtes klassikalise lindude katku avastamiseks) (2) ja komisjoni 19. oktoobri 2005. aasta otsus 2005/734/EÜ (millega kehtestatakse bio-ohutusmeetmed, et vähendada A-tüüpi gripiviiruse alatüübi H5N1 põhjustatud väga patogeense lindude gripi kandumise ohtu metslindudelt kodulindudele ja teistele vangistuses elavatele lindudele ning rajada väga ohustatud piirkondadesse varajase avastamise süsteem) kaotavad kehtivuse (3) kaotavad kehtivuse 31. detsembril 2006.

| (2) | Kuna kolmandates riikides esineb veel Aasia tüvega viiruse põhjustatud lindude gripi puhanguid ning oht ühendusele ei ole vähenenud, on asjakohane pikendada nimetatud otsuste kohaldamist. |
| --- | --- |

(2)

Kuna kolmandates riikides esineb veel Aasia tüvega viiruse põhjustatud lindude gripi puhanguid ning oht ühendusele ei ole vähenenud, on asjakohane pikendada nimetatud otsuste kohaldamist.

| (3) | Seepärast tuleks otsuseid 2005/731/EÜ ja 2005/734/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks otsuseid 2005/731/EÜ ja 2005/734/EÜ vastavalt muuta.

| (4) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2005/731/EÜ artiklis 4 asendatakse kuupäev “31. detsember 2006” kuupäevaga “31. detsember 2007”.

Artikkel 2

Otsuse 2005/734/EÜ artiklis 4 asendatakse kuupäev “31. detsember 2006” kuupäevaga “31. detsember 2007”.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 15. veebruar 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2002/33/EÜ (EÜT L 315, 19.11.2002, lk 14).

1

(2)  ELT L 274, 20.10.2005, lk 93. Otsust on muudetud otsusega 2006/52/EÜ (ELT L 27, 1.2.2006, lk 17).

2

(3)  ELT L 274, 20.10.2005, lk 105. Otsust on viimati muudetud otsusega 2006/574/EÜ (ELT L 228, 22.8.2006, lk 24).

3

---

III Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

| 16.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/55 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/55

---

NÕUKOGU ÜHISMEEDE 2007/106/ÜVJP,

15. veebruar 2007,

millega pikendatakse Afganistani nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 14, artikli 18 lõiget 5 ja artikli 23 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 20. veebruaril 2006 vastu ühismeetme 2006/124/ÜVJP, millega pikendatakse Afganistani nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi (1) kuni 28. veebruarini 2007. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 20. veebruaril 2006 vastu ühismeetme 2006/124/ÜVJP, millega pikendatakse Afganistani nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi (1) kuni 28. veebruarini 2007.

| (2) | Nõukogu kiitis 7. juunil 2006 heaks Euroopa Liidu poliitika Euroopa Liidu lepingu V jaotise alusel väljapoole Euroopa Liitu operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeoleku kohta. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu kiitis 7. juunil 2006 heaks Euroopa Liidu poliitika Euroopa Liidu lepingu V jaotise alusel väljapoole Euroopa Liitu operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeoleku kohta.

| (3) | Tuginedes ühismeetme 2006/124/ÜVJP läbivaatamisele, tuleks Euroopa Liidu eriesindaja (ELi eriesindaja) volitusi 12 kuu võrra pikendada. |
| --- | --- |

(3)

Tuginedes ühismeetme 2006/124/ÜVJP läbivaatamisele, tuleks Euroopa Liidu eriesindaja (ELi eriesindaja) volitusi 12 kuu võrra pikendada.

| (4) | ELi eriesindaja rakendab oma volitusi olukorras, mis võib halvendada ja kahjustada Euroopa Liidu lepingu artiklis 11 esitatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke, |
| --- | --- |

(4)

ELi eriesindaja rakendab oma volitusi olukorras, mis võib halvendada ja kahjustada Euroopa Liidu lepingu artiklis 11 esitatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISMEETME:

Artikkel 1

Euroopa Liidu eriesindaja

Käesolevaga pikendatakse Francesc VENDRELLI volitusi Afganistani nimetatud Euroopa Liidu eriesindajana (ELi eriesindaja) kuni 29. veebruarini 2008.

Artikkel 2

Poliitilised eesmärgid

ELi eriesindaja volitused põhinevad Euroopa Liidu poliitilistel eesmärkidel Afganistanis. Eelkõige kohustub ELi eriesindaja:

| 1. | aitama kaasa ELi–Afganistani ühisdeklaratsiooni ja Afganistani kokkuleppe ning Ühendatud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) Julgeolekukomitee resolutsioonide ja muude asjaomaste ÜRO resolutsioonide rakendamisele; |
| --- | --- |

1.

aitama kaasa ELi–Afganistani ühisdeklaratsiooni ja Afganistani kokkuleppe ning Ühendatud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) Julgeolekukomitee resolutsioonide ja muude asjaomaste ÜRO resolutsioonide rakendamisele;

| 2. | ergutama Afganistani piirkondlikke ja naaberriikide osalejaid andma oma panust Afganistani rahuprotsessile ja aitama seega kaasa Afganistani riigi tugevnemisele; |
| --- | --- |

2.

ergutama Afganistani piirkondlikke ja naaberriikide osalejaid andma oma panust Afganistani rahuprotsessile ja aitama seega kaasa Afganistani riigi tugevnemisele;

| 3. | toetama ÜRO, eelkõige peasekretäri eriesindaja keskset rolli ning |
| --- | --- |

3.

toetama ÜRO, eelkõige peasekretäri eriesindaja keskset rolli ning

| 4. | toetama peasekretäri/kõrge esindaja tööd kõnealuses piirkonnas. |
| --- | --- |

4.

toetama peasekretäri/kõrge esindaja tööd kõnealuses piirkonnas.

Artikkel 3

Volitused

Kõnealuste poliitiliste eesmärkide saavutamiseks on ELi eriesindajal järgmised volitused:

| a) | edastada Euroopa Liidu arvamusi poliitiliste protsesside kohta, tuginedes Afganistani ja rahvusvahelise üldsuse vahel kokkulepitud peamistele põhimõtetele, eelkõige ELi–Afganistani ühisdeklaratsioonile ja Afganistani kokkuleppele; |
| --- | --- |

a)

edastada Euroopa Liidu arvamusi poliitiliste protsesside kohta, tuginedes Afganistani ja rahvusvahelise üldsuse vahel kokkulepitud peamistele põhimõtetele, eelkõige ELi–Afganistani ühisdeklaratsioonile ja Afganistani kokkuleppele;

| b) | luua ja hoida tihedaid kontakte Afganistani esindusinstitutsioonide, eelkõige valitsuse ja parlamendiga ning avaldada neile toetust. Samuti tuleks hoida sidemeid Afganistani poliitikute ja teiste asjaomaste osalejatega nii riigi territooriumil kui väljaspool; |
| --- | --- |

b)

luua ja hoida tihedaid kontakte Afganistani esindusinstitutsioonide, eelkõige valitsuse ja parlamendiga ning avaldada neile toetust. Samuti tuleks hoida sidemeid Afganistani poliitikute ja teiste asjaomaste osalejatega nii riigi territooriumil kui väljaspool;

| c) | hoida tihedaid kontakte asjaomaste rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonidega, eelkõige ÜRO kohalike esindajatega; |
| --- | --- |

c)

hoida tihedaid kontakte asjaomaste rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonidega, eelkõige ÜRO kohalike esindajatega;

| d) | hoida tihedaid kontakte naaberriikide ja teiste huvitatud riikidega kõnealuses piirkonnas, et arvestada Euroopa Liidu poliitikas nende arvamusi Afganistani olukorra ning nimetatud riikide ja Afganistani vahelise koostöö arendamise kohta; |
| --- | --- |

d)

hoida tihedaid kontakte naaberriikide ja teiste huvitatud riikidega kõnealuses piirkonnas, et arvestada Euroopa Liidu poliitikas nende arvamusi Afganistani olukorra ning nimetatud riikide ja Afganistani vahelise koostöö arendamise kohta;

| e) | anda teavet ELi–Afganistani ühisdeklaratsiooni ja Afganistani kokkuleppe eesmärkide saavutamiseks tehtud edusammude kohta, eelkõige järgmistes valdkondades:






  — | hea valitsemistava ja õigusriigi institutsioonide loomine; |
| --- | --- | --- |

e)

anda teavet ELi–Afganistani ühisdeklaratsiooni ja Afganistani kokkuleppe eesmärkide saavutamiseks tehtud edusammude kohta, eelkõige järgmistes valdkondades:

—

hea valitsemistava ja õigusriigi institutsioonide loomine;

| — | julgeolekusektori reformid, sh õigusasutuste, riikliku sõjaväe ja politseiteenistuse loomine; |
| --- | --- |

—

julgeolekusektori reformid, sh õigusasutuste, riikliku sõjaväe ja politseiteenistuse loomine;

| — | kõikide afgaanide inimõiguste austamine olenemata soolisest, rahvuslikust või usulisest kuuluvusest; |
| --- | --- |

—

kõikide afgaanide inimõiguste austamine olenemata soolisest, rahvuslikust või usulisest kuuluvusest;

| — | demokraatia põhimõtete, õigusriigi, vähemuste hulka kuuluvate inimeste õiguste, naiste ja laste õiguste ning rahvusvahelise õiguse põhimõtete austamine; |
| --- | --- |

—

demokraatia põhimõtete, õigusriigi, vähemuste hulka kuuluvate inimeste õiguste, naiste ja laste õiguste ning rahvusvahelise õiguse põhimõtete austamine;

| — | naiste avalikus halduses ja kodanikuühiskonnas osalemise edendamine; |
| --- | --- |

—

naiste avalikus halduses ja kodanikuühiskonnas osalemise edendamine;

| — | Afganistani rahvusvaheliste kohustuste, sh terrorismi, ebaseadusliku uimastikaubanduse ja inimkaubanduse vastasele võitlusele pühendatud rahvusvahelise koostöö austamine; |
| --- | --- |

—

Afganistani rahvusvaheliste kohustuste, sh terrorismi, ebaseadusliku uimastikaubanduse ja inimkaubanduse vastasele võitlusele pühendatud rahvusvahelise koostöö austamine;

| — | humanitaarabi andmise hõlbustamine ning pagulaste ja riigisiseselt ümberasustatud isikute nõuetekohane tagasisaatmine; |
| --- | --- |

—

humanitaarabi andmise hõlbustamine ning pagulaste ja riigisiseselt ümberasustatud isikute nõuetekohane tagasisaatmine;

| f) | aidata liikmesriikide ja komisjoniga konsulteerides tagada, et Afganistani arengule suunatud Euroopa Liidu meetmed kajastaksid liidu poliitilist lähenemisviisi; |
| --- | --- |

f)

aidata liikmesriikide ja komisjoniga konsulteerides tagada, et Afganistani arengule suunatud Euroopa Liidu meetmed kajastaksid liidu poliitilist lähenemisviisi;

| g) | osaleda koos komisjoniga aktiivselt Afganistani kokkuleppega loodud koordineerimis- ja järelevalveorganis; |
| --- | --- |

g)

osaleda koos komisjoniga aktiivselt Afganistani kokkuleppega loodud koordineerimis- ja järelevalveorganis;

| h) | anda teavet Euroopa Liidu osalemise ja seisukohtade kohta Afganistani käsitlevatel rahvusvahelistel konverentsidel. |
| --- | --- |

h)

anda teavet Euroopa Liidu osalemise ja seisukohtade kohta Afganistani käsitlevatel rahvusvahelistel konverentsidel.

Artikkel 4

Volituste rakendamine

1.   ELi eriesindaja vastutab volituste täitmise eest, tegutsedes peasekretäri/kõrge esindaja alluvuses ja temalt saadud tegevusjuhiste kohaselt. ELi eriesindaja annab kõigist kuludest aru komisjonile.

2.   Poliitika- ja julgeolekukomiteel on eriesindajaga eelissidemed ning ta on ELi eriesindaja peamine kontaktorgan nõukogus. Poliitika- ja julgeolekukomitee annab ELi eriesindajale tema volituste raames strateegilisi juhtnööre ja poliitilisi suuniseid.

Artikkel 5

Rahastamine

1.   Lähtesumma ELi eriesindaja volitustega seotud kulude katmiseks ajavahemikul 1. märtsist 2007 kuni 29. veebruarini 2008 on 2 450 000 EUR.

2.   Kulusid, mida rahastatakse lõikes 1 sätestatud summadest, hallatakse vastavalt Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele selle erandiga, et ükski eelrahastamise vahend ei jää ühenduse omandisse.

3.   Kulude haldamise kohta sõlmitakse ELi eriesindaja ja komisjoni vahel leping. Kulusid rahastatakse alates 1. märtsist 2007.

4.   Eesistujariik, komisjon ja/või liikmesriigid osutavad piirkonnas ELi eriesindajale vastavalt vajadusele logistilist abi.

Artikkel 6

Meeskonna moodustamine

1.   Oma volituste ja eraldatud rahaliste vahendite piires vastutab ELi eriesindaja oma meeskonna moodustamise eest, konsulteerides sealjuures eesistujariigiga, keda abistab peasekretär/kõrge esindaja, ning tehes tihedat koostööd komisjoniga. ELi eriesindaja teavitab eesistujariiki ja komisjoni oma meeskonna lõplikust koosseisust.

2.   Liikmesriigid ja Euroopa Liidu institutsioonid võivad teha ettepaneku mõne isikkoosseisu liikme lähetamiseks ELi eriesindaja juurde. Liikmesriigi või Euroopa Liidu institutsiooni poolt ELi eriesindaja juurde lähetatud isikkoosseisu liikme töötasu katab vastavalt kas asjaomane liikmesriik või Euroopa Liidu institutsioon.

3.   Kõik A-kategooria ametikohad, mida lähetamine ei hõlma, kuulutab vastavalt vajadusele välja nõukogu peasekretariaat ning neist teatatakse samuti liikmesriikidele ning institutsioonidele, et värvata parima kvalifikatsiooniga kandidaate.

4.   ELi eriesindaja missiooni ja tema isikkoosseisu moodustamiseks ja sujuvaks toimimiseks vajalikud privileegid, immuniteedid ja muud tagatised määratakse kindlaks poolte vahel. Liikmesriigid ja komisjon annavad selleks kogu vajaliku toetuse.

Artikkel 7

Julgeolek

1.   ELi eriesindaja ja tema meeskonna liikmed peavad kinni nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsusega 2001/264/EÜ (millega võetakse vastu nõukogu julgeolekueeskirjad) (2) kehtestatud julgeolekupõhimõtetest ja miinimumstandarditest, eelkõige ELi salastatud teabe käsitlemisel.

2.   ELi eriesindaja võtab seoses isikkooseisu julgeolekuga vastavalt oma volitustele ja julgeoleku olukorrale tema geograafilises vastutusalas oma otsesesse alluvusse kuuluvate isikkoosseisu liikmete julgeoleku eesmärgil kõik otstarbekad meetmed kooskõlas Euroopa Liidu poliitikaga Euroopa Liidu lepingu V jaotise alusel väljapoole Euroopa Liitu operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeoleku kohta, tegutsedes eelkõige järgmiselt:

| i) | koostades nõukogu peasekretariaadilt saadud juhiste alusel missioonile eriomase julgeolekukava, mis sisaldab muu hulgas missioonile eriomaseid füüsilisi, organisatsioonilisi ja protseduurilisi julgeolekumeetmeid ning millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda missiooni piirkonda ja piirkonnas, julgeoleku alaste juhtumite ohjamist, ja missiooni situatsiooni- ja evakueerimisplaani; |
| --- | --- |

i)

koostades nõukogu peasekretariaadilt saadud juhiste alusel missioonile eriomase julgeolekukava, mis sisaldab muu hulgas missioonile eriomaseid füüsilisi, organisatsioonilisi ja protseduurilisi julgeolekumeetmeid ning millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda missiooni piirkonda ja piirkonnas, julgeoleku alaste juhtumite ohjamist, ja missiooni situatsiooni- ja evakueerimisplaani;

| ii) | tagades missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole Euroopa Liitu lähetatud isikkooseisu liikmetele; |
| --- | --- |

ii)

tagades missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole Euroopa Liitu lähetatud isikkooseisu liikmetele;

| iii) | tagades, et kõik tema meeskonna väljapoole Euroopa Liitu lähetatavad liikmed, sealhulgas isikkoosseisu kohalikud liikmed, on saanud enne missioonipiirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb nõukogu peasekretariaadi kindlaks määratud missiooni riskiastmele; |
| --- | --- |

iii)

tagades, et kõik tema meeskonna väljapoole Euroopa Liitu lähetatavad liikmed, sealhulgas isikkoosseisu kohalikud liikmed, on saanud enne missioonipiirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb nõukogu peasekretariaadi kindlaks määratud missiooni riskiastmele;

| iv) | tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel tehtud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ja esitades kirjalikke aruandeid nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta peasekretärile/kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile esitatavate vahearuannete ja volituste rakendamist käsitlevate aruannete raames; |
| --- | --- |

iv)

tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel tehtud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ja esitades kirjalikke aruandeid nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta peasekretärile/kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile esitatavate vahearuannete ja volituste rakendamist käsitlevate aruannete raames;

| v) | tagades vastavalt vajadusele ja käsuliinis oma vastutuste piires, et võetakse ühtne lähenemisviis isikkoosseisu julgeoleku tagamiseks seoses kõikide ELi üksustega, kes osalevad tema piirkondlikus vastutusalas toimuvates kriisiohjamise operatsioonides. |
| --- | --- |

v)

tagades vastavalt vajadusele ja käsuliinis oma vastutuste piires, et võetakse ühtne lähenemisviis isikkoosseisu julgeoleku tagamiseks seoses kõikide ELi üksustega, kes osalevad tema piirkondlikus vastutusalas toimuvates kriisiohjamise operatsioonides.

Artikkel 8

Aruandlus

Üldjuhul annab ELi eriesindaja isiklikult aru peasekretärile/kõrgele esindajale ning poliitika- ja julgeolekukomiteele ja võib aru anda ka asjaomasele töörühmale. Korrapärased kirjalikud aruanded saadetakse peasekretärile/kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile. Peasekretäri/kõrge esindaja ning poliitika- ja julgeolekukomitee soovitusel võib ELi eriesindaja aru anda üldasjade ja välissuhete nõukogule.

Artikkel 9

Kooskõlastamine

Euroopa Liidu välistegevuse järjepidevuse tagamiseks kooskõlastatakse ELi eriesindaja tegevus peasekretäri/kõrge esindaja, eesistujariigi ja komisjoni tegevusega. ELi eriesindaja korraldab korrapäraselt teabekoosolekuid liikmesriikide esindustele ja komisjoni delegatsioonidele. Kohapeal toimub tihe koostöö eesistujariigiga, komisjoniga ning esinduste juhtidega, kes teevad kõik endast sõltuva, et aidata ELi eriesindajat tema volituste rakendamisel. ELi eriesindaja teeb samuti koostööd Kesk-Aasiasse nimetatud ELi eriesindajaga ning kohapeal asuvate rahvusvaheliste ja piirkondlike osalejatega.

Artikkel 10

Läbivaatamine

Käesoleva ühismeetme rakendamine ja selle vastavus teiste Euroopa Liidu meetmetega kõnealuses piirkonnas vaadatakse korrapäraselt läbi. ELi eriesindaja esitab peasekretärile/kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile enne 2007. aasta juuni lõppu eduaruande ja 2007. aasta novembri keskpaigaks täieliku aruande volituste täitmise kohta. Nimetatud aruanded on aluseks ühismeetme hindamisel asjaomaste töörühmade ning poliitika- ja julgeolekukomitee poolt. ELi eriesindaja tegevuse üldisi prioriteete silmas pidades annab kõrge esindaja poliitika- ja julgeolekukomiteele soovitusi, et võtta vastu nõukogu otsus volituste uuendamise, muutmise või lõpetamise kohta.

Artikkel 11

Jõustumine

Käesolev ühismeede jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 12

Avaldamine

Käesolev ühismeede avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 15. veebruar 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

W. SCHÄUBLE

---

(1)  ELT L 49, 21.2.2006, lk 21.

1

(2)  EÜT L 101, 11.4.2001, lk 1. Otsust on viimati muudetud otsusega 2005/952/EÜ (ELT L 346, 29.12.2005, lk 18).

2

---

| 16.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/59 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/59

---

NÕUKOGU ÜHISMEEDE 2007/107/ÜVJP,

15. veebruar 2007,

millega nimetatakse Euroopa Liidu eriesindaja Moldova Vabariigis

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 14, artikli 18 lõiget 5 ja artikli 23 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 20. veebruaril 2006 vastu ühismeetme 2006/120/ÜVJP, millega pikendatakse Moldovasse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi. (1) |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 20. veebruaril 2006 vastu ühismeetme 2006/120/ÜVJP, millega pikendatakse Moldovasse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi. (1)

| (2) | Nõukogu kiitis 7. juunil 2006 heaks Euroopa Liidu poliitika Euroopa Liidu lepingu V jaotise alusel väljapoole Euroopa Liitu operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeoleku kohta. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu kiitis 7. juunil 2006 heaks Euroopa Liidu poliitika Euroopa Liidu lepingu V jaotise alusel väljapoole Euroopa Liitu operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeoleku kohta.

| (3) | Tuginedes ühismeetme 2006/120/ÜVJP läbivaatamisele, tuleks Euroopa Liidu eriesindaja (ELi eriesindaja) volitusi 12 kuu võrra pikendada. |
| --- | --- |

(3)

Tuginedes ühismeetme 2006/120/ÜVJP läbivaatamisele, tuleks Euroopa Liidu eriesindaja (ELi eriesindaja) volitusi 12 kuu võrra pikendada.

| (4) | Adriaan Jacobovits de Szeged on peasekretäri/kõrget esindajat teavitanud oma kavatsusest 2007. aasta veebruari lõpus ametist lahkuda. Seega tuleks alates 1. märtsist 2007 ametisse nimetada uus ELi eriesindaja. |
| --- | --- |

(4)

Adriaan Jacobovits de Szeged on peasekretäri/kõrget esindajat teavitanud oma kavatsusest 2007. aasta veebruari lõpus ametist lahkuda. Seega tuleks alates 1. märtsist 2007 ametisse nimetada uus ELi eriesindaja.

| (5) | 31. jaanuaril 2007 soovitas peasekretär/kõrge esindaja nimetada Kálmán MIZSEI uueks ELi eriesindajaks Moldova Vabariigis. |
| --- | --- |

(5)

31. jaanuaril 2007 soovitas peasekretär/kõrge esindaja nimetada Kálmán MIZSEI uueks ELi eriesindajaks Moldova Vabariigis.

| (6) | ELi eriesindaja rakendab oma volitusi olukorras, mis võib halvendada ja kahjustada Euroopa Liidu lepingu artiklis 11 esitatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke, |
| --- | --- |

(6)

ELi eriesindaja rakendab oma volitusi olukorras, mis võib halvendada ja kahjustada Euroopa Liidu lepingu artiklis 11 esitatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISMEETME:

Artikkel 1

Ametisse nimetamine

Käesolevaga nimetatakse Kálmán MIZSEI ELi eriesindajaks (ELi eriesindaja) Moldova Vabariigis alates 1. märtsist 2007 kuni 29. veebruarini 2008.

Artikkel 2

Poliitilised eesmärgid

1.   ELi eriesindaja volitused põhinevad Euroopa Liidu poliitilistel eesmärkidel Moldova Vabariigis. Kõnealused eesmärgid hõlmavad järgmist:

| a) | aidata kaasa Transnistria konflikti rahumeelsele lahendamisele ja sellele, et see lahendus oleks püsiv, austades Moldova Vabariigi suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust tema rahvusvaheliselt tunnustatud piires; |
| --- | --- |

a)

aidata kaasa Transnistria konflikti rahumeelsele lahendamisele ja sellele, et see lahendus oleks püsiv, austades Moldova Vabariigi suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust tema rahvusvaheliselt tunnustatud piires;

| b) | aidata tugevdada demokraatiat, õigusriiki ning kõikide Moldova Vabariigi kodanike inimõiguste ja põhivabaduste austamist; |
| --- | --- |

b)

aidata tugevdada demokraatiat, õigusriiki ning kõikide Moldova Vabariigi kodanike inimõiguste ja põhivabaduste austamist;

| c) | edendada ühistel väärtustel ja huvidel põhinevaid häid ja tihedaid suhteid Moldova Vabariigi ja Euroopa Liidu vahel vastavalt Euroopa naabruspoliitika tegevuskavas sätestatule; |
| --- | --- |

c)

edendada ühistel väärtustel ja huvidel põhinevaid häid ja tihedaid suhteid Moldova Vabariigi ja Euroopa Liidu vahel vastavalt Euroopa naabruspoliitika tegevuskavas sätestatule;

| d) | aidata tõkestada Moldova Vabariigist ja Moldova Vabariigi kaudu toimuvat inimkaubandust ja ebaseaduslikku äri relvade ning muude kaupadega; |
| --- | --- |

d)

aidata tõkestada Moldova Vabariigist ja Moldova Vabariigi kaudu toimuvat inimkaubandust ja ebaseaduslikku äri relvade ning muude kaupadega;

| e) | aidata kaasa stabiilsuse ja koostöö tugevdamisele kõnealuses piirkonnas; |
| --- | --- |

e)

aidata kaasa stabiilsuse ja koostöö tugevdamisele kõnealuses piirkonnas;

| f) | edendada Euroopa Liidu tõhusust ja nähtavust Moldova Vabariigis ja kõnealuses piirkonnas; |
| --- | --- |

f)

edendada Euroopa Liidu tõhusust ja nähtavust Moldova Vabariigis ja kõnealuses piirkonnas;

| g) | parandada esmajoones ELi piirikontrolli missiooni abil piiri- ja tollikontrolli tõhusust ja piirivalvetegevust Moldova Vabariigis ja Ukrainas nende ühisel piiril, keskendudes eriti Transnistria piirilõigule. |
| --- | --- |

g)

parandada esmajoones ELi piirikontrolli missiooni abil piiri- ja tollikontrolli tõhusust ja piirivalvetegevust Moldova Vabariigis ja Ukrainas nende ühisel piiril, keskendudes eriti Transnistria piirilõigule.

2.   ELi eriesindaja toetab peasekretäri/kõrge esindaja tegevust Moldova Vabariigis ja kõnealuses piirkonnas ning teeb tihedat koostööd eesistujariigiga, ELi missioonide juhtidega ja komisjoniga.

Artikkel 3

Volitused

1.   Kõnealuste poliitiliste eesmärkide saavutamiseks on ELi eriesindajal järgmised volitused:

| a) | suurendada Euroopa Liidu panust Transnistria konflikti lahendamisel vastavalt Euroopa Liidu heakskiidetud poliitilistele eesmärkidele ja tihedas koostöös OSCEga, esindades Euroopa Liitu sobival viisil ja kokkulepitud foorumitel ning arendades ja säilitades tihedaid sidemeid kõigi asjaomaste osapooltega; |
| --- | --- |

a)

suurendada Euroopa Liidu panust Transnistria konflikti lahendamisel vastavalt Euroopa Liidu heakskiidetud poliitilistele eesmärkidele ja tihedas koostöös OSCEga, esindades Euroopa Liitu sobival viisil ja kokkulepitud foorumitel ning arendades ja säilitades tihedaid sidemeid kõigi asjaomaste osapooltega;

| b) | aidata vajadusel ette valmistada Euroopa Liidu panust konflikti võimalikul lahendamisel; |
| --- | --- |

b)

aidata vajadusel ette valmistada Euroopa Liidu panust konflikti võimalikul lahendamisel;

| c) | jälgida tähelepanelikult poliitilisi arenguid Moldova Vabariigis, sealhulgas Transnistria piirkonnas, arendades ja säilitades tihedaid kontakte Moldova Vabariigi valitsusega ja teiste riiklike osapooltega, ning pakkuda vajadusel Euroopa Liidu nõu ja abi; |
| --- | --- |

c)

jälgida tähelepanelikult poliitilisi arenguid Moldova Vabariigis, sealhulgas Transnistria piirkonnas, arendades ja säilitades tihedaid kontakte Moldova Vabariigi valitsusega ja teiste riiklike osapooltega, ning pakkuda vajadusel Euroopa Liidu nõu ja abi;

| d) | aidata edasi arendada Euroopa Liidu poliitikat, mis käsitleb Moldova Vabariiki ja kõnealust piirkonda, eelkõige konfliktide ennetamise ja lahendamise osas; |
| --- | --- |

d)

aidata edasi arendada Euroopa Liidu poliitikat, mis käsitleb Moldova Vabariiki ja kõnealust piirkonda, eelkõige konfliktide ennetamise ja lahendamise osas;

| e) | ELi eriesindaja kõrgetasemelise poliitilise nõuniku juhitava tugirühma abil:






  i) | saada poliitiline ülevaade Moldova ja Ukraina vahelise riigipiiriga seotud arengute ja tegevuste kohta; |
| --- | --- | --- |

e)

ELi eriesindaja kõrgetasemelise poliitilise nõuniku juhitava tugirühma abil:

i)

saada poliitiline ülevaade Moldova ja Ukraina vahelise riigipiiriga seotud arengute ja tegevuste kohta;

| ii) | analüüsida Moldova Vabariigi ja Ukraina poliitilist kaasatust piirivalve parandamises; |
| --- | --- |

ii)

analüüsida Moldova Vabariigi ja Ukraina poliitilist kaasatust piirivalve parandamises;

| iii) | edendada Moldova ja Ukraina vahelist koostööd piiriküsimuste alal, mille eesmärk on ka eeltingimuste loomine Transnistria konflikti lahendamiseks; |
| --- | --- |

iii)

edendada Moldova ja Ukraina vahelist koostööd piiriküsimuste alal, mille eesmärk on ka eeltingimuste loomine Transnistria konflikti lahendamiseks;

| f) | aidata kaasa inimõigusi käsitleva Euroopa Liidu poliitika ja inimõigusi käsitlevate Euroopa Liidu suuniste rakendamisele, eriti konfliktidest mõjutatud piirkondades asuvate laste ja naiste osas, eelkõige nende olukorra arengut jälgides ja käsitledes. |
| --- | --- |

f)

aidata kaasa inimõigusi käsitleva Euroopa Liidu poliitika ja inimõigusi käsitlevate Euroopa Liidu suuniste rakendamisele, eriti konfliktidest mõjutatud piirkondades asuvate laste ja naiste osas, eelkõige nende olukorra arengut jälgides ja käsitledes.

2.   Oma volituste täitmisel hoiab ELi eriesindaja end jätkuvalt kursis kõigi ELi tegevustega, eelkõige Euroopa naabruspoliitika tegevuskava asjaomaste aspektidega.

Artikkel 4

Volituste rakendamine

1.   ELi eriesindaja vastutab volituste täitmise eest, tegutsedes peasekretäri/kõrge esindaja alluvuses ja temalt saadud tegevusjuhiste kohaselt. ELi eriesindaja annab kõigist kuludest aru komisjonile.

2.   Poliitika- ja julgeolekukomiteel on eriesindajaga eelissidemed ning ta on eriesindaja peamine kontaktorgan nõukogus. Poliitika- ja julgeolekukomitee annab ELi eriesindajale tema volituste raames strateegilisi juhtnööre ja poliitilisi suuniseid.

Artikkel 5

Rahastamine

1.   Lähtesumma ELi eriesindaja volitustega seotud kulude katmiseks ajavahemikul 1. märtsist 2007 kuni 29. veebruarini 2008 on 1 100 000 EUR.

2.   Kulusid, mida rahastatakse lõikes 1 sätestatud summadest, hallatakse vastavalt eelarve suhtes kohaldatavatele Euroopa Liidu menetlustele ja eeskirjadele selle erandiga, et eelrahastamise vahendid ei jää ühenduse omandisse.

3.   Kulude haldamise kohta sõlmitakse ELi eriesindaja ja komisjoni vahel leping. Kulusid rahastatakse alates 1. märtsist 2007.

4.   Eesistujariik, komisjon ja/või liikmesriigid osutavad piirkonnas ELi eriesindajale vastavalt vajadusele logistilist abi.

Artikkel 6

Meeskonna moodustamine

1.   Oma volituste ja eraldatud rahaliste vahendite piires vastutab ELi eriesindaja oma meeskonna moodustamise eest, konsulteerides sealjuures eesistujariigiga, keda abistab peasekretär / kõrge esindaja, ning tehes tihedat koostööd komisjoniga. ELi eriesindaja teavitab eesistujariiki ja komisjoni oma meeskonna lõplikust koosseisust.

2.   Liikmesriigid ja Euroopa Liidu institutsioonid võivad teha ettepaneku isikkoosseisu liikmete lähetamiseks ELi eriesindaja juurde. Liikmesriigi või Euroopa Liidu institutsiooni poolt ELi eriesindaja juurde lähetatud isikkoosseisu liikmete töötasu katab vastavalt kas asjaomane liikmesriik või Euroopa Liidu institutsioon.

3.   Kõik A-kategooria ametikohad, mida lähetamine ei hõlma, kuulutab vastavalt vajadusele välja nõukogu peasekretariaat ning neist teatatakse samuti liikmesriikidele ning Euroopa Liidu institutsioonidele, et värvata parima kvalifikatsiooniga kandidaate.

4.   ELi eriesindaja missiooni ja tema isikkoosseisu moodustamiseks ja sujuvaks toimimiseks vajalikud privileegid, immuniteedid ja muud tagatised määratakse kindlaks poolte vahel. Liikmesriigid ja komisjon annavad selleks kogu vajaliku toetuse.

Artikkel 7

Julgeolek

1.   ELi eriesindaja ja tema meeskonna liikmed peavad kinni nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsusega 2001/264/EÜ (millega võetakse vastu nõukogu julgeolekueeskirjad) (2) kehtestatud julgeolekupõhimõtetest ja miinimumstandarditest, eelkõige ELi salastatud teabe käsitlemisel.

2.   ELi eriesindaja võtab seoses isikkooseisu julgeolekuga vastavalt oma volitustele ja julgeoleku olukorrale tema geograafilises vastutusalas oma otsesesse alluvusse kuuluvate isikkoosseisu liikmete julgeoleku eesmärgil kõik otstarbekad meetmed kooskõlas Euroopa Liidu poliitikaga Euroopa Liidu lepingu V jaotise alusel väljapoole Euroopa Liitu operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeoleku kohta, tegutsedes eelkõige järgmiselt:

| a) | koostades nõukogu peasekretariaadilt saadud juhiste alusel missioonile eriomase julgeolekukava, mis sisaldab muu hulgas missioonile eriomaseid füüsilisi, organisatsioonilisi ja protseduurilisi julgeolekumeetmeid ning millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda missiooni piirkonda ja piirkonnas, julgeoleku alaste juhtumite ohjamist, ja missiooni situatsiooni- ja evakueerimisplaani; |
| --- | --- |

a)

koostades nõukogu peasekretariaadilt saadud juhiste alusel missioonile eriomase julgeolekukava, mis sisaldab muu hulgas missioonile eriomaseid füüsilisi, organisatsioonilisi ja protseduurilisi julgeolekumeetmeid ning millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda missiooni piirkonda ja piirkonnas, julgeoleku alaste juhtumite ohjamist, ja missiooni situatsiooni- ja evakueerimisplaani;

| b) | tagades missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole Euroopa Liitu lähetatud isikkooseisu liikmetele; |
| --- | --- |

b)

tagades missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole Euroopa Liitu lähetatud isikkooseisu liikmetele;

| c) | tagades, et kõik tema meeskonna väljapoole Euroopa Liitu lähetatavad liikmed, sealhulgas isikkoosseisu kohalikud liikmed, on saanud enne missioonipiirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb nõukogu peasekretariaadi kindlaks määratud missiooni riskiastmele; |
| --- | --- |

c)

tagades, et kõik tema meeskonna väljapoole Euroopa Liitu lähetatavad liikmed, sealhulgas isikkoosseisu kohalikud liikmed, on saanud enne missioonipiirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb nõukogu peasekretariaadi kindlaks määratud missiooni riskiastmele;

| d) | tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel tehtud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ja esitades kirjalikke aruandeid nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta peasekretärile/kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile esitatavate vahearuannete ja volituste rakendamist käsitlevate aruannete raames; |
| --- | --- |

d)

tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel tehtud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ja esitades kirjalikke aruandeid nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta peasekretärile/kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile esitatavate vahearuannete ja volituste rakendamist käsitlevate aruannete raames;

| e) | tagades vastavalt vajadusele ja käsuliinis oma vastutuste piires, et võetakse ühtne lähenemisviis isikkoosseisu julgeoleku tagamiseks seoses kõikide Euroopa Liidu üksustega, kes osalevad tema piirkondlikus vastutusalas toimuvates kriisiohjamise operatsioonides. |
| --- | --- |

e)

tagades vastavalt vajadusele ja käsuliinis oma vastutuste piires, et võetakse ühtne lähenemisviis isikkoosseisu julgeoleku tagamiseks seoses kõikide Euroopa Liidu üksustega, kes osalevad tema piirkondlikus vastutusalas toimuvates kriisiohjamise operatsioonides.

Artikkel 8

Aruandlus

Üldjuhul annab ELi eriesindaja isiklikult aru peasekretärile/kõrgele esindajale ning poliitika- ja julgeolekukomiteele ja võib aru anda ka asjaomasele töörühmale. Korrapärased kirjalikud aruanded saadetakse peasekretärile/kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile. Peasekretäri/kõrge esindaja ning poliitika- ja julgeolekukomitee soovitusel võib ELi eriesindaja aru anda üldasjade ja välissuhete nõukogule.

Artikkel 9

Kooskõlastamine

1.   Euroopa Liidu välistegevuse järjepidevuse tagamiseks kooskõlastatakse ELi eriesindaja tegevus peasekretäri/kõrge esindaja, eesistujariigi ja komisjoni tegevusega. ELi eriesindaja korraldab korrapäraselt teabekoosolekuid liikmesriikide esindustele ja komisjoni delegatsioonidele. Kohapeal toimub tihe koostöö eesistujariigiga, komisjoniga ning esinduste juhtidega, kes teevad kõik endast sõltuva, et aidata ELi eriesindajat tema volituste täitmisel. ELi eriesindaja teeb koostööd ka teiste kohapealsete rahvusvaheliste ja piirkondlike osalejatega.

2.   Nõukogu ja komisjon tagavad kumbki oma sellekohaste volituste piires käesoleva ühismeetme ning ühenduse välistegevuse rakendamise järjepidevuse kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 3 teise lõiguga. Nõukogu ja komisjon teevad sel eesmärgil koostööd.

Artikkel 10

Läbivaatamine

Käesoleva ühismeetme rakendamine ja selle vastavus teiste Euroopa Liidu meetmetega kõnealuses regioonis vaadatakse korrapäraselt läbi. ELi eriesindaja esitab peasekretärile/kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile enne 2007. aasta juuni lõppu eduaruande ja 2007. aasta novembri keskpaigaks täieliku aruande volituste täitmise kohta. Nimetatud aruanded on aluseks ühismeetme hindamisel asjaomaste töörühmade ning poliitika- ja julgeolekukomitee poolt. ELi eriesindaja tegevuse üldisi prioriteete silmas pidades annab peasekretär/kõrge esindaja poliitika- ja julgeolekukomiteele soovitusi nõukogu otsuse vastuvõtmiseks volituste pikendamise, muutmise või lõpetamise kohta.

Artikkel 11

Jõustumine

Käesolev ühismeede jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 12

Avaldamine

Käesolev ühismeede avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 15. veebruar 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

W. SCHÄUBLE

---

(1)  ELT L 49, 21.2.2006, lk 11.

1

(2)  EÜT L 101, 11.4.2001, lk 1. Otsust on viimati muudetud otsusega 2005/952/EÜ (ELT L 346, 29.12.2005, lk 18).

2

---

| 16.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/63 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/63

---

NÕUKOGU ÜHISMEEDE 2007/108/ÜVJP,

15. veebruar 2007,

millega pikendatakse Sudaani nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 14, artikli 18 lõiget 5 ja artikli 23 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 5. juulil 2006 vastu ühismeetme 2006/468/ÜVJP, millega uuendatakse Sudaani nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi ja vaadatakse need üle. (1) |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 5. juulil 2006 vastu ühismeetme 2006/468/ÜVJP, millega uuendatakse Sudaani nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi ja vaadatakse need üle. (1)

| (2) | Euroopa Liit on võtnud algusest peale diplomaatilisel ja poliitilisel tasandil aktiivselt osa rahvusvahelistest jõupingutustest Darfuri kriisi ohjamisel ja lahendamisel. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Liit on võtnud algusest peale diplomaatilisel ja poliitilisel tasandil aktiivselt osa rahvusvahelistest jõupingutustest Darfuri kriisi ohjamisel ja lahendamisel.

| (3) | Euroopa Liit soovib tugevdada oma poliitilist rolli kriisis, millega on seotud suur hulk kohalikke, piirkondlikke ja rahvusvahelisi osalejaid ning säilitada kooskõla ühelt poolt Aafrika Liidu juhitavale kriisiohjamisele Darfuris antava liidu abi ja teiselt poolt Sudaaniga arendatavate üldiste poliitiliste suhete vahel, sealhulgas seoses üldise rahukokkuleppe rakendamisega Sudaani valitsuse ning Sudaani rahvavabastusliikumise/armee (SPLM/A) vahel. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Liit soovib tugevdada oma poliitilist rolli kriisis, millega on seotud suur hulk kohalikke, piirkondlikke ja rahvusvahelisi osalejaid ning säilitada kooskõla ühelt poolt Aafrika Liidu juhitavale kriisiohjamisele Darfuris antava liidu abi ja teiselt poolt Sudaaniga arendatavate üldiste poliitiliste suhete vahel, sealhulgas seoses üldise rahukokkuleppe rakendamisega Sudaani valitsuse ning Sudaani rahvavabastusliikumise/armee (SPLM/A) vahel.

| (4) | Sudaani valitsus ja erinevad mässulised rühmitused sõlmisid 5. mail 2006. aastal Abujas Darfuri rahukokkuleppe. Liit toetab püüdlusi laiendada mässuliste rühmituste seas toetust Darfuri rahukokkuleppele, mis on osaks kõikehõlmavast poliitilisest protsessist, mis on endiselt eeltingimuseks kestvale rahule ja turvalisusele ning miljonite inimeste kannatuste lõppemisele Darfuris. Euroopa Liidu eriesindaja (ELi eriesindaja) ülesannete puhul tuleks võtta täielikult arvesse liidu rolli rahulepingu rakendamisel, sealhulgas seoses Darfur-Darfur dialoogi arendamise ja konsultatsiooniprotsessiga. |
| --- | --- |

(4)

Sudaani valitsus ja erinevad mässulised rühmitused sõlmisid 5. mail 2006. aastal Abujas Darfuri rahukokkuleppe. Liit toetab püüdlusi laiendada mässuliste rühmituste seas toetust Darfuri rahukokkuleppele, mis on osaks kõikehõlmavast poliitilisest protsessist, mis on endiselt eeltingimuseks kestvale rahule ja turvalisusele ning miljonite inimeste kannatuste lõppemisele Darfuris. Euroopa Liidu eriesindaja (ELi eriesindaja) ülesannete puhul tuleks võtta täielikult arvesse liidu rolli rahulepingu rakendamisel, sealhulgas seoses Darfur-Darfur dialoogi arendamise ja konsultatsiooniprotsessiga.

| (5) | Liit on andnud Aafrika Liidu missioonile Sudaani Darfuri piirkonnas (AMIS) planeerimis- ja juhtimistoetuse, rahastamise ning logistika vallas märkimisväärsel hulgal abi. |
| --- | --- |

(5)

Liit on andnud Aafrika Liidu missioonile Sudaani Darfuri piirkonnas (AMIS) planeerimis- ja juhtimistoetuse, rahastamise ning logistika vallas märkimisväärsel hulgal abi.

| (6) | ÜRO Julgeolekunõukogu võttis rahvusvahelise humanitaarõiguse ja inimõiguste rikkumisi Darfuris käsitlevale rahvusvahelise uurimiskomisjoni aruandele tuginedes 31. märtsil 2005 vastu resolutsiooni 1593 (2005), millega antakse Darfuris valitseva olukorra lahendamine üle Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule. |
| --- | --- |

(6)

ÜRO Julgeolekunõukogu võttis rahvusvahelise humanitaarõiguse ja inimõiguste rikkumisi Darfuris käsitlevale rahvusvahelise uurimiskomisjoni aruandele tuginedes 31. märtsil 2005 vastu resolutsiooni 1593 (2005), millega antakse Darfuris valitseva olukorra lahendamine üle Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule.

| (7) | ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 31. augustil 2006 vastu resolutsiooni 1706 (2006), millega tehakse ÜRO missioonile Sudaanis (UNMIS) ülesandeks tõhustada oma kohalolekut Darfuris ning võtta koos Aafrika Liiduga meetmeid, et tugevdada Aafrika Liidu missiooni Darfuris (AMIS) ÜRO ressursse kasutades. Selle otsuse rakendamise eesmärgil pidasid ÜRO, Aafrika Liit ja Sudaani valitsus Addis Abebas 16. novembril 2006 kõrgetasemelisi konsultatsioone. Osalejad leppisid kokku ÜRO poolt AMISele osutatava toetuse kolmeetapilises lähenemisviisis, mille tulemusel moodustuvad Aafrika Liidu ja ÜRO ühendväed. |
| --- | --- |

(7)

ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 31. augustil 2006 vastu resolutsiooni 1706 (2006), millega tehakse ÜRO missioonile Sudaanis (UNMIS) ülesandeks tõhustada oma kohalolekut Darfuris ning võtta koos Aafrika Liiduga meetmeid, et tugevdada Aafrika Liidu missiooni Darfuris (AMIS) ÜRO ressursse kasutades. Selle otsuse rakendamise eesmärgil pidasid ÜRO, Aafrika Liit ja Sudaani valitsus Addis Abebas 16. novembril 2006 kõrgetasemelisi konsultatsioone. Osalejad leppisid kokku ÜRO poolt AMISele osutatava toetuse kolmeetapilises lähenemisviisis, mille tulemusel moodustuvad Aafrika Liidu ja ÜRO ühendväed.

| (8) | Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu kinnitas Addis Abeba konsultatsiooni järeldused ning otsustas pikendada AMISe volitusi 6 kuu võrra kuni 30. juunini 2007, jättes endale õiguse need üle vaadata ja tugineda rahaliste vahendite kättesaadavusele. Euroopa Ülemkogu nõustus 15. detsembril 2006 laiendada Euroopa Liidu tsiviil-sõjalist toetustegevust AMISe toetamiseks. Seetõttu on jätkuvalt nõutav asjakohane poliitiline koostöö Aafrika Liidu, ÜRO ja Sudaani valitsusega ning konkreetne kooskõlastamisvõime. |
| --- | --- |

(8)

Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu kinnitas Addis Abeba konsultatsiooni järeldused ning otsustas pikendada AMISe volitusi 6 kuu võrra kuni 30. juunini 2007, jättes endale õiguse need üle vaadata ja tugineda rahaliste vahendite kättesaadavusele. Euroopa Ülemkogu nõustus 15. detsembril 2006 laiendada Euroopa Liidu tsiviil-sõjalist toetustegevust AMISe toetamiseks. Seetõttu on jätkuvalt nõutav asjakohane poliitiline koostöö Aafrika Liidu, ÜRO ja Sudaani valitsusega ning konkreetne kooskõlastamisvõime.

| (9) | ÜRO peasekretär nimetas 19. detsembril 2006 ametisse eriesindaja Darfuris. |
| --- | --- |

(9)

ÜRO peasekretär nimetas 19. detsembril 2006 ametisse eriesindaja Darfuris.

| (10) | Pidev kohalolek Khartoumis võimaldaks säilitada kontakte ELi eriesindaja ning Sudaani valitsuse, Sudaani poliitiliste parteide, AMISe peakorteri, ÜRO ja selle agentuuride ja diplomaatiliste esinduste vahel ning võimaldaks samuti jätkuvat osalemist üldise rahukokkuleppe ja Darfuri rahukokkuleppe rakendamise järelevalveks loodud hindamiskomiteede tegevuses ning Ida-Sudaani olukorra paremat jälgimist pärast Ida-Sudaani rahukokkuleppe sõlmimist. Samuti võimaldaks kohalolek Jubas säilitada tihedamad ja korrapärasemad kontaktid Lõuna-Sudaani valitsusega ja Sudaani rahvavabastusliikumisega ning jälgida olukorda Lõuna-Sudaanis täpsemalt. |
| --- | --- |

(10)

Pidev kohalolek Khartoumis võimaldaks säilitada kontakte ELi eriesindaja ning Sudaani valitsuse, Sudaani poliitiliste parteide, AMISe peakorteri, ÜRO ja selle agentuuride ja diplomaatiliste esinduste vahel ning võimaldaks samuti jätkuvat osalemist üldise rahukokkuleppe ja Darfuri rahukokkuleppe rakendamise järelevalveks loodud hindamiskomiteede tegevuses ning Ida-Sudaani olukorra paremat jälgimist pärast Ida-Sudaani rahukokkuleppe sõlmimist. Samuti võimaldaks kohalolek Jubas säilitada tihedamad ja korrapärasemad kontaktid Lõuna-Sudaani valitsusega ja Sudaani rahvavabastusliikumisega ning jälgida olukorda Lõuna-Sudaanis täpsemalt.

| (11) | Nõukogu kiitis 7. juunil 2006 heaks Euroopa Liidu poliitika Euroopa Liidu lepingu V jaotise alusel väljapoole Euroopa Liitu operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeoleku kohta. |
| --- | --- |

(11)

Nõukogu kiitis 7. juunil 2006 heaks Euroopa Liidu poliitika Euroopa Liidu lepingu V jaotise alusel väljapoole Euroopa Liitu operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeoleku kohta.

| (12) | Tuginedes ühismeetme 2006/468/ÜVJP läbivaatamisele, tuleks põhimõtteliselt Sudaani nimetatud eriesindaja volitusi 12 kuu võrra pikendada. |
| --- | --- |

(12)

Tuginedes ühismeetme 2006/468/ÜVJP läbivaatamisele, tuleks põhimõtteliselt Sudaani nimetatud eriesindaja volitusi 12 kuu võrra pikendada.

| (13) | Pekka HAAVISTO on peasekretäri/kõrget esindajat teavitanud oma kavatsusest 2007. aasta aprilli lõpus ametist lahkuda. Seega tuleks tema volitusi pikendada 30. aprillini 2007. Nõukogu kavatseb volituste rakendamise ülejäänud perioodiks ametisse nimetada uue ELi eriesindaja. |
| --- | --- |

(13)

Pekka HAAVISTO on peasekretäri/kõrget esindajat teavitanud oma kavatsusest 2007. aasta aprilli lõpus ametist lahkuda. Seega tuleks tema volitusi pikendada 30. aprillini 2007. Nõukogu kavatseb volituste rakendamise ülejäänud perioodiks ametisse nimetada uue ELi eriesindaja.

| (14) | ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja kahjustada Euroopa Liidu lepingu artiklis 11 esitatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke, |
| --- | --- |

(14)

ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja kahjustada Euroopa Liidu lepingu artiklis 11 esitatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISMEETME:

Artikkel 1

Euroopa Liidu eriesindaja

Käesolevaga pikendatakse Pekka HAAVISTO volitusi Sudaani nimetatud Euroopa Liidu eriesindajana (ELi eriesindaja) kuni 30. aprillini 2007.

Artikkel 2

Poliitilised eesmärgid

ELi eriesindaja volituste aluseks on Euroopa Liidu poliitilised eesmärgid Sudaanis, eelkõige:

| a) | abistada rahvusvahelise üldsuse osana tehtavate jõupingutuste abil ning Aafrika Liitu ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) toetades Sudaani parteidel, Aafrika Liidul ja ÜROl jõuda Darfuri konflikti poliitilise lahenduseni, sealhulgas viies ellu Darfuri rahukokkulepet, aidates kaasa üldise rahukokkuleppe elluviimisele, ja edendada Lõuna-Lõuna dialoogi, hõlbustades Ida-Sudaani rahukokkuleppe (ESPA) elluviimist, võttes täiel määral arvesse nende küsimuste piirkondlikke mõjusid ning Aafrika enda vastutuse põhimõtet ning |
| --- | --- |

a)

abistada rahvusvahelise üldsuse osana tehtavate jõupingutuste abil ning Aafrika Liitu ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) toetades Sudaani parteidel, Aafrika Liidul ja ÜROl jõuda Darfuri konflikti poliitilise lahenduseni, sealhulgas viies ellu Darfuri rahukokkulepet, aidates kaasa üldise rahukokkuleppe elluviimisele, ja edendada Lõuna-Lõuna dialoogi, hõlbustades Ida-Sudaani rahukokkuleppe (ESPA) elluviimist, võttes täiel määral arvesse nende küsimuste piirkondlikke mõjusid ning Aafrika enda vastutuse põhimõtet ning

| b) | tagada, et liidu osalus Aafrika Liidu missioonis Sudaani Darfuri piirkonnas (AMIS) oleks maksimaalselt tõhus ja nähtav. |
| --- | --- |

b)

tagada, et liidu osalus Aafrika Liidu missioonis Sudaani Darfuri piirkonnas (AMIS) oleks maksimaalselt tõhus ja nähtav.

Artikkel 3

Volitused

1.   Poliitiliste eesmärkide saavutamiseks on ELi eriesindaja volitused järgmised:

| a) | olla ühenduses Aafrika Liidu, Sudaani valitsuse, Lõuna-Sudaani valitsuse, Darfuri relvastatud rühmituste ja teiste Sudaani osapoolte ja valitsusväliste organisatsioonidega ning säilitada tihe koostöö ÜRO ja teiste asjaomaste rahvusvaheliste osalejatega, et edendada liidu poliitilisi eesmärke; |
| --- | --- |

a)

olla ühenduses Aafrika Liidu, Sudaani valitsuse, Lõuna-Sudaani valitsuse, Darfuri relvastatud rühmituste ja teiste Sudaani osapoolte ja valitsusväliste organisatsioonidega ning säilitada tihe koostöö ÜRO ja teiste asjaomaste rahvusvaheliste osalejatega, et edendada liidu poliitilisi eesmärke;

| b) | esindada liitu Darfur-Darfur dialoogis, ühiskomitee kõrgetasemelistel kohtumistel ning vajadusel muudel asjakohastel kohtumistel; |
| --- | --- |

b)

esindada liitu Darfur-Darfur dialoogis, ühiskomitee kõrgetasemelistel kohtumistel ning vajadusel muudel asjakohastel kohtumistel;

| c) | esindada võimalusel liitu üldise rahukokkuleppe ja Darfuri rahukokkuleppe hindamiskomisjonides; |
| --- | --- |

c)

esindada võimalusel liitu üldise rahukokkuleppe ja Darfuri rahukokkuleppe hindamiskomisjonides;

| d) | jälgida Ida-Sudaani rahukokkuleppe rakendamise arengut; |
| --- | --- |

d)

jälgida Ida-Sudaani rahukokkuleppe rakendamise arengut;

| e) | tagada kooskõla Darfuris läbiviidavale kriisiohjamisele antava liidu abi ja Sudaaniga arendatavate liidu üldiste poliitiliste suhete vahel; |
| --- | --- |

e)

tagada kooskõla Darfuris läbiviidavale kriisiohjamisele antava liidu abi ja Sudaaniga arendatavate liidu üldiste poliitiliste suhete vahel;

| f) | jälgida Sudaanis olukorda seoses inimõigustega, sealhulgas laste ja naiste õigustega, ning karistamatuse vastase võitlusega ning säilitada korrapäraseid kontakte Sudaani ametiasutuste, Aafrika Liidu ja ÜROga, eelkõige ÜRO Inimõiguste Ülemkomissari Ametiga, piirkonnas tegutsevate inimõiguste vaatlejatega ning Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Prokuratuuriga. |
| --- | --- |

f)

jälgida Sudaanis olukorda seoses inimõigustega, sealhulgas laste ja naiste õigustega, ning karistamatuse vastase võitlusega ning säilitada korrapäraseid kontakte Sudaani ametiasutuste, Aafrika Liidu ja ÜROga, eelkõige ÜRO Inimõiguste Ülemkomissari Ametiga, piirkonnas tegutsevate inimõiguste vaatlejatega ning Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Prokuratuuriga.

2.   Oma volituste täitmiseks ELi eriesindaja muu hulgas:

| a) | säilitab ülevaate kõigi liidu tegevuste üle; |
| --- | --- |

a)

säilitab ülevaate kõigi liidu tegevuste üle;

| b) | tagab liidu osaluse koordineerituse ja ühtsuse AMISes; |
| --- | --- |

b)

tagab liidu osaluse koordineerituse ja ühtsuse AMISes;

| c) | toetab poliitilist protsessi ning üldise rahukokkuleppe, Darfuri rahukokkuleppe ja Ida-Sudaani rahukokkuleppe rakendamisega seotud tegevusi ja |
| --- | --- |

c)

toetab poliitilist protsessi ning üldise rahukokkuleppe, Darfuri rahukokkuleppe ja Ida-Sudaani rahukokkuleppe rakendamisega seotud tegevusi ja

| d) | jälgib ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide, eelkõige resolutsioonide 1556 (2004), 1564 (2004), 1591 (2005), 1593 (2005), 1672 (2006), 1679 (2006) ja 1706 (2006) järgimist Sudaani osalejate poolt ning annab selle kohta aru. |
| --- | --- |

d)

jälgib ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide, eelkõige resolutsioonide 1556 (2004), 1564 (2004), 1591 (2005), 1593 (2005), 1672 (2006), 1679 (2006) ja 1706 (2006) järgimist Sudaani osalejate poolt ning annab selle kohta aru.

Artikkel 4

Volituste rakendamine

1.   ELi eriesindaja vastutab volituste täitmise eest, tegutsedes peasekretäri/kõrge esindaja alluvuses ja temalt saadud tegevusjuhiste kohaselt. ELi eriesindaja annab kõigist kuludest aru komisjonile.

2.   Poliitika- ja julgeolekukomiteel on eriesindajaga eelissidemed ning ta on eriesindaja peamine kontaktorgan nõukogus. Poliitika- ja julgeolekukomitee annab ELi eriesindajale tema volituste raames strateegilisi juhtnööre ja poliitilisi suuniseid.

3.   ELi eriesindaja annab poliitika- ja julgeolekukomiteele korrapäraselt aru olukorrast Darfuris ja liidu abist AMISele ning olukorrast Sudaanis tervikuna.

Artikkel 5

Rahastamine

1.   ELi eriesindaja volitustega seotud kulud ajavahemikul 1. märtsist 2007 kuni 30. aprillini 2007 katab nõukogu ELi eriesindaja lähtesummast, mis on ette nähtud volituste rakendamiseks ajavahemikul 18. juulist 2006 kuni 28. veebruarini 2007.

2.   Kulusid, mida rahastatakse lõikes 1 sätestatud summadest, hallatakse vastavalt Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele, välja arvatud asjaolu, et eelmaksed ei jää ühenduse omandisse.

3.   Kulude haldamise kohta sõlmitakse ELi eriesindaja ja komisjoni vahel leping.

4.   Eesistujariik, komisjon ja/või liikmesriigid osutavad piirkonnas ELi eriesindajale vastavalt vajadusele logistilist abi.

Artikkel 6

Meeskonna moodustamine

1.   Oma volituste ja vastavate talle eraldatud rahaliste vahendite piires vastutab ELi eriesindaja oma meeskonna moodustamise eest, konsulteerides sealjuures eesistujariigiga, saades abi peasekretärilt/kõrgelt esindajalt ning tehes tihedat koostööd komisjoniga. ELi eriesindaja teavitab eesistujariiki ja komisjoni oma meeskonna lõplikust koosseisust.

2.   Liikmesriigid ja Euroopa Liidu institutsioonid võivad teha ettepaneku mõne isikkoosseisu liikme lähetamiseks ELi eriesindaja juurde. Liikmesriigi või Euroopa Liidu institutsiooni poolt ELi eriesindaja juurde lähetatud isikkoosseisu liikmete töötasu katab vastavalt kas asjaomane liikmesriik või Euroopa Liidu institutsioon.

3.   Kõik A-kategooria ametikohad, mida lähetamine ei hõlma, kuulutab vastavalt vajadusele välja nõukogu peasekretariaat ning neist teatatakse samuti liikmesriikidele ning Euroopa Liidu institutsioonidele, et värvata tööle parima kvalifikatsiooniga kandidaate.

4.   ELi eriesindaja missiooni ja tema isikkoosseisu moodustamiseks ja sujuvaks toimimiseks vajalikud privileegid, immuniteedid ja muud tagatised määratakse kindlaks poolte vahel. Liikmesriigid ja komisjon annavad selleks kogu vajaliku toetuse.

Artikkel 7

Julgeolek

1.   ELi eriesindaja ja tema meeskonna liikmed peavad kinni nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsusega 2001/264/EÜ (millega võetakse vastu nõukogu julgeolekueeskirjad) (2) kehtestatud julgeolekupõhimõtetest ja miinimumstandarditest, eelkõige ELi salastatud teabe käsitlemisel.

2.   ELi eriesindaja võtab seoses isikkooseisu julgeolekuga vastavalt oma volitustele ja julgeoleku olukorrale tema geograafilises vastutusalas oma otsesesse alluvusse kuuluvate isikkoosseisu liikmete julgeoleku eesmärgil kõik otstarbekad meetmed kooskõlas Euroopa Liidu poliitikaga Euroopa Liidu lepingu V jaotise alusel väljapoole Euroopa Liitu operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeoleku kohta, tegutsedes eelkõige järgmiselt:

| i) | koostades nõukogu peasekretariaadilt saadud juhiste alusel missioonile eriomase julgeolekukava, mis sisaldab muu hulgas missioonile eriomaseid füüsilisi, organisatsioonilisi ja protseduurilisi julgeolekumeetmeid ning millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda missiooni piirkonda ja piirkonnas, julgeoleku alaste juhtumite ohjamist, ja missiooni situatsiooni- ja evakueerimisplaani; |
| --- | --- |

i)

koostades nõukogu peasekretariaadilt saadud juhiste alusel missioonile eriomase julgeolekukava, mis sisaldab muu hulgas missioonile eriomaseid füüsilisi, organisatsioonilisi ja protseduurilisi julgeolekumeetmeid ning millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda missiooni piirkonda ja piirkonnas, julgeoleku alaste juhtumite ohjamist, ja missiooni situatsiooni- ja evakueerimisplaani;

| ii) | tagades missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole Euroopa Liitu lähetatud isikkooseisu liikmetele; |
| --- | --- |

ii)

tagades missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole Euroopa Liitu lähetatud isikkooseisu liikmetele;

| iii) | tagades, et kõik tema meeskonna väljapoole Euroopa Liitu lähetatavad liikmed, sealhulgas isikkoosseisu kohalikud liikmed, on saanud enne missioonipiirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb nõukogu peasekretariaadi kindlaks määratud missiooni riskiastmele; |
| --- | --- |

iii)

tagades, et kõik tema meeskonna väljapoole Euroopa Liitu lähetatavad liikmed, sealhulgas isikkoosseisu kohalikud liikmed, on saanud enne missioonipiirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb nõukogu peasekretariaadi kindlaks määratud missiooni riskiastmele;

| iv) | tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel tehtud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ja esitades kirjalikke aruandeid nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta peasekretärile/kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile esitatavate vahearuannete ja volituste rakendamist käsitlevate aruannete raames; |
| --- | --- |

iv)

tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel tehtud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ja esitades kirjalikke aruandeid nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta peasekretärile/kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile esitatavate vahearuannete ja volituste rakendamist käsitlevate aruannete raames;

| v) | tagades vastavalt vajadusele ja käsuliinis oma vastutuste piires, et võetakse ühtne lähenemisviis isikkoosseisu julgeoleku tagamiseks seoses kõikide ELi üksustega, kes osalevad tema piirkondlikus vastutusalas toimuvates kriisiohjamise operatsioonides. |
| --- | --- |

v)

tagades vastavalt vajadusele ja käsuliinis oma vastutuste piires, et võetakse ühtne lähenemisviis isikkoosseisu julgeoleku tagamiseks seoses kõikide ELi üksustega, kes osalevad tema piirkondlikus vastutusalas toimuvates kriisiohjamise operatsioonides.

Artikkel 8

Koordineerimisüksus

1.   Liidu osaluse koordineerimisel AMISes aitab ELi eriesindajat Addis Abebas loodud eriesindaja alluvuses tegutsev ajutine koordineerimisüksus (ELi eriesindaja büroo), nagu on osutatud 18. juuli 2005. aasta ühismeetme 2005/557/ÜVJP (Aafrika Liidu missiooni Sudaani Darfuri piirkonnas toetava Euroopa Liidu tsiviil-sõjalise toetustegevuse kohta) (3) artikli 5 lõikes 2.

2.   ELi eriesindaja büroo koosseisu Addis Abebas kuuluvad poliitiline nõunik, kõrgem sõjaline nõunik ja politseinõunik.

3.   ELi eriesindaja büroo politseinõunik ja sõjaline nõunik tegutsevad ELi eriesindaja nõunikena vastavalt lõikes 1 nimetatud liidu toetustegevuse politsei- ja sõjalises valdkonnas. Nende ülesannete täitmisel annavad nad aru ELi eriesindajale.

4.   Politseinõunik ja sõjaline nõunik ei võta ELi eriesindajalt vastu lõikes 1 nimetatud liidu toetustegevusega politsei- ja sõjalises valdkonnas seotud kulutuste haldamist käsitlevaid juhiseid. ELi eriesindaja ei kanna selles osas vastutust.

5.   Khartoumis asutatakse ELi eriesindaja büroo, mille koosseisu kuuluvad poliitiline nõunik ning vajalikud haldus- ja logisitikaalane abipersonal. Kooskõlas artiklis 3 kirjeldatud volitustega asutatakse ka allasutused Darfuris ja Lõuna-Sudaanis, kui Khartoumi büroo ei saa piisaval määral toetada Sudaani muudesse piirkondadesse lähetatud ELi eriesindaja isikkoosseisu liikmeid. Khartoumi büroo kasutab ELi eriesindaja Addis Abebas asuva büroo tehnilisi eriteadmisi sõjalises ja politseivaldkonnas.

Artikkel 9

Aruandlus

Üldjuhul annab ELi eriesindaja isiklikult aru peasekretärile/kõrgele esindajale ja poliitika- ja julgeolekukomiteele ning ta võib aru anda ka asjaomasele töörühmale. Korrapärased kirjalikud aruanded saadetakse peasekretärile/kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile. ELi eriesindaja võib peasekretäri/kõrge esindaja ning poliitika- ja julgeolekukomitee soovitusel aru anda üldasjade ja välissuhete nõukogule.

Artikkel 10

Kooskõlastamine

Euroopa Liidu välistegevuse järjepidevuse tagamiseks kooskõlastatakse ELi eriesindaja tegevus peasekretäri/kõrge esindaja, eesistujariigi ja komisjoni tegevusega. ELi eriesindaja korraldab korrapäraselt teabekoosolekuid liikmesriikide esindustele ja komisjoni delegatsioonidele. Kohapeal toimub tihe koostöö eesistujariigiga, komisjoniga ning esinduste juhtidega, kes teevad kõik endast sõltuva, et aidata ELi eriesindajat tema volituste rakendamisel. ELi eriesindaja teeb koostööd ka teiste kohapealsete rahvusvaheliste ja piirkondlike osalejatega.

Artikkel 11

Läbivaatamine

Käesoleva ühismeetme rakendamine ja selle järjepidevus Euroopa Liidu teiste meetmetega kõnealuses regioonis vaadatakse korrapäraselt läbi. ELi eriesindaja esitab 2007. aasta aprilli keskpaigaks peasekretärile/kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile üksikasjaliku aruande volituste rakendamise kohta.

Artikkel 12

Jõustumine

Käesolev ühismeede jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 13

Avaldamine

Käesolev ühismeede avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 15. veebruar 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

W. SCHÄUBLE

---

(1)  ELT L 184, 6.7.2006, lk 38.

1

(2)  EÜT L 101, 11.4.2001, lk 1. Otsust on viimati muudetud otsusega 2005/952/EÜ (ELT L 346, 29.12.2005, lk 18).

2

(3)  ELT L 188, 20.7.2005, lk 46.

3

---

| 16.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/68 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/68

---

NÕUKOGU ÜHISMEEDE 2007/109/ÜVJP,

15. veebruar 2007,

millega muudetakse ja pikendatakse endisesse Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 14, artikli 18 lõiget 5 ja artikli 23 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 17. oktoobril 2005 vastu ühismeetme 2005/724/ÜVJP, (1) millega nimetati Erwan FOUÉRÉ Euroopa Liidu eriesindajaks endisesse Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 17. oktoobril 2005 vastu ühismeetme 2005/724/ÜVJP, (1) millega nimetati Erwan FOUÉRÉ Euroopa Liidu eriesindajaks endisesse Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki.

| (2) | Nõukogu kiitis 7. juunil 2006 heaks Euroopa Liidu poliitika Euroopa Liidu lepingu V jaotise alusel väljapoole Euroopa Liitu operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeoleku kohta. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu kiitis 7. juunil 2006 heaks Euroopa Liidu poliitika Euroopa Liidu lepingu V jaotise alusel väljapoole Euroopa Liitu operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeoleku kohta.

| (3) | Nõukogu võttis 20. veebruaril 2006 vastu ühismeetme 2006/123/ÜVJP, millega pikendatakse ja muudetakse Euroopa Liidu eriesindaja (ELi eriesindaja) volitusi 28. veebruarini 2007. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 20. veebruaril 2006 vastu ühismeetme 2006/123/ÜVJP, millega pikendatakse ja muudetakse Euroopa Liidu eriesindaja (ELi eriesindaja) volitusi 28. veebruarini 2007.

| (4) | Tuginedes ühismeetme 2005/724/ÜVJP läbivaatamisele, tuleks ELi eriesindaja volitusi pikendada 12 kuu võrra, |
| --- | --- |

(4)

Tuginedes ühismeetme 2005/724/ÜVJP läbivaatamisele, tuleks ELi eriesindaja volitusi pikendada 12 kuu võrra,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISMEETME:

Artikkel 1

Euroopa Liidu eriesindaja

Käesolevaga pikendatakse Erwan FOUÉRÉ volitusi endisesse Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki nimetatud Euroopa Liidu eriesindajana (ELi eriesindajana) kuni 29. veebruarini 2008.

Artikkel 2

Poliitilised eesmärgid

ELi eriesindaja volitused põhinevad Euroopa Liidu poliitika eesmärgil endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis, mis aitab kaasa rahumeelse poliitilise protsessi tagamisele ja Ohridi raamlepingu täielikule rakendamisele, hõlbustades seeläbi edasisi edusamme Euroopa integratsiooni suunas läbi stabiliseerimis- ja assotsieerumisprotsessi.

ELi eriesindaja toetab peasekretäri/kõrge esindaja tööd kõnealuses piirkonnas.

Artikkel 3

Volitused

Kõnealuste poliitilise eesmärgi saavutamiseks on ELi eriesindajal järgmised volitused:

| a) | hoida tihedaid sidemeid endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi valitsusega ja poliitilises protsessis osalejatega; |
| --- | --- |

a)

hoida tihedaid sidemeid endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi valitsusega ja poliitilises protsessis osalejatega;

| b) | pakkuda Euroopa Liidu nõu ja abi poliitilises protsessis; |
| --- | --- |

b)

pakkuda Euroopa Liidu nõu ja abi poliitilises protsessis;

| c) | tagada rahvusvahelise üldsuse jõupingutuste kooskõlastamine 13. augusti 2001. aasta raamlepingu sätete rakendamiseks ja järjepidevuse tagamiseks vastavalt nimetatud lepingus ja selles lisades sätestatule; |
| --- | --- |

c)

tagada rahvusvahelise üldsuse jõupingutuste kooskõlastamine 13. augusti 2001. aasta raamlepingu sätete rakendamiseks ja järjepidevuse tagamiseks vastavalt nimetatud lepingus ja selles lisades sätestatule;

| d) | jälgida pingsalt olukorda julgeolekut ja rahvustevahelisi suhteid käsitlevates küsimustes ja anda nende kohta aru ning suhelda kõigi selleks vajalike asjaomaste organitega; |
| --- | --- |

d)

jälgida pingsalt olukorda julgeolekut ja rahvustevahelisi suhteid käsitlevates küsimustes ja anda nende kohta aru ning suhelda kõigi selleks vajalike asjaomaste organitega;

| e) | aidata kaasa inimõiguste ja põhivabaduste austamise arendamisele ja tugevdamisele endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis kooskõlas Euroopa Liidu inimõigusi käsitleva poliitika ja inimõigusi käsitlevate Euroopa Liidu suunistega. |
| --- | --- |

e)

aidata kaasa inimõiguste ja põhivabaduste austamise arendamisele ja tugevdamisele endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis kooskõlas Euroopa Liidu inimõigusi käsitleva poliitika ja inimõigusi käsitlevate Euroopa Liidu suunistega.

Artikkel 4

Volituste rakendamine

1.   ELi eriesindaja vastutab volituste täitmise eest, tegutsedes peasekretäri/kõrge esindaja alluvuses ja temalt saadud tegevusjuhiste kohaselt. ELi eriesindaja annab kõigist kuludest aru komisjonile.

2.   Poliitika- ja julgeolekukomiteel on eriesindajaga eelissidemed ning ta on eriesindaja peamine kontaktorgan nõukogus. Poliitika- ja julgeolekukomitee annab ELi eriesindajale tema volituste raames strateegilisi juhtnööre ja poliitilisi suuniseid.

Artikkel 5

Rahastamine

1.   Lähtesumma ELi eriesindaja volitustega seotud kulude katmiseks 1. märtsist 2007 kuni 29. veebruarini 2008 on 725 000 EUR.

2.   Kulusid, mida rahastatakse lõikes 1 sätestatud summadest, hallatakse vastavalt Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele, välja arvatud asjaolu, et ettemaksed ei jää ühenduse omandisse.

3.   Kulude haldamise kohta sõlmitakse ELi eriesindaja ja komisjoni vahel leping. Kulusid rahastatakse alates 1. märtsist 2007.

4.   Eesistujariik, komisjon ja/või liikmesriigid osutavad piirkonnas ELi eriesindajale vastavalt vajadusele logistilist abi.

Artikkel 6

Meeskonna moodustamine

1.   Oma volituste ja vastavate talle eraldatud rahaliste vahendite piires vastutab ELi eriesindaja oma meeskonna moodustamise eest, konsulteerides sealjuures eesistujariigiga, saades abi peasekretärilt/kõrgelt esindajalt ning tehes tihedat koostööd komisjoniga. ELi eriesindaja teavitab eesistujariiki ja komisjoni oma meeskonna lõplikust koosseisust.

2.   Liikmesriigid ja Euroopa Liidu institutsioonid võivad teha ettepaneku mõne isikkoosseisu liikme lähetamiseks ELi eriesindaja juurde. Liikmesriigi või Euroopa Liidu institutsiooni poolt ELi eriesindaja juurde lähetatud isikkoosseisu liikmete töötasu katab vastavalt kas asjaomane liikmesriik või Euroopa Liidu institutsioon.

3.   Kõik A-kategooria ametikohad, mida lähetamine ei hõlma, kuulutatakse vastavalt vajadusele välja nõukogu peasekretariaadi poolt ning neist teatatakse ka liikmesriikidele ning Euroopa Liidu institutsioonidele, et värvata tööle parima kvalifikatsiooniga kandidaate.

4.   ELi eriesindaja missiooni ja tema isikkoosseisu moodustamiseks ja sujuvaks toimimiseks vajalikud privileegid, immuniteedid ja muud tagatised määratakse kindlaks poolte vahel. Liikmesriigid ja komisjon annavad selleks kogu vajaliku toetuse.

Artikkel 7

Julgeolek

1.   ELi eriesindaja ja tema meeskonna liikmed peavad kinni nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsusega 2001/264/EÜ (millega võetakse vastu nõukogu julgeolekueeskirjad) (2) kehtestatud julgeolekupõhimõtetest ja miinimumstandarditest, eelkõige ELi salastatud teabe käsitlemisel.

2.   ELi eriesindaja võtab seoses isikkooseisu julgeolekuga vastavalt oma volitustele ja julgeoleku olukorrale tema geograafilises vastutusalas tema otsesesse alluvusse kuuluvate isikkoosseisu liikmete julgeoleku eesmärgil kõik otstarbekad meetmed kooskõlas Euroopa Liidu poliitikaga Euroopa Liidu lepingu V jaotise alusel väljapoole Euroopa Liitu operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeoleku kohta, tegutsedes eelkõige järgmiselt:

| a) | koostades nõukogu peasekretariaadilt saadud juhiste alusel missioonile eriomase julgeolekukava, mis sisaldab missioonile eriomaseid füüsilisi, organisatsioonilisi ja protseduurilisi julgeolekumeetmeid ning millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda missiooni piirkonda ja piirkonnas, julgeoleku alaste juhtumite ohjamist, ja missiooni situatsiooni- ja evakueerimisplaani; |
| --- | --- |

a)

koostades nõukogu peasekretariaadilt saadud juhiste alusel missioonile eriomase julgeolekukava, mis sisaldab missioonile eriomaseid füüsilisi, organisatsioonilisi ja protseduurilisi julgeolekumeetmeid ning millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda missiooni piirkonda ja piirkonnas, julgeoleku alaste juhtumite ohjamist, ja missiooni situatsiooni- ja evakueerimisplaani;

| b) | tagades missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole Euroopa Liitu lähetatud isikkooseisu liikmetele; |
| --- | --- |

b)

tagades missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole Euroopa Liitu lähetatud isikkooseisu liikmetele;

| c) | tagades, et kõik tema meeskonna väljapoole Euroopa Liitu lähetatavad liikmed, sealhulgas isikkoosseisu kohalikud liikmed, on saanud enne missioonipiirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb nõukogu peasekretariaadi kindlaks määratud missiooni riskiastmele; |
| --- | --- |

c)

tagades, et kõik tema meeskonna väljapoole Euroopa Liitu lähetatavad liikmed, sealhulgas isikkoosseisu kohalikud liikmed, on saanud enne missioonipiirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb nõukogu peasekretariaadi kindlaks määratud missiooni riskiastmele;

| d) | tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel tehtud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ja esitades kirjalikke aruandeid nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta peasekretärile/kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile esitatavate vahearuannete ja volituste rakendamist käsitlevate aruannete raames; |
| --- | --- |

d)

tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel tehtud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ja esitades kirjalikke aruandeid nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta peasekretärile/kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile esitatavate vahearuannete ja volituste rakendamist käsitlevate aruannete raames;

| e) | tagades vastavalt vajadusele ja käsuliinis oma vastutuse piires, et võetakse ühtne lähenemisviis isikkoosseisu julgeoleku tagamiseks seoses kõikide Euroopa Liidu üksustega, kes osalevad tema piirkondlikus vastutusalas toimuvates kriisiohjamisoperatsioonides. |
| --- | --- |

e)

tagades vastavalt vajadusele ja käsuliinis oma vastutuse piires, et võetakse ühtne lähenemisviis isikkoosseisu julgeoleku tagamiseks seoses kõikide Euroopa Liidu üksustega, kes osalevad tema piirkondlikus vastutusalas toimuvates kriisiohjamisoperatsioonides.

Artikkel 8

Aruandlus

Üldjuhul annab ELi eriesindaja isiklikult aru peasekretärile/kõrgele esindajale ning poliitika- ja julgeolekukomiteele ja võib aru anda ka asjaomasele töörühmale. Korrapärased kirjalikud aruanded saadetakse peasekretärile/kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile. Peasekretäri/kõrge esindaja ning poliitika- ja julgeolekukomitee soovitusel võib ELi eriesindaja aru anda üldasjade ja välissuhete nõukogule.

Artikkel 9

Kooskõlastamine

Euroopa Liidu välistegevuse järjepidevuse tagamiseks kooskõlastatakse ELi eriesindaja tegevus peasekretäri/kõrge esindaja, eesistujariigi ja komisjoni tegevusega. ELi eriesindaja korraldab korrapäraselt teabekoosolekuid liikmesriikide esindustele ja komisjoni delegatsioonidele. Kohapeal toimub tihe koostöö eesistujariigiga, komisjoniga ning esinduste juhtidega, kes teevad kõik endast sõltuva, et aidata ELi eriesindajat tema volituste rakendamisel. ELi eriesindaja teeb koostööd ka teiste kohapealsete rahvusvaheliste ja piirkondlike osalejatega.

Artikkel 10

Läbivaatamine

Käesoleva ühismeetme rakendamine ja selle vastavus teiste Euroopa Liidu meetmetega kõnealuses piirkonnas vaadatakse korrapäraselt läbi. ELi eriesindaja esitab peasekretärile/kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile enne 2007. aasta juuni lõppu eduaruande ja 2007. aasta novembri keskpaigaks täieliku aruande volituste täitmise kohta. Nimetatud aruanded on aluseks ühismeetme hindamisel asjaomaste töörühmade ning poliitika- ja julgeolekukomitee poolt. ELi eriesindaja tegevuse üldisi prioriteete silmas pidades annab kõrge esindaja poliitika- ja julgeolekukomiteele soovitusi, et võtta vastu nõukogu otsus volituste uuendamise, muutmise või lõpetamise kohta.

Artikkel 11

Jõustumine

Käesolev ühismeede jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 12

Avaldamine

Käesolev ühismeede avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 15. veebruar 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

W. SCHÄUBLE

---

(1)  ELT L 272, 18.10.2005, lk 26. Ühismeedet on muudetud ühismeetmega 2006/123/ÜVJP (ELT L 49, 21.2.2006, lk 20).

1

(2)  EÜT L 101, 11.4.2001, lk 1. Otsust on viimati muudetud otsusega 2005/952/EÜ (ELT L 346, 29.12.2005, lk 18).

2

---

| 16.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/71 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/71

---

NÕUKOGU ÜHISMEEDE 2007/110/ÜVJP,

15. veebruar 2007,

millega pikendatakse ja muudetakse Lähis-Ida rahuprotsessi jaoks nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 14, artikli 18 lõiget 5 ja artikli 23 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 20. veebruaril 2006 vastu ühismeetme 2006/119/ÜVJP, millega pikendatakse Lähis-Ida rahuprotsessi jaoks nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi (1) kuni 28. veebruarini 2007. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 20. veebruaril 2006 vastu ühismeetme 2006/119/ÜVJP, millega pikendatakse Lähis-Ida rahuprotsessi jaoks nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi (1) kuni 28. veebruarini 2007.

| (2) | Nõukogu kiitis 7. juunil 2006 heaks Euroopa Liidu poliitika Euroopa Liidu lepingu V jaotise alusel väljapoole Euroopa Liitu operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeoleku kohta. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu kiitis 7. juunil 2006 heaks Euroopa Liidu poliitika Euroopa Liidu lepingu V jaotise alusel väljapoole Euroopa Liitu operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeoleku kohta.

| (3) | Nõukogu võttis 14. novembril 2005 vastu ühismeetme 2005/797/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Palestiina aladel (2) (EUPOL COPPS), millega määratakse Euroopa Liidu eriesindajale konkreetne roll. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 14. novembril 2005 vastu ühismeetme 2005/797/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Palestiina aladel (2) (EUPOL COPPS), millega määratakse Euroopa Liidu eriesindajale konkreetne roll.

| (4) | Nõukogu võttis 25. novembril 2005 vastu ühismeetme 2005/889/ÜVJP, millega asutatakse Euroopa Liidu piirihaldamise abimissioon Rafah piiriületuspunktis (EU BAM Rafah), (3) milles samuti määratakse Euroopa Liidu eriesindajale konkreetne roll. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu võttis 25. novembril 2005 vastu ühismeetme 2005/889/ÜVJP, millega asutatakse Euroopa Liidu piirihaldamise abimissioon Rafah piiriületuspunktis (EU BAM Rafah), (3) milles samuti määratakse Euroopa Liidu eriesindajale konkreetne roll.

| (5) | Tuginedes ühismeetme 2006/119/ÜVJP läbivaatamisele, tuleks Euroopa Liidu eriesindaja volitusi muuta ja pikendada 12-kuulise perioodi võrra. |
| --- | --- |

(5)

Tuginedes ühismeetme 2006/119/ÜVJP läbivaatamisele, tuleks Euroopa Liidu eriesindaja volitusi muuta ja pikendada 12-kuulise perioodi võrra.

| (6) | Euroopa Liidu eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja kahjustada Euroopa Liidu lepingu artiklis 11 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke, |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Liidu eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja kahjustada Euroopa Liidu lepingu artiklis 11 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISMEETME:

Artikkel 1

Euroopa Liidu eriesindaja

Käesolevaga pikendatakse Lähis-Ida rahuprotsessi jaoks nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja Marc OTTE volitusi kuni 29. veebruarini 2008.

Artikkel 2

Poliitilised eesmärgid

1.   Euroopa Liidu eriesindaja volitused põhinevad Euroopa Liidu poliitilistel eesmärkidel seoses Lähis-Ida rahuprotsessiga.

2.   Kõnealused eesmärgid hõlmavad järgmist:

| a) | leida lahendus, mis põhineb kahe riigi olemasolul ning mis hõlmab Iisraeli ja demokraatlikku, elujõulist, rahumeelset ja suveräänset Palestiina riiki, mis eksisteerib kõrvuti Iisraeliga turvaliste ja tunnustatud piiride raames ning millel on normaalsed suhted naaberriikidega vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidele 242 (1967), 338 (1973), 1397 (2002) ja 1402 (2002) ning Madridi konverentsi põhimõtetele; |
| --- | --- |

a)

leida lahendus, mis põhineb kahe riigi olemasolul ning mis hõlmab Iisraeli ja demokraatlikku, elujõulist, rahumeelset ja suveräänset Palestiina riiki, mis eksisteerib kõrvuti Iisraeliga turvaliste ja tunnustatud piiride raames ning millel on normaalsed suhted naaberriikidega vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidele 242 (1967), 338 (1973), 1397 (2002) ja 1402 (2002) ning Madridi konverentsi põhimõtetele;

| b) | leida lahendus Iisraeli-Süüria ja Iisraeli-Liibanoni küsimuses; |
| --- | --- |

b)

leida lahendus Iisraeli-Süüria ja Iisraeli-Liibanoni küsimuses;

| c) | leida õiglane lahendus Jeruusalemma keerukale küsimusele ning õiglane, elujõuline ja kokkuleppel põhinev lahendus Palestiina pagulaste probleemile; |
| --- | --- |

c)

leida õiglane lahendus Jeruusalemma keerukale küsimusele ning õiglane, elujõuline ja kokkuleppel põhinev lahendus Palestiina pagulaste probleemile;

| d) | kutsuda kokku sobival ajal rahukonverents, mille raames tuleks käsitleda poliitilisi ja majanduslikke aspekte ning julgeolekuküsimusi, kinnitada poliitilise lahenduse parameetrid ning luua realistlik ja täpselt määratletud ajakava; |
| --- | --- |

d)

kutsuda kokku sobival ajal rahukonverents, mille raames tuleks käsitleda poliitilisi ja majanduslikke aspekte ning julgeolekuküsimusi, kinnitada poliitilise lahenduse parameetrid ning luua realistlik ja täpselt määratletud ajakava;

| e) | luua kooskõlas parimate rahvusvaheliste standarditega jätkusuutlik ja tõhus Palestiina politseisüsteem, tehes koostööd nii institutsioonide loomise Euroopa Ühenduse programmide kui ka teiste rahvusvaheliste jõupingutuste ellu viimisel julgeolekusektori laiemas kontekstis, sealhulgas kriminaalmenetluse reformi rakendamisel; |
| --- | --- |

e)

luua kooskõlas parimate rahvusvaheliste standarditega jätkusuutlik ja tõhus Palestiina politseisüsteem, tehes koostööd nii institutsioonide loomise Euroopa Ühenduse programmide kui ka teiste rahvusvaheliste jõupingutuste ellu viimisel julgeolekusektori laiemas kontekstis, sealhulgas kriminaalmenetluse reformi rakendamisel;

| f) | pakkuda jätkuvalt kolmanda osapoole kohalolekut Rafah piiriületuspunktis, et aidata koostöös institutsioonide arendamisele suunatud ühenduse jõupingutustega kaasa Rafah piiriületuspunkti avamisele ning suurendada Iisraeli valitsuse ja Palestiina omavalitsuse vahelist usaldust. |
| --- | --- |

f)

pakkuda jätkuvalt kolmanda osapoole kohalolekut Rafah piiriületuspunktis, et aidata koostöös institutsioonide arendamisele suunatud ühenduse jõupingutustega kaasa Rafah piiriületuspunkti avamisele ning suurendada Iisraeli valitsuse ja Palestiina omavalitsuse vahelist usaldust.

3.   Need eesmärgid põhinevad järgmistel kohustustel, mille Euroopa Liit on endale võtnud:

| a) | teha koostööd rahvusvaheliste osapoolte ja partneritega, eelkõige Lähis-Ida neliku raames, ning kasutada iga võimalust rahu edendamiseks ning kõigile piirkonnas elavatele inimestele rahuldava tuleviku tagamiseks; |
| --- | --- |

a)

teha koostööd rahvusvaheliste osapoolte ja partneritega, eelkõige Lähis-Ida neliku raames, ning kasutada iga võimalust rahu edendamiseks ning kõigile piirkonnas elavatele inimestele rahuldava tuleviku tagamiseks;

| b) | jätkata Palestiina abistamist julgeolekureformide, varajaste valimiste ning poliitiliste ja haldusreformide vallas; |
| --- | --- |

b)

jätkata Palestiina abistamist julgeolekureformide, varajaste valimiste ning poliitiliste ja haldusreformide vallas;

| c) | anda täielik panus rahu tagamisse ning Palestiina majanduse kui piirkondliku arengu lahutamatu osa taastamisse. |
| --- | --- |

c)

anda täielik panus rahu tagamisse ning Palestiina majanduse kui piirkondliku arengu lahutamatu osa taastamisse.

4.   Euroopa Liidu eriesindaja toetab peasekretäri/kõrge esindaja tegevust piirkonnas, muu hulgas Lähis-Ida neliku raames.

Artikkel 3

Volitused

Kõnealuste poliitiliste eesmärkide saavutamiseks on ELi eriesindajal järgmised volitused:

| a) | anda Euroopa Liidu poolne aktiivne ja tõhus panus tegevustesse ja algatustesse, mis on suunatud Iisraeli ja Palestiina konflikti ning Iisraeli-Süüria ja Iisraeli-Liibanoni konfliktide lõplikule lahendamisele; |
| --- | --- |

a)

anda Euroopa Liidu poolne aktiivne ja tõhus panus tegevustesse ja algatustesse, mis on suunatud Iisraeli ja Palestiina konflikti ning Iisraeli-Süüria ja Iisraeli-Liibanoni konfliktide lõplikule lahendamisele;

| b) | hõlbustada ja säilitada tihedad suhted kõigi Lähis-Ida rahuprotsessi osapooltega, teiste piirkonna riikidega, Lähis-Ida neliku liikmetega ja teiste asjaomaste riikidega ning samuti ÜRO ja muude asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, et teha nendega koostööd rahuprotsessi tugevdamisel; |
| --- | --- |

b)

hõlbustada ja säilitada tihedad suhted kõigi Lähis-Ida rahuprotsessi osapooltega, teiste piirkonna riikidega, Lähis-Ida neliku liikmetega ja teiste asjaomaste riikidega ning samuti ÜRO ja muude asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, et teha nendega koostööd rahuprotsessi tugevdamisel;

| c) | tagada Euroopa Liidu jätkuv kohalolek kõnealuses piirkonnas ja asjaomastel rahvusvahelistel foorumitel ning osaleda kriiside ohjamises ning ennetamises; |
| --- | --- |

c)

tagada Euroopa Liidu jätkuv kohalolek kõnealuses piirkonnas ja asjaomastel rahvusvahelistel foorumitel ning osaleda kriiside ohjamises ning ennetamises;

| d) | jälgida ning toetada pooltevahelisi rahuläbirääkimisi ning vajadusel pakkuda Euroopa Liidu nõu ja häid teeneid; |
| --- | --- |

d)

jälgida ning toetada pooltevahelisi rahuläbirääkimisi ning vajadusel pakkuda Euroopa Liidu nõu ja häid teeneid;

| e) | toetada vajadusel poolte vahel saavutatud rahvusvaheliste kokkulepete rakendamist ning võtta diplomaatilisi meetmeid, kui nimetatud kokkulepete tingimusi ei täideta; |
| --- | --- |

e)

toetada vajadusel poolte vahel saavutatud rahvusvaheliste kokkulepete rakendamist ning võtta diplomaatilisi meetmeid, kui nimetatud kokkulepete tingimusi ei täideta;

| f) | pöörata erilist tähelepanu teguritele, mis mõjutavad Lähis-Ida rahuprotsessi piirkondlikku mõõdet; |
| --- | --- |

f)

pöörata erilist tähelepanu teguritele, mis mõjutavad Lähis-Ida rahuprotsessi piirkondlikku mõõdet;

| g) | rahuprotsessi raames võtta koos kokkulepetele alla kirjutanud pooltega konstruktiivseid meetmeid, et edendada demokraatia ja hea valitsemistava, sealhulgas inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete austamise põhinormidest kinnipidamist; |
| --- | --- |

g)

rahuprotsessi raames võtta koos kokkulepetele alla kirjutanud pooltega konstruktiivseid meetmeid, et edendada demokraatia ja hea valitsemistava, sealhulgas inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete austamise põhinormidest kinnipidamist;

| h) | aidata kaasa inimõigusi käsitleva ELi poliitika ja inimõigusi käsitlevate ELi suuniste rakendamisele, eriti konfliktidest mõjutatud piirkondades asuvate laste ja naiste osas, eelkõige nende olukorra arengut jälgides ja käsitledes; |
| --- | --- |

h)

aidata kaasa inimõigusi käsitleva ELi poliitika ja inimõigusi käsitlevate ELi suuniste rakendamisele, eriti konfliktidest mõjutatud piirkondades asuvate laste ja naiste osas, eelkõige nende olukorra arengut jälgides ja käsitledes;

| i) | anda aru, mil moel on Euroopa Liidul võimalik sekkuda rahuprotsessi ning milline on parim viis ellu viia Euroopa Liidu algatusi ja käimasoleva Lähis-Ida rahuprotsessiga seotud Euroopa Liidu jõupingutusi (nt Euroopa Liidu panus Palestiinas läbiviidavatesse reformidesse) ning sealhulgas arvestades Euroopa Liidu asjaomaste arendusprojektide poliitiliste aspektidega; |
| --- | --- |

i)

anda aru, mil moel on Euroopa Liidul võimalik sekkuda rahuprotsessi ning milline on parim viis ellu viia Euroopa Liidu algatusi ja käimasoleva Lähis-Ida rahuprotsessiga seotud Euroopa Liidu jõupingutusi (nt Euroopa Liidu panus Palestiinas läbiviidavatesse reformidesse) ning sealhulgas arvestades Euroopa Liidu asjaomaste arendusprojektide poliitiliste aspektidega;

| j) | teostada järelevalvet kummagi osapoole tegevuse üle teekaardi rakendamisel ja küsimustes, mis võivad kahjustada alalist staatust käsitlevate läbirääkimiste tulemust, et võimaldada Lähis-Ida nelikul paremini hinnata osapoolte kohustuste täitmist; |
| --- | --- |

j)

teostada järelevalvet kummagi osapoole tegevuse üle teekaardi rakendamisel ja küsimustes, mis võivad kahjustada alalist staatust käsitlevate läbirääkimiste tulemust, et võimaldada Lähis-Ida nelikul paremini hinnata osapoolte kohustuste täitmist;

| k) | hõlbustada julgeolekualast koostööd 9. aprillil 1998 loodud Euroopa Liidu ja Palestiina alalise julgeolekukomitee raames ning muul moel; |
| --- | --- |

k)

hõlbustada julgeolekualast koostööd 9. aprillil 1998 loodud Euroopa Liidu ja Palestiina alalise julgeolekukomitee raames ning muul moel;

| l) | aidata antud piirkonna arvamusliidritel paremini mõista Euroopa Liidu rolli; |
| --- | --- |

l)

aidata antud piirkonna arvamusliidritel paremini mõista Euroopa Liidu rolli;

| m) | töötada välja julgeolekuküsimustega seotud ELi programm ning seda rakendada; sel eesmärgil võib ELi eriesindajat abistada ekspert, kes vastutab julgeolekuküsimustega seotud tegevuskavade tegeliku rakendamise eest; |
| --- | --- |

m)

töötada välja julgeolekuküsimustega seotud ELi programm ning seda rakendada; sel eesmärgil võib ELi eriesindajat abistada ekspert, kes vastutab julgeolekuküsimustega seotud tegevuskavade tegeliku rakendamise eest;

| n) | anda vastavalt vajadusele Palestiina politsei toetuseks loodud Euroopa Liidu koordinatsiooniasutuse (EUPOL COPPS) missiooni juhile/politseiülemale juhiseid; |
| --- | --- |

n)

anda vastavalt vajadusele Palestiina politsei toetuseks loodud Euroopa Liidu koordinatsiooniasutuse (EUPOL COPPS) missiooni juhile/politseiülemale juhiseid;

| o) | anda vastavalt vajadusele juhiseid Rafah piiriületuspunktile suunatud Euroopa Liidu piirihaldamise abimissiooni (EU BAM Rafah) juhile. |
| --- | --- |

o)

anda vastavalt vajadusele juhiseid Rafah piiriületuspunktile suunatud Euroopa Liidu piirihaldamise abimissiooni (EU BAM Rafah) juhile.

Artikkel 4

Volituste rakendamine

1.   Euroopa Liidu eriesindaja vastutab volituste täitmise eest, tegutsedes peasekretäri/kõrge esindaja alluvuses ja temalt saadud tegevusjuhiste kohaselt. Euroopa Liidu eriesindaja annab kõigist kuludest aru komisjonile.

2.   Poliitika- ja julgeolekukomiteel on eriesindajaga eelissidemed ning ta on eriesindaja peamine kontaktorgan nõukogus. Poliitika- ja julgeolekukomitee annab Euroopa Liidu eriesindajale tema volituste raames strateegilisi juhtnööre ja poliitilisi suuniseid.

Artikkel 5

Rahastamine

1.   Lähtesumma Euroopa Liidu eriesindaja volitustega seotud kulude katmiseks perioodil 1. märtsist 2007 kuni 29. veebruarini 2008 on 1 700 000 EUR.

2.   Kulusid, mida rahastatakse lõikes 1 sätestatud summadest, hallatakse vastavalt Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele selle erandiga, et ükski eelrahastamise vahend ei jää ühenduse omandisse.

3.   Kulude haldamise kohta sõlmitakse Euroopa Liidu eriesindaja ja komisjoni vahel leping. Kulud on abikõlblikud alates 1. märtsist 2007.

4.   Eesistujariik, komisjon ja/või liikmesriigid osutavad piirkonnas Euroopa Liidu eriesindajale vastavalt vajadusele logistilist abi.

Artikkel 6

Meeskonna moodustamine

1.   Oma volituste ja eraldatud rahaliste vahendite piires vastutab Euroopa Liidu eriesindaja oma meeskonna moodustamise eest, konsulteerides sealjuures eesistujariigiga, keda abistab peasekretär/kõrge esindaja, ning tehes tihedat koostööd komisjoniga. Euroopa Liidu eriesindaja teavitab eesistujariiki ja komisjoni oma meeskonna lõplikust koosseisust.

2.   Liikmesriigid ja Euroopa Liidu institutsioonid võivad teha ettepaneku mõne ametiisiku tööle lähetamiseks ELi eriesindaja juurde. Liikmesriigi või Euroopa Liidu institutsiooni poolt ELi eriesindaja juurde tööle lähetatud töötajate töötasu katab vastavalt kas asjaomane liikmesriik või Euroopa Liidu institutsioon.

3.   Kõik A-kategooria ametikohad, mida lähetamine ei hõlma, kuulutab vastavalt vajadusele välja nõukogu peasekretariaat ning neist teatatakse samuti liikmesriikidele ning institutsioonidele, et värvata tööle parima kvalifikatsiooniga kandidaate.

4.   Euroopa Liidu eriesindaja missiooni ja tema isikkoosseisu moodustamiseks ja sujuvaks toimimiseks vajalikud privileegid, immuniteedid ja muud tagatised määratakse kindlaks poolte vahel. Liikmesriigid ja komisjon annavad selleks kogu vajaliku toetuse.

Artikkel 7

Julgeolek

1.   Euroopa Liidu eriesindaja ja tema meeskonna liikmed peavad kinni nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsusega 2001/264/EÜ (millega võetakse vastu nõukogu julgeolekueeskirjad) (4) kehtestatud julgeolekupõhimõtetest ja miinimumstandarditest, eelkõige ELi salastatud teabe käsitlemisel.

2.   Euroopa Liidu eriesindaja võtab seoses isikkooseisu julgeolekuga vastavalt oma volitustele ja julgeoleku olukorrale tema geograafilises vastutusalas tema otsesesse alluvusse kuuluvate töötajate julgeoleku eesmärgil kõik otstarbekad meetmed kooskõlas Euroopa Liidu poliitikaga Euroopa Liidu lepingu V jaotise alusel väljapoole Euroopa Liitu operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeoleku kohta, tegutsedes eelkõige järgmiselt:

| i) | koostades nõukogu peasekretariaadilt saadud juhiste alusel missioonile eriomase julgeolekukava, mis sisaldab muu hulgas missioonile eriomaseid füüsilisi, organisatsioonilisi ja protseduurilisi julgeolekumeetmeid ning millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda missiooni piirkonda ja piirkonnas, julgeoleku alaste juhtumite ohjamist, ja missiooni situatsiooni- ja evakueerimisplaani; |
| --- | --- |

i)

koostades nõukogu peasekretariaadilt saadud juhiste alusel missioonile eriomase julgeolekukava, mis sisaldab muu hulgas missioonile eriomaseid füüsilisi, organisatsioonilisi ja protseduurilisi julgeolekumeetmeid ning millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda missiooni piirkonda ja piirkonnas, julgeoleku alaste juhtumite ohjamist, ja missiooni situatsiooni- ja evakueerimisplaani;

| ii) | tagades missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole Euroopa Liitu lähetatud isikkooseisu liikmetele; |
| --- | --- |

ii)

tagades missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole Euroopa Liitu lähetatud isikkooseisu liikmetele;

| iii) | tagades, et kõik tema meeskonna väljapoole Euroopa Liitu lähetatavad liikmed, sealhulgas kohalikud töötajad, on saanud enne missioonipiirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb nõukogu peasekretariaadi kindlaks määratud missiooni riskiastmele; |
| --- | --- |

iii)

tagades, et kõik tema meeskonna väljapoole Euroopa Liitu lähetatavad liikmed, sealhulgas kohalikud töötajad, on saanud enne missioonipiirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb nõukogu peasekretariaadi kindlaks määratud missiooni riskiastmele;

| iv) | tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel tehtud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ja esitades peasekretärile/kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile kirjalikke aruandeid nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta vahearuannete ja volituste rakendamist käsitlevate aruannete raames; |
| --- | --- |

iv)

tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel tehtud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ja esitades peasekretärile/kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile kirjalikke aruandeid nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta vahearuannete ja volituste rakendamist käsitlevate aruannete raames;

| v) | tagades vastavalt vajadusele ja käsuliinis oma vastutuste piires, et võetakse ühtne lähenemisviis isikkoosseisu julgeoleku tagamiseks seoses kõikide ELi üksustega, kes osalevad tema piirkondlikus vastutusalas toimuvates kriisiohjamise operatsioonides. |
| --- | --- |

v)

tagades vastavalt vajadusele ja käsuliinis oma vastutuste piires, et võetakse ühtne lähenemisviis isikkoosseisu julgeoleku tagamiseks seoses kõikide ELi üksustega, kes osalevad tema piirkondlikus vastutusalas toimuvates kriisiohjamise operatsioonides.

Artikkel 8

Aruandlus

Üldjuhul annab ELi eriesindaja isiklikult aru peasekretärile/kõrgele esindajale ning poliitika- ja julgeolekukomiteele ja võib aru anda ka asjaomasele töörühmale. Korrapärased kirjalikud aruanded saadetakse peasekretärile/kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile. Peasekretäri/kõrge esindaja ning poliitika- ja julgeolekukomitee soovitusel võib ELi eriesindaja aru anda üldasjade ja välissuhete nõukogule.

Artikkel 9

Kooskõlastamine

Euroopa Liidu välistegevuse järjepidevuse tagamiseks kooskõlastatakse ELi eriesindaja tegevus peasekretäri/kõrge esindaja, eesistujariigi ja komisjoni tegevusega. Euroopa Liidu eriesindaja esitab liikmesriikide esindustele ja komisjoni delegatsioonidele korrapäraselt teavet. Kohapeal toimub tihe koostöö eesistujariigiga, komisjoniga ning esinduste juhtidega, kes teevad kõik endast sõltuva, et aidata Euroopa Liidu eriesindajat tema volituste rakendamisel. ELi eriesindaja teeb koostööd ka teiste kohapealsete rahvusvaheliste ja piirkondlike osalejatega.

Artikkel 10

Läbivaatamine

Käesoleva ühismeetme rakendamine ja selle vastavus teiste Euroopa Liidu meetmetega kõnealuses piirkonnas vaadatakse korrapäraselt üle. ELi eriesindaja esitab peasekretärile/kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile enne 2007. aasta juuni lõppu eduaruande ja 2007. aasta novembri keskpaigaks täieliku aruande volituste täitmise kohta. Nimetatud aruanded on aluseks ühismeetme hindamisel asjaomaste töörühmade ning poliitika- ja julgeolekukomitee poolt. Euroopa Liidu eriesindaja tegevuse üldisi prioriteete silmas pidades annab kõrge esindaja poliitika- ja julgeolekukomiteele soovitusi, et võtta vastu nõukogu otsus volituste uuendamise, muutmise või lõpetamise kohta.

Artikkel 11

Jõustumine

Käesolev ühismeede jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 12

Avaldamine

Käesolev ühismeede avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 15. veebruar 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

W. SCHÄUBLE

---

(1)  ELT L 49, 21.2.2006, lk 8.

1

(2)  ELT L 300, 17.11.2005, lk 65.

2

(3)  ELT L 327, 14.12.2005, lk 28.

3

(4)  EÜT L 101, 11.4.2001, lk 1. Otsust on viimati muudetud otsusega 2005/952/EÜ (ELT L 346, 29.12.2005, lk 18).

4

---

| 16.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/75 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/75

---

NÕUKOGU ÜHISMEEDE 2007/111/ÜVJP,

15. veebruaril 2007,

millega muudetakse ja pikendatakse Lõuna-Kaukaasiasse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 14, artikli 18 lõiget 5 ja artikli 23 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 20. veebruaril 2006 vastu ühismeetme 2005/121/ÜVJP, millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Lõuna-Kaukaasias. (1) |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 20. veebruaril 2006 vastu ühismeetme 2005/121/ÜVJP, millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Lõuna-Kaukaasias. (1)

| (2) | Nõukogu kiitis 7. juunil 2006 heaks Euroopa Liidu poliitika Euroopa Liidu lepingu V jaotise alusel väljapoole Euroopa Liitu operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeoleku kohta. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu kiitis 7. juunil 2006 heaks Euroopa Liidu poliitika Euroopa Liidu lepingu V jaotise alusel väljapoole Euroopa Liitu operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeoleku kohta.

| (3) | Tuginedes ühismeetme 2006/121/ÜVJP läbivaatamisele, tuleks Euroopa Liidu eriesindaja (ELi eriesindaja) volitusi muuta ja 12 kuu võrra pikendada. |
| --- | --- |

(3)

Tuginedes ühismeetme 2006/121/ÜVJP läbivaatamisele, tuleks Euroopa Liidu eriesindaja (ELi eriesindaja) volitusi muuta ja 12 kuu võrra pikendada.

| (4) | ELi eriesindaja rakendab oma volitusi olukorras, mis võib halvendada ja kahjustada Euroopa Liidu lepingu artiklis 11 esitatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke, |
| --- | --- |

(4)

ELi eriesindaja rakendab oma volitusi olukorras, mis võib halvendada ja kahjustada Euroopa Liidu lepingu artiklis 11 esitatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISMEETME:

Artikkel 1

Euroopa Liidu eriesindaja

Käesolevaga pikendatakse Peter Semneby volitusi Lõuna-Kaukaasiasse nimetatud Euroopa Liidu eriesindajana (ELi eriesindaja) kuni 29. veebruarini 2008.

Artikkel 2

Poliitilised eesmärgid

1.   ELi eriesindaja volitused põhinevad Euroopa Liidu poliitilistel eesmärkidel Lõuna-Kaukaasias. Kõnealused eesmärgid hõlmavad järgmist:

| a) | abistada Armeeniat, Aserbaidžaani ja Gruusiat poliitiliste ja majandusreformide läbiviimisel, eelkõige õigusriigi, demokratiseerimise, inimõiguste, hea valitsemistava, arengu ja vaesuse vähendamise valdkonnas; |
| --- | --- |

a)

abistada Armeeniat, Aserbaidžaani ja Gruusiat poliitiliste ja majandusreformide läbiviimisel, eelkõige õigusriigi, demokratiseerimise, inimõiguste, hea valitsemistava, arengu ja vaesuse vähendamise valdkonnas;

| b) | ennetada kooskõlas olemasolevate mehhanismidega konflikte kõnealuses piirkonnas, aidata kaasa konfliktide rahumeelsele lahendamisele, muu hulgas pagulaste ja ümberasustatud isikute tagasipöördumise edendamise abil; |
| --- | --- |

b)

ennetada kooskõlas olemasolevate mehhanismidega konflikte kõnealuses piirkonnas, aidata kaasa konfliktide rahumeelsele lahendamisele, muu hulgas pagulaste ja ümberasustatud isikute tagasipöördumise edendamise abil;

| c) | teha konstruktiivset koostööd piirkonnaga seotud peamiste huvitatud osalejatega; |
| --- | --- |

c)

teha konstruktiivset koostööd piirkonnaga seotud peamiste huvitatud osalejatega;

| d) | julgustada piirkonna riike, eelkõige Lõuna-Kaukaasia riike, edasisele koostööle, muu hulgas majanduse, energeetika ja transpordiga seotud küsimustes, ning toetada nende koostööd; |
| --- | --- |

d)

julgustada piirkonna riike, eelkõige Lõuna-Kaukaasia riike, edasisele koostööle, muu hulgas majanduse, energeetika ja transpordiga seotud küsimustes, ning toetada nende koostööd;

| e) | edendada Euroopa Liidu tõhusust ja nähtavust kõnealuses piirkonnas. |
| --- | --- |

e)

edendada Euroopa Liidu tõhusust ja nähtavust kõnealuses piirkonnas.

2.   ELi eriesindaja toetab peasekretäri/kõrge esindaja tegevust piirkonnas.

Artikkel 3

Volitused

Kõnealuste poliitiliste eesmärkide saavutamiseks on ELi eriesindajal järgmised volitused:

| a) | arendada tihedaid kontakte kõnealuse piirkonna valitsuste, parlamentide, kohtusüsteemi ja kodanikuühiskonnaga; |
| --- | --- |

a)

arendada tihedaid kontakte kõnealuse piirkonna valitsuste, parlamentide, kohtusüsteemi ja kodanikuühiskonnaga;

| b) | julgustada Armeeniat, Aserbaidžaani ja Gruusiat tegema koostööd ühist huvi pakkuvates piirkondlikes küsimustes, nagu ühised julgeolekuohud ning terrorismi, inimkaubanduse ja organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus; |
| --- | --- |

b)

julgustada Armeeniat, Aserbaidžaani ja Gruusiat tegema koostööd ühist huvi pakkuvates piirkondlikes küsimustes, nagu ühised julgeolekuohud ning terrorismi, inimkaubanduse ja organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus;

| c) | aidata kaasa konfliktide ennetamisele ning abistada tingimuste loomisel konfliktide lahendamise edendamiseks, sealhulgas andes soovitusi kodanikuühiskonna ja alade ülesehitamisega seotud meetmete võtmiseks, ilma et see piiraks komisjoni EÜ asutamislepingust tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

c)

aidata kaasa konfliktide ennetamisele ning abistada tingimuste loomisel konfliktide lahendamise edendamiseks, sealhulgas andes soovitusi kodanikuühiskonna ja alade ülesehitamisega seotud meetmete võtmiseks, ilma et see piiraks komisjoni EÜ asutamislepingust tulenevaid kohustusi;

| d) | aidata kaasa konfliktide lahendamisele ja hõlbustada leitud lahenduste rakendamist tihedas koostöös ÜRO peasekretäri ja tema Gruusia eriesindaja, ÜRO peasekretäri Gruusia sõprade rühma, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni ja selle Minski rühma ning Lõuna-Osseetia konfliktide lahendamise mehhanismiga; |
| --- | --- |

d)

aidata kaasa konfliktide lahendamisele ja hõlbustada leitud lahenduste rakendamist tihedas koostöös ÜRO peasekretäri ja tema Gruusia eriesindaja, ÜRO peasekretäri Gruusia sõprade rühma, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni ja selle Minski rühma ning Lõuna-Osseetia konfliktide lahendamise mehhanismiga;

| e) | tõhustada Euroopa Liidu ja piirkonnaga seotud peamiste huvitatud osalejate dialoogi; |
| --- | --- |

e)

tõhustada Euroopa Liidu ja piirkonnaga seotud peamiste huvitatud osalejate dialoogi;

| f) | abistada nõukogu Lõuna-Kaukaasia suunalise tervikpoliitika edasiarendamisel; |
| --- | --- |

f)

abistada nõukogu Lõuna-Kaukaasia suunalise tervikpoliitika edasiarendamisel;

| g) | toetusüksuse kaudu:






  — | edastada Euroopa Liidule aruandeid ja jätkuvaid hinnanguid piiriolukorra kohta ning aidata kaasa usalduse suurendamisele Gruusia ja Vene Föderatsiooni vahel, tagades seeläbi tõhusa koostöö ja sidemed kõikide asjaomaste osapooltega; |
| --- | --- | --- |

g)

toetusüksuse kaudu:

—

edastada Euroopa Liidule aruandeid ja jätkuvaid hinnanguid piiriolukorra kohta ning aidata kaasa usalduse suurendamisele Gruusia ja Vene Föderatsiooni vahel, tagades seeläbi tõhusa koostöö ja sidemed kõikide asjaomaste osapooltega;

| — | aidata Gruusia piirivalvel ja teistel Tbilisi asjaomastel valitsusasutustel koostada ulatuslik reformistrateegia; |
| --- | --- |

—

aidata Gruusia piirivalvel ja teistel Tbilisi asjaomastel valitsusasutustel koostada ulatuslik reformistrateegia;

| — | töötada koos Gruusia võimudega, et parandada sidet Tbilisi ja piiri vahel, sealhulgas juhendamist. Seda tehakse tihedas koostöös Tbilisi ja piiri vaheliste piirkondlike piirivalvekeskustega (väljaarvatud Abhaasia ja Lõuna-Osseetia); |
| --- | --- |

—

töötada koos Gruusia võimudega, et parandada sidet Tbilisi ja piiri vahel, sealhulgas juhendamist. Seda tehakse tihedas koostöös Tbilisi ja piiri vaheliste piirkondlike piirivalvekeskustega (väljaarvatud Abhaasia ja Lõuna-Osseetia);

| h) | aidata kaasa inimõigusi käsitleva Euroopa Liidu poliitika ja inimõigusi käsitlevate Euroopa Liidu suuniste rakendamisele, eriti konfliktidest mõjutatud piirkondades asuvate laste ja naiste osas, eelkõige nende olukorra arengut jälgides ja käsitledes. |
| --- | --- |

h)

aidata kaasa inimõigusi käsitleva Euroopa Liidu poliitika ja inimõigusi käsitlevate Euroopa Liidu suuniste rakendamisele, eriti konfliktidest mõjutatud piirkondades asuvate laste ja naiste osas, eelkõige nende olukorra arengut jälgides ja käsitledes.

Artikkel 4

Volituste rakendamine

1.   ELi eriesindaja vastutab volituste täitmise eest, tegutsedes peasekretäri/kõrge esindaja alluvuses ja temalt saadud tegevusjuhiste kohaselt. ELi eriesindaja annab kõigist kuludest aru komisjonile.

2.   Poliitika- ja julgeolekukomiteel on eriesindajaga eelissidemed ning ta on eriesindaja peamine kontaktorgan nõukogus. Poliitika- ja julgeolekukomitee annab ELi eriesindajale tema volituste raames strateegilisi juhtnööre ja poliitilisi suuniseid.

Artikkel 5

Rahastamine

1.   Lähtesumma ELi eriesindaja volitustega seotud kulude katmiseks ajavahemikul 1. märtsist 2007 kuni 29. veebruarini 2008 on 3 120 000 EUR.

2.   Kulusid, mida rahastatakse lõikes 1 sätestatud summadest, hallatakse vastavalt Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele, välja arvatud asjaolu, et eelmaksed ei jää ühenduse omandisse.

3.   Kulude haldamise kohta sõlmitakse ELi eriesindaja ja komisjoni vahel leping. Kulusid rahastatakse alates 1. märtsist 2007.

4.   Eesistujariik, komisjon ja/või liikmesriigid osutavad piirkonnas ELi eriesindajale vastavalt vajadusele logistilist abi.

Artikkel 6

Meeskonna moodustamine

1.   Oma volituste ja vastavate talle eraldatud rahaliste vahendite piires vastutab ELi eriesindaja oma meeskonna moodustamise eest, konsulteerides sealjuures eesistujariigiga, keda abistab peasekretär/kõrge esindaja, ning tehes tihedat koostööd komisjoniga. ELi eriesindaja teavitab eesistujariiki ja komisjoni oma meeskonna lõplikust koosseisust.

2.   Liikmesriigid ja Euroopa Liidu institutsioonid võivad teha ettepaneku mõne isikkoosseisu liikme lähetamiseks ELi eriesindaja juurde. Liikmesriigi või Euroopa Liidu institutsiooni poolt ELi eriesindaja juurde lähetatud isikkoosseisu liikme töötasu katab vastavalt kas asjaomane liikmesriik või Euroopa Liidu institutsioon.

3.   Kõik A-kategooria ametikohad, mida lähetamine ei hõlma, kuulutab vastavalt vajadusele välja nõukogu peasekretariaat ning neist teatatakse samuti liikmesriikidele ning institutsioonidele, et värvata parima kvalifikatsiooniga kandidaate.

4.   ELi eriesindaja missiooni ja tema isikkoosseisu moodustamiseks ja sujuvaks toimimiseks vajalikud privileegid, immuniteedid ja muud tagatised määratakse kindlaks poolte vahel. Liikmesriigid ja komisjon annavad selleks kogu vajaliku toetuse.

Artikkel 7

Julgeolek

1.   ELi eriesindaja ja tema meeskonna liikmed peavad kinni nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsusega 2001/264/EÜ (millega võetakse vastu nõukogu julgeolekueeskirjad) (2) kehtestatud julgeolekupõhimõtetest ja miinimumstandarditest, eelkõige ELi salastatud teabe käsitlemisel.

2.   ELi eriesindaja võtab seoses isikkooseisu julgeolekuga vastavalt oma volitustele ja julgeoleku olukorrale tema geograafilises vastutusalas tema otsesesse alluvusse kuuluvate isikkoosseisu liikmete julgeoleku eesmärgil kõik otstarbekad meetmed kooskõlas Euroopa Liidu poliitikaga Euroopa Liidu lepingu V jaotise alusel väljapoole Euroopa Liitu operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeoleku kohta, tegutsedes eelkõige järgmiselt:

| a) | koostades nõukogu peasekretariaadilt saadud juhiste alusel missioonile eriomase julgeolekukava, mis sisaldab muu hulgas missioonile eriomaseid füüsilisi, organisatsioonilisi ja protseduurilisi julgeolekumeetmeid ning millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda missiooni piirkonda ja piirkonnas, julgeoleku alaste juhtumite ohjamist, ja missiooni situatsiooni- ja evakueerimisplaani; |
| --- | --- |

a)

koostades nõukogu peasekretariaadilt saadud juhiste alusel missioonile eriomase julgeolekukava, mis sisaldab muu hulgas missioonile eriomaseid füüsilisi, organisatsioonilisi ja protseduurilisi julgeolekumeetmeid ning millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda missiooni piirkonda ja piirkonnas, julgeoleku alaste juhtumite ohjamist, ja missiooni situatsiooni- ja evakueerimisplaani;

| b) | tagades missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole Euroopa Liitu lähetatud isikkooseisu liikmetele; |
| --- | --- |

b)

tagades missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole Euroopa Liitu lähetatud isikkooseisu liikmetele;

| c) | tagades, et kõik tema meeskonna väljapoole Euroopa Liitu lähetatavad liikmed, sealhulgas isikkoosseisu kohalikud liikmed, on saanud enne missioonipiirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb nõukogu peasekretariaadi kindlaks määratud missiooni riskiastmele; |
| --- | --- |

c)

tagades, et kõik tema meeskonna väljapoole Euroopa Liitu lähetatavad liikmed, sealhulgas isikkoosseisu kohalikud liikmed, on saanud enne missioonipiirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb nõukogu peasekretariaadi kindlaks määratud missiooni riskiastmele;

| d) | tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel tehtud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ja esitades kirjalikke aruandeid nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta peasekretärile/kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile esitatavate vahearuannete ja volituste rakendamist käsitlevate aruannete raames; |
| --- | --- |

d)

tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel tehtud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ja esitades kirjalikke aruandeid nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta peasekretärile/kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile esitatavate vahearuannete ja volituste rakendamist käsitlevate aruannete raames;

| e) | tagades vastavalt vajadusele ja käsuliinis oma vastutuste piires, et võetakse ühtne lähenemisviis isikkoosseisu julgeoleku tagamiseks seoses kõikide ELi üksustega, kes osalevad tema piirkondlikus vastutusalas toimuvates kriisiohjamise operatsioonides. |
| --- | --- |

e)

tagades vastavalt vajadusele ja käsuliinis oma vastutuste piires, et võetakse ühtne lähenemisviis isikkoosseisu julgeoleku tagamiseks seoses kõikide ELi üksustega, kes osalevad tema piirkondlikus vastutusalas toimuvates kriisiohjamise operatsioonides.

Artikkel 8

Aruandlus

Üldjuhul annab ELi eriesindaja isiklikult aru peasekretärile/kõrgele esindajale ja poliitika- ja julgeolekukomiteele ning ta võib aru anda ka asjaomasele töörühmale. Korrapärased kirjalikud aruanded saadetakse peasekretärile/kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile. Peasekretäri/kõrge esindaja ning poliitika- ja julgeolekukomitee soovitusel võib ELi eriesindaja aru anda üldasjade ja välissuhete nõukogule.

Artikkel 9

Kooskõlastamine

Euroopa Liidu välistegevuse järjepidevuse tagamiseks kooskõlastatakse ELi eriesindaja tegevus peasekretäri/kõrge esindaja, eesistujariigi ja komisjoni tegevusega. ELi eriesindaja korraldab korrapäraselt teabekoosolekuid liikmesriikide esindustele ja komisjoni delegatsioonidele. Kohapeal toimub tihe koostöö eesistujariigiga, komisjoniga ning esinduste juhtidega, kes teevad kõik endast sõltuva, et aidata ELi eriesindajat tema volituste rakendamisel. ELi eriesindaja teeb koostööd ka teiste kohapealsete rahvusvaheliste ja piirkondlike osalejatega.

Artikkel 10

Läbivaatamine

Käesoleva ühismeetme rakendamine ja selle vastavus teiste Euroopa Liidu meetmetega kõnealuses piirkonnas vaadatakse korrapäraselt läbi. ELi eriesindaja esitab peasekretärile/kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile enne 2007. aasta juuni lõppu eduaruande ja 2007. aasta novembri keskpaigaks täieliku aruande volituste täitmise kohta. Nimetatud aruanded on aluseks ühismeetme hindamisel asjaomaste töörühmade ning poliitika- ja julgeolekukomitee poolt. ELi eriesindaja tegevuse üldisi prioriteete silmas pidades annab peasekretär/kõrge esindaja poliitika- ja julgeolekukomiteele soovitusi nõukogu otsuse vastuvõtmiseks volituste pikendamise, muutmise või lõpetamise kohta.

Artikkel 11

Jõustumine

Käesolev ühismeede jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 12

Avaldamine

Käesolev ühismeede avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 15. veebruar 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

W. SCHÄUBLE

---

(1)  ELT L 49, 21.2.2006, lk 14.

1

(2)  EÜT L 101, 11.4.2001, lk 1. Otsust on viimati muudetud otsusega 2005/952/EÜ (ELT L 346, 29.12.2005, lk 18).

2

---

| 16.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/79 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/79

---

NÕUKOGU ÜHISMEEDE 2007/112/ÜVJP,

15. veebruar 2007,

millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Ida-Aafrika järvede piirkonnas

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 14, artikli 18 lõiget 5 ja artikli 23 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 20. veebruaril 2006 vastu ühismeetme 2006/122/ÜVJP, (1) millega pikendatakse kuni 28. veebruarini 2007 Ida-Aafrika järvede piirkonda nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 20. veebruaril 2006 vastu ühismeetme 2006/122/ÜVJP, (1) millega pikendatakse kuni 28. veebruarini 2007 Ida-Aafrika järvede piirkonda nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi.

| (2) | Nõukogu kiitis 7. juunil 2006 heaks Euroopa Liidu poliitika Euroopa Liidu lepingu V jaotise alusel väljapoole Euroopa Liitu operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeoleku kohta. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu kiitis 7. juunil 2006 heaks Euroopa Liidu poliitika Euroopa Liidu lepingu V jaotise alusel väljapoole Euroopa Liitu operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeoleku kohta.

| (3) | Tuginedes ühismeetme 2006/122/ÜVJP läbivaatamisele, tuleks Euroopa Liidu eriesindaja (ELi eriesindaja) volitusi pikendada 12 kuu võrra. |
| --- | --- |

(3)

Tuginedes ühismeetme 2006/122/ÜVJP läbivaatamisele, tuleks Euroopa Liidu eriesindaja (ELi eriesindaja) volitusi pikendada 12 kuu võrra.

| (4) | Aldo Ajello on peasekretäri/kõrget esindajat teavitanud oma kavatsusest 2007. aasta veebruari lõpus ametist lahkuda. Seega tuleks ametisse nimetada uus ELi eriesindaja alates 1. märtsist 2007. |
| --- | --- |

(4)

Aldo Ajello on peasekretäri/kõrget esindajat teavitanud oma kavatsusest 2007. aasta veebruari lõpus ametist lahkuda. Seega tuleks ametisse nimetada uus ELi eriesindaja alates 1. märtsist 2007.

| (5) | 31. jaanuaril 2007 soovitas peasekretär/kõrge esindaja nimetada Roeland VAN DE GEERI uueks ELi eriesindajaks Ida-Aafrika järvede piirkonnas. |
| --- | --- |

(5)

31. jaanuaril 2007 soovitas peasekretär/kõrge esindaja nimetada Roeland VAN DE GEERI uueks ELi eriesindajaks Ida-Aafrika järvede piirkonnas.

| (6) | ELi eriesindaja rakendab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja kahjustada asutamislepingu artiklis 11 esitatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke, |
| --- | --- |

(6)

ELi eriesindaja rakendab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja kahjustada asutamislepingu artiklis 11 esitatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISMEETME:

Artikkel 1

Ametisse nimetamine

Käesolevaga nimetatakse Roeland VAN DE GEER Euroopa Liidu eriesindajaks (ELi eriesindaja) Ida-Aafrika järvede piirkonnas alates 1. märtsist 2007 kuni 29. veebruarini 2008.

Artikkel 2

Poliitilised eesmärgid

ELi eriesindaja volitused tuginevad poliitilistel eesmärkidel, mida Euroopa Liit on seadnud seoses Ida-Aafrika järvede piirkonna konfliktijärgse olukorra edasise stabiliseerimise ja tugevdamisega, pöörates erilist tähelepanu asjaomastes riikides asetleidvate arengute piirkondlikule mõõtmele. Eelkõige edendatakse nimetatud eesmärkidega demokraatia ja hea valitsemistava, sealhulgas inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete austamise, põhinormidest kinnipidamist, ning need eesmärgid hõlmavad järgmist:

| a) | aktiivse ja tõhusa panuse andmine ühtsele, järjepidevale ja vastutustundelisele Euroopa Liidu poliitikale Ida-Aafrika järvede piirkonnas ning piirkonna osas Euroopa Liidu ühtse üldise lähenemisviisi edendamine. ELi eriesindaja toetab peasekretäri/kõrge esindaja tegevust piirkonnas; |
| --- | --- |

a)

aktiivse ja tõhusa panuse andmine ühtsele, järjepidevale ja vastutustundelisele Euroopa Liidu poliitikale Ida-Aafrika järvede piirkonnas ning piirkonna osas Euroopa Liidu ühtse üldise lähenemisviisi edendamine. ELi eriesindaja toetab peasekretäri/kõrge esindaja tegevust piirkonnas;

| b) | Euroopa Liidu jätkuva toetuse tagamine piirkonna stabiliseerimis- ja ülesehitusprotsessidele, kasutades selleks aktiivset kohalolekut kõnealuses piirkonnas ja asjaomastel rahvusvahelistel foorumitel, ühenduse hoidmist kesksete osapooltega ja panustamist kriisiohjamisse; |
| --- | --- |

b)

Euroopa Liidu jätkuva toetuse tagamine piirkonna stabiliseerimis- ja ülesehitusprotsessidele, kasutades selleks aktiivset kohalolekut kõnealuses piirkonnas ja asjaomastel rahvusvahelistel foorumitel, ühenduse hoidmist kesksete osapooltega ja panustamist kriisiohjamisse;

| c) | panuse andmine üleminekujärgsele etapile Kongo Demokraatlikus Vabariigis, eelkõige seoses uute institutsioonide tugevdamise poliitilise protsessi ning poliitiliste konsultatsioonide ja uue valitsusega kooskõlastamise osas laiema rahvusvahelise raamistiku määratlemisega; |
| --- | --- |

c)

panuse andmine üleminekujärgsele etapile Kongo Demokraatlikus Vabariigis, eelkõige seoses uute institutsioonide tugevdamise poliitilise protsessi ning poliitiliste konsultatsioonide ja uue valitsusega kooskõlastamise osas laiema rahvusvahelise raamistiku määratlemisega;

| d) | tihedas koostöös Ühendatud Rahvaste Organisatsiooni/MONUCiga kaasa aitamine rahvusvahelistele jõupingutustele, mis toetavad Kongo Demokraatliku Vabariigis julgeolekusektori ulatusliku reformi läbiviimist, võttes eelkõige arvesse koordineerivat rolli, mida Euroopa Liit on antud kontekstis valmis võtma; |
| --- | --- |

d)

tihedas koostöös Ühendatud Rahvaste Organisatsiooni/MONUCiga kaasa aitamine rahvusvahelistele jõupingutustele, mis toetavad Kongo Demokraatliku Vabariigis julgeolekusektori ulatusliku reformi läbiviimist, võttes eelkõige arvesse koordineerivat rolli, mida Euroopa Liit on antud kontekstis valmis võtma;

| e) | Ida-Aafrika järvede piirkonna rahvusvahelise konverentsi asjakohastele järelmeetmetele kaasa aitamine, eelkõige luues tihedad suhted Ida-Aafrika järvede piirkonna sekretariaadi ja selle täitevsekretäri ning järelmeetmete mehhanismide eesistujakolmikuga, ning samuti edendades piirkonnas heanaaberlikke suhteid; |
| --- | --- |

e)

Ida-Aafrika järvede piirkonna rahvusvahelise konverentsi asjakohastele järelmeetmetele kaasa aitamine, eelkõige luues tihedad suhted Ida-Aafrika järvede piirkonna sekretariaadi ja selle täitevsekretäri ning järelmeetmete mehhanismide eesistujakolmikuga, ning samuti edendades piirkonnas heanaaberlikke suhteid;

| f) | siiani piiriüleselt tegutsevate relvarühmituste märkimisväärse probleemi käsitlemine, mis võib endaga kaasa tuua piirkonna riikide destabiliseerumise ja süvendada nende siseprobleeme; |
| --- | --- |

f)

siiani piiriüleselt tegutsevate relvarühmituste märkimisväärse probleemi käsitlemine, mis võib endaga kaasa tuua piirkonna riikide destabiliseerumise ja süvendada nende siseprobleeme;

| g) | Burundi, Rwanda ja Uganda konfliktijärgse stabiliseerimisele kaasa aitamine, aidates eelkõige kaasa relvarühmitustega nagu FNL ja LRA peetavatele rahuläbirääkimistele. |
| --- | --- |

g)

Burundi, Rwanda ja Uganda konfliktijärgse stabiliseerimisele kaasa aitamine, aidates eelkõige kaasa relvarühmitustega nagu FNL ja LRA peetavatele rahuläbirääkimistele.

Artikkel 3

Volitused

Nimetatud poliitiliste eesmärkide saavutamiseks on ELi eriesindajal järgmised volitused:

| a) | luua ja hoida tihedaid suhteid Ida-Aafrika järvede piirkonna riikide, Ühendatud Rahvaste Organisatsiooni, Aafrika Liidu, võtmetähtsusega Aafrika riikide ning Kongo Demokraatliku Vabariigi ja Euroopa Liidu peamiste partnerriikidega, samuti ka piirkondlike ja allpiirkondlike Aafrika organisatsioonide, teiste asjaomaste kolmandate riikide ja teiste piirkondlike liidritega; |
| --- | --- |

a)

luua ja hoida tihedaid suhteid Ida-Aafrika järvede piirkonna riikide, Ühendatud Rahvaste Organisatsiooni, Aafrika Liidu, võtmetähtsusega Aafrika riikide ning Kongo Demokraatliku Vabariigi ja Euroopa Liidu peamiste partnerriikidega, samuti ka piirkondlike ja allpiirkondlike Aafrika organisatsioonide, teiste asjaomaste kolmandate riikide ja teiste piirkondlike liidritega;

| b) | anda nõu ja aru, millised on Euroopa Liidu võimalused toetada stabiliseerimis- ja tugevdamisprotsessi ning kuidas Euroopa Liidu algatusi kõige paremini läbi viia; |
| --- | --- |

b)

anda nõu ja aru, millised on Euroopa Liidu võimalused toetada stabiliseerimis- ja tugevdamisprotsessi ning kuidas Euroopa Liidu algatusi kõige paremini läbi viia;

| c) | tagada ÜVJP/EJKP osapoolte vaheline ühtsus ning anda sel eesmärgil nõu ja abi seoses Kongo Demokraatliku Vabariigi julgeolekusektori reformiga, ning eelkõige anda Euroopa Liidu politseimissiooni (EUPOL “Kinshasa”) ja Kongo ametiasutusi julgeolekusektori reformi alal nõustava ja abistava Euroopa Liidu missiooni (EUSEC RD Congo) juhtidele kohalikke poliitilisi juhtnööre nende ülesannete täitmiseks kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

c)

tagada ÜVJP/EJKP osapoolte vaheline ühtsus ning anda sel eesmärgil nõu ja abi seoses Kongo Demokraatliku Vabariigi julgeolekusektori reformiga, ning eelkõige anda Euroopa Liidu politseimissiooni (EUPOL “Kinshasa”) ja Kongo ametiasutusi julgeolekusektori reformi alal nõustava ja abistava Euroopa Liidu missiooni (EUSEC RD Congo) juhtidele kohalikke poliitilisi juhtnööre nende ülesannete täitmiseks kohalikul tasandil;

| d) | toetada Ida-Aafrika järvede piirkonna rahvusvahelise konverentsi järelmeetmeid, avaldades eelkõige toetust piirkonnas määratletud poliitikae, mis on suunatud konfliktide vägivallatule ja vastastikuse kaitse alusel lahendamisele, ning samuti toetada inimõigusi ja demokratiseerimist edendavat piirkondlikku koostööd, head valitsemistava, karistamatuse vastast võitlust, õiguskoostööd ning loodusvarade ebaseadusliku kasutamise vastast võitlust; |
| --- | --- |

d)

toetada Ida-Aafrika järvede piirkonna rahvusvahelise konverentsi järelmeetmeid, avaldades eelkõige toetust piirkonnas määratletud poliitikae, mis on suunatud konfliktide vägivallatule ja vastastikuse kaitse alusel lahendamisele, ning samuti toetada inimõigusi ja demokratiseerimist edendavat piirkondlikku koostööd, head valitsemistava, karistamatuse vastast võitlust, õiguskoostööd ning loodusvarade ebaseadusliku kasutamise vastast võitlust;

| e) | aidata antud piirkonna arvamusliidritel paremini mõista Euroopa Liidu rolli; |
| --- | --- |

e)

aidata antud piirkonna arvamusliidritel paremini mõista Euroopa Liidu rolli;

| f) | toetada vajadusel rahu- ja relvarahukokkulepete läbirääkimisi ning nende rakendamist ning võtta diplomaatilisi meetmeid, kui nimetatud kokkulepete tingimusi ei täideta; LRAga käimasolevate läbirääkimiste kontekstis tuleks nimetatud tegevusi tihedalt kooskõlastada Sudaani määratud Euroopa Liidu eriesindajaga; |
| --- | --- |

f)

toetada vajadusel rahu- ja relvarahukokkulepete läbirääkimisi ning nende rakendamist ning võtta diplomaatilisi meetmeid, kui nimetatud kokkulepete tingimusi ei täideta; LRAga käimasolevate läbirääkimiste kontekstis tuleks nimetatud tegevusi tihedalt kooskõlastada Sudaani määratud Euroopa Liidu eriesindajaga;

| g) | toetada inimõigustealase Euroopa Liidu poliitika ja inimõiguste alaste Euroopa Liidu suuniste (eelkõige lapsi ja relvastatud konflikte käsitlevad Euroopa Liidu suunised ning naisi, rahu ja julgeolekut käsitleva ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1325 (2000) suhtes võetud Euroopa Liidu poliitika) rakendamist, mis hõlmab ka antud valdkonnas asetleidvate arengute järelevalvet ja vastavat aruandlust. |
| --- | --- |

g)

toetada inimõigustealase Euroopa Liidu poliitika ja inimõiguste alaste Euroopa Liidu suuniste (eelkõige lapsi ja relvastatud konflikte käsitlevad Euroopa Liidu suunised ning naisi, rahu ja julgeolekut käsitleva ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1325 (2000) suhtes võetud Euroopa Liidu poliitika) rakendamist, mis hõlmab ka antud valdkonnas asetleidvate arengute järelevalvet ja vastavat aruandlust.

Artikkel 4

Volituste rakendamine

1.   ELi eriesindaja vastutab volituste rakendamise eest, toimides peasekretäri/kõrge esindaja alluvuses ja temalt saadud tegevusjuhiste kohaselt. ELi eriesindaja annab kõigist kuludest aru komisjonile.

2.   Poliitika- ja julgeolekukomiteel on eriesindajaga eelissidemed ning ta on eriesindaja peamine kontaktorgan nõukogus. Poliitika- ja julgeolekukomitee annab ELi eriesindajale tema volituste raames strateegilisi juhtnööre ja poliitilisi suuniseid.

Artikkel 5

Rahastamine

1.   Lähtesumma ELi eriesindaja volitustega seotud kulude katmiseks ajavahemikul 1. märtsist 2007 kuni 29. veebruarini 2008 on 1 025 000 EUR.

2.   Kulutusi, mida rahastatakse lõikes 1 sätestatud summast, hallatakse vastavalt Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele välja arvatud asjaolu, et eelmaksed ei jää ühenduse omandisse.

3.   Kulude haldamise kohta sõlmitakse Euroopa Liidu eriesindaja ja komisjoni vahel leping. Kulusid rahastatakse alates 1. märtsist 2007.

4.   Eesistujariik, komisjon ja/või liikmesriigid osutavad piirkonnas Euroopa Liidu eriesindajale vastavalt vajadusele logistilist abi.

Artikkel 6

Meeskonna moodustamine

1.   Oma volituste ja vastavate talle eraldatud rahaliste vahendite piires vastutab Euroopa Liidu eriesindaja oma meeskonna moodustamise eest, konsulteerides sealjuures eesistujariigiga, keda abistab peasekretär/kõrge esindaja, ning tehes tihedat koostööd komisjoniga. Euroopa Liidu eriesindaja teavitab eesistujariiki ja komisjoni oma meeskonna lõplikust koosseisust.

2.   Liikmesriigid ja Euroopa Liidu institutsioonid võivad teha ettepanekuid isikkoosseisu liikmete lähetamiseks Euroopa Liidu eriesindaja juurde. Liikmesriigi või Euroopa Liidu institutsiooni poolt Euroopa Liidu eriesindaja juurde lähetatud isikkoosseisu liikmete töötasu katab vastavalt kas asjaomane liikmesriik või Euroopa Liidu institutsioon.

3.   Kõik A-kategooria ametikohad, mida lähetamine ei hõlma, kuulutab vastavalt vajadusele välja nõukogu peasekretariaat ning neist teatatakse samuti liikmesriikidele ning Euroopa Liidu institutsioonidele, et värvata parima kvalifikatsiooniga kandidaate.

4.   ELi eriesindaja missiooni ja tema isikkoosseisu moodustamiseks ja sujuvaks toimimiseks vajalikud privileegid, immuniteedid ja muud tagatised määratakse kindlaks poolte vahel. Liikmesriigid ja komisjon annavad selleks kogu vajaliku toetuse.

Artikkel 7

Julgeolek

1.   Euroopa Liidu eriesindaja ja tema meeskonna liikmed peavad, eelkõige Euroopa Liidu salastatud teabe haldamisel, kinni nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsusega 2001/264/EÜ (millega võetakse vastu nõukogu julgeolekueeskirjad) (2) kehtestatud julgeolekupõhimõtetest ja miinimumstandarditest.

2.   Kooskõlas Euroopa Liidu poliitikaga, mis käsitleb Euroopa Liidu lepingu V jaotise alusel väljapoole Euroopa Liitu operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeolekut, võtab Euroopa Liidu eriesindaja vastavalt oma volitustele ja julgeoleku olukorrale tema geograafilises vastutusalas tema otsesesse alluvusse kuuluvate isikkoosseisu liikmete julgeoleku eesmärgil kõik otstarbekad meetmed, ning tegutseb eelkõige järgmiselt:

| a) | koostab nõukogu peasekretariaadilt saadud juhendite alusel missioonile eriomase julgeolekuplaani, mis sisaldab missioonile eriomaseid füüsilisi, organisatsioonilisi ja protseduurilisi julgeolekumeetmeid, operatsiooni piirkonda ja piirkonnas isikkoosseisu turvalise liikumise juhtimist, julgeolekualaste juhtumite ohjamist ning missiooni situatsiooni- ja evakueerimise plaani; |
| --- | --- |

a)

koostab nõukogu peasekretariaadilt saadud juhendite alusel missioonile eriomase julgeolekuplaani, mis sisaldab missioonile eriomaseid füüsilisi, organisatsioonilisi ja protseduurilisi julgeolekumeetmeid, operatsiooni piirkonda ja piirkonnas isikkoosseisu turvalise liikumise juhtimist, julgeolekualaste juhtumite ohjamist ning missiooni situatsiooni- ja evakueerimise plaani;

| b) | tagab missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole Euroopa Liitu lähetatud isikkooseisu liikmetele; |
| --- | --- |

b)

tagab missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole Euroopa Liitu lähetatud isikkooseisu liikmetele;

| c) | tagab, et kõik tema meeskonna väljapoole Euroopa Liitu lähetatavad liikmed, sealhulgas isikkoosseisu kohalikud liikmed, on saanud enne missioonipiirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb nõukogu peasekretariaadi kindlaks määratud missiooni riskiastmele; |
| --- | --- |

c)

tagab, et kõik tema meeskonna väljapoole Euroopa Liitu lähetatavad liikmed, sealhulgas isikkoosseisu kohalikud liikmed, on saanud enne missioonipiirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb nõukogu peasekretariaadi kindlaks määratud missiooni riskiastmele;

| d) | tagab korrapäraste julgeolekuhinnangute alusel tehtud kõikide heakskiidetud soovituste rakendamise ning esitab peasekretärile/kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile vahe- ja volituste täitmist käsitlevate aruannete raames kirjalikke aruandeid soovituste rakendamise ning muude julgeolekuküsimuste kohta; |
| --- | --- |

d)

tagab korrapäraste julgeolekuhinnangute alusel tehtud kõikide heakskiidetud soovituste rakendamise ning esitab peasekretärile/kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile vahe- ja volituste täitmist käsitlevate aruannete raames kirjalikke aruandeid soovituste rakendamise ning muude julgeolekuküsimuste kohta;

| e) | tagab vastavalt vajadusele ja käsuliinis oma vastutuste piires, et võetakse ühtne lähenemisviis isikkoosseisu julgeoleku tagamiseks seoses kõikide Euroopa Liidu üksustega, kes osalevad tema piirkondlikus vastutusalas toimuvates kriisiohjamise operatsioonides. |
| --- | --- |

e)

tagab vastavalt vajadusele ja käsuliinis oma vastutuste piires, et võetakse ühtne lähenemisviis isikkoosseisu julgeoleku tagamiseks seoses kõikide Euroopa Liidu üksustega, kes osalevad tema piirkondlikus vastutusalas toimuvates kriisiohjamise operatsioonides.

Artikkel 8

Aruandlus

Üldjuhul annab ELi eriesindaja isiklikult aru peasekretärile/kõrgele esindajale ning poliitika- ja julgeolekukomiteele ja võib aru anda ka asjaomasele töörühmale. Regulaarsed kirjalikud aruanded saadetakse peasekretärile/kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile. Peasekretäri/kõrge esindaja ning poliitika- ja julgeolekukomitee soovitusel võib ELi eriesindaja aru anda üldasjade ja välissuhete nõukogule.

Artikkel 9

Kooskõlastamine

Euroopa Liidu välistegevuse järjepidevuse tagamiseks kooskõlastatakse ELi eriesindaja tegevus peasekretäri/kõrge esindaja, eesistujariigi ja komisjoni tegevusega. Euroopa Liidu eriesindaja korraldab korrapäraseid teabekoosolekuid liikmesriikide esindustele ja komisjoni delegatsioonidele. Kohapeal toimub tihe koostöö eesistujariigiga, komisjoniga ning esinduste juhtidega, kes teevad kõik endast sõltuva, et aidata Euroopa Liidu eriesindajat tema volituste rakendamisel. Euroopa Liidu eriesindaja teeb samuti koostööd teiste kohapeal asuvate rahvusvaheliste ja piirkondlike osalejatega.

Artikkel 10

Läbivaatamine

Käesoleva ühismeetme rakendamine ja selle vastavus teiste Euroopa Liidu meetmetega kõnealuses regioonis vaadatakse korrapäraselt läbi. Euroopa Liidu eriesindaja esitab peasekretärile/kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile enne 2007. aasta juuni lõppu eduaruande ja 2007. aasta novembri keskpaigaks täieliku aruande volituste täitmise kohta. Nimetatud aruanded on aluseks ühismeetme hindamisel asjaomastes töörühmades ning poliitika- ja julgeolekukomitees. Euroopa Liidu eriesindaja tegevuse üldisi prioriteete silmas pidades annab peasekretär/kõrge esindaja poliitika- ja julgeolekukomiteele soovitusi, et võtta vastu nõukogu otsus volituste uuendamise, muutmise või lõpetamise kohta.

Artikkel 11

Jõustumine

Käesolev ühismeede jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 12

Avaldamine

Käesolev ühismeede avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 15. veebruar 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

W. SCHÄUBLE

---

(1)  ELT L 49, 21.2.2006, lk 17.

1

(2)  EÜT L 101, 11.4.2001, lk 1. Otsust on viimati muudetud otsusega 2005/952/EÜ (ELT L 346, 29.12.2005, lk 18).

2

---

| 16.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/83 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/83

---

NÕUKOGU ÜHISMEEDE 2007/113/ÜVJP,

15. veebruar 2007,

millega muudetakse ja pikendatakse Kesk-Aasiasse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 14, artikli 18 lõiget 5 ja artikli 23 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 28. juulil 2005 vastu ühismeetme 2005/588/ÜVJP, (1) millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Lõuna-Kaukaasias. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 28. juulil 2005 vastu ühismeetme 2005/588/ÜVJP, (1) millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Lõuna-Kaukaasias.

| (2) | Nõukogu võttis 20. veebruaril 2006 vastu ühismeetme 2006/118/ÜVJP, millega pikendatakse kuni 28. veebruarini 2007 ja muudetakse Kesk-Aasiasse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja (ELi eriesindaja) volitusi. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 20. veebruaril 2006 vastu ühismeetme 2006/118/ÜVJP, millega pikendatakse kuni 28. veebruarini 2007 ja muudetakse Kesk-Aasiasse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja (ELi eriesindaja) volitusi.

| (3) | Nõukogu nimetas oma 5. oktoobri 2006. aasta otsusega 2006/670/ÜVJP ELi esindajaks Kesk-Aasiasse Pierre Moreli. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu nimetas oma 5. oktoobri 2006. aasta otsusega 2006/670/ÜVJP ELi esindajaks Kesk-Aasiasse Pierre Moreli.

| (4) | Nõukogu kiitis 7. juunil 2006 heaks Euroopa Liidu poliitika Euroopa Liidu lepingu V jaotise alusel väljapoole Euroopa Liitu operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeoleku kohta. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu kiitis 7. juunil 2006 heaks Euroopa Liidu poliitika Euroopa Liidu lepingu V jaotise alusel väljapoole Euroopa Liitu operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeoleku kohta.

| (5) | Tuginedes ühismeetme 2005/588/ÜVJP läbivaatamisele, tuleks ELi eriesindaja volitusi muuta ja 12 kuu võrra pikendada. |
| --- | --- |

(5)

Tuginedes ühismeetme 2005/588/ÜVJP läbivaatamisele, tuleks ELi eriesindaja volitusi muuta ja 12 kuu võrra pikendada.

| (6) | Euroopa Liit soovib arendada kahepoolset energiakoostööd tähtsate tootmis- ja transiidipartneritega Kesk-Aasias. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Liit soovib arendada kahepoolset energiakoostööd tähtsate tootmis- ja transiidipartneritega Kesk-Aasias.

| (7) | ELi eriesindaja rakendab oma volitusi olukorras, mis võib halvendada ja kahjustada Euroopa Liidu lepingu artiklis 11 esitatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke, |
| --- | --- |

(7)

ELi eriesindaja rakendab oma volitusi olukorras, mis võib halvendada ja kahjustada Euroopa Liidu lepingu artiklis 11 esitatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISMEETME:

Artikkel 1

Euroopa Liidu eriesindaja

Käesolevaga pikendatakse Pierre MORELI volitusi Kesk-Aasiasse nimetatud Euroopa Liidu eriesindajana (ELi eriesindaja) kuni 29. veebruarini 2008.

Artikkel 2

Poliitilised eesmärgid

ELi eriesindaja volitused põhinevad Euroopa Liidu poliitika eesmärkidel Kesk-Aasias. Kõnealused eesmärgid hõlmavad järgmist:

| a) | edendada häid ja tihedaid suhteid Kesk-Aasia riikide ja Euroopa Liidu vahel vastavates kokkulepetes määratletud ühiste väärtuste ning huvide alusel; |
| --- | --- |

a)

edendada häid ja tihedaid suhteid Kesk-Aasia riikide ja Euroopa Liidu vahel vastavates kokkulepetes määratletud ühiste väärtuste ning huvide alusel;

| b) | toetada piirkonnas asuvate riikide stabiilsust ja omavahelist koostööd; |
| --- | --- |

b)

toetada piirkonnas asuvate riikide stabiilsust ja omavahelist koostööd;

| c) | toetada demokraatia, õigusriigi, hea valitsemistava ning inimõiguste ja põhivabaduste austamise tugevdamist Kesk-Aasias; |
| --- | --- |

c)

toetada demokraatia, õigusriigi, hea valitsemistava ning inimõiguste ja põhivabaduste austamise tugevdamist Kesk-Aasias;

| d) | käsitleda peamiseid ohtusid, eelkõige spetsiifilisi probleeme, millel on otsene mõju Euroopale; |
| --- | --- |

d)

käsitleda peamiseid ohtusid, eelkõige spetsiifilisi probleeme, millel on otsene mõju Euroopale;

| e) | edendada Euroopa Liidu tõhusust ja nähtavust piirkonnas, kaasa arvatud tihedama tegevuse kooskõlastamise kaudu teiste asjaomaste partneritega ja rahvusvaheliste organisatsioonidega nagu näiteks OSCE. |
| --- | --- |

e)

edendada Euroopa Liidu tõhusust ja nähtavust piirkonnas, kaasa arvatud tihedama tegevuse kooskõlastamise kaudu teiste asjaomaste partneritega ja rahvusvaheliste organisatsioonidega nagu näiteks OSCE.

Artikkel 3

Volitused

1.   Kõnealuste poliitiliste eesmärkide saavutamiseks on ELi eriesindajal järgmised volitused:

| a) | järgida tähelepanelikult poliitilisi arenguid Kesk-Aasias, arendades ja säilitades tihedaid kontakte valitsuste, parlamentide, kohtusüsteemi, kodanikuühiskonna ja massimeediaga; |
| --- | --- |

a)

järgida tähelepanelikult poliitilisi arenguid Kesk-Aasias, arendades ja säilitades tihedaid kontakte valitsuste, parlamentide, kohtusüsteemi, kodanikuühiskonna ja massimeediaga;

| b) | julgustada Kasahstani, Kirgiisi Vabariiki, Türkmenistani ja Usbekistani tegema koostööd ühist huvi pakkuvates piirkondlikes küsimustes; |
| --- | --- |

b)

julgustada Kasahstani, Kirgiisi Vabariiki, Türkmenistani ja Usbekistani tegema koostööd ühist huvi pakkuvates piirkondlikes küsimustes;

| c) | luua kontaktid ja algatada koostöö peamiste huvitatud osalejatega piirkonnas, kaasa arvatud asjaomaste piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonidega; |
| --- | --- |

c)

luua kontaktid ja algatada koostöö peamiste huvitatud osalejatega piirkonnas, kaasa arvatud asjaomaste piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonidega;

| d) | toetada tihedas koostöös OSCEga konfliktide vältimist ja lahendamist, luues kontaktid ametiasutuste ja muude kohalike osalejatega – valitsusväliste organisatsioonide, poliitiliste parteide, vähemuste, religioossete rühmituste ja nende juhtidega; |
| --- | --- |

d)

toetada tihedas koostöös OSCEga konfliktide vältimist ja lahendamist, luues kontaktid ametiasutuste ja muude kohalike osalejatega – valitsusväliste organisatsioonide, poliitiliste parteide, vähemuste, religioossete rühmituste ja nende juhtidega;

| e) | aidata kaasa Kesk-Aasiaga seonduvate ÜVJP energiavarustuse kindluse aspektide sõnastamisele; |
| --- | --- |

e)

aidata kaasa Kesk-Aasiaga seonduvate ÜVJP energiavarustuse kindluse aspektide sõnastamisele;

| f) | edendada üldist Euroopa Liidu poliitilist kooskõlastamist Kesk-Aasias ja tagada Euroopa Liidu välistegevuse järjepidevust piirkonnas ilma ühenduse pädevust piiramata; |
| --- | --- |

f)

edendada üldist Euroopa Liidu poliitilist kooskõlastamist Kesk-Aasias ja tagada Euroopa Liidu välistegevuse järjepidevust piirkonnas ilma ühenduse pädevust piiramata;

| g) | abistada nõukogu Kesk-Aasia suunalise tervikpoliitika edasiarendamist; |
| --- | --- |

g)

abistada nõukogu Kesk-Aasia suunalise tervikpoliitika edasiarendamist;

| h) | aidata kaasa inimõigusi käsitleva Euroopa Liidu poliitika ja inimõigusi käsitlevate Euroopa Liidu suuniste rakendamisele, eriti konfliktidest mõjutatud piirkondades asuvate laste ja naiste osas, eelkõige nende olukorra arengut jälgides ja käsitledes. |
| --- | --- |

h)

aidata kaasa inimõigusi käsitleva Euroopa Liidu poliitika ja inimõigusi käsitlevate Euroopa Liidu suuniste rakendamisele, eriti konfliktidest mõjutatud piirkondades asuvate laste ja naiste osas, eelkõige nende olukorra arengut jälgides ja käsitledes.

2.   ELi eriesindaja toetab peasekretäri/kõrge esindaja tegevust piirkonnas ning teeb tihedat koostööd eesistujariigi, Euroopa Liidu missioonide juhtide, Euroopa Liidu Afganistani nimetatud eriesindaja ja komisjoniga. ELi eriesindajal on ülevaade kõigist Euroopa Liidu tegevustest piirkonnas.

Artikkel 4

Volituste rakendamine

1.   ELi eriesindaja vastutab volituste täitmise eest, tegutsedes peasekretäri/kõrge esindaja alluvuses ja temalt saadud tegevusjuhiste kohaselt. ELi eriesindaja annab kõigist kuludest aru komisjonile.

2.   Poliitika- ja julgeolekukomiteel on eriesindajaga eelissidemed ning ta on eriesindaja peamine kontaktorgan nõukogus. Poliitika- ja julgeolekukomitee annab ELi eriesindajale tema volituste raames strateegilisi juhtnööre ja poliitilisi suuniseid.

Artikkel 5

Rahastamine

1.   Lähtesumma ELi eriesindaja volitustega seotud kulude katmiseks ajavahemikul 1. märtsist 2007 kuni 29. veebruarini 2008 on 1 000 000 EUR.

2.   Kulusid, mida rahastatakse lõikes 1 sätestatud summadest, hallatakse vastavalt Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele, välja arvatud asjaolu, et eelmaksed ei jää ühenduse omandisse.

3.   Kulude haldamise kohta sõlmitakse ELi eriesindaja ja komisjoni vahel leping. Kulusid rahastatakse alates 1. märtsist 2007.

4.   Eesistujariik, komisjon ja/või liikmesriigid osutavad piirkonnas ELi eriesindajale vastavalt vajadusele logistilist abi.

Artikkel 6

Meeskonna moodustamine

1.   Oma volituste ja vastavate talle eraldatud rahaliste vahendite piires vastutab ELi eriesindaja oma meeskonna moodustamise eest, konsulteerides sealjuures eesistujariigiga, saades abi peasekretärilt/kõrgelt esindajalt ning tehes tihedat koostööd komisjoniga. ELi eriesindaja teavitab eesistujariiki ja komisjoni oma meeskonna lõplikust koosseisust.

2.   Liikmesriigid ja Euroopa Liidu institutsioonid võivad teha ettepaneku isikkoosseisu liikmete lähetamiseks ELi eriesindaja juurde. Liikmesriigi või Euroopa Liidu institutsiooni poolt ELi eriesindaja juurde lähetatud isikkoosseisu liikmete töötasu katab vastavalt kas asjaomane liikmesriik või Euroopa Liidu institutsioon.

3.   Kõik A-kategooria ametikohad, mida lähetamine ei hõlma, kuulutab vastavalt vajadusele välja nõukogu peasekretariaat ning neist teatatakse samuti liikmesriikidele ning Euroopa Liidu institutsioonidele, et värvata parima kvalifikatsiooniga kandidaate.

4.   ELi eriesindaja missiooni ja tema isikkoosseisu moodustamiseks ja sujuvaks toimimiseks vajalikud privileegid, immuniteedid ja muud tagatised määratakse kindlaks poolte vahel. Liikmesriigid ja komisjon annavad selleks kogu vajaliku toetuse.

Artikkel 7

Julgeolek

1.   ELi eriesindaja ja tema meeskonna liikmed peavad kinni nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsusega 2001/264/EÜ (millega võetakse vastu nõukogu julgeolekueeskirjad) (2) kehtestatud julgeolekupõhimõtetest ja miinimumstandarditest, eelkõige Euroopa Liidu salastatud teabe käsitlemisel.

2.   ELi eriesindaja võtab seoses isikkooseisu julgeolekuga vastavalt oma volitustele ja julgeoleku olukorrale tema geograafilises vastutusalas oma otsesesse alluvusse kuuluvate isikkoosseisu liikmete julgeoleku eesmärgil kõik otstarbekad meetmed kooskõlas Euroopa Liidu poliitikaga Euroopa Liidu lepingu V jaotise alusel väljapoole Euroopa Liitu operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeoleku kohta, tegutsedes eelkõige järgmiselt:

| a) | koostades nõukogu peasekretariaadilt saadud juhiste alusel missioonile eriomase julgeolekukava, mis sisaldab missioonile eriomaseid füüsilisi, organisatsioonilisi ja protseduurilisi julgeolekumeetmeid ning millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda missiooni piirkonda ja piirkonnas, julgeoleku alaste juhtumite ohjamist, ja missiooni situatsiooni- ja evakueerimisplaani; |
| --- | --- |

a)

koostades nõukogu peasekretariaadilt saadud juhiste alusel missioonile eriomase julgeolekukava, mis sisaldab missioonile eriomaseid füüsilisi, organisatsioonilisi ja protseduurilisi julgeolekumeetmeid ning millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda missiooni piirkonda ja piirkonnas, julgeoleku alaste juhtumite ohjamist, ja missiooni situatsiooni- ja evakueerimisplaani;

| b) | tagades missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole Euroopa Liitu lähetatud isikkooseisu liikmetele; |
| --- | --- |

b)

tagades missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole Euroopa Liitu lähetatud isikkooseisu liikmetele;

| c) | tagades, et kõik tema meeskonna väljapoole Euroopa Liitu lähetatavad liikmed, sealhulgas isikkoosseisu kohalikud liikmed, on saanud enne missioonipiirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb nõukogu peasekretariaadi kindlaks määratud missiooni riskiastmele; |
| --- | --- |

c)

tagades, et kõik tema meeskonna väljapoole Euroopa Liitu lähetatavad liikmed, sealhulgas isikkoosseisu kohalikud liikmed, on saanud enne missioonipiirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb nõukogu peasekretariaadi kindlaks määratud missiooni riskiastmele;

| d) | tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel tehtud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ja esitades kirjalikke aruandeid nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta peasekretärile/kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile esitatavate vahearuannete ja volituste rakendamist käsitlevate aruannete raames; |
| --- | --- |

d)

tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel tehtud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ja esitades kirjalikke aruandeid nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta peasekretärile/kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile esitatavate vahearuannete ja volituste rakendamist käsitlevate aruannete raames;

| e) | tagades vastavalt vajadusele ja käsuliinis oma vastutuste piires, et võetakse ühtne lähenemisviis isikkoosseisu julgeoleku tagamiseks seoses kõikide Euroopa Liidu üksustega, kes osalevad tema piirkondlikus vastutusalas toimuvates kriisiohjamise operatsioonides. |
| --- | --- |

e)

tagades vastavalt vajadusele ja käsuliinis oma vastutuste piires, et võetakse ühtne lähenemisviis isikkoosseisu julgeoleku tagamiseks seoses kõikide Euroopa Liidu üksustega, kes osalevad tema piirkondlikus vastutusalas toimuvates kriisiohjamise operatsioonides.

Artikkel 8

Aruandlus

Üldjuhul annab ELi eriesindaja isiklikult aru peasekretärile/kõrgele esindajale ning poliitika- ja julgeolekukomiteele ja võib aru anda ka asjaomasele töörühmale. Regulaarsed kirjalikud aruanded saadetakse peasekretärile/kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile. Peasekretär/kõrge esindaja ning poliitika- ja julgeolekukomitee soovitusel võib ELi eriesindaja aru anda üldasjade ja välissuhete nõukogule.

Artikkel 9

Kooskõlastamine

Euroopa Liidu välistegevuse järjepidevuse tagamiseks kooskõlastatakse ELi eriesindaja tegevus peasekretäri/kõrge esindaja, eesistujariigi ja komisjoni tegevusega. ELi eriesindaja korraldab korrapäraselt teabekoosolekuid liikmesriikide esindustele ja komisjoni delegatsioonidele. Kohapeal toimub tihe koostöö eesistujariigiga, komisjoniga ning Euroopa Liidu esinduste juhtidega, kes teevad kõik endast sõltuva, et aidata ELi eriesindajat tema volituste täitmisel. ELi eriesindaja teeb samuti koostööd Afganistani nimetatud ELi eriesindajaga ning kohapeal asuvate rahvusvaheliste ja piirkondlike osalejatega.

Artikkel 10

Läbivaatamine

Käesoleva ühismeetme rakendamine ja selle vastavus teiste Euroopa Liidu meetmetega kõnealuses piirkonnas vaadatakse korrapäraselt läbi. ELi eriesindaja esitab peasekretärile/kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile enne 2007. aasta juuni lõppu eduaruande ja 2007. aasta novembri keskpaigaks täieliku aruande volituste täitmise kohta. Nimetatud aruanded on aluseks ühismeetme hindamisel asjaomaste töörühmade ning poliitika- ja julgeolekukomitee poolt. ELi eriesindaja tegevuse üldisi prioriteete silmas pidades annab peasekretär/kõrge esindaja poliitika- ja julgeolekukomiteele soovitusi nõukogu otsuse vastuvõtmiseks volituste pikendamise, muutmise või lõpetamise kohta.

Artikkel 11

Jõustumine

Käesolev ühismeede jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 12

Avaldamine

Käesolev ühismeede avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 15 veebruar 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

W. SCHÄUBLE

---

(1)  ELT L 199, 29.7.2005, lk 100. Ühismeedet on muudetud ühismeetmega 2006/118/ÜVJP (ELT L 49, 21.2.2006, lk 7).

1

(2)  EÜT L 101, 11.4.2001, lk 1. Otsust on viimati muudetud otsusega 2005/952/EÜ (ELT L 346, 29.12.2005, lk 18).

2

---