# Euroopan unionin L 59/2007

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 59 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 50. vuosikerta27. helmikuu 2007 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 59

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

50. vuosikerta27. helmikuu 2007

---

| Sisältö | | I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Neuvoston asetus (EY) N:o 192/2007, annettu 22 päivänä helmikuuta 2007, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Intiasta, Indonesiasta, Malesiasta, Korean tasavallasta, Thaimaasta ja Taiwanista peräisin olevan tietynlaisen polyeteenitereftalaatin tuonnissa asetuksen (EY) N:o 384/96 11 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisen toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun ja osittaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen | 1 |
| | * | Neuvoston asetus (EY) N:o 193/2007, annettu 22 päivänä helmikuuta 2007, lopullisen tasoitustullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevan polyeteenitereftalaatin tuonnissa asetuksen (EY) N:o 2026/97 18 artiklan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen | 34 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 194/2007, annettu 26 päivänä helmikuuta 2007, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 60 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 195/2007, annettu 26 päivänä helmikuuta 2007, voin ostoista eräissä jäsenvaltioissa 1 päivän maaliskuuta 2007 ja 31 päivän elokuuta 2007 välisenä aikana | 62 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 196/2007, annettu 26 päivänä helmikuuta 2007, viljojen sekä vehnän ja rukiin hienojen jauhojen, rouheiden ja karkeiden jauhojen vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta | 63 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 197/2007, annettu 26 päivänä helmikuuta 2007, viljojen tukeen sovellettavan korjauskertoimen vahvistamisesta | 65 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 198/2007, annettu 26 päivänä helmikuuta 2007, maltaiden vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta | 67 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 199/2007, annettu 26 päivänä helmikuuta 2007, maltaiden tukeen sovellettavan korjauskertoimen vahvistamisesta | 69 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 200/2007, annettu 26 päivänä helmikuuta 2007, yhteisön elintarvikeapuna ja kansallisena elintarvikeapuna toimitettuihin vilja- ja riisialan tuotteisiin sovellettavien tukien vahvistamisesta | 71 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 201/2007, annettu 23 päivänä helmikuuta 2007, tiettyjen rajoittavien erityistoimenpiteiden käyttöönotosta Kongon demokraattista tasavaltaa koskevaa aseidenvientikieltoa rikkovia henkilöitä vastaan annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1183/2005 muuttamisesta | 73 |
| | | DIREKTIIVIT |
| | * | Komission direktiivi 2007/12/EY, annettu 26 päivänä helmikuuta 2007, neuvoston direktiivin 90/642/ETY tiettyjen liitteiden muuttamisesta penkonatsolin, benomyylin ja karbendatsiimin jäämien enimmäismäärien osalta (
  1
  ) | 75 |

Sisältö

I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

Sivu

ASETUKSET

*

Neuvoston asetus (EY) N:o 192/2007, annettu 22 päivänä helmikuuta 2007, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Intiasta, Indonesiasta, Malesiasta, Korean tasavallasta, Thaimaasta ja Taiwanista peräisin olevan tietynlaisen polyeteenitereftalaatin tuonnissa asetuksen (EY) N:o 384/96 11 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisen toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun ja osittaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen

1

*

Neuvoston asetus (EY) N:o 193/2007, annettu 22 päivänä helmikuuta 2007, lopullisen tasoitustullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevan polyeteenitereftalaatin tuonnissa asetuksen (EY) N:o 2026/97 18 artiklan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

34

Komission asetus (EY) N:o 194/2007, annettu 26 päivänä helmikuuta 2007, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

60

Komission asetus (EY) N:o 195/2007, annettu 26 päivänä helmikuuta 2007, voin ostoista eräissä jäsenvaltioissa 1 päivän maaliskuuta 2007 ja 31 päivän elokuuta 2007 välisenä aikana

62

Komission asetus (EY) N:o 196/2007, annettu 26 päivänä helmikuuta 2007, viljojen sekä vehnän ja rukiin hienojen jauhojen, rouheiden ja karkeiden jauhojen vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta

63

Komission asetus (EY) N:o 197/2007, annettu 26 päivänä helmikuuta 2007, viljojen tukeen sovellettavan korjauskertoimen vahvistamisesta

65

Komission asetus (EY) N:o 198/2007, annettu 26 päivänä helmikuuta 2007, maltaiden vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta

67

Komission asetus (EY) N:o 199/2007, annettu 26 päivänä helmikuuta 2007, maltaiden tukeen sovellettavan korjauskertoimen vahvistamisesta

69

Komission asetus (EY) N:o 200/2007, annettu 26 päivänä helmikuuta 2007, yhteisön elintarvikeapuna ja kansallisena elintarvikeapuna toimitettuihin vilja- ja riisialan tuotteisiin sovellettavien tukien vahvistamisesta

71

*

Komission asetus (EY) N:o 201/2007, annettu 23 päivänä helmikuuta 2007, tiettyjen rajoittavien erityistoimenpiteiden käyttöönotosta Kongon demokraattista tasavaltaa koskevaa aseidenvientikieltoa rikkovia henkilöitä vastaan annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1183/2005 muuttamisesta

73

DIREKTIIVIT

*

Komission direktiivi 2007/12/EY, annettu 26 päivänä helmikuuta 2007, neuvoston direktiivin 90/642/ETY tiettyjen liitteiden muuttamisesta penkonatsolin, benomyylin ja karbendatsiimin jäämien enimmäismäärien osalta (
  1
  )

1

75

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

ASETUKSET

| 27.2.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 59/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 59/1

---

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 192/2007,

annettu 22 päivänä helmikuuta 2007,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Intiasta, Indonesiasta, Malesiasta, Korean tasavallasta, Thaimaasta ja Taiwanista peräisin olevan tietynlaisen polyeteenitereftalaatin tuonnissa asetuksen (EY) N:o 384/96 11 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisen toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun ja osittaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 2 ja 3 kohdan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

1.   Voimassa olevat toimenpiteet

| (1) | Neuvosto otti 27 päivänä marraskuuta 2000 antamallaan asetuksella (EY) N:o 2604/2000 (2) käyttöön lopulliset polkumyyntitullit Intiasta, Indonesiasta, Malesiasta, Korean tasavallasta, Taiwanista ja Thaimaasta, jäljempänä ’asianomaisista maista’ peräisin olevan tietynlaisen polyeteenitereftalaatin, jäljempänä ’PET’, tuonnissa. Käyttöön otetut toimenpiteet perustuivat polkumyynnin vastaiseen tutkimukseen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, joka oli käynnistetty perusasetuksen 5 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto otti 27 päivänä marraskuuta 2000 antamallaan asetuksella (EY) N:o 2604/2000 (2) käyttöön lopulliset polkumyyntitullit Intiasta, Indonesiasta, Malesiasta, Korean tasavallasta, Taiwanista ja Thaimaasta, jäljempänä ’asianomaisista maista’ peräisin olevan tietynlaisen polyeteenitereftalaatin, jäljempänä ’PET’, tuonnissa. Käyttöön otetut toimenpiteet perustuivat polkumyynnin vastaiseen tutkimukseen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, joka oli käynnistetty perusasetuksen 5 artiklan mukaisesti.

| (2) | Neuvosto otti 13 päivänä elokuuta 2004 antamallaan asetuksella (EY) N:o 1467/2004 (3) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Australiasta ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan tietynlaisen polyeteenitereftalaatin tuonnissa sekä päätti Pakistanista peräisin olevan polyeteenitereftalaatin tuontia koskevan polkumyyntimenettelyn. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto otti 13 päivänä elokuuta 2004 antamallaan asetuksella (EY) N:o 1467/2004 (3) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Australiasta ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan tietynlaisen polyeteenitereftalaatin tuonnissa sekä päätti Pakistanista peräisin olevan polyeteenitereftalaatin tuontia koskevan polkumyyntimenettelyn.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 2604/2000 muutokset tehtiin perusasetuksen 11 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti käynnistettyjen tarkastelua koskevien tutkimusten tulosten perusteella tai sen 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti hyväksyttyjen hintasitoumusten perusteella. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 2604/2000 muutokset tehtiin perusasetuksen 11 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti käynnistettyjen tarkastelua koskevien tutkimusten tulosten perusteella tai sen 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti hyväksyttyjen hintasitoumusten perusteella.

2.   Tarkastelupyyntö

| (4) | Toimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (4) julkaisemisen jälkeen komissio vastaanotti 30 päivänä elokuuta 2005 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen pyynnön tarkastella voimassa olevia toimenpiteitä, jäljempänä ’toimenpiteiden päättymistä koskeva tarkastelu’, ja perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisen pyynnön tarkastella osittain Taiwanista sekä kolmelta korealaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta peräisin olevaan tuontiin kohdistettuja toimenpiteitä, jäljempänä ’osittainen välivaiheen tarkastelu’. |
| --- | --- |

(4)

Toimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (4) julkaisemisen jälkeen komissio vastaanotti 30 päivänä elokuuta 2005 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen pyynnön tarkastella voimassa olevia toimenpiteitä, jäljempänä ’toimenpiteiden päättymistä koskeva tarkastelu’, ja perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisen pyynnön tarkastella osittain Taiwanista sekä kolmelta korealaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta peräisin olevaan tuontiin kohdistettuja toimenpiteitä, jäljempänä ’osittainen välivaiheen tarkastelu’.

| (5) | Tarkastelupyynnön esitti Polyethylene Terephtalate Committee of Plastics Europe, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa suurimman osan eli tässä tapauksessa yli 90 prosenttia polyeteenitereftalaatin kokonaistuotannosta yhteisössä. |
| --- | --- |

(5)

Tarkastelupyynnön esitti Polyethylene Terephtalate Committee of Plastics Europe, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa suurimman osan eli tässä tapauksessa yli 90 prosenttia polyeteenitereftalaatin kokonaistuotannosta yhteisössä.

| (6) | Pyyntöä perusteltiin sillä, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen. |
| --- | --- |

(6)

Pyyntöä perusteltiin sillä, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.

| (7) | Pyyntö Taiwanista sekä kolmelta korealaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta (Daehan Synthetic Fiber Co. Ltd, SK Chemicals Co. Ltd ja KP Chemical Corp.) peräisin olevaan tuontiin kohdistettuja toimenpiteitä koskevasta osittaisesta välivaiheen tarkastelusta perustui siihen, että toimenpiteiden taso ei ollut riittävä vahinkoa aiheuttavan polkumyynnin vastapainoksi. |
| --- | --- |

(7)

Pyyntö Taiwanista sekä kolmelta korealaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta (Daehan Synthetic Fiber Co. Ltd, SK Chemicals Co. Ltd ja KP Chemical Corp.) peräisin olevaan tuontiin kohdistettuja toimenpiteitä koskevasta osittaisesta välivaiheen tarkastelusta perustui siihen, että toimenpiteiden taso ei ollut riittävä vahinkoa aiheuttavan polkumyynnin vastapainoksi.

| (8) | Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio päätti, että perusasetuksen 11 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisten tarkastelujen vireillepanoon oli olemassa riittävä näyttö, minkä vuoksi se pani nämä kaksi tarkastelua vireille 1 päivänä joulukuuta 2005 (5). |
| --- | --- |

(8)

Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio päätti, että perusasetuksen 11 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisten tarkastelujen vireillepanoon oli olemassa riittävä näyttö, minkä vuoksi se pani nämä kaksi tarkastelua vireille 1 päivänä joulukuuta 2005 (5).

| (9) | Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistiin 2 päivänä kesäkuuta 2006 välivaiheen tarkastelun soveltamisalaa koskeva ilmoitus (6), josta kävi ilmi, että osittaisen välivaiheen tarkastelun soveltamisalaan kuuluvat myös kaikki etuyhteydessä olevat yritykset. |
| --- | --- |

(9)

Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistiin 2 päivänä kesäkuuta 2006 välivaiheen tarkastelun soveltamisalaa koskeva ilmoitus (6), josta kävi ilmi, että osittaisen välivaiheen tarkastelun soveltamisalaan kuuluvat myös kaikki etuyhteydessä olevat yritykset.

3.   Rinnakkainen tutkimus

| (10) | Komissio pani vireille 1 päivänä joulukuuta 2005 myös neuvoston asetuksen (EY) N:o 2026/97 (7) 18 artiklan mukaisen tarkastelun, joka koski Intiasta peräisin olevan PET:n tuonnissa voimassa olevia tasoitustoimenpiteitä. |
| --- | --- |

(10)

Komissio pani vireille 1 päivänä joulukuuta 2005 myös neuvoston asetuksen (EY) N:o 2026/97 (7) 18 artiklan mukaisen tarkastelun, joka koski Intiasta peräisin olevan PET:n tuonnissa voimassa olevia tasoitustoimenpiteitä.

4.   Tutkimuksen kohteena olevat osapuolet

| (11) | Komissio ilmoitti vientiä harjoittaville tuottajille, viejämaiden edustajille, tuojille, yhteisön tuottajille, käyttäjille ja pyynnön esittäjälle virallisesti voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun sekä osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanosta. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. |
| --- | --- |

(11)

Komissio ilmoitti vientiä harjoittaville tuottajille, viejämaiden edustajille, tuojille, yhteisön tuottajille, käyttäjille ja pyynnön esittäjälle virallisesti voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun sekä osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanosta. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.

| (12) | Koska toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaa tarkastelua käsittelevässä pyynnössä oli lueteltu lukuisia Intiassa, Indonesiassa, Korean tasavallassa ja Taiwanissa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia ja yhteisön tuottajia ja koska välivaiheen tarkastelua koskevassa pyynnössä oli lueteltu lukuisia Taiwanissa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia, katsottiin asianmukaiseksi tutkia perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti, olisiko syytä käyttää otantamenetelmää. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi edellä mainittuja osapuolia ilmoittautumaan perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti 15 päivän kuluessa tarkastelujen vireillepanosta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa pyydetyt tiedot. |
| --- | --- |

(12)

Koska toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaa tarkastelua käsittelevässä pyynnössä oli lueteltu lukuisia Intiassa, Indonesiassa, Korean tasavallassa ja Taiwanissa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia ja yhteisön tuottajia ja koska välivaiheen tarkastelua koskevassa pyynnössä oli lueteltu lukuisia Taiwanissa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia, katsottiin asianmukaiseksi tutkia perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti, olisiko syytä käyttää otantamenetelmää. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi edellä mainittuja osapuolia ilmoittautumaan perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti 15 päivän kuluessa tarkastelujen vireillepanosta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa pyydetyt tiedot.

| (13) | Toimitettujen tietojen tarkastelun perusteella ja yhteistyöhalunsa julki tuoneiden intialaisten, indonesialaisten, korealaisten ja taiwanilaisten tuottajien vähäisen määrän vuoksi päätettiin, ettei otanta ollut tarpeen näiden neljän maan tuottajien osalta. |
| --- | --- |

(13)

Toimitettujen tietojen tarkastelun perusteella ja yhteistyöhalunsa julki tuoneiden intialaisten, indonesialaisten, korealaisten ja taiwanilaisten tuottajien vähäisen määrän vuoksi päätettiin, ettei otanta ollut tarpeen näiden neljän maan tuottajien osalta.

| (14) | Kun oli tarkasteltu yhteisön tuottajien ja tuojien toimittamia tietoja, todettiin, ettei niiden määrä ollut liiallinen ja ettei otantaa tarvita, ja ne kaikki päätettiin sisällyttää tutkimukseen. |
| --- | --- |

(14)

Kun oli tarkasteltu yhteisön tuottajien ja tuojien toimittamia tietoja, todettiin, ettei niiden määrä ollut liiallinen ja ettei otantaa tarvita, ja ne kaikki päätettiin sisällyttää tutkimukseen.

| (15) | Näin ollen kyselylomakkeet lähetettiin kaikille tiedossa olleille asianomaisten maiden vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille, tavarantoimittajille, yhteisön tuottajille ja käyttäjille. |
| --- | --- |

(15)

Näin ollen kyselylomakkeet lähetettiin kaikille tiedossa olleille asianomaisten maiden vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille, tavarantoimittajille, yhteisön tuottajille ja käyttäjille.

| (16) | Vastaukset saatiin seuraavilta tahoilta:






  — | Intia: kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa, |
| --- | --- | --- |

(16)

Vastaukset saatiin seuraavilta tahoilta:

—

Intia: kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa,

| — | Indonesia: kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa (vaikkakin näistä vain kaksi suostui tarkastuskäyntiin), |
| --- | --- |

—

Indonesia: kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa (vaikkakin näistä vain kaksi suostui tarkastuskäyntiin),

| — | Malesia: kaksi vientiä harjoittaa tuottajaa, |
| --- | --- |

—

Malesia: kaksi vientiä harjoittaa tuottajaa,

| — | Korean tasavalta: neljä vientiä harjoittavaa tuottajaa, |
| --- | --- |

—

Korean tasavalta: neljä vientiä harjoittavaa tuottajaa,

| — | Taiwan: kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa (vaikkakin näistä vain kaksi suostui tarkastuskäyntiin), |
| --- | --- |

—

Taiwan: kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa (vaikkakin näistä vain kaksi suostui tarkastuskäyntiin),

| — | Thaimaa: yksi vientiä harjoittava tuottaja, |
| --- | --- |

—

Thaimaa: yksi vientiä harjoittava tuottaja,

| — | kaksi yhteisön tavarantoimittajaa, |
| --- | --- |

—

kaksi yhteisön tavarantoimittajaa,

| — | kaksitoista yhteisön tuottajaa, |
| --- | --- |

—

kaksitoista yhteisön tuottajaa,

| — | kymmenen jatkojalostajaa/käyttäjää. |
| --- | --- |

—

kymmenen jatkojalostajaa/käyttäjää.

Lisäksi havaittiin, että yksi indonesialainen tuottaja, joka ei osallistunut yhteistyöhön, oli muuttanut nimensä voimassa olevien toimenpiteiden julkaisun jälkeen. P.T. Bakrie Kasei Corp. -yrityksestä oli tullut P.T. Mitsubishi Chemical Indonesia.

| (17) | Komissio hankki ja tarkasti kaikki tutkimuksensa kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja teki tarkastuskäyntejä seuraavien yritysten toimitiloihin:






  a) | Intia | Vientiä harjoittavat tuottajat






  — | Pearl Engineering Polymers Ltd, Delhi |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(17)

Komissio hankki ja tarkasti kaikki tutkimuksensa kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja teki tarkastuskäyntejä seuraavien yritysten toimitiloihin:

a)

Intia

Vientiä harjoittavat tuottajat

—

Pearl Engineering Polymers Ltd, Delhi

| — | SENPET, formerly Elque Polyesters Ltd, Kalkutta |
| --- | --- |

—

SENPET, formerly Elque Polyesters Ltd, Kalkutta

| — | Futura Polyesters Ltd, Chennai |
| --- | --- |

—

Futura Polyesters Ltd, Chennai

| | Etuyhteydessä oleva viejä







  — | Plastosen Ltd, Kalkutta (etuyhteydessä SENPETiin, jonka aiempi nimi on Elque Polyesters Ltd) |
| --- | --- | --- |

Etuyhteydessä oleva viejä

—

Plastosen Ltd, Kalkutta (etuyhteydessä SENPETiin, jonka aiempi nimi on Elque Polyesters Ltd)

| b) | Indonesia
  Vientiä harjoittavat tuottajat






  — | P.T. Polypet Karyapersada, Jakarta |
| --- | --- | --- |

b)

Indonesia

—

P.T. Polypet Karyapersada, Jakarta

| — | P.T. Petnesia Resindo, Tangerang |
| --- | --- |

—

P.T. Petnesia Resindo, Tangerang

| c) | Malesia
  Vientiä harjoittavat tuottajat






  — | MPI Polyester Industries Sdn. Bhd., Selangor |
| --- | --- | --- |

c)

Malesia

—

MPI Polyester Industries Sdn. Bhd., Selangor

| — | Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd. Kuala Lumpur |
| --- | --- |

—

Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd. Kuala Lumpur

| d) | Korean tasavalta | Vientiä harjoittavat tuottajat







  — | SK Chemicals Co. Ltd, Söul |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Korean tasavalta

Vientiä harjoittavat tuottajat

—

SK Chemicals Co. Ltd, Söul

| — | Huvis Corp., Söul (etuyhteydessä SK Chemicals Co. Ltd:hen) |
| --- | --- |

—

Huvis Corp., Söul (etuyhteydessä SK Chemicals Co. Ltd:hen)

| — | KP Chemicals Corp., Söul |
| --- | --- |

—

KP Chemicals Corp., Söul

| — | Honam Petrochemicals Corp., Söul (etuyhteydessä KP Chemicals Co. Ltd:hen) |
| --- | --- |

—

Honam Petrochemicals Corp., Söul (etuyhteydessä KP Chemicals Co. Ltd:hen)

| | Korean tasavallassa sijaitsevat etuyhteydessä olevat kauppiaat/tuojat







  — | SK Networks Ltd, Söul (etuyhteydessä SK Chemicals Co. Ltd:hen), |
| --- | --- | --- |

Korean tasavallassa sijaitsevat etuyhteydessä olevat kauppiaat/tuojat

—

SK Networks Ltd, Söul (etuyhteydessä SK Chemicals Co. Ltd:hen),

| — | Lotte Trading Ltd, Söul (etuyhteydessä KP Chemicals Co. Ltd:hen) |
| --- | --- |

—

Lotte Trading Ltd, Söul (etuyhteydessä KP Chemicals Co. Ltd:hen)

| — | Lotte Daesan Ltd, Söul (etuyhteydessä KP Chemicals Co. Ltd:hen) |
| --- | --- |

—

Lotte Daesan Ltd, Söul (etuyhteydessä KP Chemicals Co. Ltd:hen)

| | Yhteisössä sijaitsevat etuyhteydessä olevat kauppiaat/tuojat







  — | SK Networks Deutschland GmbH, Frankfurt/Main, Saksa (etuyhteydessä SK Chemicals Co. Ltd:hen) |
| --- | --- | --- |

Yhteisössä sijaitsevat etuyhteydessä olevat kauppiaat/tuojat

—

SK Networks Deutschland GmbH, Frankfurt/Main, Saksa (etuyhteydessä SK Chemicals Co. Ltd:hen)

| — | SK Eurochem, Varsova, Puola (etuyhteydessä SK Chemicals Co. Ltd:hen) |
| --- | --- |

—

SK Eurochem, Varsova, Puola (etuyhteydessä SK Chemicals Co. Ltd:hen)

| e) | Taiwan
  Vientiä harjoittavat tuottajat






  — | Shinkong Synthetic Fibers Corporation, Taipei |
| --- | --- | --- |

e)

Taiwan

—

Shinkong Synthetic Fibers Corporation, Taipei

| — | Far Eastern Textile Ltd, Taipei |
| --- | --- |

—

Far Eastern Textile Ltd, Taipei

| f) | Thaimaa
  Vientiä harjoittava tuottaja






  — | Bangkok Polyester Public company Ltd, Bangkok, Thaimaa |
| --- | --- | --- |

f)

Thaimaa

—

Bangkok Polyester Public company Ltd, Bangkok, Thaimaa

| g) | Yhteisön tuottajat:






  — | Voridian BV (Alankomaat) |
| --- | --- | --- |

g)

Yhteisön tuottajat:

—

Voridian BV (Alankomaat)

| — | M & G Polimeri Italia Spa (Italia) |
| --- | --- |

—

M & G Polimeri Italia Spa (Italia)

| — | Equipolymers Srl (Italia) |
| --- | --- |

—

Equipolymers Srl (Italia)

| — | La Seda de Barcelona SA (Espanja) |
| --- | --- |

—

La Seda de Barcelona SA (Espanja)

| — | Novapet SA (Espanja) |
| --- | --- |

—

Novapet SA (Espanja)

| — | Selenis Industria de Polímeros SA (Portugali) |
| --- | --- |

—

Selenis Industria de Polímeros SA (Portugali)

| — | Selenis Itália Spa (Italia) |
| --- | --- |

—

Selenis Itália Spa (Italia)

| h) | Yhteisön tavarantoimittajat






  — | Interquisa SA (Espanja) |
| --- | --- | --- |

h)

Yhteisön tavarantoimittajat

—

Interquisa SA (Espanja)

| i) | Etuyhteydettömät yhteisön tuojat






  — | Global Service International SRL (Italia) |
| --- | --- | --- |

i)

Etuyhteydettömät yhteisön tuojat

—

Global Service International SRL (Italia)

| j) | Käyttäjät yhteisössä






  — | Coca Cola Enterprises Europe Ltd (Belgia). |
| --- | --- | --- |

j)

Käyttäjät yhteisössä

—

Coca Cola Enterprises Europe Ltd (Belgia).

| (18) | Polkumyynnin ja vahingon jatkumisen ja/tai toistumisen todennäköisyyttä koskeva tutkimus toimenpiteiden päättymistä käsittelevässä tarkastelussa käsitti 1 päivän lokakuuta 2004 ja 30 päivän syyskuuta 2005 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2002 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopun välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’. Perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisessa Taiwanista sekä kolmelta korealaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta peräisin olevassa tuontia koskevassa osittaisen välivaiheen tarkastelussa tutkimusajanjakso on sama kuin toimenpiteiden päättymistä koskevassa tarkastelussa. |
| --- | --- |

(18)

Polkumyynnin ja vahingon jatkumisen ja/tai toistumisen todennäköisyyttä koskeva tutkimus toimenpiteiden päättymistä käsittelevässä tarkastelussa käsitti 1 päivän lokakuuta 2004 ja 30 päivän syyskuuta 2005 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2002 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopun välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’. Perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisessa Taiwanista sekä kolmelta korealaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta peräisin olevassa tuontia koskevassa osittaisen välivaiheen tarkastelussa tutkimusajanjakso on sama kuin toimenpiteiden päättymistä koskevassa tarkastelussa.

B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE

1.   Tarkasteltavana oleva tuote

| (19) | Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa eli asianomaisista maista peräisin oleva polyeteenitereftalaatti, jonka viskositeettiluku on ISO-standardin 1628-5 mukaan vähintään 78 ml/g. Tuote luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin 3907 60 20. |
| --- | --- |

(19)

Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa eli asianomaisista maista peräisin oleva polyeteenitereftalaatti, jonka viskositeettiluku on ISO-standardin 1628-5 mukaan vähintään 78 ml/g. Tuote luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin 3907 60 20.

2.   Samankaltainen tuote

| (20) | Alkuperäisen tutkimuksen ja tarkastelua koskevan tutkimuksen tavoin tässäkin havaittiin, että tarkasteltavana olevalla tuotteella, asianomaisten maiden kotimaan markkinoilla tuotetulla ja myydyllä polyeteenitereftalaatilla sekä yhteisön tuottajien tuottamalla ja myymällä polyeteenitereftalaattilla on samat fysikaaliset ja kemialliset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset. Tämän vuoksi kyseisten tuotteiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. |
| --- | --- |

(20)

Alkuperäisen tutkimuksen ja tarkastelua koskevan tutkimuksen tavoin tässäkin havaittiin, että tarkasteltavana olevalla tuotteella, asianomaisten maiden kotimaan markkinoilla tuotetulla ja myydyllä polyeteenitereftalaatilla sekä yhteisön tuottajien tuottamalla ja myymällä polyeteenitereftalaattilla on samat fysikaaliset ja kemialliset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset. Tämän vuoksi kyseisten tuotteiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

C.   POLKUMYYNNIN JATKUMISEN JA/TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

1.   Polkumyynnillä tapahtunut tuonti tutkimusajanjakson aikana – Yleistä

| (21) | Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, tapahtuuko polkumyyntiä tällä hetkellä ja jos tapahtuu, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen. |
| --- | --- |

(21)

Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, tapahtuuko polkumyyntiä tällä hetkellä ja jos tapahtuu, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen.

| (22) | Jäljempänä esitettyjä yleisiä menetelmiä on sovellettu kaikkiin vientiä harjoittaviin tuottajiin asianomaisissa maissa, ja ne ovat samat kuin alkuperäisessä tutkimuksessa. Näin ollen polkumyyntiä koskevat päätelmät esitetään siten, että kunkin asianomaisen viejämaan osalta esitetään ainoastaan kyseistä maata erityisesti koskevat tiedot. |
| --- | --- |

(22)

Jäljempänä esitettyjä yleisiä menetelmiä on sovellettu kaikkiin vientiä harjoittaviin tuottajiin asianomaisissa maissa, ja ne ovat samat kuin alkuperäisessä tutkimuksessa. Näin ollen polkumyyntiä koskevat päätelmät esitetään siten, että kunkin asianomaisen viejämaan osalta esitetään ainoastaan kyseistä maata erityisesti koskevat tiedot.

| (23) | Normaaliarvon määrittämistä varten tutkittiin ensin kunkin vientiä harjoittavan tuottajan osalta, oliko sen tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaismyynti kotimarkkinoilla edustavaa sen koko yhteisöön vietäväksi tarkoitettuun myyntiin verrattuna. Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti kotimarkkinamyynnin katsottiin olevan edustavaa, kun kunkin vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä oli vähintään 5 prosenttia sen yhteisöön suuntautuneen viennin kokonaismäärästä. |
| --- | --- |

(23)

Normaaliarvon määrittämistä varten tutkittiin ensin kunkin vientiä harjoittavan tuottajan osalta, oliko sen tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaismyynti kotimarkkinoilla edustavaa sen koko yhteisöön vietäväksi tarkoitettuun myyntiin verrattuna. Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti kotimarkkinamyynnin katsottiin olevan edustavaa, kun kunkin vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä oli vähintään 5 prosenttia sen yhteisöön suuntautuneen viennin kokonaismäärästä.

| (24) | Tämän jälkeen yksilöitiin ne tarkasteltavan tuotteen lajit, joita myivät kotimarkkinoilla yritykset, joiden kokonaismyynti kotimarkkinoilla oli edustavaa, ja jotka olivat samanlaisia kuin yhteisöön vietäväksi myydyt lajit tai suoraan verrattavissa niihin. |
| --- | --- |

(24)

Tämän jälkeen yksilöitiin ne tarkasteltavan tuotteen lajit, joita myivät kotimarkkinoilla yritykset, joiden kokonaismyynti kotimarkkinoilla oli edustavaa, ja jotka olivat samanlaisia kuin yhteisöön vietäväksi myydyt lajit tai suoraan verrattavissa niihin.

| (25) | Kunkin vientiä harjoittavien tuottajien kotimarkkinoillaan myymän ja yhteisöön vietäväksi myytyjen PET-lajien kanssa suoraan vertailukelpoiseksi todetun tuotelajin osalta tutkittiin, oliko kotimarkkinamyynti ollut riittävän edustavaa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tietyn PET-lajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin riittävän edustavana, jos kyseisen lajin kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana oli vähintään 5 prosenttia siihen verrattavissa olevan, yhteisöön vietäväksi myydyn PET-lajin kokonaismyyntimäärästä. |
| --- | --- |

(25)

Kunkin vientiä harjoittavien tuottajien kotimarkkinoillaan myymän ja yhteisöön vietäväksi myytyjen PET-lajien kanssa suoraan vertailukelpoiseksi todetun tuotelajin osalta tutkittiin, oliko kotimarkkinamyynti ollut riittävän edustavaa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tietyn PET-lajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin riittävän edustavana, jos kyseisen lajin kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana oli vähintään 5 prosenttia siihen verrattavissa olevan, yhteisöön vietäväksi myydyn PET-lajin kokonaismyyntimäärästä.

| (26) | Tutkimuksessa selvitettiin myös, voitiinko kunkin PET-lajin kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tämä tehtiin määrittämällä kunkin asianomaisissa maissa toimivan vientiä harjoittavan tuojan osalta, kuinka suuri osuus kunkin tarkasteltavana olevan tuotteen viedyn lajin myynnistä riippumattomille asiakkaille kotimarkkinoilla oli ollut kannattavaa tutkimusajanjaksolla.






  a) | Jos yli 80 prosenttia tietyn tuotelajin kotimarkkinamyynnin määrästä tapahtui vähintään yksikkökustannuksia vastaavilla hinnoilla eli kyseisen tuotelajin keskimääräinen myyntihinta oli sama tai korkeampi kuin kyseisen tuotelajin keskimääräinen tuotantokustannus, normaaliarvo määritettiin kyseisen tuotelajin koko kotimaanmyynnin keskimääräisenä hintana riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa. |
| --- | --- | --- |

(26)

Tutkimuksessa selvitettiin myös, voitiinko kunkin PET-lajin kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tämä tehtiin määrittämällä kunkin asianomaisissa maissa toimivan vientiä harjoittavan tuojan osalta, kuinka suuri osuus kunkin tarkasteltavana olevan tuotteen viedyn lajin myynnistä riippumattomille asiakkaille kotimarkkinoilla oli ollut kannattavaa tutkimusajanjaksolla.

a)

Jos yli 80 prosenttia tietyn tuotelajin kotimarkkinamyynnin määrästä tapahtui vähintään yksikkökustannuksia vastaavilla hinnoilla eli kyseisen tuotelajin keskimääräinen myyntihinta oli sama tai korkeampi kuin kyseisen tuotelajin keskimääräinen tuotantokustannus, normaaliarvo määritettiin kyseisen tuotelajin koko kotimaanmyynnin keskimääräisenä hintana riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa.

| b) | Jos vähintään 10 mutta enintään 80 prosenttia tietyn tuotelajin kotimarkkinamyynnin määrästä tapahtui vähintään yksikkökustannuksia vastaavilla hinnoilla, sen normaaliarvo määritettiin vähintään yksikkökustannuksia vastaavilla hinnoilla tapahtuneessa myynnissä veloitettujen hintojen painotettuna keskiarvona. |
| --- | --- |

b)

Jos vähintään 10 mutta enintään 80 prosenttia tietyn tuotelajin kotimarkkinamyynnin määrästä tapahtui vähintään yksikkökustannuksia vastaavilla hinnoilla, sen normaaliarvo määritettiin vähintään yksikkökustannuksia vastaavilla hinnoilla tapahtuneessa myynnissä veloitettujen hintojen painotettuna keskiarvona.

| c) | Jos alle 10 prosenttia tietyn tuotelajin kotimarkkinamyynnin määrästä tapahtui vähintään yksikkökustannuksia vastaavilla hinnoilla, sitä ei katsottu myytävän tavanomaisessa kaupankäynnissä, mistä syystä sen normaaliarvo muodostettiin laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

Jos alle 10 prosenttia tietyn tuotelajin kotimarkkinamyynnin määrästä tapahtui vähintään yksikkökustannuksia vastaavilla hinnoilla, sitä ei katsottu myytävän tavanomaisessa kaupankäynnissä, mistä syystä sen normaaliarvo muodostettiin laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

| (27) | Jos normaaliarvo oli muodostettava laskennallisesti, se muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti eli huomioon otettiin kyseisen tuotelajin valmistuskustannukset, joihin lisättiin myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittomarginaali. Myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten määräksi määritettiin samankaltaisen tuotteen vientiä harjoittavalle tuottajalle aiheutuneet kustannukset, ja voiton määräksi vientiä harjoittavien tuottajien painotettu keskimääräinen voitto samankaltaisen tuotteen myynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä. |
| --- | --- |

(27)

Jos normaaliarvo oli muodostettava laskennallisesti, se muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti eli huomioon otettiin kyseisen tuotelajin valmistuskustannukset, joihin lisättiin myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittomarginaali. Myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten määräksi määritettiin samankaltaisen tuotteen vientiä harjoittavalle tuottajalle aiheutuneet kustannukset, ja voiton määräksi vientiä harjoittavien tuottajien painotettu keskimääräinen voitto samankaltaisen tuotteen myynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä.

| (28) | Kaikissa niissä tapauksissa, joissa tarkasteltavana olevaa tuotetta oli viety riippumattomille asiakkaille yhteisöön, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella. |
| --- | --- |

(28)

Kaikissa niissä tapauksissa, joissa tarkasteltavana olevaa tuotetta oli viety riippumattomille asiakkaille yhteisöön, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella.

| (29) | Jos myynti tapahtui etuyhteydessä olevan tuojan tai kauppiaan kautta, vientihinta muodostettiin kyseisen tuojan riippumattomilta asiakkailta veloittamien jälleenmyyntihintojen perusteella. Tässä yhteydessä tehtiin oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti tuonnin ja jälleenmyynnin välissä aiheutuneiden kustannusten, myös myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten, sekä kohtuullisen voittomarginaalin huomioon ottamiseksi. Asianmukainen voittomarginaali määritettiin yhteisön markkinoilla toimivien yhteistyöhön osallistuneiden etuyhteydettömien kauppiaiden/tuojien antamien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(29)

Jos myynti tapahtui etuyhteydessä olevan tuojan tai kauppiaan kautta, vientihinta muodostettiin kyseisen tuojan riippumattomilta asiakkailta veloittamien jälleenmyyntihintojen perusteella. Tässä yhteydessä tehtiin oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti tuonnin ja jälleenmyynnin välissä aiheutuneiden kustannusten, myös myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten, sekä kohtuullisen voittomarginaalin huomioon ottamiseksi. Asianmukainen voittomarginaali määritettiin yhteisön markkinoilla toimivien yhteistyöhön osallistuneiden etuyhteydettömien kauppiaiden/tuojien antamien tietojen perusteella.

| (30) | Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan välinen vertailu olisi oikeudenmukaista, tarvittavat oikaisut tehtiin hintaan ja hintojen vertailtavuuteen vaikuttaviin eroihin perustuvina mukautuksina perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin kaikissa tapauksissa, joissa niitä pidettiin kohtuullisina ja paikkansa pitävinä ja joissa niistä esitettiin todennettu näyttö. |
| --- | --- |

(30)

Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan välinen vertailu olisi oikeudenmukaista, tarvittavat oikaisut tehtiin hintaan ja hintojen vertailtavuuteen vaikuttaviin eroihin perustuvina mukautuksina perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin kaikissa tapauksissa, joissa niitä pidettiin kohtuullisina ja paikkansa pitävinä ja joissa niistä esitettiin todennettu näyttö.

| (31) | Polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti kullekin yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja painotettua keskimääräistä vientihintaa keskenään. |
| --- | --- |

(31)

Polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti kullekin yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja painotettua keskimääräistä vientihintaa keskenään.

| (32) | Maissa, joissa yhteistyössä toimiminen oli yleistä (yli 80 prosenttia yhteisöön tuodusta koko määrästä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla) ja joissa ei ollut syytä uskoa, että mikään vientiä harjoittava tuottaja kieltäytyisi yhteistyöstä, jäännöspolkumyyntimarginaali päätettiin vahvistaa yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle määritetyn korkeimman polkumyyntimarginaalin suuruiseksi, jotta mahdollisten toimenpiteiden tehokkuus voitiin varmistaa. |
| --- | --- |

(32)

Maissa, joissa yhteistyössä toimiminen oli yleistä (yli 80 prosenttia yhteisöön tuodusta koko määrästä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla) ja joissa ei ollut syytä uskoa, että mikään vientiä harjoittava tuottaja kieltäytyisi yhteistyöstä, jäännöspolkumyyntimarginaali päätettiin vahvistaa yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle määritetyn korkeimman polkumyyntimarginaalin suuruiseksi, jotta mahdollisten toimenpiteiden tehokkuus voitiin varmistaa.

| (33) | Maissa, joissa yhteistyössä toimiminen oli vähäistä (alle 80 prosenttia yhteisöön tuodusta koko määrästä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla), jäännöspolkumyyntimarginaalista päätettiin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti eli käytössä olevien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(33)

Maissa, joissa yhteistyössä toimiminen oli vähäistä (alle 80 prosenttia yhteisöön tuodusta koko määrästä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla), jäännöspolkumyyntimarginaalista päätettiin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti eli käytössä olevien tietojen perusteella.

2.   Polkumyynnillä tapahtunut tuonti tutkimusajanjakson aikana – Maakohtaiset havainnot

| (34) | Kolme viidestä tiedossa olleesta vientiä harjoittavasta tuottajasta teki yhteistyötä tutkimuksessa. Yhteistyöstä kieltäytyneiden kahden yrityksen osuus on yli 80 prosenttia Intian koko PET-tuotannosta ja noin 25 prosenttia Intian viennistä yhteisöön. Intiasta yhteisöön suuntautuvan viennin osuus yhteisön kulutuksesta oli 0,3 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kahdella kolmesta yhteistyöhön osallistuneesta viejästä on yhteisöön suuntautuvaan PET-vientiin liittyviä hintasitoumuksia, jotka todettiin alkuperäisessä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(34)

Kolme viidestä tiedossa olleesta vientiä harjoittavasta tuottajasta teki yhteistyötä tutkimuksessa. Yhteistyöstä kieltäytyneiden kahden yrityksen osuus on yli 80 prosenttia Intian koko PET-tuotannosta ja noin 25 prosenttia Intian viennistä yhteisöön. Intiasta yhteisöön suuntautuvan viennin osuus yhteisön kulutuksesta oli 0,3 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kahdella kolmesta yhteistyöhön osallistuneesta viejästä on yhteisöön suuntautuvaan PET-vientiin liittyviä hintasitoumuksia, jotka todettiin alkuperäisessä tutkimuksessa.

| (35) | Kahden yhteistyössä toimineen yrityksen osalta havaittiin, että niiden vientihinnat yhteisöön olivat yritysten asettamien vähimmäishintojen mukaisia. Hinnat ylittivät selvästi hinnat, joita veloitettiin myynnissä kolmansien maiden markkinoille. Myynti kolmansiin maihin oli paljon mittavampaa kuin vienti yhteisöön. Tämä osoittaa, että yhteisön asiakkailta veloitetut hinnat eivät vastaa intialaisten hintasitoumusten haltijoiden normaalia hinnoittelukäytäntöä. |
| --- | --- |

(35)

Kahden yhteistyössä toimineen yrityksen osalta havaittiin, että niiden vientihinnat yhteisöön olivat yritysten asettamien vähimmäishintojen mukaisia. Hinnat ylittivät selvästi hinnat, joita veloitettiin myynnissä kolmansien maiden markkinoille. Myynti kolmansiin maihin oli paljon mittavampaa kuin vienti yhteisöön. Tämä osoittaa, että yhteisön asiakkailta veloitetut hinnat eivät vastaa intialaisten hintasitoumusten haltijoiden normaalia hinnoittelukäytäntöä.

| (36) | Yhteisöön viennin osalta kolmen yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan polkumyyntimarginaalit olivat 0–17 prosenttia. On huomattava, että vientiä harjoittavalla tuottajalla, joka ei harjoittanut polkumyyntiä, oli hintasitoumus ja että sen vienti yhteisöön oli erittäin vähäistä (alle 10 prosenttia) suhteessa sen vientiin kolmansiin maihin. Alkuperäisessä tutkimuksessa, myös myöhemmissä tarkasteluissa, polkumyyntimarginaalit olivat 14,7–51,5 prosenttia. (8) Koska tuodut määrät olivat niin pieniä, analyysissä keskitytään polkumyynnin toistumisen todennäköisyyteen. |
| --- | --- |

(36)

Yhteisöön viennin osalta kolmen yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan polkumyyntimarginaalit olivat 0–17 prosenttia. On huomattava, että vientiä harjoittavalla tuottajalla, joka ei harjoittanut polkumyyntiä, oli hintasitoumus ja että sen vienti yhteisöön oli erittäin vähäistä (alle 10 prosenttia) suhteessa sen vientiin kolmansiin maihin. Alkuperäisessä tutkimuksessa, myös myöhemmissä tarkasteluissa, polkumyyntimarginaalit olivat 14,7–51,5 prosenttia. (8) Koska tuodut määrät olivat niin pieniä, analyysissä keskitytään polkumyynnin toistumisen todennäköisyyteen.

| (37) | Tutkimuksessa vahvistettiin, että Indonesiassa oli viisi PET:n tuottajaa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kuten johdanto-osan 16 kappaleessa todetaan, kolme yritystä toimitti täydellisen vastauksen mutta vain kaksi suostui niiden tiloihin tehtävään tarkastuskäyntiin. Koska näin ollen oli mahdoton varmistaa, olivatko kolmannen yrityksen toimittamat tiedot oikeita, yritys ei toiminut asianmukaisesti yhteistyössä tutkimuksessa perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Yritykselle tiedotettiin asiasta ja sille annettiin mahdollisuus kommentteihin. |
| --- | --- |

(37)

Tutkimuksessa vahvistettiin, että Indonesiassa oli viisi PET:n tuottajaa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kuten johdanto-osan 16 kappaleessa todetaan, kolme yritystä toimitti täydellisen vastauksen mutta vain kaksi suostui niiden tiloihin tehtävään tarkastuskäyntiin. Koska näin ollen oli mahdoton varmistaa, olivatko kolmannen yrityksen toimittamat tiedot oikeita, yritys ei toiminut asianmukaisesti yhteistyössä tutkimuksessa perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Yritykselle tiedotettiin asiasta ja sille annettiin mahdollisuus kommentteihin.

| (38) | Yhdellä yhteistyöhön osallistuneella yrityksellä oli erittäin vähän myyntiä EU:n markkinoille, ja ostajana oli yksi erityiskäyttäjä lääketieteen alalla. Sen vuoksi myynnin määrää eikä yksikköhintaa ei voitu pitää edustavana. Tämän erittäin pienen määrän lisäksi Eurostatin rekistereissä ei ollut muuta Indonesiasta peräisin olevaa myyntiä EU:n markkinoille. |
| --- | --- |

(38)

Yhdellä yhteistyöhön osallistuneella yrityksellä oli erittäin vähän myyntiä EU:n markkinoille, ja ostajana oli yksi erityiskäyttäjä lääketieteen alalla. Sen vuoksi myynnin määrää eikä yksikköhintaa ei voitu pitää edustavana. Tämän erittäin pienen määrän lisäksi Eurostatin rekistereissä ei ollut muuta Indonesiasta peräisin olevaa myyntiä EU:n markkinoille.

| (39) | Koska kahden yhteistyössä toimineen yrityksen myynti EU:n markkinoilla ei ollut edustavaa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja Eurostatin tuontitilastot osoittivat, että Indonesiasta ei ollut muuta tuontia, polkumyyntimarginaalia ei voitu vahvistaa. |
| --- | --- |

(39)

Koska kahden yhteistyössä toimineen yrityksen myynti EU:n markkinoilla ei ollut edustavaa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja Eurostatin tuontitilastot osoittivat, että Indonesiasta ei ollut muuta tuontia, polkumyyntimarginaalia ei voitu vahvistaa.

| (40) | Kaksi malesialaista PET-tuottajaa toimi tutkimuksessa yhteistyössä. Vain toisella niistä oli vientiä yhteisöön, ja se edusti 100:aa prosenttia Malesian koko PET-viennistä yhteisöön. Tarkasteltavan tuotteen vienti Malesiasta yhteensä oli vähäistä (noin 2 000–4 000 tonnia) verrattuna koko yhteisön markkinoihin. |
| --- | --- |

(40)

Kaksi malesialaista PET-tuottajaa toimi tutkimuksessa yhteistyössä. Vain toisella niistä oli vientiä yhteisöön, ja se edusti 100:aa prosenttia Malesian koko PET-viennistä yhteisöön. Tarkasteltavan tuotteen vienti Malesiasta yhteensä oli vähäistä (noin 2 000–4 000 tonnia) verrattuna koko yhteisön markkinoihin.

| (41) | Sen vientiä harjoittavan tuottajan, jolla oli vientiä yhteisöön tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynti oli edustavaa. Normaaliarvo määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti Malesiassa olevien riippumattomien asiakkaiden tavanomaisessa kaupankäynnissä maksamien tai maksettaviksi tulevien hintojen perusteella. |
| --- | --- |

(41)

Sen vientiä harjoittavan tuottajan, jolla oli vientiä yhteisöön tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynti oli edustavaa. Normaaliarvo määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti Malesiassa olevien riippumattomien asiakkaiden tavanomaisessa kaupankäynnissä maksamien tai maksettaviksi tulevien hintojen perusteella.

| (42) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että yrityksen ilmoittamat tuotantokustannukset oli aliarvioitu, sillä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tosiasiallisesti aiheutuneet tehtaan yleiskustannukset (mukaan lukien poistot, vuokrakustannukset, palkat ja huolto) oli luokiteltu myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksiin. Yritys väitti, että näin pyrittiin ottamaan huomioon tuotantolaitosten alhainen kapasiteetin käyttöaste. Aiheutuneisiin todellisiin kustannuksiin sisältyvät kuitenkin myös uudelleen luokitellut tehtaan yleiskustannukset. Vaikka yritys hyödynsi vain murto-osaa täydestä tuotantokapasiteetistaan, se ei tarkoita sitä, että tiloihin liittyviä kustannuksia ei ole aiheutunut. Tällaiset kustannukset lueteltiin yrityksen kirjanpidossa, ja koska ne liittyvät suoraan samankaltaisen tuotteen valmistukseen, ilmoitettuihin tuotantokustannuksiin oli tehtävä korjaus. |
| --- | --- |

(42)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että yrityksen ilmoittamat tuotantokustannukset oli aliarvioitu, sillä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tosiasiallisesti aiheutuneet tehtaan yleiskustannukset (mukaan lukien poistot, vuokrakustannukset, palkat ja huolto) oli luokiteltu myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksiin. Yritys väitti, että näin pyrittiin ottamaan huomioon tuotantolaitosten alhainen kapasiteetin käyttöaste. Aiheutuneisiin todellisiin kustannuksiin sisältyvät kuitenkin myös uudelleen luokitellut tehtaan yleiskustannukset. Vaikka yritys hyödynsi vain murto-osaa täydestä tuotantokapasiteetistaan, se ei tarkoita sitä, että tiloihin liittyviä kustannuksia ei ole aiheutunut. Tällaiset kustannukset lueteltiin yrityksen kirjanpidossa, ja koska ne liittyvät suoraan samankaltaisen tuotteen valmistukseen, ilmoitettuihin tuotantokustannuksiin oli tehtävä korjaus.

| (43) | Vientihinnat määritettiin samalle vientiä harjoittavalle tuottajalle perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti yhteisössä olevien etuyhteydettömien asiakkaiden tosiasiallisesti maksamien hintojen perusteella. |
| --- | --- |

(43)

Vientihinnat määritettiin samalle vientiä harjoittavalle tuottajalle perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti yhteisössä olevien etuyhteydettömien asiakkaiden tosiasiallisesti maksamien hintojen perusteella.

| (44) | Tasapuolisen vertailun mahdollistamiseksi tehtiin oikaisuja kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis- ja luottokustannuksissa vallitsevien erojen huomioon ottamiseksi soveltuvin osin ja perustelluissa tapauksissa. |
| --- | --- |

(44)

Tasapuolisen vertailun mahdollistamiseksi tehtiin oikaisuja kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis- ja luottokustannuksissa vallitsevien erojen huomioon ottamiseksi soveltuvin osin ja perustelluissa tapauksissa.

| (45) | Polkumyyntimarginaalin laskemiseksi painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisöön suuntautuneen viennin painotettuihin keskimääräisiin vientihintoihin. |
| --- | --- |

(45)

Polkumyyntimarginaalin laskemiseksi painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisöön suuntautuneen viennin painotettuihin keskimääräisiin vientihintoihin.

| (46) | Vertailu osoitti, että sen vientiä harjoittavan tuottajan, jolla on vientiä yhteisöön tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, polkumyynti oli noin 5 prosenttia. Koska tuodut määrät olivat niin pieniä, analyysissä keskitytään polkumyynnin toistumisen todennäköisyyteen. |
| --- | --- |

(46)

Vertailu osoitti, että sen vientiä harjoittavan tuottajan, jolla on vientiä yhteisöön tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, polkumyynti oli noin 5 prosenttia. Koska tuodut määrät olivat niin pieniä, analyysissä keskitytään polkumyynnin toistumisen todennäköisyyteen.

| (47) | Välivaiheen tarkastelussa rajoitutaan siis seuraavien yritysten harjoittamaan polkumyyntiin: Daehan Synthetic Fiber Co. Ltd, SK Chemicals Co. Ltd ja KP Chemicals Corp. Nämä kolme yritystä palauttivat täydelliset vastaukset lomakkeeseen. |
| --- | --- |

(47)

Välivaiheen tarkastelussa rajoitutaan siis seuraavien yritysten harjoittamaan polkumyyntiin: Daehan Synthetic Fiber Co. Ltd, SK Chemicals Co. Ltd ja KP Chemicals Corp. Nämä kolme yritystä palauttivat täydelliset vastaukset lomakkeeseen.

| (48) | Lisäksi ilmoittautui yrityksiä, jotka olivat etuyhteydessä yhteen edellä mainittuun vientiä harjoittavaan tuottajaan. Vastauksia lomakkeeseen saatiin siis myös seuraavilta vientiä harjoittavilta tuottajilta: Honam Petrochemicals ja Huvis Corp. |
| --- | --- |

(48)

Lisäksi ilmoittautui yrityksiä, jotka olivat etuyhteydessä yhteen edellä mainittuun vientiä harjoittavaan tuottajaan. Vastauksia lomakkeeseen saatiin siis myös seuraavilta vientiä harjoittavilta tuottajilta: Honam Petrochemicals ja Huvis Corp.

| (49) | Daehan Synthetic Fiber Co. Ltd ilmoitti komissiolle ennen toimitiloissa tehtävää tarkastusta, että se aikoo lopettaa PET:n tuotannon Korean tasavallassa. Sen vuoksi yritys päätti peruuttaa suunnitellun tarkastuskäynnin. Koska yritys ei näin ollen tehnyt perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti yhteistyötä, siihen olisi sovellettava jäännöspolkumyyntimarginaalia. |
| --- | --- |

(49)

Daehan Synthetic Fiber Co. Ltd ilmoitti komissiolle ennen toimitiloissa tehtävää tarkastusta, että se aikoo lopettaa PET:n tuotannon Korean tasavallassa. Sen vuoksi yritys päätti peruuttaa suunnitellun tarkastuskäynnin. Koska yritys ei näin ollen tehnyt perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti yhteistyötä, siihen olisi sovellettava jäännöspolkumyyntimarginaalia.

| (50) | Pyynnön mukaan Korean tasavallassa on 10 tuottajaa, joilla on kapasiteettia PET:n tuottamiseen. Näistä viisi (mukaan lukien Daehan Synthetic Fiber Co. Ltd) ilmoittautui komissiolle ja toimitti sille vastaukset kyselylomakkeeseen. Muista viidestä yhteistyöhön osallistumattomasta tuottajasta yksi oli tehnyt komission kanssa yhteistyötä alkuperäisessä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(50)

Pyynnön mukaan Korean tasavallassa on 10 tuottajaa, joilla on kapasiteettia PET:n tuottamiseen. Näistä viisi (mukaan lukien Daehan Synthetic Fiber Co. Ltd) ilmoittautui komissiolle ja toimitti sille vastaukset kyselylomakkeeseen. Muista viidestä yhteistyöhön osallistumattomasta tuottajasta yksi oli tehnyt komission kanssa yhteistyötä alkuperäisessä tutkimuksessa.

| (51) | Neljän yhteistyöhön osallistuneen vientiä harjoittavan tuottajan vientimäärät sekä Daehan Synthetic Fiber Co. Ltd:n varmistamattomat vientimäärät edustivat Eurostatin rekistereiden perusteella lähes 100:aa prosenttia kaikesta Korean tasavallan viennistä yhteisöön tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(51)

Neljän yhteistyöhön osallistuneen vientiä harjoittavan tuottajan vientimäärät sekä Daehan Synthetic Fiber Co. Ltd:n varmistamattomat vientimäärät edustivat Eurostatin rekistereiden perusteella lähes 100:aa prosenttia kaikesta Korean tasavallan viennistä yhteisöön tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (52) | Kuten johdanto-osan 16 ja 17 kappaleesta ilmenee, neljä tutkimuksessa yhteistyöhön täysin osallistunutta vientiä harjoittavaa tuottajaa olivat seuraavat:






  — | SK Chemicals Co. Ltd, Söul |
| --- | --- | --- |

(52)

Kuten johdanto-osan 16 ja 17 kappaleesta ilmenee, neljä tutkimuksessa yhteistyöhön täysin osallistunutta vientiä harjoittavaa tuottajaa olivat seuraavat:

—

SK Chemicals Co. Ltd, Söul

| — | Huvis Corp., Söul (etuyhteydessä SK Chemicals Co. Ltd:hen) |
| --- | --- |

—

Huvis Corp., Söul (etuyhteydessä SK Chemicals Co. Ltd:hen)

| — | KP Chemicals Corp., Söul |
| --- | --- |

—

KP Chemicals Corp., Söul

| — | Honam Petrochemicals Corp., Söul (etuyhteydessä KP Chemicals Co. Ltd:hen). |
| --- | --- |

—

Honam Petrochemicals Corp., Söul (etuyhteydessä KP Chemicals Co. Ltd:hen).

| (53) | Jotta toimenpiteiden kiertäminen vältettäisiin, polkumyyntimarginaalit on laskettu koko ryhmän osalta. |
| --- | --- |

(53)

Jotta toimenpiteiden kiertäminen vältettäisiin, polkumyyntimarginaalit on laskettu koko ryhmän osalta.

| (54) | Kaikille korealaisten vientiä harjoittavien tuottajien viemille PET-lajeille pystyttiin määrittämään normaaliarvo perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti eli riippumattomien asiakkaiden kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä maksamien tai niiden maksettavaksi tulevien hintojen perusteella. |
| --- | --- |

(54)

Kaikille korealaisten vientiä harjoittavien tuottajien viemille PET-lajeille pystyttiin määrittämään normaaliarvo perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti eli riippumattomien asiakkaiden kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä maksamien tai niiden maksettavaksi tulevien hintojen perusteella.

| (55) | Kaksi korealaista vientiä harjoittavaa tuottajaa vei tuotetta yhteisöön suoraan riippumattomille asiakkaille Korean tasavallassa sijaitsevien etuyhteydessä olevien yritysten sekä yhteisössä sijaitsevien etuyhteydessä olevien tuojien kautta. Tämän vuoksi viimeksi mainitussa tilanteessa määritettiin laskennallinen vientihinta perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(55)

Kaksi korealaista vientiä harjoittavaa tuottajaa vei tuotetta yhteisöön suoraan riippumattomille asiakkaille Korean tasavallassa sijaitsevien etuyhteydessä olevien yritysten sekä yhteisössä sijaitsevien etuyhteydessä olevien tuojien kautta. Tämän vuoksi viimeksi mainitussa tilanteessa määritettiin laskennallinen vientihinta perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti.

| (56) | Oikaisuja tehtiin kuljetus-, vakuutus- ja käsittelykustannusten, palkkioiden, luotto- ja pakkauskustannusten, tullimaksujen (tullipalaukset) ja pankkimaksujen erojen huomioon ottamiseksi, kun ne katsottiin aiheelliseksi ja niistä oli näyttöä. |
| --- | --- |

(56)

Oikaisuja tehtiin kuljetus-, vakuutus- ja käsittelykustannusten, palkkioiden, luotto- ja pakkauskustannusten, tullimaksujen (tullipalaukset) ja pankkimaksujen erojen huomioon ottamiseksi, kun ne katsottiin aiheelliseksi ja niistä oli näyttöä.

| (57) | Kaksi korealaista vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysi tullipalautusten huomioon ottamista sillä perusteella, että samankaltaisesta tuotteesta kannettiin tuontimaksut, jos se oli tarkoitettu kulutettavaksi viejämaassa, mutta maksut palautettiin, kun tuote myytiin vietäväksi yhteisöön. Molemmissa tapauksissa pyydetyn oikaisumäärän todettiin olevan suurempi kuin kotimarkkinoilla samankaltaisesta tuotteesta kannettu maksu, joten pyydettyä määrää oikaistiin vastaavasti. Tässä tutkimuksessa käytetty menetelmä vastasi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan b alakohdassa vahvistettuja edellytyksiä, koska siinä otettiin huomioon samankaltaisesta tuotteesta tosiasiallisesti kannetut tuontitullit. |
| --- | --- |

(57)

Kaksi korealaista vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysi tullipalautusten huomioon ottamista sillä perusteella, että samankaltaisesta tuotteesta kannettiin tuontimaksut, jos se oli tarkoitettu kulutettavaksi viejämaassa, mutta maksut palautettiin, kun tuote myytiin vietäväksi yhteisöön. Molemmissa tapauksissa pyydetyn oikaisumäärän todettiin olevan suurempi kuin kotimarkkinoilla samankaltaisesta tuotteesta kannettu maksu, joten pyydettyä määrää oikaistiin vastaavasti. Tässä tutkimuksessa käytetty menetelmä vastasi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan b alakohdassa vahvistettuja edellytyksiä, koska siinä otettiin huomioon samankaltaisesta tuotteesta tosiasiallisesti kannetut tuontitullit.

| (58) | Lisäksi molemmat vientiä harjoittavat tuottajat pyysivät luottokustannusten huomioonottamista Korean tasavallan kotimarkkinoilla käytettävässä nk. avoimessa luottojärjestelmässä sovellettujen asiakkaiden tosiasiallisten maksuaikojen mukaisesti. Todettiin, että kyseisessä järjestelmässä vientiä harjoittavat tuottajat eivät yleensä varsinaisesti asettaneet erityisiä maksuaikoja ja ettei sovellettuja maksuaikoja voitu määrittää tarkasti, koska kuitteja ei voitu yhdistää tiettyihin kauppalaskuihin. Näin ollen oikaisuja ei voitu myöntää. |
| --- | --- |

(58)

Lisäksi molemmat vientiä harjoittavat tuottajat pyysivät luottokustannusten huomioonottamista Korean tasavallan kotimarkkinoilla käytettävässä nk. avoimessa luottojärjestelmässä sovellettujen asiakkaiden tosiasiallisten maksuaikojen mukaisesti. Todettiin, että kyseisessä järjestelmässä vientiä harjoittavat tuottajat eivät yleensä varsinaisesti asettaneet erityisiä maksuaikoja ja ettei sovellettuja maksuaikoja voitu määrittää tarkasti, koska kuitteja ei voitu yhdistää tiettyihin kauppalaskuihin. Näin ollen oikaisuja ei voitu myöntää.

| (59) | Tarkasteltavana olevan yhteisöön viedyn tuotteen kunkin lajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin kunkin vastaavan lajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(59)

Tarkasteltavana olevan yhteisöön viedyn tuotteen kunkin lajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin kunkin vastaavan lajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.

| (60) | Vertailu osoitti, että niiden vientiä harjoittavien tuottajien, joilla oli vientiä yhteisöön tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, polkumyynti oli vähimmäistasoa. |
| --- | --- |

(60)

Vertailu osoitti, että niiden vientiä harjoittavien tuottajien, joilla oli vientiä yhteisöön tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, polkumyynti oli vähimmäistasoa.

| (61) | Kaksi neljästä tiedossa olleesta vientiä harjoittavasta tuottajasta teki yhteistyötä tutkimuksessa. Yhteistyössä toimineiden kahden yrityksen osuus on yli 80 prosenttia Taiwanin koko PET-tuotannosta ja noin 99 prosenttia Taiwanin koko viennistä yhteisöön. Taiwanista yhteisöön suuntautuvan viennin osuus yhteisön kulutuksesta oli 1,2 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(61)

Kaksi neljästä tiedossa olleesta vientiä harjoittavasta tuottajasta teki yhteistyötä tutkimuksessa. Yhteistyössä toimineiden kahden yrityksen osuus on yli 80 prosenttia Taiwanin koko PET-tuotannosta ja noin 99 prosenttia Taiwanin koko viennistä yhteisöön. Taiwanista yhteisöön suuntautuvan viennin osuus yhteisön kulutuksesta oli 1,2 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (62) | Kolmaskin taiwanilainen vientiä harjoittava tuottaja täytti aluksi vastauslomakkeen, mutta kieltäytyi myöhemmin yhteistyöstä ennen sen tiloihin tehtävää tarkastuskäyntiä. Yritys ei antanut komission virkamiesten varmentaa lomakkeeseen annettuja vastauksia, mikä merkitsee kieltäytymistä yhteistyöstä tutkimuksessa. Perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti yritykseen olisi sovellettava jäännöspolkumyyntimarginaalia. |
| --- | --- |

(62)

Kolmaskin taiwanilainen vientiä harjoittava tuottaja täytti aluksi vastauslomakkeen, mutta kieltäytyi myöhemmin yhteistyöstä ennen sen tiloihin tehtävää tarkastuskäyntiä. Yritys ei antanut komission virkamiesten varmentaa lomakkeeseen annettuja vastauksia, mikä merkitsee kieltäytymistä yhteistyöstä tutkimuksessa. Perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti yritykseen olisi sovellettava jäännöspolkumyyntimarginaalia.

| (63) | Kaikille taiwanilaisten vientiä harjoittavien tuottajien viemille PET-lajeille pystyttiin määrittämään normaaliarvo perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti eli riippumattomien asiakkaiden kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä maksamien tai niiden maksettavaksi tulevien hintojen perusteella. |
| --- | --- |

(63)

Kaikille taiwanilaisten vientiä harjoittavien tuottajien viemille PET-lajeille pystyttiin määrittämään normaaliarvo perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti eli riippumattomien asiakkaiden kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä maksamien tai niiden maksettavaksi tulevien hintojen perusteella.

| (64) | Molemmat yhteistyössä toimineet taiwanilaiset vientiä harjoittavat tuottajat veivät tuotetta yhteisöön suoraan riippumattomille asiakkaille. Vientihinnat voitiin arvioida näiden asiakkaiden maksamien tai niiden maksettavaksi tulevien hintojen perusteella perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(64)

Molemmat yhteistyössä toimineet taiwanilaiset vientiä harjoittavat tuottajat veivät tuotetta yhteisöön suoraan riippumattomille asiakkaille. Vientihinnat voitiin arvioida näiden asiakkaiden maksamien tai niiden maksettavaksi tulevien hintojen perusteella perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti.

| (65) | Oikaisuja tehtiin kuljetus-, vakuutus- ja käsittely-, luotto- ja pakkauskustannusten sekä pankkimaksujen erojen huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(65)

Oikaisuja tehtiin kuljetus-, vakuutus- ja käsittely-, luotto- ja pakkauskustannusten sekä pankkimaksujen erojen huomioon ottamiseksi.

| (66) | Tarkasteltavana olevan yhteisöön viedyn tuotteen kunkin lajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin kunkin vastaavan lajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(66)

Tarkasteltavana olevan yhteisöön viedyn tuotteen kunkin lajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin kunkin vastaavan lajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.

| (67) | Vertailun perusteella Far Eastern Textile -yrityksen polkumyyntimarginaali oli alle vähimmäistason. Shinkongin tapauksessa polkumyyntimarginaali oli 6,5 prosenttia. Far Eastern Textile -yrityksen tapauksessa tutkimus kuitenkin osoitti, että painotetun keskimääräisen normaaliarvon vertaaminen painotettuihin keskimääräisiin vientihintoihin ei tuonut esiin harjoitetun polkumyynnin koko laajuutta. Tutkimuksessa kävi ilmi, että merkittäviä määriä (noin 25 prosenttia koko viennistä yhteisöön) vietiin erittäin alhaisilla hinnoilla ja vienti keskittyi yhdelle asiakkaalle. Lisäksi vienti kaikkiin yhteisön vientikohteisiin tapahtui erittäin alhaisilla hinnoilla tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson neljän ensimmäisen kuukauden aikana verrattuna saman ajanjakson ensimmäisiin kahdeksaan kuukauteen. Sen vuoksi oli sovellettava muuta vertailumenetelmää. Polkumyyntimarginaaleissa havaittiin merkittävä ero riippuen siitä, verrattiinko keskenään keskiarvoja vai verrattiinko liiketoimia keskiarvoon. Liiketoimien vertaamista keskenään ei pidetty sopivana vaihtoehtona vertailumenetelmäksi, koska yksittäisten liiketoimien valintaa vertailua varten pidettiin sattumanvaraisena. Näin ollen päätettiin verrata liiketoimia keskiarvoon perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti. Vientimallit erosivat selvästi toisistaan asiakkaan ja ajan mukaan. |
| --- | --- |

(67)

Vertailun perusteella Far Eastern Textile -yrityksen polkumyyntimarginaali oli alle vähimmäistason. Shinkongin tapauksessa polkumyyntimarginaali oli 6,5 prosenttia. Far Eastern Textile -yrityksen tapauksessa tutkimus kuitenkin osoitti, että painotetun keskimääräisen normaaliarvon vertaaminen painotettuihin keskimääräisiin vientihintoihin ei tuonut esiin harjoitetun polkumyynnin koko laajuutta. Tutkimuksessa kävi ilmi, että merkittäviä määriä (noin 25 prosenttia koko viennistä yhteisöön) vietiin erittäin alhaisilla hinnoilla ja vienti keskittyi yhdelle asiakkaalle. Lisäksi vienti kaikkiin yhteisön vientikohteisiin tapahtui erittäin alhaisilla hinnoilla tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson neljän ensimmäisen kuukauden aikana verrattuna saman ajanjakson ensimmäisiin kahdeksaan kuukauteen. Sen vuoksi oli sovellettava muuta vertailumenetelmää. Polkumyyntimarginaaleissa havaittiin merkittävä ero riippuen siitä, verrattiinko keskenään keskiarvoja vai verrattiinko liiketoimia keskiarvoon. Liiketoimien vertaamista keskenään ei pidetty sopivana vaihtoehtona vertailumenetelmäksi, koska yksittäisten liiketoimien valintaa vertailua varten pidettiin sattumanvaraisena. Näin ollen päätettiin verrata liiketoimia keskiarvoon perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti. Vientimallit erosivat selvästi toisistaan asiakkaan ja ajan mukaan.

| (68) | Tämän vuoksi otetaan huomioon liiketoimien ja keskiarvon vertaamisesta saatu polkumyyntimarginaali analysoitaessa polkumyynnin jatkumista. Shinkongin tapauksessa kahden vertailumenetelmän perusteella laskettujen polkumyyntimarginaalien ero ei kuitenkaan ollut merkittävä eikä erityistä mallia havaittu. Sen vuoksi kyseisen yrityksen osalta otetaan huomioon keskiarvojen vertaamisesta saatu polkumyyntimarginaali. |
| --- | --- |

(68)

Tämän vuoksi otetaan huomioon liiketoimien ja keskiarvon vertaamisesta saatu polkumyyntimarginaali analysoitaessa polkumyynnin jatkumista. Shinkongin tapauksessa kahden vertailumenetelmän perusteella laskettujen polkumyyntimarginaalien ero ei kuitenkaan ollut merkittävä eikä erityistä mallia havaittu. Sen vuoksi kyseisen yrityksen osalta otetaan huomioon keskiarvojen vertaamisesta saatu polkumyyntimarginaali.

| (69) | Kahden yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan polkumyyntimarginaalit ovat siis seuraavat:






  Far Eastern Textile Ltd | 3,5 prosenttia |
| --- | --- | --- |
| Shinkong Synthetic Fibers Corp. | 6,5 prosenttia |

(69)

Kahden yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan polkumyyntimarginaalit ovat siis seuraavat:

Far Eastern Textile Ltd

3,5 prosenttia

Shinkong Synthetic Fibers Corp.

6,5 prosenttia

Erityisperusteisesti ilmaistuna prosenttiluvut vastaavat seuraavia erityistulleja:

| Far Eastern Textile Ltd | 36,3 euroa/tonni |
| --- | --- |
| Shinkong Synthetic Fibers Corp. | 67 euroa/tonni |

Far Eastern Textile Ltd

36,3 euroa/tonni

Shinkong Synthetic Fibers Corp.

67 euroa/tonni

Jäännöstullin olisi perustuttava tällä hetkellä Taiwaniin sovellettavaan jäännöstulliin, koska olosuhteissa ei havaittu muutoksia. Jäännöstullin määrä on 143,4 euroa/tonni.

| (70) | Yhteistyöstä kieltäytyneiden kahden yrityksen osalta katsottiin, että olisi sovellettava käytettävissä olevia tietoja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Näille yrityksille olisi myönnettävä jäännöstulli. |
| --- | --- |

(70)

Yhteistyöstä kieltäytyneiden kahden yrityksen osalta katsottiin, että olisi sovellettava käytettävissä olevia tietoja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Näille yrityksille olisi myönnettävä jäännöstulli.

| (71) | Ainoastaan yksi thaimaalainen PET-tuottaja teki yhteistyötä tutkimuksessa, mutta sillä ei ollut vientiä yhteisöön tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Thaimaasta peräisin oleva tuonti oli Eurostatin mukaan vähäistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. On kuitenkin tiedossa, että Thaimaassa oli tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana ainakin kolme muuta PET:n tuottajaa, jotka eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(71)

Ainoastaan yksi thaimaalainen PET-tuottaja teki yhteistyötä tutkimuksessa, mutta sillä ei ollut vientiä yhteisöön tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Thaimaasta peräisin oleva tuonti oli Eurostatin mukaan vähäistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. On kuitenkin tiedossa, että Thaimaassa oli tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana ainakin kolme muuta PET:n tuottajaa, jotka eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa.

| (72) | Koska ainoalla yhteistyöhön osallistuneella tuottajalla ei ollut PET-vientiä yhteisöön, sille ei voitu laskea polkumyyntimarginaalia. |
| --- | --- |

(72)

Koska ainoalla yhteistyöhön osallistuneella tuottajalla ei ollut PET-vientiä yhteisöön, sille ei voitu laskea polkumyyntimarginaalia.

3.   Tuonnin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan

| (73) | Sen määrittämiseksi, alkaisiko polkumyynti todennäköisesti uudelleen, mikäli toimenpiteet kumottaisiin, tutkittiin yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien hinnoittelukäytäntöjä muilla vientimarkkinoilla sekä niiden tuotantoa, tuotantokapasiteettia ja varastoja. Analyysi perustui käytettävissä oleviin tietoihin eli A.4 jaksossa mainittujen yhteistyössä toimineiden tuottajien antamiin ja varmennettuihin tietoihin. Lisäksi analysoitiin menettelyn piiriin kuuluneiden maiden muiden vientiä harjoittavien tuottajien hinnoittelukäytäntöä, tuotantoa ja tuotantokapasiteettia. Analyysi perustui markkinoiden seurantatietoihin, joita saatiin yhteisön tuotannonalalta ja vientiä harjoittavilta tuottajilta, Eurostatin tuontitilastoista sekä mahdollisuuksien mukaan asianomaisten maiden vientitilastoista. |
| --- | --- |

(73)

Sen määrittämiseksi, alkaisiko polkumyynti todennäköisesti uudelleen, mikäli toimenpiteet kumottaisiin, tutkittiin yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien hinnoittelukäytäntöjä muilla vientimarkkinoilla sekä niiden tuotantoa, tuotantokapasiteettia ja varastoja. Analyysi perustui käytettävissä oleviin tietoihin eli A.4 jaksossa mainittujen yhteistyössä toimineiden tuottajien antamiin ja varmennettuihin tietoihin. Lisäksi analysoitiin menettelyn piiriin kuuluneiden maiden muiden vientiä harjoittavien tuottajien hinnoittelukäytäntöä, tuotantoa ja tuotantokapasiteettia. Analyysi perustui markkinoiden seurantatietoihin, joita saatiin yhteisön tuotannonalalta ja vientiä harjoittavilta tuottajilta, Eurostatin tuontitilastoista sekä mahdollisuuksien mukaan asianomaisten maiden vientitilastoista.

| (74) | Arvio siitä, mitä todennäköisesti tapahtuisi, jos toimenpiteiden voimassaolon annettaisiin päättyä, perustuu seuraaviin seikkoihin:






  — | kolmen tutkimuksessa täysin yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan varmennetut vastaukset kyselylomakkeeseen, |
| --- | --- | --- |

(74)

Arvio siitä, mitä todennäköisesti tapahtuisi, jos toimenpiteiden voimassaolon annettaisiin päättyä, perustuu seuraaviin seikkoihin:

—

kolmen tutkimuksessa täysin yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan varmennetut vastaukset kyselylomakkeeseen,

| — | riippumattoman konsultin laatima markkinaseurantaraportti, jonka pyynnön esittäjä toimitti. |
| --- | --- |

—

riippumattoman konsultin laatima markkinaseurantaraportti, jonka pyynnön esittäjä toimitti.

| (75) | Hinnat yhteisössä olivat yleensä alemmat kuin hinnat Intian kotimarkkinoilla. Vientiä harjoitetaan todennäköisesti hinnoilla, jotka ovat ainakin hieman alemmat kuin yhteisön nykyiset hinnat. Jos toimenpiteet kumotaan, on todennäköistä, että vientiä yhteisöön harjoitetaan polkumyyntihinnoin edellyttäen, että samat hintatasot säilytetään. |
| --- | --- |

(75)

Hinnat yhteisössä olivat yleensä alemmat kuin hinnat Intian kotimarkkinoilla. Vientiä harjoitetaan todennäköisesti hinnoilla, jotka ovat ainakin hieman alemmat kuin yhteisön nykyiset hinnat. Jos toimenpiteet kumotaan, on todennäköistä, että vientiä yhteisöön harjoitetaan polkumyyntihinnoin edellyttäen, että samat hintatasot säilytetään.

| (76) | Intian vientihinnat kolmansiin maihin olivat yleensä alemmat kuin hinnat sen kotimarkkinoilla. Hintaero oli jopa 24 prosenttia vientihintatasosta. Tämä osoittaa, että vientiä yhteisöön voidaan harjoittaa yhtä alhaisin hinnoin, jos toimenpiteet kumotaan. Havaitut marginaalit ovat korkeammat kuin edellä kuvattu nykyinen yhteisöön suuntautuvan polkumyynnin taso. On syytä huomata, että 1) nykyinen yhteisöön suuntautuvan polkumyynnin taso määritettiin pienten vientimäärien perusteella; ja 2) osa viennistä tehtiin hintasitoumusten ehdoin, millä on ollut korjaava vaikutus vientihintojen tasoon. Jos toimenpiteet kumotaan, on näin ollen todennäköistä, että polkumyyntimarginaali on vieläkin korkeampi. |
| --- | --- |

(76)

Intian vientihinnat kolmansiin maihin olivat yleensä alemmat kuin hinnat sen kotimarkkinoilla. Hintaero oli jopa 24 prosenttia vientihintatasosta. Tämä osoittaa, että vientiä yhteisöön voidaan harjoittaa yhtä alhaisin hinnoin, jos toimenpiteet kumotaan. Havaitut marginaalit ovat korkeammat kuin edellä kuvattu nykyinen yhteisöön suuntautuvan polkumyynnin taso. On syytä huomata, että 1) nykyinen yhteisöön suuntautuvan polkumyynnin taso määritettiin pienten vientimäärien perusteella; ja 2) osa viennistä tehtiin hintasitoumusten ehdoin, millä on ollut korjaava vaikutus vientihintojen tasoon. Jos toimenpiteet kumotaan, on näin ollen todennäköistä, että polkumyyntimarginaali on vieläkin korkeampi.

| (77) | Intian vientihinnat kolmansiin maihin olivat yleensä alemmat kuin hintataso yhteisössä. Jos toimenpiteet kumotaan, intialaiset viejät vievät näin ollen todennäköisesti PET:tä suuria määriä yhteisöön hinnoilla, jotka lähestyvät kolmansilta mailta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana veloitettuja hintoja. Sen seurauksena vaikuttaa todennäköiseltä, että tutkimusajanjaksolla yhteisöön suuntautunut polkumyynti jopa lisääntyy, jos toimenpiteet kumotaan. |
| --- | --- |

(77)

Intian vientihinnat kolmansiin maihin olivat yleensä alemmat kuin hintataso yhteisössä. Jos toimenpiteet kumotaan, intialaiset viejät vievät näin ollen todennäköisesti PET:tä suuria määriä yhteisöön hinnoilla, jotka lähestyvät kolmansilta mailta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana veloitettuja hintoja. Sen seurauksena vaikuttaa todennäköiseltä, että tutkimusajanjaksolla yhteisöön suuntautunut polkumyynti jopa lisääntyy, jos toimenpiteet kumotaan.

| (78) | Käyttämättömän kapasiteetin tarkastelun yhteydessä on muistettava, että kaksi suurinta intialaista tuottajaa eivät tehneet yhteistyötä tutkimuksessa. Niiden kokonaiskapasiteetti oli kuitenkin noin 23 prosenttia yhteisön kulutuksesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Käytettävissä olevien tietojen perusteella niiden käyttämätön kapasiteetti on merkittävä, 80 000–130 000 tonnia. Lisäksi myös kolmella yhteistyöhön osallistuneella tuottajalla on jonkin verran käyttämätöntä kapasiteettia. Voidaan siis todeta, että Intiassa on merkittävästi käyttämätöntä kapasiteettia. Intian markkinoille on lisäksi ominaista liikatarjonta. Tuottajat voivat tässä tilanteessa päättää suunnata liikatuotannon yhteisöön jatkuvasti alhaisemmilla polkumyyntihinnoilla, jos toimenpiteet kumotaan. |
| --- | --- |

(78)

Käyttämättömän kapasiteetin tarkastelun yhteydessä on muistettava, että kaksi suurinta intialaista tuottajaa eivät tehneet yhteistyötä tutkimuksessa. Niiden kokonaiskapasiteetti oli kuitenkin noin 23 prosenttia yhteisön kulutuksesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Käytettävissä olevien tietojen perusteella niiden käyttämätön kapasiteetti on merkittävä, 80 000–130 000 tonnia. Lisäksi myös kolmella yhteistyöhön osallistuneella tuottajalla on jonkin verran käyttämätöntä kapasiteettia. Voidaan siis todeta, että Intiassa on merkittävästi käyttämätöntä kapasiteettia. Intian markkinoille on lisäksi ominaista liikatarjonta. Tuottajat voivat tässä tilanteessa päättää suunnata liikatuotannon yhteisöön jatkuvasti alhaisemmilla polkumyyntihinnoilla, jos toimenpiteet kumotaan.

| (79) | Jos toimenpiteet kumotaan, vaikuttaa siltä, että käyttämätön kapasiteetti todennäköisesti suunnataan yhteisöön. Havaitut hintasuhteet huomioon ottaen, etenkin yhteisön ja Intian hintojen välinen suhde, vienti yhteisöön tapahtuu todennäköisesti polkumyyntihinnoin. |
| --- | --- |

(79)

Jos toimenpiteet kumotaan, vaikuttaa siltä, että käyttämätön kapasiteetti todennäköisesti suunnataan yhteisöön. Havaitut hintasuhteet huomioon ottaen, etenkin yhteisön ja Intian hintojen välinen suhde, vienti yhteisöön tapahtuu todennäköisesti polkumyyntihinnoin.

| (80) | Hinnat yhteisössä olivat yleensä korkeammat kuin kahden yhteistyössä toimineen indonesialaisen vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinoilla saamat hinnat. Tämän perusteella vaikuttaisi siltä, että indonesialaisille tuottajille olisi houkutteleva vaihtoehto siirtää myyntiä yhteisöön, jos polkumyyntitoimenpiteitä ei jatketa. |
| --- | --- |

(80)

Hinnat yhteisössä olivat yleensä korkeammat kuin kahden yhteistyössä toimineen indonesialaisen vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinoilla saamat hinnat. Tämän perusteella vaikuttaisi siltä, että indonesialaisille tuottajille olisi houkutteleva vaihtoehto siirtää myyntiä yhteisöön, jos polkumyyntitoimenpiteitä ei jatketa.

| (81) | Polypet toimi tappiollisesti kaikilla markkinoilla, joten sen kotimarkkinahintoja ei pidetty luotettavina, ja näin ollen normaaliarvo oli muodostettava laskennallisesti tuotantokustannusten ja tavanomaisen voiton perusteella. Laskelmissa käytettiin 7 prosentin voittomarginaalia, joka vastaa alkuperäisessä tutkimuksessa käytettyä marginaalia. Laskennallisen normaaliarvon ja kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen välillä havaittiin 25 prosentin hintaero. Koska vientihinnat olivat normaaliarvoa näin paljon alempia, polkumyynti yhteisön markkinoille todennäköisesti jatkuu, jos toimenpiteet kumotaan. |
| --- | --- |

(81)

Polypet toimi tappiollisesti kaikilla markkinoilla, joten sen kotimarkkinahintoja ei pidetty luotettavina, ja näin ollen normaaliarvo oli muodostettava laskennallisesti tuotantokustannusten ja tavanomaisen voiton perusteella. Laskelmissa käytettiin 7 prosentin voittomarginaalia, joka vastaa alkuperäisessä tutkimuksessa käytettyä marginaalia. Laskennallisen normaaliarvon ja kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen välillä havaittiin 25 prosentin hintaero. Koska vientihinnat olivat normaaliarvoa näin paljon alempia, polkumyynti yhteisön markkinoille todennäköisesti jatkuu, jos toimenpiteet kumotaan.

| (82) | Petnesia toimi kannattavuuden rajoilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, ja normaaliarvo laskettiin sen vuoksi sekä kotimarkkinamyynnistä että laskennallisesta normaaliarvosta käyttäen samaa menetelmää kuin edellä Polypetin osalta. Normaaliarvon ja kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen välinen ero oli 5–10 prosenttia (näiden menetelmien osalta). Koska vientihinnat olivat normaaliarvoa näin paljon alempia, polkumyynti yhteisön markkinoille todennäköisesti jatkuu, jos toimenpiteet kumotaan. |
| --- | --- |

(82)

Petnesia toimi kannattavuuden rajoilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, ja normaaliarvo laskettiin sen vuoksi sekä kotimarkkinamyynnistä että laskennallisesta normaaliarvosta käyttäen samaa menetelmää kuin edellä Polypetin osalta. Normaaliarvon ja kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen välinen ero oli 5–10 prosenttia (näiden menetelmien osalta). Koska vientihinnat olivat normaaliarvoa näin paljon alempia, polkumyynti yhteisön markkinoille todennäköisesti jatkuu, jos toimenpiteet kumotaan.

| (83) | Yhteisön tuottajien myyntihinnat EU:ssa olivat 1 058 euroa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Indonesialaisten viejien myyntihinnat kolmansien maiden markkinoilla olivat 911 euroa samalla kaudella. Myyntihinnat EU:n markkinoilla olivat siis 16 prosenttia korkeammat kuin muilla markkinoilla. Tämän perusteella vaikuttaisi siltä, että indonesialaisille tuottajille olisi houkutteleva vaihtoehto siirtää myyntiä yhteisöön, jos polkumyyntitoimenpiteitä ei jatketa. |
| --- | --- |

(83)

Yhteisön tuottajien myyntihinnat EU:ssa olivat 1 058 euroa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Indonesialaisten viejien myyntihinnat kolmansien maiden markkinoilla olivat 911 euroa samalla kaudella. Myyntihinnat EU:n markkinoilla olivat siis 16 prosenttia korkeammat kuin muilla markkinoilla. Tämän perusteella vaikuttaisi siltä, että indonesialaisille tuottajille olisi houkutteleva vaihtoehto siirtää myyntiä yhteisöön, jos polkumyyntitoimenpiteitä ei jatketa.

| (84) | Indonesiassa toimi siis viisi tuottajaa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Markkinaseurantaraportin mukaan Indonesian tuotanto oli 324 000 tonnia, josta yhteistyössä toimineiden tuottajien osuus oli noin 47 prosenttia. Yhteistyössä toimineilta tuottajilta ja markkinaseurannasta saatujen tietojen mukaan käyttämätöntä kapasiteettia oli noin 10 prosenttia kokonaiskapasiteetista eli noin 37 000 tonnia. Tämä on noin 1,5 prosenttia yhteisön kulutuksesta. |
| --- | --- |

(84)

Indonesiassa toimi siis viisi tuottajaa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Markkinaseurantaraportin mukaan Indonesian tuotanto oli 324 000 tonnia, josta yhteistyössä toimineiden tuottajien osuus oli noin 47 prosenttia. Yhteistyössä toimineilta tuottajilta ja markkinaseurannasta saatujen tietojen mukaan käyttämätöntä kapasiteettia oli noin 10 prosenttia kokonaiskapasiteetista eli noin 37 000 tonnia. Tämä on noin 1,5 prosenttia yhteisön kulutuksesta.

| (85) | Yhteistyössä toimineilta tuottajilta saadut tiedot osoittivat, että PET-varastot olivat pienet. |
| --- | --- |

(85)

Yhteistyössä toimineilta tuottajilta saadut tiedot osoittivat, että PET-varastot olivat pienet.

| (86) | Tutkimuksessa kävi ilmi käyttämättömän kapasiteetin ja varastojen osalta, että yhteisön markkinoille voitaisiin myydä merkittäviä PET-määriä. |
| --- | --- |

(86)

Tutkimuksessa kävi ilmi käyttämättömän kapasiteetin ja varastojen osalta, että yhteisön markkinoille voitaisiin myydä merkittäviä PET-määriä.

| (87) | Edellä esitettyjen tekijöiden arviointi osoitti, että indonesialaisten tuottajien kolmansien maiden markkinoilla saamien hintojen ja normaaliarvon välillä oli merkittävä ero. |
| --- | --- |

(87)

Edellä esitettyjen tekijöiden arviointi osoitti, että indonesialaisten tuottajien kolmansien maiden markkinoilla saamien hintojen ja normaaliarvon välillä oli merkittävä ero.

| (88) | Lisäksi yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien hinnat kolmansien maiden markkinoilla ja Indonesian kotimarkkinoilla ovat merkittävästi alhaisemmat kuin yhteisön tuotannonalan myyntihinnat yhteisössä. Kun tämän lisäksi otetaan huomioon käyttämätön kapasiteetti, indonesialaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on kannustin lisätä myyntiä yhteisön markkinoille, jos toimenpiteet kumotaan, ja myynti tapahtuu todennäköisesti polkumyyntihinnoin. |
| --- | --- |

(88)

Lisäksi yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien hinnat kolmansien maiden markkinoilla ja Indonesian kotimarkkinoilla ovat merkittävästi alhaisemmat kuin yhteisön tuotannonalan myyntihinnat yhteisössä. Kun tämän lisäksi otetaan huomioon käyttämätön kapasiteetti, indonesialaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on kannustin lisätä myyntiä yhteisön markkinoille, jos toimenpiteet kumotaan, ja myynti tapahtuu todennäköisesti polkumyyntihinnoin.

| (89) | Malesialaiset tuottajat tuottavat ja myyvät tarkasteltavana olevaa tuotetta arviolta yhteensä noin 120 000 tonnia, mutta PET:n kokonaiskulutus Malesiassa on vain noin 60 000 tonnia. Koska kotimarkkinat voivat kuluttaa vain noin puolet kokonaistuotannosta ja -myynnistä, on selvää, että tarkasteltavan tuotteen malesialaiset tuottajat ovat yleisesti riippuvaisia vientimarkkinoista voidakseen jatkaa toimintaansa nykykapasiteetilla. |
| --- | --- |

(89)

Malesialaiset tuottajat tuottavat ja myyvät tarkasteltavana olevaa tuotetta arviolta yhteensä noin 120 000 tonnia, mutta PET:n kokonaiskulutus Malesiassa on vain noin 60 000 tonnia. Koska kotimarkkinat voivat kuluttaa vain noin puolet kokonaistuotannosta ja -myynnistä, on selvää, että tarkasteltavan tuotteen malesialaiset tuottajat ovat yleisesti riippuvaisia vientimarkkinoista voidakseen jatkaa toimintaansa nykykapasiteetilla.

| (90) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että kotimarkkinahinnat olivat noin 10–20 prosenttia alhaisemmat kuin yhteisön markkinoilla veloitetut keskimääräiset hinnat. Ei ole mitään syytä uskoa, että tilanne muuttuisi, jos toimenpiteet kumotaan. |
| --- | --- |

(90)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että kotimarkkinahinnat olivat noin 10–20 prosenttia alhaisemmat kuin yhteisön markkinoilla veloitetut keskimääräiset hinnat. Ei ole mitään syytä uskoa, että tilanne muuttuisi, jos toimenpiteet kumotaan.

| (91) | Molempien johdanto-osan 17 kappaleessa mainittujen yhteistyössä toimineiden viejien antamat tiedot osoittivat, että vienti kolmansiin maihin oli mittavaa ja sen osuus oli 67 prosenttia kokonaismyynnistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(91)

Molempien johdanto-osan 17 kappaleessa mainittujen yhteistyössä toimineiden viejien antamat tiedot osoittivat, että vienti kolmansiin maihin oli mittavaa ja sen osuus oli 67 prosenttia kokonaismyynnistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (92) | Yhden yhteisöön vientiä harjoittaneen malesialaisen viejän painotetut keskimääräiset vientihinnat kolmansiin maihin olivat alle painotettujen keskimääräisten normaaliarvojen, jotka määritettiin sen polkumyyntilaskelmissa ja jotka myös vaikuttivat alemmilta kuin myyntihinnat yhteisöön. Tämän perusteella vaikuttaa siltä, että kyseinen malesialainen viejä myy PET:tä todennäköisesti polkumyyntihinnoilla kolmansien maiden markkinoilla ja että niillä hintaero on vieläkin suurempi kuin Euroopan markkinoilla. |
| --- | --- |

(92)

Yhden yhteisöön vientiä harjoittaneen malesialaisen viejän painotetut keskimääräiset vientihinnat kolmansiin maihin olivat alle painotettujen keskimääräisten normaaliarvojen, jotka määritettiin sen polkumyyntilaskelmissa ja jotka myös vaikuttivat alemmilta kuin myyntihinnat yhteisöön. Tämän perusteella vaikuttaa siltä, että kyseinen malesialainen viejä myy PET:tä todennäköisesti polkumyyntihinnoilla kolmansien maiden markkinoilla ja että niillä hintaero on vieläkin suurempi kuin Euroopan markkinoilla.

| (93) | Toisen viejän osalta, jolla ei ollut vientiä yhteisöön tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, tutkimus osoitti, että keskimääräiset vientihinnat kolmansiin maihin olivat alle tuotantokustannusten, mikä osoittaa, että myös samankaltaista tuotetta myydään polkumyyntihinnoin kolmansien maiden markkinoilla. |
| --- | --- |

(93)

Toisen viejän osalta, jolla ei ollut vientiä yhteisöön tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, tutkimus osoitti, että keskimääräiset vientihinnat kolmansiin maihin olivat alle tuotantokustannusten, mikä osoittaa, että myös samankaltaista tuotetta myydään polkumyyntihinnoin kolmansien maiden markkinoilla.

| (94) | Edellä esitetyn perusteella yhteisöön suuntautuvan viennin polkumyynti toistuu erittäin todennäköisesti, jos toimenpiteet kumotaan. |
| --- | --- |

(94)

Edellä esitetyn perusteella yhteisöön suuntautuvan viennin polkumyynti toistuu erittäin todennäköisesti, jos toimenpiteet kumotaan.

| (95) | Edellä olevassa johdanto-osan 17 kappaleessa mainittujen yhteistyössä toimineiden viejien antamat tiedot osoittivat, että kolmansiin maihin tapahtuvan viennin painotetut keskimääräiset hinnat olivat merkittävästi alemmat kuin yhteisön tuotannonalan myyntihinnat yhteisössä. |
| --- | --- |

(95)

Edellä olevassa johdanto-osan 17 kappaleessa mainittujen yhteistyössä toimineiden viejien antamat tiedot osoittivat, että kolmansiin maihin tapahtuvan viennin painotetut keskimääräiset hinnat olivat merkittävästi alemmat kuin yhteisön tuotannonalan myyntihinnat yhteisössä.

| (96) | Vallitsevan hintatason perusteella voidaan todeta, että yhteisöä voidaan pitää houkuttelevana markkina-alueena malesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien kannalta. Näin ollen on olemassa taloudellinen kannustin viennin suuntaamiseksi kolmansista maista kannattavammille yhteisön markkinoille, jos toimenpiteet kumotaan. Jos myyntiä suunnataan yhteisöön, se tapahtuu todennäköisesti polkumyyntihinnoin. |
| --- | --- |

(96)

Vallitsevan hintatason perusteella voidaan todeta, että yhteisöä voidaan pitää houkuttelevana markkina-alueena malesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien kannalta. Näin ollen on olemassa taloudellinen kannustin viennin suuntaamiseksi kolmansista maista kannattavammille yhteisön markkinoille, jos toimenpiteet kumotaan. Jos myyntiä suunnataan yhteisöön, se tapahtuu todennäköisesti polkumyyntihinnoin.

| (97) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että kahden yhteistyössä toimineen tuottajan kapasiteetin käyttöaste oli erittäin alhainen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, noin 30–80 prosenttia. Tämän perusteella voidaan todeta, että Malesiassa on merkittävästi käyttämätöntä kapasiteettia. Jos toimenpiteet kumotaan, malesialaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on kannustin hyödyntää käyttämätön kapasiteetti ja lisätä vientimyyntiä erityisesti yhteisöön. |
| --- | --- |

(97)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että kahden yhteistyössä toimineen tuottajan kapasiteetin käyttöaste oli erittäin alhainen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, noin 30–80 prosenttia. Tämän perusteella voidaan todeta, että Malesiassa on merkittävästi käyttämätöntä kapasiteettia. Jos toimenpiteet kumotaan, malesialaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on kannustin hyödyntää käyttämätön kapasiteetti ja lisätä vientimyyntiä erityisesti yhteisöön.

| (98) | Kahden yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan varastot olivat normaalitasolla. On kuitenkin syytä huomata, että varastojen suuruus ei ole merkityksellinen indikaattori, sillä PET:n tuotanto Malesiassa perustuu lähinnä asiakkailta saatuihin tilauksiin. Näin ollen varastot muodostuvat pääasiassa PET:stä, joka odottaa kuljetusta jo tiedossa oleville asiakkaille. |
| --- | --- |

(98)

Kahden yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan varastot olivat normaalitasolla. On kuitenkin syytä huomata, että varastojen suuruus ei ole merkityksellinen indikaattori, sillä PET:n tuotanto Malesiassa perustuu lähinnä asiakkailta saatuihin tilauksiin. Näin ollen varastot muodostuvat pääasiassa PET:stä, joka odottaa kuljetusta jo tiedossa oleville asiakkaille.

| (99) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että yksi yhteistyössä toimineista tuottajista jatkoi polkumyyntiä voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta. |
| --- | --- |

(99)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että yksi yhteistyössä toimineista tuottajista jatkoi polkumyyntiä voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta.

| (100) | Lisäksi yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien painotetut keskimääräiset vientihinnat kolmansien maiden markkinoilla ja myyntihinnat kotimarkkinoilla ovat huomattavasti alhaisemmat kuin yhteisössä vallitseva hintataso. Kun tämän lisäksi otetaan huomioon alhainen kapasiteetin käyttöaste, malesialaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on kannustin lisätä myyntiä yhteisön markkinoille todennäköisesti polkumyyntihinnoin, jos toimenpiteet kumotaan. |
| --- | --- |

(100)

Lisäksi yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien painotetut keskimääräiset vientihinnat kolmansien maiden markkinoilla ja myyntihinnat kotimarkkinoilla ovat huomattavasti alhaisemmat kuin yhteisössä vallitseva hintataso. Kun tämän lisäksi otetaan huomioon alhainen kapasiteetin käyttöaste, malesialaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on kannustin lisätä myyntiä yhteisön markkinoille todennäköisesti polkumyyntihinnoin, jos toimenpiteet kumotaan.

| (101) | Edellä olevasta johdanto-osan 60 kappaleesta ilmenee, että kaikkien neljän yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan polkumyyntimarginaalit olivat siis alle vähimmäistason. Kyseinen vienti tapahtui kaudella, jonka aikana kaksi viejää pystyi viemään tuotetta yhteisöön ilman tullia. Koska näiden neljän vientiä harjoittavan tuottajan vienti edusti lähes 100:aa prosenttia kaikesta PET:n tuonnista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (Eurostatin mukaan), polkumyynnin jatkumisen riski vaikuttaa pieneltä kaikkien yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta. |
| --- | --- |

(101)

Edellä olevasta johdanto-osan 60 kappaleesta ilmenee, että kaikkien neljän yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan polkumyyntimarginaalit olivat siis alle vähimmäistason. Kyseinen vienti tapahtui kaudella, jonka aikana kaksi viejää pystyi viemään tuotetta yhteisöön ilman tullia. Koska näiden neljän vientiä harjoittavan tuottajan vienti edusti lähes 100:aa prosenttia kaikesta PET:n tuonnista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (Eurostatin mukaan), polkumyynnin jatkumisen riski vaikuttaa pieneltä kaikkien yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta.

| (102) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että yhteistyössä toimineiden yritysten Korean tasavallan kotimarkkinoilla veloittamat hinnat ovat korkeammat kuin yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla veloittamat hinnat. Ei ole syytä uskoa, että yhteistyössä toimineiden yritysten kotimarkkinahinnat eivät olisi edustavia tai että yhteistyöhön osallistumattomat vientiä harjoittavat tuottajat myisivät kotimarkkinoilla merkittävästi alemmilla hinnoilla kuin yhteistyössä toimineet yritykset. Lisäksi on todennäköistä, että yhteistyöhön osallistumattomat yritykset, jotka eivät myyneet EY:n markkinoille, myisivät alhaisilla hinnoilla saadakseen takaisin menetetyn markkinaosuuden EY:n markkinoilla. Tämä saattaa merkitä sitä, että yhteistyöhön osallistumattomien yritysten polkumyynti todennäköisesti toistuu, jos toimenpiteet kumotaan. On myös huomattava, että alkuperäisen tutkimuksen mukaan yhteistyöhön osallistumattomat yritykset veivät yhteisöön määriä, jotka eivät olleet vähäisiä. |
| --- | --- |

(102)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että yhteistyössä toimineiden yritysten Korean tasavallan kotimarkkinoilla veloittamat hinnat ovat korkeammat kuin yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla veloittamat hinnat. Ei ole syytä uskoa, että yhteistyössä toimineiden yritysten kotimarkkinahinnat eivät olisi edustavia tai että yhteistyöhön osallistumattomat vientiä harjoittavat tuottajat myisivät kotimarkkinoilla merkittävästi alemmilla hinnoilla kuin yhteistyössä toimineet yritykset. Lisäksi on todennäköistä, että yhteistyöhön osallistumattomat yritykset, jotka eivät myyneet EY:n markkinoille, myisivät alhaisilla hinnoilla saadakseen takaisin menetetyn markkinaosuuden EY:n markkinoilla. Tämä saattaa merkitä sitä, että yhteistyöhön osallistumattomien yritysten polkumyynti todennäköisesti toistuu, jos toimenpiteet kumotaan. On myös huomattava, että alkuperäisen tutkimuksen mukaan yhteistyöhön osallistumattomat yritykset veivät yhteisöön määriä, jotka eivät olleet vähäisiä.

| (103) | Yhteistyöhön osallistuneiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta havaittiin, että Korean tasavallan kotimarkkinoilla vallitsevan hintatason ja kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintatason välillä oli noin 5 prosentin ero. Kun kuitenkin otetaan huomioon, että näillä tuottajilla on ollut mahdollisuus viedä rajoittamattomia PET-määriä yhteisöön ilman tullia, riski kaupan suuntaamisesta yhteisöön vaikuttaa melko alhaiselta. |
| --- | --- |

(103)

Yhteistyöhön osallistuneiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta havaittiin, että Korean tasavallan kotimarkkinoilla vallitsevan hintatason ja kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintatason välillä oli noin 5 prosentin ero. Kun kuitenkin otetaan huomioon, että näillä tuottajilla on ollut mahdollisuus viedä rajoittamattomia PET-määriä yhteisöön ilman tullia, riski kaupan suuntaamisesta yhteisöön vaikuttaa melko alhaiselta.

| (104) | Kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintoja oli saatavilla myös yleisesti, myös yhteistyöhön osallistumattomien tuottajien veloittamia hintoja. Viimeksi mainitut hinnat olivat alempia kuin yhteistyössä toimineiden tuottajien kotimarkkinoilla veloittamat hinnat. Hintaerot osoittavat jälleen, että vientiä yhteisöön voidaan harjoittaa polkumyyntihinnoin, jos toimenpiteet kumotaan. |
| --- | --- |

(104)

Kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintoja oli saatavilla myös yleisesti, myös yhteistyöhön osallistumattomien tuottajien veloittamia hintoja. Viimeksi mainitut hinnat olivat alempia kuin yhteistyössä toimineiden tuottajien kotimarkkinoilla veloittamat hinnat. Hintaerot osoittavat jälleen, että vientiä yhteisöön voidaan harjoittaa polkumyyntihinnoin, jos toimenpiteet kumotaan.

| (105) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että yhteistyössä toimineet tuottajat Korean tasavallassa ovat myyneet merkittäviä määriä kolmansiin maihin. Kun kuitenkin otetaan huomioon, että näillä yrityksillä (SK Chemicals ja KP Chemicals) on ollut mahdollisuus viedä rajoittamattomia PET-määriä yhteisöön ilman tullia, riski kaupan suuntaamisesta yhteisöön vaikuttaa melko alhaiselta. |
| --- | --- |

(105)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että yhteistyössä toimineet tuottajat Korean tasavallassa ovat myyneet merkittäviä määriä kolmansiin maihin. Kun kuitenkin otetaan huomioon, että näillä yrityksillä (SK Chemicals ja KP Chemicals) on ollut mahdollisuus viedä rajoittamattomia PET-määriä yhteisöön ilman tullia, riski kaupan suuntaamisesta yhteisöön vaikuttaa melko alhaiselta.

| (106) | Yhteistyöhön osallistumattomien vientiä harjoittavien tuottajien osalta tietoja on saatu markkinaseurantaraportista ja Korean tasavallan tilastotoimistolta. |
| --- | --- |

(106)

Yhteistyöhön osallistumattomien vientiä harjoittavien tuottajien osalta tietoja on saatu markkinaseurantaraportista ja Korean tasavallan tilastotoimistolta.

| (107) | Korealaisten vientiä harjoittavien tuottajien kokonaisvienti kolmansiin maihin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (Korean tasavallan tilastotoimiston mukaan) oli 727 000 tonnia, ja kun siitä vähennetään yhteistyöhön osallistuneiden tuottajien vientimäärä yhteisöön (320 000 tonnia) saadaan yhteistyöhön osallistumattomien tuottajien kokonaisvientimääräksi 407 000 tonnia. |
| --- | --- |

(107)

Korealaisten vientiä harjoittavien tuottajien kokonaisvienti kolmansiin maihin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (Korean tasavallan tilastotoimiston mukaan) oli 727 000 tonnia, ja kun siitä vähennetään yhteistyöhön osallistuneiden tuottajien vientimäärä yhteisöön (320 000 tonnia) saadaan yhteistyöhön osallistumattomien tuottajien kokonaisvientimääräksi 407 000 tonnia.

| (108) | Yhteistyöhön osallistumattomien tuottajien kuhunkin vientikohteeseen viemät määrät määritettiin ottamalla huomioon kokonaisvienti vientikohteeseen ja vähentämällä siitä yhteistyöhön osallistuneiden tuottajien vienti kyseiseen vientikohteeseen. Yhteistyöhön osallistumattomien vientiä harjoittavien tuottajien viisi suurinta vientikohdetta ovat Kiinan kansantasavalta, Ukraina, Japani, Tunisia ja Iranin islamilainen tasavalta. |
| --- | --- |

(108)

Yhteistyöhön osallistumattomien tuottajien kuhunkin vientikohteeseen viemät määrät määritettiin ottamalla huomioon kokonaisvienti vientikohteeseen ja vähentämällä siitä yhteistyöhön osallistuneiden tuottajien vienti kyseiseen vientikohteeseen. Yhteistyöhön osallistumattomien vientiä harjoittavien tuottajien viisi suurinta vientikohdetta ovat Kiinan kansantasavalta, Ukraina, Japani, Tunisia ja Iranin islamilainen tasavalta.

| (109) | Korean tasavallan tilastotoimiston toimittamien vientiarvojen perusteella laskettu viiteen suurimpaan vientikohteeseen suuntautuneen viennin painotettu keskimääräinen hinta on 759 euroa/tonni. Vaikka tämä hinta perustuu varmentamattomiin tilastotietoihin (jotka osittain sisältävät yhteistyössä toimineiden tuottajien tilastoarvot ja mahdollisesti vientihinnat etuyhteydessä oleville yrityksille ja hinnat ilman merirahtia), keskimääräinen hinta on kuitenkin merkittävästi alempi kuin keskimääräinen tuontihinta (cif-tasolla) yhteisöön (noin 25 prosenttia). |
| --- | --- |

(109)

Korean tasavallan tilastotoimiston toimittamien vientiarvojen perusteella laskettu viiteen suurimpaan vientikohteeseen suuntautuneen viennin painotettu keskimääräinen hinta on 759 euroa/tonni. Vaikka tämä hinta perustuu varmentamattomiin tilastotietoihin (jotka osittain sisältävät yhteistyössä toimineiden tuottajien tilastoarvot ja mahdollisesti vientihinnat etuyhteydessä oleville yrityksille ja hinnat ilman merirahtia), keskimääräinen hinta on kuitenkin merkittävästi alempi kuin keskimääräinen tuontihinta (cif-tasolla) yhteisöön (noin 25 prosenttia).

| (110) | Kun otetaan huomioon yhteistyöhön osallistumattomien tuottajien viennin merkittävä määrä kolmansiin maihin ja se, että niiden viideltä tärkeimmältä vientikohteelta veloitetut hinnat ovat merkittävästi alemmat kuin keskimääräinen tuontihinta yhteisöön, vaikuttaa olevan merkittävä riski, että yhteistyöhön osallistumattomat tuottajat suuntaavat kauppaa yhteisöön, jos toimenpiteiden annetaan päättyä. Alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin, että suurimman yhteistyöhön osallistumattoman tuottajan polkumyyntimarginaali oli merkittävä (55 prosenttia), joten on erittäin todennäköistä, että yhteistyöhön osallistumattomat tuottajat jatkaisivat polkumyyntikäytäntöään, jos toimenpiteet kumotaan. |
| --- | --- |

(110)

Kun otetaan huomioon yhteistyöhön osallistumattomien tuottajien viennin merkittävä määrä kolmansiin maihin ja se, että niiden viideltä tärkeimmältä vientikohteelta veloitetut hinnat ovat merkittävästi alemmat kuin keskimääräinen tuontihinta yhteisöön, vaikuttaa olevan merkittävä riski, että yhteistyöhön osallistumattomat tuottajat suuntaavat kauppaa yhteisöön, jos toimenpiteiden annetaan päättyä. Alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin, että suurimman yhteistyöhön osallistumattoman tuottajan polkumyyntimarginaali oli merkittävä (55 prosenttia), joten on erittäin todennäköistä, että yhteistyöhön osallistumattomat tuottajat jatkaisivat polkumyyntikäytäntöään, jos toimenpiteet kumotaan.

| (111) | Yhteistyöhön osallistuneiden tuottajien varastotasot olivat normaalit, ja ne toimivat lähes täydellä kapasiteetilla. Näin ollen polkumyynnin esiintymisen riski tällä perusteella vaikuttaa hyvin vähäiseltä. |
| --- | --- |

(111)

Yhteistyöhön osallistuneiden tuottajien varastotasot olivat normaalit, ja ne toimivat lähes täydellä kapasiteetilla. Näin ollen polkumyynnin esiintymisen riski tällä perusteella vaikuttaa hyvin vähäiseltä.

| (112) | Yhteistyöhön osallistumattomien tuottajien kapasiteetti määritettiin markkinaseurannasta saadun korealaisten vientiä harjoittavien tuottajien kokonaiskapasiteetin perusteella. Varastojen tasosta ei ollut saatavilla tietoja. Kun vähennettiin yhteistyöhön osallistuneiden tuottajien kapasiteetti Korean tasavallan koko kapasiteetista, saatiin laskettua yhteistyöhön osallistumattomien tuottajien arvioitu kapasiteetti. Kapasiteetiksi arvioitiin noin 550 000 tonnia, joka vastaa 23 prosentin markkinaosuutta yhteisön koko kulutuksesta. |
| --- | --- |

(112)

Yhteistyöhön osallistumattomien tuottajien kapasiteetti määritettiin markkinaseurannasta saadun korealaisten vientiä harjoittavien tuottajien kokonaiskapasiteetin perusteella. Varastojen tasosta ei ollut saatavilla tietoja. Kun vähennettiin yhteistyöhön osallistuneiden tuottajien kapasiteetti Korean tasavallan koko kapasiteetista, saatiin laskettua yhteistyöhön osallistumattomien tuottajien arvioitu kapasiteetti. Kapasiteetiksi arvioitiin noin 550 000 tonnia, joka vastaa 23 prosentin markkinaosuutta yhteisön koko kulutuksesta.

| (113) | Markkinaseurantaraportin perusteella arvioitu Korean tasavallan käyttämätön kapasiteetti on yhteensä noin 200 000 tonnia. Ei siis voida sulkea pois mahdollisuutta, että yhteistyöhön osallistumattomat tuottajat jatkaisivat polkumyyntiä käyttämättömällä kapasiteetilla, jos toimenpiteet kumotaan. |
| --- | --- |

(113)

Markkinaseurantaraportin perusteella arvioitu Korean tasavallan käyttämätön kapasiteetti on yhteensä noin 200 000 tonnia. Ei siis voida sulkea pois mahdollisuutta, että yhteistyöhön osallistumattomat tuottajat jatkaisivat polkumyyntiä käyttämättömällä kapasiteetilla, jos toimenpiteet kumotaan.

| (114) | Neljän yhteistyöhön osallistuneen yrityksen osalta ei vaikuta olevan ilmeistä riskiä polkumyynnistä, mutta tutkimus osoitti, että yhteistyöhön osallistumattomien yritysten osalta riski on todellinen. Tämä käy ilmi verrattaessa Korean tasavallan kotimarkkinoilla vallitsevaa hintatasoa ja yhteisön markkinoiden hintatasoa samoin kuin Korean tasavallan kotimarkkinoiden hintatasoa ja keskimääräistä viennin hintatasoa kolmansin maiden markkinoilla. |
| --- | --- |

(114)

Neljän yhteistyöhön osallistuneen yrityksen osalta ei vaikuta olevan ilmeistä riskiä polkumyynnistä, mutta tutkimus osoitti, että yhteistyöhön osallistumattomien yritysten osalta riski on todellinen. Tämä käy ilmi verrattaessa Korean tasavallan kotimarkkinoilla vallitsevaa hintatasoa ja yhteisön markkinoiden hintatasoa samoin kuin Korean tasavallan kotimarkkinoiden hintatasoa ja keskimääräistä viennin hintatasoa kolmansin maiden markkinoilla.

| (115) | Lisäksi on olemassa merkittävä riski kaupan suuntaamisesta yhteisöön, kun tarkastellaan yhteistyöhön osallistumattomien tuottajien kolmansiin maihin myymän PET:n merkittäviä määriä hinnoilla, jotka ovat huomattavasti alemmat kuin hinnat, joilla PET:tä tuodaan yhteisöön. Kun otetaan huomioon yhteistyöhön osallistumattomien yritysten polkumyyntihistoria (alkuperäisessä tutkimuksessa marginaali oli 55 prosenttia), ei ole mitään syytä olla uskomatta, että yritykset eivät jatkaisi polkumyyntiä, jos toimenpiteiden annetaan raueta. |
| --- | --- |

(115)

Lisäksi on olemassa merkittävä riski kaupan suuntaamisesta yhteisöön, kun tarkastellaan yhteistyöhön osallistumattomien tuottajien kolmansiin maihin myymän PET:n merkittäviä määriä hinnoilla, jotka ovat huomattavasti alemmat kuin hinnat, joilla PET:tä tuodaan yhteisöön. Kun otetaan huomioon yhteistyöhön osallistumattomien yritysten polkumyyntihistoria (alkuperäisessä tutkimuksessa marginaali oli 55 prosenttia), ei ole mitään syytä olla uskomatta, että yritykset eivät jatkaisi polkumyyntiä, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

| (116) | Taiwanilaisten yhteistyöhön osallistuneiden ja osallistumattomien vientiä harjoittavien tuottajien kotimarkkinahinnat olivat yleisesti alhaisemmat kuin hinnat yhteisössä. Niiden kotimarkkinahinnatkin olivat kannattavia. Sen vuoksi yhteisön hintataso olisi erittäin houkutteleva taiwanilaisten vientiä harjoittajien tuottajien kannalta. Havaitun hintasuhteen vuoksi taiwanilaiset vientihinnat ovat todennäköisesti merkittävästi alhaisemmat kuin yhteisön tuotannonalan veloittamat keskimääräiset hinnat. |
| --- | --- |

(116)

Taiwanilaisten yhteistyöhön osallistuneiden ja osallistumattomien vientiä harjoittavien tuottajien kotimarkkinahinnat olivat yleisesti alhaisemmat kuin hinnat yhteisössä. Niiden kotimarkkinahinnatkin olivat kannattavia. Sen vuoksi yhteisön hintataso olisi erittäin houkutteleva taiwanilaisten vientiä harjoittajien tuottajien kannalta. Havaitun hintasuhteen vuoksi taiwanilaiset vientihinnat ovat todennäköisesti merkittävästi alhaisemmat kuin yhteisön tuotannonalan veloittamat keskimääräiset hinnat.

| (117) | Yhden yhteistyössä toimineen tuottajan hinnat kolmansiin maihin olivat merkittävästi alemmat kuin Taiwanin kotimarkkinahinnat. Toisen, pääasiassa Japaniin myyvän yhteistyössä toimineen tuottajan vientihinnat kolmansiin maihin taas ylittivät kotimarkkinahinnat. Tällä perusteella ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että vientihinnat yhteisöön seuraavat muihin maihin (Japania lukuun ottamatta) suuntautuvan viennin hintasuuntauksia, jos toimenpiteet kumotaan. Sen vuoksi polkumyyntiä todennäköisesti esiintyy tällaisessa tilanteessa. Arviointi perustuu yhteistyössä toimineiden tuottajien toimittamiin tietoihin, koska asiasta ei saatu muita tietoja. |
| --- | --- |

(117)

Yhden yhteistyössä toimineen tuottajan hinnat kolmansiin maihin olivat merkittävästi alemmat kuin Taiwanin kotimarkkinahinnat. Toisen, pääasiassa Japaniin myyvän yhteistyössä toimineen tuottajan vientihinnat kolmansiin maihin taas ylittivät kotimarkkinahinnat. Tällä perusteella ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että vientihinnat yhteisöön seuraavat muihin maihin (Japania lukuun ottamatta) suuntautuvan viennin hintasuuntauksia, jos toimenpiteet kumotaan. Sen vuoksi polkumyyntiä todennäköisesti esiintyy tällaisessa tilanteessa. Arviointi perustuu yhteistyössä toimineiden tuottajien toimittamiin tietoihin, koska asiasta ei saatu muita tietoja.

| (118) | Taiwanin vientihinnat kolmansiin maihin olivat merkittävästi alemmat kuin hintataso yhteisössä. Taiwanista muihin maihin suuntautuvaan vientiin ei kohdistunut polkumyyntitulleja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Jos toimenpiteet kumotaan, ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että yhteisöön suuntautuvan viennin hinnat seuraavat muiden markkinoiden hintasuuntauksia. Tällöin jatkossa vienti yhteisöön tapahtuisi polkumyyntihinnoin. Tämäkin arviointi perustuu yhteistyössä toimineilta tuottajilta saatuihin tietoihin. Koska ei kuitenkaan ole saatavilla tietoja, jotka osoittaisivat, että yhteistyössä toimineiden yritysten kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hinnat tai kotimarkkinahinnat eivät olisi edustavia kaikkien taiwanilaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta, voidaan myös todeta, että yhteistyöhön osallistumattomien yritysten vienti yhteisöön tapahtuisi vastedes todennäköisesti polkumyyntihinnoin. |
| --- | --- |

(118)

Taiwanin vientihinnat kolmansiin maihin olivat merkittävästi alemmat kuin hintataso yhteisössä. Taiwanista muihin maihin suuntautuvaan vientiin ei kohdistunut polkumyyntitulleja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Jos toimenpiteet kumotaan, ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että yhteisöön suuntautuvan viennin hinnat seuraavat muiden markkinoiden hintasuuntauksia. Tällöin jatkossa vienti yhteisöön tapahtuisi polkumyyntihinnoin. Tämäkin arviointi perustuu yhteistyössä toimineilta tuottajilta saatuihin tietoihin. Koska ei kuitenkaan ole saatavilla tietoja, jotka osoittaisivat, että yhteistyössä toimineiden yritysten kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hinnat tai kotimarkkinahinnat eivät olisi edustavia kaikkien taiwanilaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta, voidaan myös todeta, että yhteistyöhön osallistumattomien yritysten vienti yhteisöön tapahtuisi vastedes todennäköisesti polkumyyntihinnoin.

| (119) | Yksi yhteistyöhön osallistunut yritys käytti kapasiteettiaan täysimääräisesti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mutta toinen oli käyttämättä merkittävän määrän kokonaiskapasiteetistaan. Yhteistyöhön osallistumattomilla yrityksillä vaikuttaa olevan käyttämätöntä kapasiteettia 400 000–500 000 tonnia. Tämä on noin 20 prosenttia yhteisön kulutuksesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kun otetaan huomioon yhteisön markkinoiden houkutteleva hintataso, tällainen käyttämätön kapasiteetti todennäköisesti suunnataan yhteisöön, jos toimenpiteet kumotaan. |
| --- | --- |

(119)

Yksi yhteistyöhön osallistunut yritys käytti kapasiteettiaan täysimääräisesti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mutta toinen oli käyttämättä merkittävän määrän kokonaiskapasiteetistaan. Yhteistyöhön osallistumattomilla yrityksillä vaikuttaa olevan käyttämätöntä kapasiteettia 400 000–500 000 tonnia. Tämä on noin 20 prosenttia yhteisön kulutuksesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kun otetaan huomioon yhteisön markkinoiden houkutteleva hintataso, tällainen käyttämätön kapasiteetti todennäköisesti suunnataan yhteisöön, jos toimenpiteet kumotaan.

| (120) | Käyttämättömän kapasiteetin osalta vaikutta siltä, että se suunnataan todennäköisesti yhteisöön, jos toimenpiteet kumotaan. Lisäksi tällainen vienti yhteisöön tapahtuu todennäköisesti polkumyyntihinnoin, kun otetaan huomioon kolmansiin maihin (Japania lukuun ottamatta) suuntautuvan viennin alhainen hintataso. Yhteisön hintoihin kohdistuu todennäköisesti painetta, jos yhteisön markkinoille tuodaan suuria määriä. Tällainen laskeva hintasuuntaus todennäköisesti lisää polkumyyntiä, joka todettiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(120)

Käyttämättömän kapasiteetin osalta vaikutta siltä, että se suunnataan todennäköisesti yhteisöön, jos toimenpiteet kumotaan. Lisäksi tällainen vienti yhteisöön tapahtuu todennäköisesti polkumyyntihinnoin, kun otetaan huomioon kolmansiin maihin (Japania lukuun ottamatta) suuntautuvan viennin alhainen hintataso. Yhteisön hintoihin kohdistuu todennäköisesti painetta, jos yhteisön markkinoille tuodaan suuria määriä. Tällainen laskeva hintasuuntaus todennäköisesti lisää polkumyyntiä, joka todettiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (121) | Kuten johdanto-osan 71 kappaleesta ilmenee, Thaimaassa oli tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana ainakin kolme muuta PET:n tuottajaa, jotka eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa. Kyseisten yhteistyöhön osallistumattomien tuottajien tapauksessa käytiin läpi tiedot, joita oli saatavilla Eurostatista ja muista lähteistä. |
| --- | --- |

(121)

Kuten johdanto-osan 71 kappaleesta ilmenee, Thaimaassa oli tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana ainakin kolme muuta PET:n tuottajaa, jotka eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa. Kyseisten yhteistyöhön osallistumattomien tuottajien tapauksessa käytiin läpi tiedot, joita oli saatavilla Eurostatista ja muista lähteistä.

| (122) | Tiedot varastoista ja myynnistä kolmansien maiden markkinoille koskevat ainoastaan yhteistyössä toimineita vientiä harjoittavia tuottajia. Thaimaan koko tuotantokapasiteetista oli saatavilla tietoja, ja markkinaseurannan perustella voitiin arvioida kaikkien vientiä harjoittavien tuottajien tuotantomäärä. Tältä osin katsottiin, että yhteistyöhön osallistumattomia yrityksiä koskevat havainnot eivät voi olla suotuisampia kuin yhteistyössä toimineiden yritysten osalta vahvistetut havainnot. |
| --- | --- |

(122)

Tiedot varastoista ja myynnistä kolmansien maiden markkinoille koskevat ainoastaan yhteistyössä toimineita vientiä harjoittavia tuottajia. Thaimaan koko tuotantokapasiteetista oli saatavilla tietoja, ja markkinaseurannan perustella voitiin arvioida kaikkien vientiä harjoittavien tuottajien tuotantomäärä. Tältä osin katsottiin, että yhteistyöhön osallistumattomia yrityksiä koskevat havainnot eivät voi olla suotuisampia kuin yhteistyössä toimineiden yritysten osalta vahvistetut havainnot.

| (123) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että kotimarkkinahinnat olivat 10–20 prosenttia alhaisemmat kuin yhteisön markkinoilla veloitetut keskimääräiset hinnat. Ei ole mitään syytä uskoa, että tämä muuttuisi, jos toimenpiteet kumotaan. |
| --- | --- |

(123)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että kotimarkkinahinnat olivat 10–20 prosenttia alhaisemmat kuin yhteisön markkinoilla veloitetut keskimääräiset hinnat. Ei ole mitään syytä uskoa, että tämä muuttuisi, jos toimenpiteet kumotaan.

| (124) | Edellä olevassa johdanto-osan 17 kappaleessa mainitun yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan, joka ei vienyt yhteisöön, antamat tiedot osoittivat, että vienti kolmansiin maihin oli mittavaa ja sen osuus oli yli 80 prosenttia kokonaismyynnistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Lisäksi havaittiin, että keskimääräiset vientihinnat kolmansiin maihin olivat alle kustannusten, mikä osoittaa, että tuotetta myydään polkumyyntihinnoin kolmansien maiden markkinoilla. Yhteistyöhön osallistumattomien yritysten osalta ei ole saatavilla tietoja, jotka osoittaisivat, että niiden hinnoittelukäytännössä on eroja Thaimaan kotimarkkinoilla tai kolmansien maiden markkinoilla, ja näin ollen voidaan olettaa, että myös ne myyvät alemmilla hinnoilla kolmansiin maihin kuin kotimarkkinoilleen. |
| --- | --- |

(124)

Edellä olevassa johdanto-osan 17 kappaleessa mainitun yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan, joka ei vienyt yhteisöön, antamat tiedot osoittivat, että vienti kolmansiin maihin oli mittavaa ja sen osuus oli yli 80 prosenttia kokonaismyynnistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Lisäksi havaittiin, että keskimääräiset vientihinnat kolmansiin maihin olivat alle kustannusten, mikä osoittaa, että tuotetta myydään polkumyyntihinnoin kolmansien maiden markkinoilla. Yhteistyöhön osallistumattomien yritysten osalta ei ole saatavilla tietoja, jotka osoittaisivat, että niiden hinnoittelukäytännössä on eroja Thaimaan kotimarkkinoilla tai kolmansien maiden markkinoilla, ja näin ollen voidaan olettaa, että myös ne myyvät alemmilla hinnoilla kolmansiin maihin kuin kotimarkkinoilleen.

| (125) | Yhteistyössä toimineen viejän, joka ei vienyt yhteisöön, antamat tiedot osoittivat, että kolmansiin maihin tapahtuvan viennin painotetut keskimääräiset hinnat olivat merkittävästi alemmat kuin yhteisön tuotannonalan myyntihinnat yhteisössä. |
| --- | --- |

(125)

Yhteistyössä toimineen viejän, joka ei vienyt yhteisöön, antamat tiedot osoittivat, että kolmansiin maihin tapahtuvan viennin painotetut keskimääräiset hinnat olivat merkittävästi alemmat kuin yhteisön tuotannonalan myyntihinnat yhteisössä.

| (126) | Jos oletetaan, että vallitseva hintataso yhteisössä pysyy samana, voidaan päätellä, että yhteisö olisi houkutteleva markkina-alue thaimaalaisille vientiä harjoittaville tuottajille. Näin ollen on olemassa taloudellinen kannustin viennin suuntaamiseksi kolmansista maista kannattavammille yhteisön markkinoille, jos toimenpiteet kumotaan. |
| --- | --- |

(126)

Jos oletetaan, että vallitseva hintataso yhteisössä pysyy samana, voidaan päätellä, että yhteisö olisi houkutteleva markkina-alue thaimaalaisille vientiä harjoittaville tuottajille. Näin ollen on olemassa taloudellinen kannustin viennin suuntaamiseksi kolmansista maista kannattavammille yhteisön markkinoille, jos toimenpiteet kumotaan.

| (127) | Thaimaassa on merkittävästi käyttämätöntä kapasiteettia. Tutkimuksen mukaan yhteistyöhön osallistuneen vientiä harjoittavan tuottajan kapasiteetin käyttöaste oli alhainen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(127)

Thaimaassa on merkittävästi käyttämätöntä kapasiteettia. Tutkimuksen mukaan yhteistyöhön osallistuneen vientiä harjoittavan tuottajan kapasiteetin käyttöaste oli alhainen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (128) | Markkinaseurantaraportin mukaan yhteistyöhön osallistumattomien vientiä harjoittavien tuottajien kapasiteetin taso on noin 500 000 tonnia ja kokonaistuotanto noin 430 000 tonnia. Näiden lukujen perusteella käyttämätön kapasiteetti olisi noin 70 000 tonnia. Käyttämätön kapasiteetti on noin 2,9 prosenttia yhteisön kokonaiskulutuksesta, jos se suunnattaisiin myyntiin yhteisön markkinoille. |
| --- | --- |

(128)

Markkinaseurantaraportin mukaan yhteistyöhön osallistumattomien vientiä harjoittavien tuottajien kapasiteetin taso on noin 500 000 tonnia ja kokonaistuotanto noin 430 000 tonnia. Näiden lukujen perusteella käyttämätön kapasiteetti olisi noin 70 000 tonnia. Käyttämätön kapasiteetti on noin 2,9 prosenttia yhteisön kokonaiskulutuksesta, jos se suunnattaisiin myyntiin yhteisön markkinoille.

| (129) | Markkinaseurantatietojen mukaan Thaimaan kotimarkkinat voivat ottaa vastaan alle 94 000 tonnia eli 25 prosenttia PET:n kotimaantuotannosta. Näin ollen tarkasteltavan tuotteen thaimaalaiset tuottajat ovat erittäin riippuvaisia vientimyynnistä voidakseen jatkaa toimintaansa nykykapasiteetilla. On siis erittäin todennäköistä, että vienti yhteisöön lisääntyisi, jos toimenpiteet kumotaan. Näin ollen ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että thaimaalaiset vientiä harjoittavat tuottajat alentaisivat vientihintojaan yhteisössä samalle tasolle kuin kolmansien maiden markkinoilla pyrkiessään saamaan takaisin menetetyn markkinaosuuden, jos toimenpiteet kumotaan. Ei siis voida sulkea pois mahdollisuutta, että yhteistyöhön osallistumattomat tuottajat jatkaisivat polkumyyntiä, jos toimenpiteet kumotaan. |
| --- | --- |

(129)

Markkinaseurantatietojen mukaan Thaimaan kotimarkkinat voivat ottaa vastaan alle 94 000 tonnia eli 25 prosenttia PET:n kotimaantuotannosta. Näin ollen tarkasteltavan tuotteen thaimaalaiset tuottajat ovat erittäin riippuvaisia vientimyynnistä voidakseen jatkaa toimintaansa nykykapasiteetilla. On siis erittäin todennäköistä, että vienti yhteisöön lisääntyisi, jos toimenpiteet kumotaan. Näin ollen ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että thaimaalaiset vientiä harjoittavat tuottajat alentaisivat vientihintojaan yhteisössä samalle tasolle kuin kolmansien maiden markkinoilla pyrkiessään saamaan takaisin menetetyn markkinaosuuden, jos toimenpiteet kumotaan. Ei siis voida sulkea pois mahdollisuutta, että yhteistyöhön osallistumattomat tuottajat jatkaisivat polkumyyntiä, jos toimenpiteet kumotaan.

| (130) | Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan varastot olivat normaalitasolla. On kuitenkin syytä huomata, että varastojen suuruus ei ole merkityksellinen indikaattori, sillä PET:n tuotanto Thaimaassa perustuu lähinnä asiakkailta saatuihin tilauksiin. Näin ollen varastot muodostuvat pääasiassa PET:stä, joka odottaa kuljetusta jo tiedossa oleville asiakkaille. |
| --- | --- |

(130)

Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan varastot olivat normaalitasolla. On kuitenkin syytä huomata, että varastojen suuruus ei ole merkityksellinen indikaattori, sillä PET:n tuotanto Thaimaassa perustuu lähinnä asiakkailta saatuihin tilauksiin. Näin ollen varastot muodostuvat pääasiassa PET:stä, joka odottaa kuljetusta jo tiedossa oleville asiakkaille.

| (131) | Koska ainoa yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja ei vienyt yhteisöön, tutkimuksessa ei voitu päätellä, jatkuisiko polkumyynti voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta. |
| --- | --- |

(131)

Koska ainoa yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja ei vienyt yhteisöön, tutkimuksessa ei voitu päätellä, jatkuisiko polkumyynti voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta.

| (132) | Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan painotetut keskimääräiset vientihinnat kolmansien maiden markkinoilla ja myyntihinnat kotimarkkinoilla olivat kuitenkin huomattavasti alhaisemmat kuin yhteisön tuotannonalan hinnat yhteisössä. Myyntihinnat olivat alle tuotantokustannusten. Tämän katsotaan osoittavan, että myyntiä todennäköisesti harjoitettaisiin polkumyyntihinnoin, jos toimenpiteet kumotaan. Kun lisäksi otetaan huomioon yhteisön houkutteleva hintataso, thaimaalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on kannustin myydä yhteisön markkinoille, jos toimenpiteet kumotaan. |
| --- | --- |

(132)

Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan painotetut keskimääräiset vientihinnat kolmansien maiden markkinoilla ja myyntihinnat kotimarkkinoilla olivat kuitenkin huomattavasti alhaisemmat kuin yhteisön tuotannonalan hinnat yhteisössä. Myyntihinnat olivat alle tuotantokustannusten. Tämän katsotaan osoittavan, että myyntiä todennäköisesti harjoitettaisiin polkumyyntihinnoin, jos toimenpiteet kumotaan. Kun lisäksi otetaan huomioon yhteisön houkutteleva hintataso, thaimaalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on kannustin myydä yhteisön markkinoille, jos toimenpiteet kumotaan.

| (133) | Yhteistyöhön osallistumattomien vientiä harjoittavien tuottajien osalta suurena uhkana on kaupan suuntaaminen yhteisöön, kun otetaan huomioon kotimaan kysyntä ja kolmansiin maihin myytävät merkittävät PET-määrät. Kuten johdanto-osan 131 kappaleessa ja sen jälkeisissä johdanto-osan kappaleissa todetaan, thaimaalaiset tuottajat ovat erittäin riippuvaisia viennistä ja niillä on paljon käyttämätöntä kapasiteettia, joka voidaan suunnata yhteisöön. Kun otetaan huomioon aiempi polkumyynti (32,5 prosenttia alkuperäisessä tutkimuksessa), riskinä on polkumyynnin jatkuminen, jos toimenpiteet kumotaan. |
| --- | --- |

(133)

Yhteistyöhön osallistumattomien vientiä harjoittavien tuottajien osalta suurena uhkana on kaupan suuntaaminen yhteisöön, kun otetaan huomioon kotimaan kysyntä ja kolmansiin maihin myytävät merkittävät PET-määrät. Kuten johdanto-osan 131 kappaleessa ja sen jälkeisissä johdanto-osan kappaleissa todetaan, thaimaalaiset tuottajat ovat erittäin riippuvaisia viennistä ja niillä on paljon käyttämätöntä kapasiteettia, joka voidaan suunnata yhteisöön. Kun otetaan huomioon aiempi polkumyynti (32,5 prosenttia alkuperäisessä tutkimuksessa), riskinä on polkumyynnin jatkuminen, jos toimenpiteet kumotaan.

4.   Polkumyynnin jatkumisen ja/tai toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät

| (134) | Edellä esitetyn perusteella todetaan, että polkumyynnin jatkuminen ja/tai toistuminen on todennäköistä, jos toimenpiteet kumotaan. Näin ollen ehdotetaan, että Intiasta, Indonesiasta, Malesiasta, Taiwanista ja Thaimaasta peräisin olevan PET:n tuontiin sovellettavat toimenpiteet pidetään edelleen voimassa. |
| --- | --- |

(134)

Edellä esitetyn perusteella todetaan, että polkumyynnin jatkuminen ja/tai toistuminen on todennäköistä, jos toimenpiteet kumotaan. Näin ollen ehdotetaan, että Intiasta, Indonesiasta, Malesiasta, Taiwanista ja Thaimaasta peräisin olevan PET:n tuontiin sovellettavat toimenpiteet pidetään edelleen voimassa.

| (135) | Yhteistyöhön osallistumattomilta vientiä harjoittavilta tuottajilta kerättyjen tietojen perusteella polkumyynnin toistumiseen on huomattava riski. Riski perustuu ensisijaisesti tietoihin, jotka koskevat yhteistyöhön osallistumattomien vientiä harjoittavien tuottajien huomattavaa tuotanto- ja vientikapasiteettia, mikä erittäin todennäköisesti – alkuperäisessä tutkimuksessa esiin tulleen polkumyynnin mukaisesti – johtaisi polkumyyntihinnoin yhteisöön tapahtuvaan vientiin, jos toimenpiteet kumotaan. |
| --- | --- |

(135)

Yhteistyöhön osallistumattomilta vientiä harjoittavilta tuottajilta kerättyjen tietojen perusteella polkumyynnin toistumiseen on huomattava riski. Riski perustuu ensisijaisesti tietoihin, jotka koskevat yhteistyöhön osallistumattomien vientiä harjoittavien tuottajien huomattavaa tuotanto- ja vientikapasiteettia, mikä erittäin todennäköisesti – alkuperäisessä tutkimuksessa esiin tulleen polkumyynnin mukaisesti – johtaisi polkumyyntihinnoin yhteisöön tapahtuvaan vientiin, jos toimenpiteet kumotaan.

| (136) | Näin ollen ehdotetaan, että Korean tasavallasta peräsin olevan PET:n tuontiin sovellettavat toimenpiteet pidetään edelleen voimassa. |
| --- | --- |

(136)

Näin ollen ehdotetaan, että Korean tasavallasta peräsin olevan PET:n tuontiin sovellettavat toimenpiteet pidetään edelleen voimassa.

D.   MUUTTUNEIDEN OLOSUHTEIDEN PYSYVYYS

| (137) | Perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti tarkasteltiin lisäksi, voidaanko polkumyyntiin liittyvien olosuhteiden muutosta suhteessa alkuperäiseen tutkimukseen kohtuudella pitää pysyvänä. |
| --- | --- |

(137)

Perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti tarkasteltiin lisäksi, voidaanko polkumyyntiin liittyvien olosuhteiden muutosta suhteessa alkuperäiseen tutkimukseen kohtuudella pitää pysyvänä.

| (138) | Korean tasavaltaa koskevan välivaiheen tarkastelun soveltamisala on rajoitettu kolmen yrityksen (SK Chemicals Co. Ltd, KP Chemicals Corp. ja Daehan Synthetic Fibres Co. Ltd) ja niihin etuyhteydessä olevien yritysten polkumyyntimarginaaleihin. |
| --- | --- |

(138)

Korean tasavaltaa koskevan välivaiheen tarkastelun soveltamisala on rajoitettu kolmen yrityksen (SK Chemicals Co. Ltd, KP Chemicals Corp. ja Daehan Synthetic Fibres Co. Ltd) ja niihin etuyhteydessä olevien yritysten polkumyyntimarginaaleihin.

| (139) | Välivaiheen tarkastelussa kävi ilmi, että yhteistyöhön osallistuneiden vientiä harjoittavien tuottajien, jotka veivät PET:tä yhteisöön tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, polkumyyntimarginaali oli vähimmäistasolla. Pääsyynä tähän oli se, että vaikka yritysten normaaliarvot ja myyntihinnat kotimarkkinoilla olivat nousseet verrattuna alkuperäisen tutkimuksen tietoihin, myyntihinnat yhteisön markkinoilla olivat nousseet vastaavasti. |
| --- | --- |

(139)

Välivaiheen tarkastelussa kävi ilmi, että yhteistyöhön osallistuneiden vientiä harjoittavien tuottajien, jotka veivät PET:tä yhteisöön tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, polkumyyntimarginaali oli vähimmäistasolla. Pääsyynä tähän oli se, että vaikka yritysten normaaliarvot ja myyntihinnat kotimarkkinoilla olivat nousseet verrattuna alkuperäisen tutkimuksen tietoihin, myyntihinnat yhteisön markkinoilla olivat nousseet vastaavasti.

| (140) | Mitään merkkejä ei havaittu siitä, että nämä vähimmäismarginaaliin johtaneet muutokset eivät olisi pysyviä, koska kaikkien yhteistyöhön osallistuneiden tuottajien kapasiteetin käyttöaste oli korkea (yli 90 prosenttia). Millään niistä ei myöskään ollut suunnitelmissa lisätä tuotantokapasiteettiaan Korean tasavallassa. Yksi, SK Chemicals, oli itse asiassa perustanut tuotantolaitoksen yhteisöön ja todennäköisesti vähentää vientiään Korean tasavallasta. |
| --- | --- |

(140)

Mitään merkkejä ei havaittu siitä, että nämä vähimmäismarginaaliin johtaneet muutokset eivät olisi pysyviä, koska kaikkien yhteistyöhön osallistuneiden tuottajien kapasiteetin käyttöaste oli korkea (yli 90 prosenttia). Millään niistä ei myöskään ollut suunnitelmissa lisätä tuotantokapasiteettiaan Korean tasavallassa. Yksi, SK Chemicals, oli itse asiassa perustanut tuotantolaitoksen yhteisöön ja todennäköisesti vähentää vientiään Korean tasavallasta.

| (141) | Vientiä harjoittava tuottaja Daehan päätti kieltäytyä yhteistyöstä tutkimuksessa (ks. johdanto-osan 49 kappale), joten yritykseen liittyviä seikkoja ei voitu varmentaa. |
| --- | --- |

(141)

Vientiä harjoittava tuottaja Daehan päätti kieltäytyä yhteistyöstä tutkimuksessa (ks. johdanto-osan 49 kappale), joten yritykseen liittyviä seikkoja ei voitu varmentaa.

| (142) | Näin ollen yritystä koskevat päätelmät oli tehtävä perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen perusteella eli pyynnössä ja kyselylomakkeessa olevien varmentamattomien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(142)

Näin ollen yritystä koskevat päätelmät oli tehtävä perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen perusteella eli pyynnössä ja kyselylomakkeessa olevien varmentamattomien tietojen perusteella.

| (143) | Kahden yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajaryhmän (SK Chemicals ja KP Chemicals) osalta olosuhteita, joissa polkumyyntimarginaalit on laskettu tässä tutkimuksessa, voidaan pitää pysyvinä. |
| --- | --- |

(143)

Kahden yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajaryhmän (SK Chemicals ja KP Chemicals) osalta olosuhteita, joissa polkumyyntimarginaalit on laskettu tässä tutkimuksessa, voidaan pitää pysyvinä.

| (144) | Kolmannen vientiä harjoittavan tuottajan (Daehan Synthetic Fibres) osalta on pidettävä mielessä, että yritys ei tehnyt yhteistyötä ja että analyysi oli sen vuoksi perustettava käytettävissä oleviin tietoihin, joiden mukaan polkumyynti jatkuu. Yritykseen olisi näin ollen sovellettava jäännöstullia alkuperäisen tutkimuksen päätelmien ja tuoreimmassa tarkastelussa vahvistetun mukaisesti. |
| --- | --- |

(144)

Kolmannen vientiä harjoittavan tuottajan (Daehan Synthetic Fibres) osalta on pidettävä mielessä, että yritys ei tehnyt yhteistyötä ja että analyysi oli sen vuoksi perustettava käytettävissä oleviin tietoihin, joiden mukaan polkumyynti jatkuu. Yritykseen olisi näin ollen sovellettava jäännöstullia alkuperäisen tutkimuksen päätelmien ja tuoreimmassa tarkastelussa vahvistetun mukaisesti.

| (145) | Tässä menettelyssä yhteistyöhön osallistui vain kaksi taiwanilaista vientiä harjoittavaa tuottajaa. Muuttuneiden olosuhteiden pysyvyyttä koskeva analyysi koskee siis vain näitä kahta yritystä. |
| --- | --- |

(145)

Tässä menettelyssä yhteistyöhön osallistui vain kaksi taiwanilaista vientiä harjoittavaa tuottajaa. Muuttuneiden olosuhteiden pysyvyyttä koskeva analyysi koskee siis vain näitä kahta yritystä.

| (146) | Far Eastern Textiles -yritykseen on sovellettu tullittomuutta neuvoston asetuksen (EY) N:o 83/2005 (9) antamisesta lähtien. Toiselle yhteistyössä toimineelle tuottajalle (Shinkong Synthetic Fibres) vahvistettiin 3,1 prosentin polkumyyntimarginaali edellä mainitussa asetuksessa. |
| --- | --- |

(146)

Far Eastern Textiles -yritykseen on sovellettu tullittomuutta neuvoston asetuksen (EY) N:o 83/2005 (9) antamisesta lähtien. Toiselle yhteistyössä toimineelle tuottajalle (Shinkong Synthetic Fibres) vahvistettiin 3,1 prosentin polkumyyntimarginaali edellä mainitussa asetuksessa.

| (147) | Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tapahtunutta polkumyyntiä koskevan analyysin perusteella polkumyyntimarginaaleja muutettiin seuraavasti: Far Eastern 3,5 prosenttia ja Shinkong 6,5 prosenttia. |
| --- | --- |

(147)

Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tapahtunutta polkumyyntiä koskevan analyysin perusteella polkumyyntimarginaaleja muutettiin seuraavasti: Far Eastern 3,5 prosenttia ja Shinkong 6,5 prosenttia.

| (148) | Kahden yhteistyössä toimineen tuottajan osalta, joilla oli vientiä yhteisöön tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, ei ole syytä uskoa, että nykyisen ja aiemman tutkimuksen välillä tapahtuneet muutokset – erityisesti muutokset yhteisöön suuntautuvan viennin hinnoissa ja normaaliarvoissa, jotka molemmat johtivat tarkistettuihin polkumyyntimarginaaleihin – eivät olisi pysyviä. Sen yrityksen osalta, jolla havaittiin selvä polkumyyntimalli, tutkimus osoitti, että yritys oli myynyt merkittäviä määriä uudelle asiakkaalle hinnoilla, jotka olivat huomattavasti alle sen yleisen vientihintatason. Koska yritys ei ilmoittanut lopettavansa myymistä tälle asiakkaalle tai mukauttavansa vientihintojaan, voidaan päätellä, että toimintamalli säilyy edelleen. Yritys käytti lisäksi lähes koko kapasiteettiaan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Näin ollen on epätodennäköistä, että yrityksen myyntitavoissa tapahtuisi suuria muutoksia, jotka vaikuttaisivat sen hintatasoihin ja sitä myötä normaaliarvoihin ja vientihintoihin. |
| --- | --- |

(148)

Kahden yhteistyössä toimineen tuottajan osalta, joilla oli vientiä yhteisöön tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, ei ole syytä uskoa, että nykyisen ja aiemman tutkimuksen välillä tapahtuneet muutokset – erityisesti muutokset yhteisöön suuntautuvan viennin hinnoissa ja normaaliarvoissa, jotka molemmat johtivat tarkistettuihin polkumyyntimarginaaleihin – eivät olisi pysyviä. Sen yrityksen osalta, jolla havaittiin selvä polkumyyntimalli, tutkimus osoitti, että yritys oli myynyt merkittäviä määriä uudelle asiakkaalle hinnoilla, jotka olivat huomattavasti alle sen yleisen vientihintatason. Koska yritys ei ilmoittanut lopettavansa myymistä tälle asiakkaalle tai mukauttavansa vientihintojaan, voidaan päätellä, että toimintamalli säilyy edelleen. Yritys käytti lisäksi lähes koko kapasiteettiaan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Näin ollen on epätodennäköistä, että yrityksen myyntitavoissa tapahtuisi suuria muutoksia, jotka vaikuttaisivat sen hintatasoihin ja sitä myötä normaaliarvoihin ja vientihintoihin.

| (149) | Toisen yhteistyössä toimineen yrityksen osalta havaitut muutokset eivät olleet suuria; polkumyyntimarginaali muuttui 3,1 prosentista 6,5 prosenttiin, mikä johtui normaaliarvojen hieman suuremmista muutoksista vientihintoihin nähden. Tilanne ei todennäköisesti muutu jatkossakaan öljyn hinnan vuoksi, koska se on suurin kustannustekijä PET:n tuotannossa ja hinta on vakiintunut korkealle tasolle. |
| --- | --- |

(149)

Toisen yhteistyössä toimineen yrityksen osalta havaitut muutokset eivät olleet suuria; polkumyyntimarginaali muuttui 3,1 prosentista 6,5 prosenttiin, mikä johtui normaaliarvojen hieman suuremmista muutoksista vientihintoihin nähden. Tilanne ei todennäköisesti muutu jatkossakaan öljyn hinnan vuoksi, koska se on suurin kustannustekijä PET:n tuotannossa ja hinta on vakiintunut korkealle tasolle.

| (150) | Näin ollen katsotaan, että molempien yritysten polkumyyntimarginaalit, jotka on laskettu tutkimuksessa käytössä olleiden tietojen perusteella, ovat luotettavia ja että havaittuja muutoksia pidetään pysyvinä. |
| --- | --- |

(150)

Näin ollen katsotaan, että molempien yritysten polkumyyntimarginaalit, jotka on laskettu tutkimuksessa käytössä olleiden tietojen perusteella, ovat luotettavia ja että havaittuja muutoksia pidetään pysyvinä.

E.   YHTEISÖN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ

1.   Yhteisön tuotanto

| (151) | Polyeteenitereftalaattia valmistavat yhteisössä seuraavat yritykset:






  — | tuottajat, jotka pyysivät voimassaolon päättymistä koskevaa tarkastelua, tukivat sitä ja tekivät tutkimuksessa yhteistyötä (ks. johdanto-osan 154 kappale), |
| --- | --- | --- |

(151)

Polyeteenitereftalaattia valmistavat yhteisössä seuraavat yritykset:

—

tuottajat, jotka pyysivät voimassaolon päättymistä koskevaa tarkastelua, tukivat sitä ja tekivät tutkimuksessa yhteistyötä (ks. johdanto-osan 154 kappale),

| — | kaksi tuottajaa, jotka pyysivät voimassaolon päättymistä koskevaa tarkastelua mutta eivät tehneet yhteistyötä tutkimuksessa, |
| --- | --- |

—

kaksi tuottajaa, jotka pyysivät voimassaolon päättymistä koskevaa tarkastelua mutta eivät tehneet yhteistyötä tutkimuksessa,

| — | yksi yhteisössä sijaitseva korealaisen tuottajan tytäryhtiö, joka teki yhteistyötä tutkimuksessa ja tuki pyyntöä. |
| --- | --- |

—

yksi yhteisössä sijaitseva korealaisen tuottajan tytäryhtiö, joka teki yhteistyötä tutkimuksessa ja tuki pyyntöä.

| (152) | Kaikkien kyseisten yritysten valmistaman polyeteenitereftalaatin tuotanto muodostaa perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhteisön kokonaistuotannon. |
| --- | --- |

(152)

Kaikkien kyseisten yritysten valmistaman polyeteenitereftalaatin tuotanto muodostaa perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhteisön kokonaistuotannon.

2.   Yhteisön tuotannonala

| (153) | Komissio tarkasteli, muodostaako yhteistyöhön osallistuneiden, pyynnön esittäneiden tai sitä tukeneiden yhteisön tuottajien tuotanto huomattavan osan polyeteenitereftalaatin kokonaistuotannosta yhteisössä. Kyseisten yhteisön tuottajien osuus polyeteenitereftalaatin kokonaistuotannosta yhteisössä oli 88 prosenttia. Niitä yhteisön tuottajia, jotka eivät osallistuneet yhteistyöhön täysimittaisesti, ei sisällytetty yhteisön tuotannonalan määritelmään. Komissio katsoi tästä syystä, että nämä yhteistyöhön täysimittaisesti osallistuneet yhteisön tuottajat edustavat yhteisön tuotannonalaa perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Alkuperäisessä tutkimuksessa yhteisön tuotannonala edusti yli 85:tä prosenttia polyeteenitereftalaatin tuolloisesta kokonaistuotannosta yhteisössä. |
| --- | --- |

(153)

Komissio tarkasteli, muodostaako yhteistyöhön osallistuneiden, pyynnön esittäneiden tai sitä tukeneiden yhteisön tuottajien tuotanto huomattavan osan polyeteenitereftalaatin kokonaistuotannosta yhteisössä. Kyseisten yhteisön tuottajien osuus polyeteenitereftalaatin kokonaistuotannosta yhteisössä oli 88 prosenttia. Niitä yhteisön tuottajia, jotka eivät osallistuneet yhteistyöhön täysimittaisesti, ei sisällytetty yhteisön tuotannonalan määritelmään. Komissio katsoi tästä syystä, että nämä yhteistyöhön täysimittaisesti osallistuneet yhteisön tuottajat edustavat yhteisön tuotannonalaa perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Alkuperäisessä tutkimuksessa yhteisön tuotannonala edusti yli 85:tä prosenttia polyeteenitereftalaatin tuolloisesta kokonaistuotannosta yhteisössä.

| (154) | Seuraavat 12 yhteisön tuottajaa, jotka on osittain mainittu johdanto-osan 16 kappaleessa, muodostavat yhteisön tuotannonalan:
  Voridian BV (Alankomaat), M & G Polimeri Italia Spa (Italia), Equipolymers Srl (Italia), La Seda de Barcelona SA (Espanja), Novapet SA (Espanja), Selenis Industria de Polimeros SA (Portugali), Aussapol Spa (Italia), Advansa Ltd (Yhdistynyt kuningaskunta), Wellman BV (Alankomaat), Boryszew subsidiary Elana Wse (Puola), V.P.I. SA (Kreikka) ja SK Eurochem (Puola). |
| --- | --- |

(154)

Seuraavat 12 yhteisön tuottajaa, jotka on osittain mainittu johdanto-osan 16 kappaleessa, muodostavat yhteisön tuotannonalan:

Voridian BV (Alankomaat), M & G Polimeri Italia Spa (Italia), Equipolymers Srl (Italia), La Seda de Barcelona SA (Espanja), Novapet SA (Espanja), Selenis Industria de Polimeros SA (Portugali), Aussapol Spa (Italia), Advansa Ltd (Yhdistynyt kuningaskunta), Wellman BV (Alankomaat), Boryszew subsidiary Elana Wse (Puola), V.P.I. SA (Kreikka) ja SK Eurochem (Puola).

F.   TILANNE YHTEISÖN MARKKINOILLA

1.   Kulutus yhteisön markkinoilla

| (155) | Yhteisön kulutus vahvistettiin yhteisön tuotannonalan myyntimäärien, muiden yhteisön tuottajien yhteisön markkinoilla valitusvaiheessa toimitettujen tietojen perusteella arvioidun myynnin sekä kolmansista maista yhteisöön suuntautunutta kokonaistuontia koskevien Eurostatin tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(155)

Yhteisön kulutus vahvistettiin yhteisön tuotannonalan myyntimäärien, muiden yhteisön tuottajien yhteisön markkinoilla valitusvaiheessa toimitettujen tietojen perusteella arvioidun myynnin sekä kolmansista maista yhteisöön suuntautunutta kokonaistuontia koskevien Eurostatin tietojen perusteella.

| (156) | Vuoden 2002 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä tarkasteltavana olevan tuotteen kulutus yhteisössä lisääntyi jatkuvasti niin, että se oli 2 400 000 tonnia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Lisääntyminen kaudella oli yhteensä 18 prosenttia. Lisääntyminen johtui osittain uusista sovelluksista (mm. olut- ja viinipullot) ja osittain kulutuksen lisääntymisestä vuonna 2004 EU:hun liittyneissä maissa.
  Taulukko 1 | 2002 | 2003 | 2004 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhteisön kulutus (tonnia) | 2 041 836 | 2 213 157 | 2 226 751 | 2 407 387 |
| Indeksi | 100 | 108 | 109 | 118 |

(156)

Vuoden 2002 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä tarkasteltavana olevan tuotteen kulutus yhteisössä lisääntyi jatkuvasti niin, että se oli 2 400 000 tonnia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Lisääntyminen kaudella oli yhteensä 18 prosenttia. Lisääntyminen johtui osittain uusista sovelluksista (mm. olut- ja viinipullot) ja osittain kulutuksen lisääntymisestä vuonna 2004 EU:hun liittyneissä maissa.

Taulukko 1

2002

2003

2004

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Yhteisön kulutus (tonnia)

2 041 836

2 213 157

2 226 751

2 407 387

Indeksi

100

108

109

118

2.   Asianomaisista maista tuleva tuonti

2.1   Kumulaatio

| (157) | Alkuperäisessä tutkimuksessa Intiasta, Indonesiasta, Malesiasta, Korean tasavallasta, Taiwanista ja Thaimaasta peräisin olevan tarkasteltavan tuotteen tuontia arvioitiin kumulatiivisesti perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Kumulatiivisen arvioinnin tarkoituksenmukaisuutta pohdittiin myös käsiteltävänä olevassa tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(157)

Alkuperäisessä tutkimuksessa Intiasta, Indonesiasta, Malesiasta, Korean tasavallasta, Taiwanista ja Thaimaasta peräisin olevan tarkasteltavan tuotteen tuontia arvioitiin kumulatiivisesti perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Kumulatiivisen arvioinnin tarkoituksenmukaisuutta pohdittiin myös käsiteltävänä olevassa tutkimuksessa.

| (158) | Kahdesta yhteistyössä toimineesta korealaisesta yrityksestä peräisin olevan tuonnin osalta tutkimus osoitti joko vähimmäistason polkumyyntiä tai ei lainkaan polkumyyntiä. Perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti kyseistä tuontia ei tästä syystä voida arvioida kumulatiivisesti. Malesiasta ja Taiwanista peräisin olevalle tuonnille määritetty polkumyyntimarginaali ylitti kuitenkin vähimmäistason. Indonesiasta ja Thaimaasta peräisin olevan tuonnin osalta tutkimus osoitti, että tuonti ei ollut edustavaa eikä polkumyyntimarginaalia näin ollen voitu määrittää. Polkumyynnin toistumista pidettiin kuitenkin todennäköisenä, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Mikäli toimenpiteet kumottaisiin, kustakin kuudesta asianomaisesta maasta peräisin oleva tuonti todennäköisesti kasvaisi huomattavasti suuremmaksi kuin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla eikä varmasti jäisi vähäpätöiseksi. Kilpailuolosuhteiden osalta tutkimuksessa ilmeni, että asianomaisista maista tuodut PET-granulaatit olivat kaikilta olennaisilta fyysisiltä ja teknisiltä ominaisuuksiltaan samankaltaiset. Granulaatit ovat lisäksi vaihdettavissa yhteisössä tuotettuihin, ja niitä myytiin yhteisössä samalla kaudella samojen myyntikanavien kautta ja samoissa markkinaolosuhteissa. Maahantuotujen PET-granulaattien katsottiin tästä syystä kilpailevan keskenään ja yhteisössä tuotettujen PET-granulaattien kanssa. |
| --- | --- |

(158)

Kahdesta yhteistyössä toimineesta korealaisesta yrityksestä peräisin olevan tuonnin osalta tutkimus osoitti joko vähimmäistason polkumyyntiä tai ei lainkaan polkumyyntiä. Perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti kyseistä tuontia ei tästä syystä voida arvioida kumulatiivisesti. Malesiasta ja Taiwanista peräisin olevalle tuonnille määritetty polkumyyntimarginaali ylitti kuitenkin vähimmäistason. Indonesiasta ja Thaimaasta peräisin olevan tuonnin osalta tutkimus osoitti, että tuonti ei ollut edustavaa eikä polkumyyntimarginaalia näin ollen voitu määrittää. Polkumyynnin toistumista pidettiin kuitenkin todennäköisenä, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Mikäli toimenpiteet kumottaisiin, kustakin kuudesta asianomaisesta maasta peräisin oleva tuonti todennäköisesti kasvaisi huomattavasti suuremmaksi kuin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla eikä varmasti jäisi vähäpätöiseksi. Kilpailuolosuhteiden osalta tutkimuksessa ilmeni, että asianomaisista maista tuodut PET-granulaatit olivat kaikilta olennaisilta fyysisiltä ja teknisiltä ominaisuuksiltaan samankaltaiset. Granulaatit ovat lisäksi vaihdettavissa yhteisössä tuotettuihin, ja niitä myytiin yhteisössä samalla kaudella samojen myyntikanavien kautta ja samoissa markkinaolosuhteissa. Maahantuotujen PET-granulaattien katsottiin tästä syystä kilpailevan keskenään ja yhteisössä tuotettujen PET-granulaattien kanssa.

| (159) | Edellä esitetyn perusteella katsottiin, että kaikki perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyivät Intiasta, Malesiasta, Thaimaasta, Indonesiasta ja Taiwanista peräisin olevan tuonnin ja Korean tasavallasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin osalta. Asianomaisista kuudesta maasta tapahtunutta tuontia tarkasteltiin tästä syystä kumulatiivisesti; poikkeuksena oli muutoin kuin polkumyynnillä tapahtunut tuonti, joka oli peräisin kahdelta yhteistyössä toimineelta korealaiselta tuottajalta. |
| --- | --- |

(159)

Edellä esitetyn perusteella katsottiin, että kaikki perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyivät Intiasta, Malesiasta, Thaimaasta, Indonesiasta ja Taiwanista peräisin olevan tuonnin ja Korean tasavallasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin osalta. Asianomaisista kuudesta maasta tapahtunutta tuontia tarkasteltiin tästä syystä kumulatiivisesti; poikkeuksena oli muutoin kuin polkumyynnillä tapahtunut tuonti, joka oli peräisin kahdelta yhteistyössä toimineelta korealaiselta tuottajalta.

2.2   Tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinta

| (160) | Kuudesta asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin määrät, markkinaosuudet ja keskimääräiset hinnat kehittyivät seuraavasti. Tiedot perustuvat Eurostatin tilastoihin. Näistä luvuista olisi periaatteessa pitänyt poistaa ilman polkumyyntiä tapahtunut tuonti Korean tasavallasta. Ne on kuitenkin tarkoituksellisesti sisällytetty tietoihin luottamuksellisuussyistä. Suuntaus olisi kuitenkin ollut käytännössä sama, vaikka ilman polkumyyntiä tapahtunut korealainen tuonti olisikin poistettu. |
| --- | --- |

(160)

Kuudesta asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin määrät, markkinaosuudet ja keskimääräiset hinnat kehittyivät seuraavasti. Tiedot perustuvat Eurostatin tilastoihin. Näistä luvuista olisi periaatteessa pitänyt poistaa ilman polkumyyntiä tapahtunut tuonti Korean tasavallasta. Ne on kuitenkin tarkoituksellisesti sisällytetty tietoihin luottamuksellisuussyistä. Suuntaus olisi kuitenkin ollut käytännössä sama, vaikka ilman polkumyyntiä tapahtunut korealainen tuonti olisikin poistettu.

| (161) | Tuonti asianomaisista maista väheni vuoden 2002 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 13 prosenttia eli 192 000 tonnista (vuonna 2002) 167 000 tonniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Vuoteen 2002 verrattuna tuonti pysyi samalla tasolla vuonna 2003 ja väheni 3 prosenttia vuonna 2004 ja vielä 10 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
  Taulukko 2 | 2002 | 2003 | 2004 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Määrä | 192 192 | 191 455 | 186 892 | 166 982 |
| Indeksi | 100 | 100 | 97 | 87 |
| Markkinaosuus | 9,4 % | 8,6 % | 8,4 % | 7,0 % |
| Hinnat (euroa/tonni) | 850 | 803 | 854 | 1 030 |
| Indeksi | 100 | 94 | 100 | 121 |

(161)

Tuonti asianomaisista maista väheni vuoden 2002 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 13 prosenttia eli 192 000 tonnista (vuonna 2002) 167 000 tonniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Vuoteen 2002 verrattuna tuonti pysyi samalla tasolla vuonna 2003 ja väheni 3 prosenttia vuonna 2004 ja vielä 10 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

Taulukko 2

2002

2003

2004

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Määrä

192 192

191 455

186 892

166 982

Indeksi

100

100

97

87

Markkinaosuus

9,4 %

8,6 %

8,4 %

7,0 %

Hinnat (euroa/tonni)

850

803

854

1 030

Indeksi

100

94

100

121

G.   YHTEISÖN TUOTANNONALAN TALOUDELLINEN TILANNE

1.   Alustavat huomiot

| (162) | Tarkastelun aluksi harkittiin otantaa yhteisön tuottajista, mutta koska niiden lukumäärä ei ollut kovin suuri, ne kaikki päätettiin ottaa mukaan, ja vahinkoon liittyvät tekijät on arvioitu koko yhteisön tuotannonalan tasolla kerättyjen tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(162)

Tarkastelun aluksi harkittiin otantaa yhteisön tuottajista, mutta koska niiden lukumäärä ei ollut kovin suuri, ne kaikki päätettiin ottaa mukaan, ja vahinkoon liittyvät tekijät on arvioitu koko yhteisön tuotannonalan tasolla kerättyjen tietojen perusteella.

| (163) | Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja osoittimia, jotka vaikuttavat yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. |
| --- | --- |

(163)

Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja osoittimia, jotka vaikuttavat yhteisön tuotannonalan tilanteeseen.

2.   Taloudellisten indikaattoreiden analyysi

2.1   Tuotanto

| (164) | Yhteisön tuotannonalan tuotanto nousi 20 prosenttia vuoden 2002 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana eli 1 465 000 tonnista (vuonna 2002) 1 760 000 tonniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Vuotuinen nousu oli 4,8 prosenttia vuonna 2003 ja 4,6 prosenttia vuonna 2004. Lisää nousua tapahtui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, jolloin tuotanto lisääntyi voimakkaasti 150 000 tonnilla eli 10,8 prosentilla. Tämä johtui tuotannonalan toteuttamasta rakenneuudistuksesta, jolla pyrittiin valvomaan paremmin tuotantokustannuksia ja näin hyödyntämään kasvavaa kulutusta yhteisön markkinoilla; kuten edellä todettiin, kulutus kasvoi 19 prosenttia vuoden 2002 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä (2 miljoonasta tonnista vuonna 2002 2,4 miljoonaan tonniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla).
  Taulukko 3 | 2002 | 2003 | 2004 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotanto (tonnia) | 1 464 522 | 1 534 480 | 1 602 086 | 1 760 828 |
| Indeksi | 100 | 105 | 109 | 120 |

(164)

Yhteisön tuotannonalan tuotanto nousi 20 prosenttia vuoden 2002 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana eli 1 465 000 tonnista (vuonna 2002) 1 760 000 tonniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Vuotuinen nousu oli 4,8 prosenttia vuonna 2003 ja 4,6 prosenttia vuonna 2004. Lisää nousua tapahtui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, jolloin tuotanto lisääntyi voimakkaasti 150 000 tonnilla eli 10,8 prosentilla. Tämä johtui tuotannonalan toteuttamasta rakenneuudistuksesta, jolla pyrittiin valvomaan paremmin tuotantokustannuksia ja näin hyödyntämään kasvavaa kulutusta yhteisön markkinoilla; kuten edellä todettiin, kulutus kasvoi 19 prosenttia vuoden 2002 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä (2 miljoonasta tonnista vuonna 2002 2,4 miljoonaan tonniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla).

Taulukko 3

2002

2003

2004

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Tuotanto (tonnia)

1 464 522

1 534 480

1 602 086

1 760 828

Indeksi

100

105

109

120

2.2   Kapasiteetti ja kapasiteetin käyttökäyttöaste

| (165) | Tuotantokapasiteetti kasvoi 22 prosenttia vuoden 2002 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä eli 1 760 000 tonnista (vuonna 2002) 2 156 000 tonniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kasvu tapahtui pääasiassa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, jolloin tuotantokapasiteetti vuoteen 2004 verrattuna kasvoi 300 000 tonnia eli 16,7 prosenttia. Tuotantokapasiteetin merkittävä kasvu tapahtui rinnakkain tuotannon kasvun kanssa samalla kaudella (ks. johdanto-osan 164 kappale). Tuotantokapasiteetin kasvu oli tulosta tuotantolinjoihin tehdyistä lisäinvestoinneista, joiden tarkoituksena oli hyödyntää kasvavia markkinoita. Kapasiteetin käyttöaste kasvoi 4 prosenttiyksikköä vuonna 2003, pysyi samalla tasolla vuonna 2004 ja laski sitten tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 5 prosenttiyksikköä 82 prosenttiin. Vuoden 2004 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välinen lasku on seurausta tuotantokapasiteetin merkittävästä noususta samalla kaudella. Tuotantomäärän kasvu tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla verrattuna vuoteen 2004 tapahtui samaan aikaan kun kapasiteetin käyttöaste laski.
  Taulukko 4 | 2002 | 2003 | 2004 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantokapasiteetti (tonnia) | 1 760 332 | 1 762 378 | 1 848 315 | 2 156 294 |
| Indeksi | 100 | 100 | 105 | 122 |
| Kapasiteetin käyttöaste | 83 % | 87 % | 87 % | 82 % |
| Indeksi | 100 | 105 | 104 | 98 |

(165)

Tuotantokapasiteetti kasvoi 22 prosenttia vuoden 2002 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä eli 1 760 000 tonnista (vuonna 2002) 2 156 000 tonniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kasvu tapahtui pääasiassa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, jolloin tuotantokapasiteetti vuoteen 2004 verrattuna kasvoi 300 000 tonnia eli 16,7 prosenttia. Tuotantokapasiteetin merkittävä kasvu tapahtui rinnakkain tuotannon kasvun kanssa samalla kaudella (ks. johdanto-osan 164 kappale). Tuotantokapasiteetin kasvu oli tulosta tuotantolinjoihin tehdyistä lisäinvestoinneista, joiden tarkoituksena oli hyödyntää kasvavia markkinoita. Kapasiteetin käyttöaste kasvoi 4 prosenttiyksikköä vuonna 2003, pysyi samalla tasolla vuonna 2004 ja laski sitten tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 5 prosenttiyksikköä 82 prosenttiin. Vuoden 2004 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välinen lasku on seurausta tuotantokapasiteetin merkittävästä noususta samalla kaudella. Tuotantomäärän kasvu tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla verrattuna vuoteen 2004 tapahtui samaan aikaan kun kapasiteetin käyttöaste laski.

Taulukko 4

2002

2003

2004

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Tuotantokapasiteetti (tonnia)

1 760 332

1 762 378

1 848 315

2 156 294

Indeksi

100

100

105

122

Kapasiteetin käyttöaste

83 %

87 %

87 %

82 %

Indeksi

100

105

104

98

2.3   Myynti ja markkinaosuus

| (166) | Yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymä määrä kasvoi 21 prosenttia vuoden 2002 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Vuonna 2003 tapahtuneen 2 prosentin kasvun jälkeen myyntimäärä kasvoi sekä vuonna 2004 (8 prosenttiyksikköä) että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (11 prosenttiyksikköä). Myynnin kasvusta huolimatta yhteisön tuotannonalan markkinaosuus laski suuremman kulutuksen vuoksi 4 prosenttiyksikköä vuonna 2003 ja sitten nousi vähitellen 5 prosenttiyksikköä vuonna 2004 ja 1 prosenttiyksikön tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
  Taulukko 5 | 2002 | 2003 | 2004 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myynti yhteisössä (tonnia) | 1 306 768 | 1 333 976 | 1 438 883 | 1 586 902 |
| Indeksi | 100 | 102 | 110 | 121 |
| Markkinaosuus | 64 % | 60 % | 65 % | 66 % |

(166)

Yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymä määrä kasvoi 21 prosenttia vuoden 2002 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Vuonna 2003 tapahtuneen 2 prosentin kasvun jälkeen myyntimäärä kasvoi sekä vuonna 2004 (8 prosenttiyksikköä) että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (11 prosenttiyksikköä). Myynnin kasvusta huolimatta yhteisön tuotannonalan markkinaosuus laski suuremman kulutuksen vuoksi 4 prosenttiyksikköä vuonna 2003 ja sitten nousi vähitellen 5 prosenttiyksikköä vuonna 2004 ja 1 prosenttiyksikön tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

Taulukko 5

2002

2003

2004

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Myynti yhteisössä (tonnia)

1 306 768

1 333 976

1 438 883

1 586 902

Indeksi

100

102

110

121

Markkinaosuus

64 %

60 %

65 %

66 %

2.4   Kasvu

| (167) | Kaiken kaikkiaan yhteisön tuotannonalan markkinaosuus kasvoi 2 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla, mikä osoittaa, että sen kasvu oli hitaampaa kuin kulutuksen kasvu markkinoilla kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

(167)

Kaiken kaikkiaan yhteisön tuotannonalan markkinaosuus kasvoi 2 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla, mikä osoittaa, että sen kasvu oli hitaampaa kuin kulutuksen kasvu markkinoilla kokonaisuudessaan.

2.5   Työllisyys

| (168) | Yhteisön tuotannonalan työllisyystaso nousi 18 prosenttia tarkastelujaksolla. Suurinta nousu oli vuonna 2003 (11 prosenttiyksikköä) ja vuonna 2004 (vielä 6 prosenttiyksikköä). Nouseva suuntaus jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mutta tällöin nousua oli vain 2 prosenttiyksikköä. Tämä 18 prosentin nousu koko kaudella liittyy tuotantotasoon, joka kohosi 20 prosenttia.
  Taulukko 6 | 2002 | 2003 | 2004 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työntekijät | 1 010 | 1 124 | 1 170 | 1 190 |
| Indeksi | 100 | 111 | 116 | 118 |

(168)

Yhteisön tuotannonalan työllisyystaso nousi 18 prosenttia tarkastelujaksolla. Suurinta nousu oli vuonna 2003 (11 prosenttiyksikköä) ja vuonna 2004 (vielä 6 prosenttiyksikköä). Nouseva suuntaus jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mutta tällöin nousua oli vain 2 prosenttiyksikköä. Tämä 18 prosentin nousu koko kaudella liittyy tuotantotasoon, joka kohosi 20 prosenttia.

Taulukko 6

2002

2003

2004

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Työntekijät

1 010

1 124

1 170

1 190

Indeksi

100

111

116

118

2.6   Tuottavuus

| (169) | Yhteisön tuotannonalan tuottavuus, mitattuna tuotoksella (tonnia/työntekijä/vuosi), nousi kokonaisuudessaan tarkastelujaksolla. Tuottavuus putosi 6 prosenttia vuonna 2003 verrattuna vuoteen 2002 ja pysyi tällä tasolla vuonna 2004, mutta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tuottavuus nousi merkittävästi yli 8 prosenttia verrattuna vuoteen 2004.
  Taulukko 7 | 2002 | 2003 | 2004 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuottavuus (tonnia/työntekijä) | 1 450 | 1 365 | 1 369 | 1 480 |
| Indeksi | 100 | 94 | 94 | 102 |

(169)

Yhteisön tuotannonalan tuottavuus, mitattuna tuotoksella (tonnia/työntekijä/vuosi), nousi kokonaisuudessaan tarkastelujaksolla. Tuottavuus putosi 6 prosenttia vuonna 2003 verrattuna vuoteen 2002 ja pysyi tällä tasolla vuonna 2004, mutta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tuottavuus nousi merkittävästi yli 8 prosenttia verrattuna vuoteen 2004.

Taulukko 7

2002

2003

2004

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Tuottavuus (tonnia/työntekijä)

1 450

1 365

1 369

1 480

Indeksi

100

94

94

102

2.7   Palkat

| (170) | PET-granulaattien tuotanto on pääomavaltaista, minkä vuoksi työvoimakustannuksilla on rajallinen vaikutus koko tuotantokustannuksiin. Tarkastelujaksolla palkat nousivat 12 prosenttia, kun taas yleiset tuotantokustannukset nousivat 20 prosenttia. Toinen merkittävä indikaattori ovat palkkakustannukset tuotettua tonnia kohti. Tarkastelujaksolla nämä kustannukset laskivat 6 prosenttia.
  Taulukko 8 | 2002 | 2003 | 2004 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Palkat (miljoonaa euroa) | 62,3 | 63,0 | 66,3 | 69,5 |
| Indeksi | 100 | 101 | 106 | 112 |
| Palkat tuotettua tonnia kohti (euroa) | 44,4 | 42,9 | 43,6 | 41,9 |
| Indeksi | 100 | 96 | 98 | 94 |

(170)

PET-granulaattien tuotanto on pääomavaltaista, minkä vuoksi työvoimakustannuksilla on rajallinen vaikutus koko tuotantokustannuksiin. Tarkastelujaksolla palkat nousivat 12 prosenttia, kun taas yleiset tuotantokustannukset nousivat 20 prosenttia. Toinen merkittävä indikaattori ovat palkkakustannukset tuotettua tonnia kohti. Tarkastelujaksolla nämä kustannukset laskivat 6 prosenttia.

Taulukko 8

2002

2003

2004

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Palkat (miljoonaa euroa)

62,3

63,0

66,3

69,5

Indeksi

100

101

106

112

Palkat tuotettua tonnia kohti (euroa)

44,4

42,9

43,6

41,9

Indeksi

100

96

98

94

2.8   Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin suuruus ja toipuminen aiemman polkumyynnin vaikutuksista

| (171) | Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin merkittävyydestä on todettava, että sen vaikutusta yhteisön tuotannonalaan ei voida pitää vähäisenä, kun otetaan huomioon asianomaisista maista tulevan tuonnin määrä ja hinnat. |
| --- | --- |

(171)

Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin merkittävyydestä on todettava, että sen vaikutusta yhteisön tuotannonalaan ei voida pitää vähäisenä, kun otetaan huomioon asianomaisista maista tulevan tuonnin määrä ja hinnat.

2.9   Myyntihinnat ja yhteisön hintoihin vaikuttavat tekijät

| (172) | Yksikkömyyntihinta nousi 924 eurosta/tonni vuonna 2002 1 058 euroon/tonni tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Suuntaus oli kaiken kaikkiaan nouseva (15 prosenttia koko kaudella). Nousu oli suureksi osaksi seurausta raaka-aineiden hintojen noususta, joka taas johtui öljyn hinnan noususta. Vaikka yhteisön tuotannonala oli nostanut hintoja, se ei ollut sellaisessa asemassa, että se olisi voinut siirtää hinnannousun jatkojalostusalan maksettavaksi ja ottaa raaka-aineiden hinnannousun täysimääräisesti huomioon myyntihinnoissaan. Tämä johtui pääasiassa siitä, että raaka-aineiden hinnannousu oli suurempi kuin PET:n hintojen nousu. Lisäksi yhteisön tuotannonalaan kohdistui tuonnista aiheutuneita paineita. Pyrkiessään säilyttämään markkinaosuutensa yhteisön tuotannonala pystyi nostamaan hintojaan vain kohtuullisesti eli sen hinnankorotukset estyivät.
  Taulukko 9 | 2002 | 2003 | 2004 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Painotettu keskihinta (euroa/tonni) | 924 | 902 | 1 006 | 1 058 |
| Indeksi | 100 | 98 | 109 | 115 |

(172)

Yksikkömyyntihinta nousi 924 eurosta/tonni vuonna 2002 1 058 euroon/tonni tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Suuntaus oli kaiken kaikkiaan nouseva (15 prosenttia koko kaudella). Nousu oli suureksi osaksi seurausta raaka-aineiden hintojen noususta, joka taas johtui öljyn hinnan noususta. Vaikka yhteisön tuotannonala oli nostanut hintoja, se ei ollut sellaisessa asemassa, että se olisi voinut siirtää hinnannousun jatkojalostusalan maksettavaksi ja ottaa raaka-aineiden hinnannousun täysimääräisesti huomioon myyntihinnoissaan. Tämä johtui pääasiassa siitä, että raaka-aineiden hinnannousu oli suurempi kuin PET:n hintojen nousu. Lisäksi yhteisön tuotannonalaan kohdistui tuonnista aiheutuneita paineita. Pyrkiessään säilyttämään markkinaosuutensa yhteisön tuotannonala pystyi nostamaan hintojaan vain kohtuullisesti eli sen hinnankorotukset estyivät.

Taulukko 9

2002

2003

2004

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Painotettu keskihinta (euroa/tonni)

924

902

1 006

1 058

Indeksi

100

98

109

115

2.10   Tärkeimpien raaka-aineiden tuotantokustannukset

| (173) | Yhden PET-tonnin tuottamiseen tarvitaan noin 850 kiloa puhdistettua tereftaalihappoa (PTA) ja 350 kiloa monoeteeniglykolia (MEG), ja näiden raaka-aineiden kustannukset kohosivat merkittävästi (PTA:n 67 prosenttia ja MEG:n 31 prosenttia) vuoden 2002 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä niin, että ne olivat 770 euroa/tonni (PTA) ja 721 euroa/tonni (MEG) (keskiarvo tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla). PTA:n hinnoissa havaittiin pieni lasku vuoden 2005 kolmannella neljänneksellä, jolloin hinnat putosivat 700 euroon/tonni ja MEG:n hinta pysyi vakaana, mutta raaka-aineet ostetaan etukäteen pitkän aikavälin sopimusten perusteella. Tämän vuoksi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tapahtuneesta PTA:n hinnan pienestä laskusta huolimatta yhteisön tuotannonala joutui kärsimään tarkastelujaksolla voimakkaasti kohonneiden kustannusten vaikutuksista. Lisäksi maailman öljymarkkinoiden tilanteen vuoksi PET:n tuotantoon tarvittavien raaka-aineiden hinnat ovat alttiina ennakoimattomille muutoksille, mutta todennäköisesti ne säilyvät korkealla tasolla. Kaikki nämä tekijät yhdessä lisäävät yhteisön PET-tuottajien haavoittuvuutta.
  Taulukko 10









  Keskimääräiset kustannukset (euroa/tonni) |
| --- | --- |
| | 2002 | 2003 | 2004 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| — | PTA |

(173)

Yhden PET-tonnin tuottamiseen tarvitaan noin 850 kiloa puhdistettua tereftaalihappoa (PTA) ja 350 kiloa monoeteeniglykolia (MEG), ja näiden raaka-aineiden kustannukset kohosivat merkittävästi (PTA:n 67 prosenttia ja MEG:n 31 prosenttia) vuoden 2002 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä niin, että ne olivat 770 euroa/tonni (PTA) ja 721 euroa/tonni (MEG) (keskiarvo tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla). PTA:n hinnoissa havaittiin pieni lasku vuoden 2005 kolmannella neljänneksellä, jolloin hinnat putosivat 700 euroon/tonni ja MEG:n hinta pysyi vakaana, mutta raaka-aineet ostetaan etukäteen pitkän aikavälin sopimusten perusteella. Tämän vuoksi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tapahtuneesta PTA:n hinnan pienestä laskusta huolimatta yhteisön tuotannonala joutui kärsimään tarkastelujaksolla voimakkaasti kohonneiden kustannusten vaikutuksista. Lisäksi maailman öljymarkkinoiden tilanteen vuoksi PET:n tuotantoon tarvittavien raaka-aineiden hinnat ovat alttiina ennakoimattomille muutoksille, mutta todennäköisesti ne säilyvät korkealla tasolla. Kaikki nämä tekijät yhdessä lisäävät yhteisön PET-tuottajien haavoittuvuutta.

Taulukko 10

Keskimääräiset kustannukset (euroa/tonni)

2002

2003

2004

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

—

PTA

460

566

718

770

Indeksi

100

123

156

167

| — | MEG |
| --- | --- |

—

MEG

551

550

650

721

Indeksi

100

100

118

131

| (174) | Yhteisön tuotannonalan tuottamien PET-granulaattien keskimääräiset yksikkökustannukset tonnia kohti olivat seuraavat:
  Taulukko 11 | 2002 | 2003 | 2004 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Painotetut keskimääräiset kustannukset (euroa/tonni) | 899 | 918 | 1 013 | 1 092 |
| Indeksi | 100 | 102 | 113 | 121 |

(174)

Yhteisön tuotannonalan tuottamien PET-granulaattien keskimääräiset yksikkökustannukset tonnia kohti olivat seuraavat:

Taulukko 11

2002

2003

2004

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Painotetut keskimääräiset kustannukset (euroa/tonni)

899

918

1 013

1 092

Indeksi

100

102

113

121

| (175) | Kuten taulukossa 10 ja 11 esitetään, tärkeimpien raaka-aineiden hinta nousi jatkuvasti tarkastelujaksolla (PTA:n 67 prosenttia ja MEG:n 31 prosenttia), mutta yleiset tuotantokustannukset nousivat vain 21 prosenttia. Taulukon 9 mukaan hinnat kuitenkin kohosivat vain 15 prosenttia sen vuoksi, että yhteisön tuotannonala ei ollut sellaisessa asemassa, että se olisi voinut siirtää hintojen nousun jatkojalostusalan maksettavaksi ja ottaa raaka-aineiden hinnannousun täysimääräisesti huomioon myyntihinnoissaan. |
| --- | --- |

(175)

Kuten taulukossa 10 ja 11 esitetään, tärkeimpien raaka-aineiden hinta nousi jatkuvasti tarkastelujaksolla (PTA:n 67 prosenttia ja MEG:n 31 prosenttia), mutta yleiset tuotantokustannukset nousivat vain 21 prosenttia. Taulukon 9 mukaan hinnat kuitenkin kohosivat vain 15 prosenttia sen vuoksi, että yhteisön tuotannonala ei ollut sellaisessa asemassa, että se olisi voinut siirtää hintojen nousun jatkojalostusalan maksettavaksi ja ottaa raaka-aineiden hinnannousun täysimääräisesti huomioon myyntihinnoissaan.

2.11   Varastot

| (176) | Varastot pienenivät 10 prosenttia koko tarkastelujaksolla (vuoden 2002 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä). Varastoja ei kuitenkaan pitäisi pitää merkittävänä indikaattorina yhteisön tuotannonalan tuottaman PET:n osalta, kun otetaan huomioon PET-markkinoiden kausiluonteisuus läpi vuoden; näin toimittiin myös alkuperäisessä tutkimuksessa. Tuotantoon verrattuna varastojen osuus on noin 5–6 prosenttia tuotoksesta.
  Taulukko 12 | 2002 | 2003 | 2004 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varastojen määrä (tonnia) | 101 554 | 110 695 | 90 422 | 91 123 |
| Indeksi | 100 | 109 | 89 | 90 |

(176)

Varastot pienenivät 10 prosenttia koko tarkastelujaksolla (vuoden 2002 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä). Varastoja ei kuitenkaan pitäisi pitää merkittävänä indikaattorina yhteisön tuotannonalan tuottaman PET:n osalta, kun otetaan huomioon PET-markkinoiden kausiluonteisuus läpi vuoden; näin toimittiin myös alkuperäisessä tutkimuksessa. Tuotantoon verrattuna varastojen osuus on noin 5–6 prosenttia tuotoksesta.

Taulukko 12

2002

2003

2004

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Varastojen määrä (tonnia)

101 554

110 695

90 422

91 123

Indeksi

100

109

89

90

2.12   Kannattavuus, sijoitetun pääoman tuotto ja kassavirta

| (177) | Myynnin kannattavuudella tarkoitetaan voittoa, joka on saatu asianomaisen tuotteen myynnistä yhteisön markkinoilla. Kokonaispääoman tuotto ja kassavirta pystyttiin mittaamaan vain mahdollisimman rajoitetun, samankaltaisen tuotteen sisältävän tuoteryhmän tasolla perusasetuksen 3 artiklan 8 kohdan mukaisesti. Sijoitetun pääoman tuotto on lisäksi laskettu pääoman tuottoasteen pohjalta, koska pääoman tuottoastetta pidetään tärkeämpänä tekijänä kehityssuuntien tarkastelun kannalta.
  Taulukko 13 | 2002 | 2003 | 2004 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Voittomarginaali ennen veroja (myynti yhteisössä) | 2,7 % | –1,8 % | –0,7 % | –3,2 % |
| Kokonaisvarallisuuden tuotot | 2,0 % | –1,4 % | –0,6 % | –2,4 % |
| Kassavirta (% kokonaismyynnistä) | 18,1 % | 5,5 % | 10,1 % | –2,6 % |

(177)

Myynnin kannattavuudella tarkoitetaan voittoa, joka on saatu asianomaisen tuotteen myynnistä yhteisön markkinoilla. Kokonaispääoman tuotto ja kassavirta pystyttiin mittaamaan vain mahdollisimman rajoitetun, samankaltaisen tuotteen sisältävän tuoteryhmän tasolla perusasetuksen 3 artiklan 8 kohdan mukaisesti. Sijoitetun pääoman tuotto on lisäksi laskettu pääoman tuottoasteen pohjalta, koska pääoman tuottoastetta pidetään tärkeämpänä tekijänä kehityssuuntien tarkastelun kannalta.

Taulukko 13

2002

2003

2004

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Voittomarginaali ennen veroja (myynti yhteisössä)

2,7 %

–1,8 %

–0,7 %

–3,2 %

Kokonaisvarallisuuden tuotot

2,0 %

–1,4 %

–0,6 %

–2,4 %

Kassavirta (% kokonaismyynnistä)

18,1 %

5,5 %

10,1 %

–2,6 %

| (178) | Vuonna 2002 alkanut hinnankorotusten estyminen ja samanaikaisesti polkumyynnillä asianomaisista maista tapahtuneen tuonnin voimakas lisääntyminen vaikuttivat siihen, että yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkeni ja kääntyi tappiolliseksi vuonna 2003. Vuonna 2004 esiintyi pientä elpymistä Kiinaan ja Australiaan kohdistettujen toimenpiteiden ansiosta, mutta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tappiot kasvoivat – 3,2 prosenttiin. Sen vuoksi voidaan todeta, että suuntaus on selkeästi laskeva. |
| --- | --- |

(178)

Vuonna 2002 alkanut hinnankorotusten estyminen ja samanaikaisesti polkumyynnillä asianomaisista maista tapahtuneen tuonnin voimakas lisääntyminen vaikuttivat siihen, että yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkeni ja kääntyi tappiolliseksi vuonna 2003. Vuonna 2004 esiintyi pientä elpymistä Kiinaan ja Australiaan kohdistettujen toimenpiteiden ansiosta, mutta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tappiot kasvoivat – 3,2 prosenttiin. Sen vuoksi voidaan todeta, että suuntaus on selkeästi laskeva.

| (179) | Kokonaispääoman tuotto ja kassavirta kehittyivät saman suuntaisesti, eli tilanne oli suhteellisen hyvä vuonna 2002, heikkeni vuonna 2003, elpyi hieman vuonna 2004 ja heikkeni edelleen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(179)

Kokonaispääoman tuotto ja kassavirta kehittyivät saman suuntaisesti, eli tilanne oli suhteellisen hyvä vuonna 2002, heikkeni vuonna 2003, elpyi hieman vuonna 2004 ja heikkeni edelleen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

2.13   Investoinnit ja pääoman saanti

Taulukko 14

| | 2002 | 2003 | 2004 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Investoinnit (tuhatta euroa) | 31 779 | 42 302 | 63 986 | 50 397 |
| Indeksi | 100 | 133 | 201 | 159 |

2002

2003

2004

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Investoinnit (tuhatta euroa)

31 779

42 302

63 986

50 397

Indeksi

100

133

201

159

| (180) | Investoinnit suunnattiin osittain kapasiteetin lisäämiseen ja osaksi tuotantoprosessin kehittämiseen. Suurin osa menoista aiheutui vuonna 2004 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla eli samaan aikaan kuin kapasiteetin lisääntyminen, ja tarkoituksena oli säilyttää markkinaosuus kasvanut kulutus huomioon ottaen. Yhteisön tuotannonalan tilanne sekä PET-markkinoiden kehitys, jota leimasi kannattamattomuus yhteisössä ja muualla maailmassa, eivät kuitenkaan kannustaneet tekemään suuria investointeja. Joissakin olosuhteissa yhteisön tuottajat ovat pystyneet hankkimaan pääomaa (erityisesti etuyhteydessä olevilta yrityksiltä), mutta PET-tuotannon kannattamattomuus ei rohkaissut tekemään investointeja ja joissakin tapauksissa päätöstä lykättiin. |
| --- | --- |

(180)

Investoinnit suunnattiin osittain kapasiteetin lisäämiseen ja osaksi tuotantoprosessin kehittämiseen. Suurin osa menoista aiheutui vuonna 2004 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla eli samaan aikaan kuin kapasiteetin lisääntyminen, ja tarkoituksena oli säilyttää markkinaosuus kasvanut kulutus huomioon ottaen. Yhteisön tuotannonalan tilanne sekä PET-markkinoiden kehitys, jota leimasi kannattamattomuus yhteisössä ja muualla maailmassa, eivät kuitenkaan kannustaneet tekemään suuria investointeja. Joissakin olosuhteissa yhteisön tuottajat ovat pystyneet hankkimaan pääomaa (erityisesti etuyhteydessä olevilta yrityksiltä), mutta PET-tuotannon kannattamattomuus ei rohkaissut tekemään investointeja ja joissakin tapauksissa päätöstä lykättiin.

3.   Yhteisön tuotannonalan tilannetta koskevat päätelmät

| (181) | Kulutuksen jatkuva kasvu, joka johtui osittain uusista sovelluksista (mm. olut- ja viinipullot) ja osittain kulutuksen kasvusta vuonna 2004 EU:hun liittyneissä maissa, pakotti yhteisön tuotannonalan lisäämään kapasiteettia ja tuotantoa, jotta se ei menettäisi markkinaosuuttaan. Sen vuoksi vuonna 2004 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla toteutettiin merkittäviä rakenneuudistuksia, joihin liittyi eri tuottajien omistajuuden useita muutoksia. Samanaikaisesti lisättiin tuotantolinjojen lukumäärää, jotta pystyttäisiin seuraamaan lisääntynyttä kulutusta ja saavuttamaan suurtuotannon edut. Jotkin taloudellisista indikaattoreista, esim. kulutus, tuotantokapasiteetti, tuotanto, myynti EU:ssa ja työllisyys, seurasivat positiivista suuntausta. |
| --- | --- |

(181)

Kulutuksen jatkuva kasvu, joka johtui osittain uusista sovelluksista (mm. olut- ja viinipullot) ja osittain kulutuksen kasvusta vuonna 2004 EU:hun liittyneissä maissa, pakotti yhteisön tuotannonalan lisäämään kapasiteettia ja tuotantoa, jotta se ei menettäisi markkinaosuuttaan. Sen vuoksi vuonna 2004 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla toteutettiin merkittäviä rakenneuudistuksia, joihin liittyi eri tuottajien omistajuuden useita muutoksia. Samanaikaisesti lisättiin tuotantolinjojen lukumäärää, jotta pystyttäisiin seuraamaan lisääntynyttä kulutusta ja saavuttamaan suurtuotannon edut. Jotkin taloudellisista indikaattoreista, esim. kulutus, tuotantokapasiteetti, tuotanto, myynti EU:ssa ja työllisyys, seurasivat positiivista suuntausta.

| (182) | Edellä mainituilla rakenneuudistuksilla ei kuitenkaan voitu tasapainottaa raaka-aineen hintojen jatkuvaa ja voimakasta nousua tarkastelujaksolla. Korkeampia raaka-ainekustannuksia ei voitu siirtää jatkojalostusalalle siinä määrin kuin olisi ollut tarpeen tietyn kannattavuustason säilyttämiseksi. Tähän liittyi asianomaisista maista tuleva halpatuonti, joka selvästi lisäsi yhteisön tuotannonalan hintojen laskupainetta. Tuotantoa, myyntiä ja myyntihintoja koskevista ilmeisen positiivisesta kehityksestä huolimatta yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkeni yleisesti, mikä tulee esiin kannattavuuden (2,7 prosentin voitoista vuonna 2002 3,2 prosentin tappioihin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla), vientimyynnin, tuotantokustannusten, investointien tuoton ja kassavirran negatiivisessa kehityksessä. |
| --- | --- |

(182)

Edellä mainituilla rakenneuudistuksilla ei kuitenkaan voitu tasapainottaa raaka-aineen hintojen jatkuvaa ja voimakasta nousua tarkastelujaksolla. Korkeampia raaka-ainekustannuksia ei voitu siirtää jatkojalostusalalle siinä määrin kuin olisi ollut tarpeen tietyn kannattavuustason säilyttämiseksi. Tähän liittyi asianomaisista maista tuleva halpatuonti, joka selvästi lisäsi yhteisön tuotannonalan hintojen laskupainetta. Tuotantoa, myyntiä ja myyntihintoja koskevista ilmeisen positiivisesta kehityksestä huolimatta yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkeni yleisesti, mikä tulee esiin kannattavuuden (2,7 prosentin voitoista vuonna 2002 3,2 prosentin tappioihin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla), vientimyynnin, tuotantokustannusten, investointien tuoton ja kassavirran negatiivisessa kehityksessä.

| (183) | Tämän vuoksi vahinkoindikaattoreiden osoittamista joistakin positiivisista suuntauksista riippumatta yhteisön tuotannonalan tilanne on edelleen kaukana tasoista, joita voitaisiin odottaa, jos se olisi toipunut täysin alkuperäisessä tutkimuksessa havaituista vahingoista. |
| --- | --- |

(183)

Tämän vuoksi vahinkoindikaattoreiden osoittamista joistakin positiivisista suuntauksista riippumatta yhteisön tuotannonalan tilanne on edelleen kaukana tasoista, joita voitaisiin odottaa, jos se olisi toipunut täysin alkuperäisessä tutkimuksessa havaituista vahingoista.

| (184) | Näin ollen päätellään, että yhteisön tuotannonalan tilanne on parantunut hieman verrattuna ajanjaksoon ennen toimenpiteiden käyttöönottoa mutta on edelleen erittäin vaikea ja riskialtis. Tuonnin aiheuttamat hintapaineet eivät myöskään mahdollistaneet sitä, että yhteisön tuotannonala olisi voinut ottaa raaka-aineen hinnannousun täysimääräisesti huomioon myyntihinnoissaan. |
| --- | --- |

(184)

Näin ollen päätellään, että yhteisön tuotannonalan tilanne on parantunut hieman verrattuna ajanjaksoon ennen toimenpiteiden käyttöönottoa mutta on edelleen erittäin vaikea ja riskialtis. Tuonnin aiheuttamat hintapaineet eivät myöskään mahdollistaneet sitä, että yhteisön tuotannonala olisi voinut ottaa raaka-aineen hinnannousun täysimääräisesti huomioon myyntihinnoissaan.

4.   Tuonti muista maista

4.1   Muut maat, joita polkumyynnin vastaiset toimenpiteet koskevat

| (185) | Kuten johdanto-osan 2 kappaleessa todettiin, Australiasta ja Kiinasta peräisin olevan PET:n tuontiin on sovellettu elokuusta 2004 lähtien lopullisia polkumyyntitoimenpiteitä. |
| --- | --- |

(185)

Kuten johdanto-osan 2 kappaleessa todettiin, Australiasta ja Kiinasta peräisin olevan PET:n tuontiin on sovellettu elokuusta 2004 lähtien lopullisia polkumyyntitoimenpiteitä.

| (186) | Tarkastelujaksolla näistä maista peräisin olevan tuonnin kokonaismäärä lisääntyi 12 prosenttia (65 000 tonnista 73 000 tonniin). Niiden markkinaosuus kasvoi huomattavasti (4 prosenttiyksikköä) vuonna 2003, mutta nouseva suuntaus kääntyi päinvastaiseksi vuonna 2004, jolloin tuonnin markkinaosuus laski 2,4 prosenttiin. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla havaittiin lievää nousua (0,6 prosenttia), joka johtui Kiinasta peräisin olevasta tuonnista. Lopullisten polkumyyntitullien vaikutus näkyy vuodesta 2004. Australiasta peräisin oleva tuonti loppui täysin, mutta Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrä nousi jatkuvasti (130 prosenttia vuonna 2003), laski vuonna 2004 toimenpiteiden johdosta ja nousi jälleen 47 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Australian hinnat laskivat 7 prosenttia vuonna 2003 ja vielä 6 prosenttia vuonna 2004. Kiinan hinnat nousivat hitaasti vuonna 2003 ja 2004 ja 24 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla eli 827 eurosta/tonni 1 022 euroon/tonni. Voidaan todeta, että näistä kahdesta maasta tuotiin merkittäviä määriä jatkuvasti yhteisön tuotannonalan hintoja alhaisemmin hinnoin, mikä vaikutti yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.
  Taulukko 15 | 2002 | 2003 | 2004 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Australia |
| Määrä (tonnia) | 17 179 | 18 727 | 2 842 | — |
| Hinta (euroa tonnilta) | 851 | 789 | 741 | — |
| Markkinaosuus | 0,8 % | 0,8 % | 0,1 % | — |
| Kiinan kansantasavalta |
| Määrä (tonnia) | 47 875 | 131 343 | 49 678 | 72 814 |
| Hinta (euroa tonnilta) | 804 | 806 | 827 | 1 022 |
| Markkinaosuus | 2,3 % | 5,9 % | 2,2 % | 3 % |
| Yhteensä tonneina | 65 054 | 150 070 | 52 520 | 72 814 |
| Yhteensä markkinaosuus | 3,1 % | 6,8 % | 2,4 % | 3 % |

(186)

Tarkastelujaksolla näistä maista peräisin olevan tuonnin kokonaismäärä lisääntyi 12 prosenttia (65 000 tonnista 73 000 tonniin). Niiden markkinaosuus kasvoi huomattavasti (4 prosenttiyksikköä) vuonna 2003, mutta nouseva suuntaus kääntyi päinvastaiseksi vuonna 2004, jolloin tuonnin markkinaosuus laski 2,4 prosenttiin. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla havaittiin lievää nousua (0,6 prosenttia), joka johtui Kiinasta peräisin olevasta tuonnista. Lopullisten polkumyyntitullien vaikutus näkyy vuodesta 2004. Australiasta peräisin oleva tuonti loppui täysin, mutta Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrä nousi jatkuvasti (130 prosenttia vuonna 2003), laski vuonna 2004 toimenpiteiden johdosta ja nousi jälleen 47 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Australian hinnat laskivat 7 prosenttia vuonna 2003 ja vielä 6 prosenttia vuonna 2004. Kiinan hinnat nousivat hitaasti vuonna 2003 ja 2004 ja 24 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla eli 827 eurosta/tonni 1 022 euroon/tonni. Voidaan todeta, että näistä kahdesta maasta tuotiin merkittäviä määriä jatkuvasti yhteisön tuotannonalan hintoja alhaisemmin hinnoin, mikä vaikutti yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.

Taulukko 15

2002

2003

2004

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Australia

Määrä (tonnia)

17 179

18 727

2 842

—

Hinta (euroa tonnilta)

851

789

741

—

Markkinaosuus

0,8 %

0,8 %

0,1 %

—

Kiinan kansantasavalta

Määrä (tonnia)

47 875

131 343

49 678

72 814

Hinta (euroa tonnilta)

804

806

827

1 022

Markkinaosuus

2,3 %

5,9 %

2,2 %

3 %

Yhteensä tonneina

65 054

150 070

52 520

72 814

Yhteensä markkinaosuus

3,1 %

6,8 %

2,4 %

3 %

4.2   Muut kolmannet maat, joita ei ole mainittu edellä

| (187) | Näihin lukuihin pitäisi periaatteessa sisältyä tiedot ilman polkumyyntiä tapahtuneesta Korean tasavallasta peräisin olevasta tuonnista. Nämä tiedot on kuitenkin tarkoituksellisesti poistettu luottamuksellisuussyistä. Kehityssuunta olisi kuitenkin käytännössä sama, vaikka tietoihin sisällytettäisiin ilman polkumyyntiä tapahtunut korealainen tuonti. |
| --- | --- |

(187)

Näihin lukuihin pitäisi periaatteessa sisältyä tiedot ilman polkumyyntiä tapahtuneesta Korean tasavallasta peräisin olevasta tuonnista. Nämä tiedot on kuitenkin tarkoituksellisesti poistettu luottamuksellisuussyistä. Kehityssuunta olisi kuitenkin käytännössä sama, vaikka tietoihin sisällytettäisiin ilman polkumyyntiä tapahtunut korealainen tuonti.

| (188) | Vuoden 2002 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä muista maista peräisin oleva PET:n tuonti kasvoi 136 prosenttia eli sen määrä oli 174 000 tonnia. Muiden maiden markkinaosuus EU:ssa kasvoi 3,6 prosentista 7,1 prosenttiin tarkastelujaksolla. Suuntaus näkyy seuraavassa olevasta taulukosta.
  Taulukko 16 | 2002 | 2003 | 2004 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kokonaismäärä (tonnia), josta | 73 549 | 119 973 | 182 687 | 173 597 |
| Pakistan | 28 558 | 83 208 | 55 125 | 73 426 |
| Yhdysvallat | 20 570 | 16 105 | 49 763 | 50 393 |
| Meksiko | 1 476 | 20 | 32 112 | 20 501 |
| Turkki | 7 208 | 17 001 | 24 032 | 15 374 |
| Muut | 15 737 | 3 639 | 21 655 | 13 903 |
| Markkinaosuus | 3,6 % | 5,4 % | 8,2 % | 7,1 % |

(188)

Vuoden 2002 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä muista maista peräisin oleva PET:n tuonti kasvoi 136 prosenttia eli sen määrä oli 174 000 tonnia. Muiden maiden markkinaosuus EU:ssa kasvoi 3,6 prosentista 7,1 prosenttiin tarkastelujaksolla. Suuntaus näkyy seuraavassa olevasta taulukosta.

Taulukko 16

2002

2003

2004

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Kokonaismäärä (tonnia), josta

73 549

119 973

182 687

173 597

Pakistan

28 558

83 208

55 125

73 426

Yhdysvallat

20 570

16 105

49 763

50 393

Meksiko

1 476

20

32 112

20 501

Turkki

7 208

17 001

24 032

15 374

Muut

15 737

3 639

21 655

13 903

Markkinaosuus

3,6 %

5,4 %

8,2 %

7,1 %

| (189) | Pakistanista peräisin olevan tuonti lisääntyi 157 prosenttia tarkastelujaksolla ja erityisesti pakistanilaisten tuojien vastaisen menettelyn päättämisen jälkeen vuonna 2004. Tuonti Yhdysvalloista lisääntyi merkittävästi (144 prosenttia) niin, että sen määrä oli 50 000 tonnia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tuonti Meksikosta kasvoi 1 500 tonnista (vuonna 2002) 20 000 tonniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla eli kasvua oli 1 390 prosenttia. Turkista peräisin oleva tuonti lisääntyi merkittävästi vuosien 2002 ja 2004 välillä (244 prosenttia) ja laski sitten 36 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Yhdysvalloista, Meksikosta ja Turkista peräisin olevan tuonnin hinnat kuitenkin nousivat ja olivat korkeammat kuin muun tuonnin ja yhteisön tuotannonalan hinnat. Lisäksi Yhdysvalloista on todennäköisesti tuotu PET-G:tä, erityislaatuista PET:tä, jonka viskositeettivaatimukset ovat korkeammat ja jota myydään keskimäärin 50 prosenttia kalliimmalla kuin tavallista PET:tä. Pakistanista peräisin olevan tuonnin hinnat olivat alhaisemmat kuin yhteisön tuotannonalan keskimääräiset hinnat vuosina 2002–2004. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Pakistanista peräisin olevan tuonnin hinnat nousivat yhteisön tuotannonalan hintojen tasolle. Sen vuoksi katsotaan, että tällä tuonnilla ei ollut vaikutusta yhteisön markkinoiden tilanteeseen. |
| --- | --- |

(189)

Pakistanista peräisin olevan tuonti lisääntyi 157 prosenttia tarkastelujaksolla ja erityisesti pakistanilaisten tuojien vastaisen menettelyn päättämisen jälkeen vuonna 2004. Tuonti Yhdysvalloista lisääntyi merkittävästi (144 prosenttia) niin, että sen määrä oli 50 000 tonnia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tuonti Meksikosta kasvoi 1 500 tonnista (vuonna 2002) 20 000 tonniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla eli kasvua oli 1 390 prosenttia. Turkista peräisin oleva tuonti lisääntyi merkittävästi vuosien 2002 ja 2004 välillä (244 prosenttia) ja laski sitten 36 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Yhdysvalloista, Meksikosta ja Turkista peräisin olevan tuonnin hinnat kuitenkin nousivat ja olivat korkeammat kuin muun tuonnin ja yhteisön tuotannonalan hinnat. Lisäksi Yhdysvalloista on todennäköisesti tuotu PET-G:tä, erityislaatuista PET:tä, jonka viskositeettivaatimukset ovat korkeammat ja jota myydään keskimäärin 50 prosenttia kalliimmalla kuin tavallista PET:tä. Pakistanista peräisin olevan tuonnin hinnat olivat alhaisemmat kuin yhteisön tuotannonalan keskimääräiset hinnat vuosina 2002–2004. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Pakistanista peräisin olevan tuonnin hinnat nousivat yhteisön tuotannonalan hintojen tasolle. Sen vuoksi katsotaan, että tällä tuonnilla ei ollut vaikutusta yhteisön markkinoiden tilanteeseen.

5.   Yhteisön tuotannonalan vientitoiminta

| (190) | Yhteisön tuotannonalan vientitoiminnalla oli laskeva suuntaus tarkastelujaksolla, eli viennin osuus yhteisön tuotannonalan kokonaismyynnistä laski 7,9 prosentista 4,9 prosenttiin. Ainoastaan vuonna 2003 yhteisön tuotannonalan vienti lisääntyi merkittävästi, todennäköisesti EU:n alhaisten myyntihintojen vuoksi. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla viennin osuus oli kuitenkin vain 5 prosenttia kokonaismyynnistä. On syytä huomata, että vientihinnat olivat jatkuvasti korkeammat kuin myyntihinnat EY:ssä.
  Taulukko 17 | 2002 | 2003 | 2004 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vientimyynti (tonnia) | 111 381 | 141 627 | 97 686 | 82 388 |
| Indeksi | 100 | 127 | 87 | 74 |
| % kokonaiskustannuksista | 7,9 % | 9,6 % | 6,3 % | 4,9 % |
| Hinta tonnilta | 959 | 942 | 1 026 | 1 096 |
| Indeksi | 100 | 98 | 107 | 114 |

(190)

Yhteisön tuotannonalan vientitoiminnalla oli laskeva suuntaus tarkastelujaksolla, eli viennin osuus yhteisön tuotannonalan kokonaismyynnistä laski 7,9 prosentista 4,9 prosenttiin. Ainoastaan vuonna 2003 yhteisön tuotannonalan vienti lisääntyi merkittävästi, todennäköisesti EU:n alhaisten myyntihintojen vuoksi. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla viennin osuus oli kuitenkin vain 5 prosenttia kokonaismyynnistä. On syytä huomata, että vientihinnat olivat jatkuvasti korkeammat kuin myyntihinnat EY:ssä.

Taulukko 17

2002

2003

2004

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Vientimyynti (tonnia)

111 381

141 627

97 686

82 388

Indeksi

100

127

87

74

% kokonaiskustannuksista

7,9 %

9,6 %

6,3 %

4,9 %

Hinta tonnilta

959

942

1 026

1 096

Indeksi

100

98

107

114

H.   VAHINGON JATKUMISEN JA/TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYTTÄ KOSKEVAT PÄÄTELMÄT

| (191) | Intialaisilla, indonesialaisilla, thaimaalaisilla, korealaisilla, taiwanilaisilla ja malesialaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on siis potentiaalia lisätä vientimääriään yhteisön markkinoille. |
| --- | --- |

(191)

Intialaisilla, indonesialaisilla, thaimaalaisilla, korealaisilla, taiwanilaisilla ja malesialaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on siis potentiaalia lisätä vientimääriään yhteisön markkinoille.

| (192) | Intiasta, Thaimaasta ja Malesiasta peräisin olevan PET:n CIF-vientihinnat olivat korkeammat kuin yhteisön tuotannonalan hinnat. Ero ei kuitenkaan ollut merkittävä, minkä vuoksi on pääteltävä, että ilman polkumyyntitulleja nämä maat voisivat harjoittaa voimakkaampaa hintapainetta yhteisön tuotannonalaan nähden. Korean tasavallasta, Taiwanista ja Indonesiasta yhteisöön suuntautuvan tuonnin hinnat olivat puolestaan yhteisön hintoja alemmat. Ero oli pieni Korean tasavallan ja Taiwanin osalta (3–4 prosenttia) ja merkittävä Indonesian osalta (27 prosenttia). Sen vuoksi vahingon jatkuminen tai toistuminen on todennäköistä. |
| --- | --- |

(192)

Intiasta, Thaimaasta ja Malesiasta peräisin olevan PET:n CIF-vientihinnat olivat korkeammat kuin yhteisön tuotannonalan hinnat. Ero ei kuitenkaan ollut merkittävä, minkä vuoksi on pääteltävä, että ilman polkumyyntitulleja nämä maat voisivat harjoittaa voimakkaampaa hintapainetta yhteisön tuotannonalaan nähden. Korean tasavallasta, Taiwanista ja Indonesiasta yhteisöön suuntautuvan tuonnin hinnat olivat puolestaan yhteisön hintoja alemmat. Ero oli pieni Korean tasavallan ja Taiwanin osalta (3–4 prosenttia) ja merkittävä Indonesian osalta (27 prosenttia). Sen vuoksi vahingon jatkuminen tai toistuminen on todennäköistä.

| (193) | Yhteisön tuotannonalan tilanteeseen on merkittävästi vaikuttanut myös tuonti Kiinasta. Kiinasta peräisin olevan tuonnin hinnat olivat alle yhteisön hintojen (1 022 euroa/tonni verrattuna 1 058 euroon/tonni yhteisössä). Määrällisesti Kiinasta peräisin oleva tuonti oli 73 000 tonnia, mikä edustaa 3 prosentin markkinaosuutta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(193)

Yhteisön tuotannonalan tilanteeseen on merkittävästi vaikuttanut myös tuonti Kiinasta. Kiinasta peräisin olevan tuonnin hinnat olivat alle yhteisön hintojen (1 022 euroa/tonni verrattuna 1 058 euroon/tonni yhteisössä). Määrällisesti Kiinasta peräisin oleva tuonti oli 73 000 tonnia, mikä edustaa 3 prosentin markkinaosuutta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (194) | Tarkasteltaessa asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin määrää voidaan todeta, että määrien huomattava lisääntyminen on todennäköistä, kun otetaan huomioon niiden koko tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti (ks. johdanto-osan 199 kappale). |
| --- | --- |

(194)

Tarkasteltaessa asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin määrää voidaan todeta, että määrien huomattava lisääntyminen on todennäköistä, kun otetaan huomioon niiden koko tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti (ks. johdanto-osan 199 kappale).

| (195) | Edellä sanotun perusteella päätellään, että tuontihinnat olisivat erittäin todennäköisesti alemmat yhteisön markkinoilla, jos polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä ei olisi, koska näiden maiden tuottajat yrittäisivät mahdollisesti saada takaisin menetettyä markkinaosuuttaan tai kasvattaa nykyistä markkinaosuuttaan. Kun tällaista hinnoittelupolitiikkaa sovelletaan tilanteessa, jossa näiden maiden vientiä harjoittavilla tuottajilla on kapasiteettia myydä merkittäviä määriä PET:tä yhteisön markkinoille, se mitä todennäköisimmin voimistaisi hintapaineita ja vaikuttaisi kielteisesti yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. |
| --- | --- |

(195)

Edellä sanotun perusteella päätellään, että tuontihinnat olisivat erittäin todennäköisesti alemmat yhteisön markkinoilla, jos polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä ei olisi, koska näiden maiden tuottajat yrittäisivät mahdollisesti saada takaisin menetettyä markkinaosuuttaan tai kasvattaa nykyistä markkinaosuuttaan. Kun tällaista hinnoittelupolitiikkaa sovelletaan tilanteessa, jossa näiden maiden vientiä harjoittavilla tuottajilla on kapasiteettia myydä merkittäviä määriä PET:tä yhteisön markkinoille, se mitä todennäköisimmin voimistaisi hintapaineita ja vaikuttaisi kielteisesti yhteisön tuotannonalan tilanteeseen.

| (196) | On muistettava, että kaikissa asianomaisissa kuudessa maassa on merkittävästi käyttämätöntä kapasiteettia (Malesian 37 000 tonnista Taiwanin 400 000 tonniin), yhteensä noin 1 miljoona tonnia, joka on noin 45 prosenttia yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteetista. Tarkastelujaksolla tuontihinnat liikkuivat hieman yhteisön hintojen ylä- tai alapuolella. Esimerkiksi Taiwanista – jossa on ehdottomasti suurin käyttämätön tuotantokapasiteetti – peräisin olevan tuonnin hinnat putosivat polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolokaudella alle yhteisön hintatason. Yhteisössä vallitseva hintataso tekee EU:sta houkuttelevan markkina-alueen. Voidaan siis päätellä, että jos toimenpiteiden annetaan raueta, asianomaisten maiden tuottajilla on voimakas kannustin suunnata myyntiään EU:n markkinoille alhaisin hinnoin. |
| --- | --- |

(196)

On muistettava, että kaikissa asianomaisissa kuudessa maassa on merkittävästi käyttämätöntä kapasiteettia (Malesian 37 000 tonnista Taiwanin 400 000 tonniin), yhteensä noin 1 miljoona tonnia, joka on noin 45 prosenttia yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteetista. Tarkastelujaksolla tuontihinnat liikkuivat hieman yhteisön hintojen ylä- tai alapuolella. Esimerkiksi Taiwanista – jossa on ehdottomasti suurin käyttämätön tuotantokapasiteetti – peräisin olevan tuonnin hinnat putosivat polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolokaudella alle yhteisön hintatason. Yhteisössä vallitseva hintataso tekee EU:sta houkuttelevan markkina-alueen. Voidaan siis päätellä, että jos toimenpiteiden annetaan raueta, asianomaisten maiden tuottajilla on voimakas kannustin suunnata myyntiään EU:n markkinoille alhaisin hinnoin.

| (197) | Hiljattain julkistetut tiedot osoittavat lisäksi, että bulgarialaiset ja romanialaiset toimijat ovat ostaneet epätavallisia määriä PET-granulaatteja tarkastelun kohteena olevista Aasian maista. Toimitusten oli määrä tapahtua marras- ja joulukuussa 2006. Nämä tiedot osoittavat, että vahingon toistuminen yhteisön tuotannonalalle on todennäköistä, koska yhteisön markkinoilla olisi merkittävästi enemmän tuontia asianomaista maista, jos polkumyynnin vastaiset toimenpiteet eivät olisi voimassa. |
| --- | --- |

(197)

Hiljattain julkistetut tiedot osoittavat lisäksi, että bulgarialaiset ja romanialaiset toimijat ovat ostaneet epätavallisia määriä PET-granulaatteja tarkastelun kohteena olevista Aasian maista. Toimitusten oli määrä tapahtua marras- ja joulukuussa 2006. Nämä tiedot osoittavat, että vahingon toistuminen yhteisön tuotannonalalle on todennäköistä, koska yhteisön markkinoilla olisi merkittävästi enemmän tuontia asianomaista maista, jos polkumyynnin vastaiset toimenpiteet eivät olisi voimassa.

| (198) | Vaikka yhteisön tuotannonalan tilanne onkin hieman parantunut verrattuna aikaan ennen nykyisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönottoa, se on edelleen vaikea ja riskialtis. On todennäköistä, että jos yhteisön tuotannonala joutuisi kilpailemaan asianomaisista maista tulevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisämäärien kanssa, sen taloudellinen tilanne heikkenisi ja toiminnan tappiollisuus todennäköisesti lisääntyisi edelleen. Näin ollen päätellään, että Intiaan, Indonesiaan, Thaimaahan, Korean tasavaltaan, Taiwaniin ja Malesiaan kohdistuvien toimenpiteiden kumoaminen johtaisi erittäin todennäköisesti yhteisön tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumiseen. |
| --- | --- |

(198)

Vaikka yhteisön tuotannonalan tilanne onkin hieman parantunut verrattuna aikaan ennen nykyisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönottoa, se on edelleen vaikea ja riskialtis. On todennäköistä, että jos yhteisön tuotannonala joutuisi kilpailemaan asianomaisista maista tulevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisämäärien kanssa, sen taloudellinen tilanne heikkenisi ja toiminnan tappiollisuus todennäköisesti lisääntyisi edelleen. Näin ollen päätellään, että Intiaan, Indonesiaan, Thaimaahan, Korean tasavaltaan, Taiwaniin ja Malesiaan kohdistuvien toimenpiteiden kumoaminen johtaisi erittäin todennäköisesti yhteisön tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumiseen.

I.   YHTEISÖN ETU

1.   Johdanto

| (199) | Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tarkasteltiin, olisiko nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon jatkaminen kokonaisuudessaan yhteisön edun vastaista. Yhteisön etua arvioitaessa otettiin huomioon kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat. Tässä tutkimuksessa tarkastellaan tilannetta, jossa polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ovat jo olleet käytössä, joten siinä voidaan arvioida, onko nykyisillä polkumyyntitoimenpiteillä ollut kohtuuttoman kielteisiä vaikutuksia asianomaisiin osapuoliin. |
| --- | --- |

(199)

Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tarkasteltiin, olisiko nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon jatkaminen kokonaisuudessaan yhteisön edun vastaista. Yhteisön etua arvioitaessa otettiin huomioon kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat. Tässä tutkimuksessa tarkastellaan tilannetta, jossa polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ovat jo olleet käytössä, joten siinä voidaan arvioida, onko nykyisillä polkumyyntitoimenpiteillä ollut kohtuuttoman kielteisiä vaikutuksia asianomaisiin osapuoliin.

| (200) | Tällä perusteella tarkasteltiin, oliko vahingollisen polkumyynnin jatkumista tai toistumista koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden johdosta olisi pääteltävä, että tässä erityistapauksessa toimenpiteiden voimassa pitäminen ei ole yhteisön edun mukaista. |
| --- | --- |

(200)

Tällä perusteella tarkasteltiin, oliko vahingollisen polkumyynnin jatkumista tai toistumista koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden johdosta olisi pääteltävä, että tässä erityistapauksessa toimenpiteiden voimassa pitäminen ei ole yhteisön edun mukaista.

2.   Yhteisön tuotannonalan etu

| (201) | Kuten edellä on esitetty, vahinkoa aiheuttavan polkumyynnin jatkuminen on erittäin todennäköistä, jos toimenpiteet kumotaan. Kaikki yhteisön tuottajat kahta lukuun ottamatta osallistuivat täysimittaisesti yhteistyöhön ja ilmoittivat tukevansa voimassa olevia toimenpiteitä. Yksi yhteisön tuottaja, joka on etuyhteydessä yhteen korealaiseen viejään, ilmoitti myös tukevansa toimenpiteitä. On kuitenkin otettava huomioon, että sen emoyhtiön vientiin sovelletaan tullittomuutta. |
| --- | --- |

(201)

Kuten edellä on esitetty, vahinkoa aiheuttavan polkumyynnin jatkuminen on erittäin todennäköistä, jos toimenpiteet kumotaan. Kaikki yhteisön tuottajat kahta lukuun ottamatta osallistuivat täysimittaisesti yhteistyöhön ja ilmoittivat tukevansa voimassa olevia toimenpiteitä. Yksi yhteisön tuottaja, joka on etuyhteydessä yhteen korealaiseen viejään, ilmoitti myös tukevansa toimenpiteitä. On kuitenkin otettava huomioon, että sen emoyhtiön vientiin sovelletaan tullittomuutta.

| (202) | Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden jatkaminen asianomaisista maista peräisin olevaan tuoniin parantaisi yhteisön tuotannonalan mahdollisuutta saavuttaa kohtuullinen kannattavuus. Mikä tärkeämpää, toimenpiteiden jatkamisella vältetään se, että yhteisön tuotannonala joutuu poistumaan markkinoilta. On selvä todennäköisyys laajamittaiseen vahingolliseen polkumyyntiin, jota yhteisön tuotannonala ei kestäisi. Yhteisön tuotannonalalle olisi siis eduksi nykyisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitäminen etenkin, koska nyt on voimassa toimenpiteitä myös Australiasta ja Kiinasta peräisin olevaa tuontia kohtaan. |
| --- | --- |

(202)

Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden jatkaminen asianomaisista maista peräisin olevaan tuoniin parantaisi yhteisön tuotannonalan mahdollisuutta saavuttaa kohtuullinen kannattavuus. Mikä tärkeämpää, toimenpiteiden jatkamisella vältetään se, että yhteisön tuotannonala joutuu poistumaan markkinoilta. On selvä todennäköisyys laajamittaiseen vahingolliseen polkumyyntiin, jota yhteisön tuotannonala ei kestäisi. Yhteisön tuotannonalalle olisi siis eduksi nykyisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitäminen etenkin, koska nyt on voimassa toimenpiteitä myös Australiasta ja Kiinasta peräisin olevaa tuontia kohtaan.

3.   Tuojien etu

| (203) | Komissio lähetti kyselylomakkeet tarkasteltavana olevan tuotteen 18 tuojalle/kauppiaalle. Tuojat/kauppiaat, jotka ostavat pääasiassa asianomaisilta mailta ja joiden osuus on noin 5 prosenttia EU:n kulutuksesta, osallistuivat erittäin heikosti yhteistyöhön. Ainoastaan yksi tuoja/kauppias toimitti tietoja, ja se oli ostanut suurimman osan yhteisön tuotannonalalta. Vain vähäisiä määriä oli hankittu asianomaisista maista tai muilta vientiä harjoittavilta mailta. Kyseinen tuoja/kauppias kannatti tullittomuutta, vaikka sen taloudellinen tulos on tällä hetkellä hyvä. Kun otetaan huomioon, että voimassa olevat toimenpiteet eivät merkittävästi vaikuttaneet tuojiin, voidaan päätellä, että jos voimassa olevat polkumyyntitoimenpiteet pidetään edelleen voimassa Intiasta, Indonesiasta, Thaimaasta, Malesiasta, Korean tasavallasta ja Taiwanista tulevaa tuontia vastaan, tällä ei ole merkittävää negatiivista vaikutusta tuojien tilanteeseen yhteisössä. |
| --- | --- |

(203)

Komissio lähetti kyselylomakkeet tarkasteltavana olevan tuotteen 18 tuojalle/kauppiaalle. Tuojat/kauppiaat, jotka ostavat pääasiassa asianomaisilta mailta ja joiden osuus on noin 5 prosenttia EU:n kulutuksesta, osallistuivat erittäin heikosti yhteistyöhön. Ainoastaan yksi tuoja/kauppias toimitti tietoja, ja se oli ostanut suurimman osan yhteisön tuotannonalalta. Vain vähäisiä määriä oli hankittu asianomaisista maista tai muilta vientiä harjoittavilta mailta. Kyseinen tuoja/kauppias kannatti tullittomuutta, vaikka sen taloudellinen tulos on tällä hetkellä hyvä. Kun otetaan huomioon, että voimassa olevat toimenpiteet eivät merkittävästi vaikuttaneet tuojiin, voidaan päätellä, että jos voimassa olevat polkumyyntitoimenpiteet pidetään edelleen voimassa Intiasta, Indonesiasta, Thaimaasta, Malesiasta, Korean tasavallasta ja Taiwanista tulevaa tuontia vastaan, tällä ei ole merkittävää negatiivista vaikutusta tuojien tilanteeseen yhteisössä.

4.   Jatkojalostajien/käyttäjien etu

| (204) | Komissio lähetti kyselylomakkeet 47:lle tiedossa olleelle jatkojalostajalle/käyttäjälle. Ainoastaan 10 jatkojalostajaa/käyttäjää, joiden edustavuus oli yleisesti alhainen, vastasi lomakkeeseen. |
| --- | --- |

(204)

Komissio lähetti kyselylomakkeet 47:lle tiedossa olleelle jatkojalostajalle/käyttäjälle. Ainoastaan 10 jatkojalostajaa/käyttäjää, joiden edustavuus oli yleisesti alhainen, vastasi lomakkeeseen.

| (205) | Vastauksissa annettujen hankintoja koskevien tietojen mukaan yhteistyössä toimivien jatkojalostajien/käyttäjien osuus yhteisön PET:n kokonaiskulutuksesta oli noin 20 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Ne hankkivat tutkimusajanjaksolla 95 prosenttia PET:stä yhteisön tuottajilta ja loput tuonnista, joka oli peräisin muista kuin tämän tarkastelun kohteena olevista maista. Tullien käyttöönottoa vastaan esitettiin useita väitteitä. |
| --- | --- |

(205)

Vastauksissa annettujen hankintoja koskevien tietojen mukaan yhteistyössä toimivien jatkojalostajien/käyttäjien osuus yhteisön PET:n kokonaiskulutuksesta oli noin 20 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Ne hankkivat tutkimusajanjaksolla 95 prosenttia PET:stä yhteisön tuottajilta ja loput tuonnista, joka oli peräisin muista kuin tämän tarkastelun kohteena olevista maista. Tullien käyttöönottoa vastaan esitettiin useita väitteitä.

| (206) | Viisi jatkojalostajaa (jotka muuttavat PET-granulaatteja esimuoteiksi ja pulloiksi ja joiden osuus on 10 prosenttia kulutuksesta) vastasi lomakkeeseen. PET-granulaattien osuus lopputuotteen (enimmäkseen esimuottien) kustannuksista on 55 prosenttia. Todettiin, että ne tuovat vähäpätöisiä määriä asianomaisista maista ja muista kolmansista maista. Ne kuitenkin vastustivat tullien käyttöönottoa ja väittivät, että toimenpiteiden jatkaminen saattaisi kohottaa keinotekoisesti hintoja Euroopassa. |
| --- | --- |

(206)

Viisi jatkojalostajaa (jotka muuttavat PET-granulaatteja esimuoteiksi ja pulloiksi ja joiden osuus on 10 prosenttia kulutuksesta) vastasi lomakkeeseen. PET-granulaattien osuus lopputuotteen (enimmäkseen esimuottien) kustannuksista on 55 prosenttia. Todettiin, että ne tuovat vähäpätöisiä määriä asianomaisista maista ja muista kolmansista maista. Ne kuitenkin vastustivat tullien käyttöönottoa ja väittivät, että toimenpiteiden jatkaminen saattaisi kohottaa keinotekoisesti hintoja Euroopassa.

| (207) | Viisi käyttäjää, joiden osuus on noin 10 prosenttia kulutuksesta, toimitti varsin epätäydellisiä tietoja. Suurten käyttäjien vähäinen yhteistyöhön osallistuminen johtuu todennäköisesti siitä, että edellinen tutkimus, jossa tarkasteltiin PET:n tuontia Kiinasta, Australiasta ja Pakistanista, tehtiin vain kaksi vuotta sitten. PET:n osuus kokonaiskustannuksista on noin 6–7 prosenttia eli siis melko vähäinen. Vaikka käyttäjät, samoin kuin jatkojalostajat, eivät ilmoittaneet lainkaan tuontia asianomaisista maista, ne myös vastustavat tullien käyttöönottoa sillä perusteella, että toimenpiteet saattaisivat kohottaa keinotekoisesti hintoja Euroopassa. |
| --- | --- |

(207)

Viisi käyttäjää, joiden osuus on noin 10 prosenttia kulutuksesta, toimitti varsin epätäydellisiä tietoja. Suurten käyttäjien vähäinen yhteistyöhön osallistuminen johtuu todennäköisesti siitä, että edellinen tutkimus, jossa tarkasteltiin PET:n tuontia Kiinasta, Australiasta ja Pakistanista, tehtiin vain kaksi vuotta sitten. PET:n osuus kokonaiskustannuksista on noin 6–7 prosenttia eli siis melko vähäinen. Vaikka käyttäjät, samoin kuin jatkojalostajat, eivät ilmoittaneet lainkaan tuontia asianomaisista maista, ne myös vastustavat tullien käyttöönottoa sillä perusteella, että toimenpiteet saattaisivat kohottaa keinotekoisesti hintoja Euroopassa.

| (208) | Kun otetaan huomioon jatkojalostusteollisuuden melko hyvä taloudellinen tilanne, toisin kuin yhteisön tuotannonalan, yksikään jatkojalostaja/käyttäjä ei väittänyt, että nykyisten tullien säilyttäminen johtaisi työpaikkojen menetyksiin tai tuotantolaitosten siirtämiseen ulkomaille. |
| --- | --- |

(208)

Kun otetaan huomioon jatkojalostusteollisuuden melko hyvä taloudellinen tilanne, toisin kuin yhteisön tuotannonalan, yksikään jatkojalostaja/käyttäjä ei väittänyt, että nykyisten tullien säilyttäminen johtaisi työpaikkojen menetyksiin tai tuotantolaitosten siirtämiseen ulkomaille.

| (209) | Tuotoksen osalta tarkasteltuna yhteisön tuotannonala mukautti kokoaan kasvaneen kulutuksen mukaisesti, ja sen vuoksi on erittäin todennäköistä, että yhteisön tuotannonalan käyttämätön kapasiteetti voisi täysin kattaa tuodun määrän. |
| --- | --- |

(209)

Tuotoksen osalta tarkasteltuna yhteisön tuotannonala mukautti kokoaan kasvaneen kulutuksen mukaisesti, ja sen vuoksi on erittäin todennäköistä, että yhteisön tuotannonalan käyttämätön kapasiteetti voisi täysin kattaa tuodun määrän.

| (210) | Kun otetaan huomioon, että edelleen on hankintalähteitä, joihin ei sovelleta polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä (esim. Meksiko, Turkki, Yhdysvallat, Brasilia, Pakistan, Iran ja Saudi-Arabia), yhteisön käyttäjät voisivat lisäksi hyödyntää tarkasteltavana olevan tuotteen eri toimittajia. |
| --- | --- |

(210)

Kun otetaan huomioon, että edelleen on hankintalähteitä, joihin ei sovelleta polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä (esim. Meksiko, Turkki, Yhdysvallat, Brasilia, Pakistan, Iran ja Saudi-Arabia), yhteisön käyttäjät voisivat lisäksi hyödyntää tarkasteltavana olevan tuotteen eri toimittajia.

| (211) | Käyttäjäteollisuuden tuloksen osalta tutkimus osoitti, että yhteistyössä toimineiden käyttäjien liikevaihto parani, työllisyys säilyi vakaana ja yleinen kannattavuus parani tarkastelujaksolla. Sen vuoksi todettiin, että polkumyynnin vastaiset toimenpiteet eivät vaikuttaneet niihin negatiivisesti. |
| --- | --- |

(211)

Käyttäjäteollisuuden tuloksen osalta tutkimus osoitti, että yhteistyössä toimineiden käyttäjien liikevaihto parani, työllisyys säilyi vakaana ja yleinen kannattavuus parani tarkastelujaksolla. Sen vuoksi todettiin, että polkumyynnin vastaiset toimenpiteet eivät vaikuttaneet niihin negatiivisesti.

| (212) | Edellä esitetyn perusteella päätellään, että jos nykyiset polkumyyntitoimenpiteet pidetään voimassa Intiasta, Indonesiasta, Thaimaasta, Malesiasta, Korean tasavallasta ja Taiwanista peräisin olevaa tuontia vastaan, tällä ei ole merkittävää negatiivista vaikutusta käyttäjien tilanteeseen yhteisössä. |
| --- | --- |

(212)

Edellä esitetyn perusteella päätellään, että jos nykyiset polkumyyntitoimenpiteet pidetään voimassa Intiasta, Indonesiasta, Thaimaasta, Malesiasta, Korean tasavallasta ja Taiwanista peräisin olevaa tuontia vastaan, tällä ei ole merkittävää negatiivista vaikutusta käyttäjien tilanteeseen yhteisössä.

5.   Tavarantoimittajien etu

| (213) | Raaka-aineiden (monoeteeniglykolin MEG:n, puhdistetun tereftaalihapon PTA:n, dimetyylitereftalaatin DMT:n ja isoftaalihapon IPA:n), jotka kaikki ovat teollisuusbensiinistä johdettuja petrokemian tuotteita, tuottajat antoivat selvästi tukensa toimenpiteille. Niille olisi etua siitä, että yhteisön tuotannonala pystyisi erittäin todennäköisesti toipumaan polkumyynnin vaikutuksista ja näin parantamaan niiden tulosta. |
| --- | --- |

(213)

Raaka-aineiden (monoeteeniglykolin MEG:n, puhdistetun tereftaalihapon PTA:n, dimetyylitereftalaatin DMT:n ja isoftaalihapon IPA:n), jotka kaikki ovat teollisuusbensiinistä johdettuja petrokemian tuotteita, tuottajat antoivat selvästi tukensa toimenpiteille. Niille olisi etua siitä, että yhteisön tuotannonala pystyisi erittäin todennäköisesti toipumaan polkumyynnin vaikutuksista ja näin parantamaan niiden tulosta.

6.   Yhteisön etua koskevat päätelmät

| (214) | Edellä mainitut tekijät huomioon ottaen päätellään, ettei ole olemassa pakottavia syitä, jotka estäisivät voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitämisen. |
| --- | --- |

(214)

Edellä mainitut tekijät huomioon ottaen päätellään, ettei ole olemassa pakottavia syitä, jotka estäisivät voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitämisen.

J.   POLKUMYYNNIN VASTAISTEN JA TASOITUSTOIMENPITEIDEN SUHDE

| (215) | Yhden vientiä harjoittavan maan, Intian, osalta on suoritettu tasoitustoimenpiteiden päättymistä koskeva rinnakkainen tutkimus (ks. johdanto-osan 10 kappale). Tutkimuksessa vahvistettiin, että on tarpeen pitää edelleen toimenpiteet voimassa muuttamatta niiden tasoja. Tässä tutkimuksessa todettiin lisäksi, että Intiasta peräisin olevaan vientiin kohdistuvat polkumyyntitoimenpiteet olisi pidettävä voimassa muuttamatta niiden tasoja. Tältä osin viitataan asetuksen (EY) N:o 2604/2000 johdanto-osan 125 kappaleeseen. Koska tässä asetuksessa Intiasta peräisin olevan PET:n vientiin kohdistuvat ehdotetut toimenpiteet säilyvät ennallaan, perusasetuksen 14 artiklan 1 kohtaa ja asetuksen (EY) N:o 2026/97 24 artiklan 1 kohtaa noudatetaan. |
| --- | --- |

(215)

Yhden vientiä harjoittavan maan, Intian, osalta on suoritettu tasoitustoimenpiteiden päättymistä koskeva rinnakkainen tutkimus (ks. johdanto-osan 10 kappale). Tutkimuksessa vahvistettiin, että on tarpeen pitää edelleen toimenpiteet voimassa muuttamatta niiden tasoja. Tässä tutkimuksessa todettiin lisäksi, että Intiasta peräisin olevaan vientiin kohdistuvat polkumyyntitoimenpiteet olisi pidettävä voimassa muuttamatta niiden tasoja. Tältä osin viitataan asetuksen (EY) N:o 2604/2000 johdanto-osan 125 kappaleeseen. Koska tässä asetuksessa Intiasta peräisin olevan PET:n vientiin kohdistuvat ehdotetut toimenpiteet säilyvät ennallaan, perusasetuksen 14 artiklan 1 kohtaa ja asetuksen (EY) N:o 2026/97 24 artiklan 1 kohtaa noudatetaan.

K.   LOPPUSÄÄNNÖKSET

| (216) | Kaikille osapuolille ilmoitettiin olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella suositeltiin, että voimassa olevia toimenpiteitä jatkettaisiin ja niiden tasoja muutettaisiin tarvittaessa. Osapuolille annettiin myös määräaika huomautusten ja vaatimusten esittämiselle ilmoittamisen jälkeen. Yksi intialainen viejä väitti, että vaikka toimenpiteitä ei sovellettaisi, ei ole todennäköistä, että Intia suuntaisi myyntiään yhteisöön. Viejä väitti, että kehittyvien talouksien markkinat ovat houkuttelevammat kuin yhteisön markkinat, että Intian kysyntä kasvaa nopeasti ja että sen vuoksi ei ole käyttämätöntä kapasiteettia. On kuitenkin otettava huomioon, että Intian markkinoiden kysynnän kasvamisesta huolimatta yritystason tutkimuksessa paljastui käyttämätöntä kapasiteettia, joka ylittää kysynnän kasvun Intian markkinoilla, mikä vahvistettiin myös markkinaseurantaraportissa (ks. johdanto-osan 74 kappale). Sen vuoksi päätellään, että mikään toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä esitetyistä huomautuksista ei ollut sellainen, että tässä asetuksessa esitettyjä päätelmiä olisi muutettava. |
| --- | --- |

(216)

Kaikille osapuolille ilmoitettiin olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella suositeltiin, että voimassa olevia toimenpiteitä jatkettaisiin ja niiden tasoja muutettaisiin tarvittaessa. Osapuolille annettiin myös määräaika huomautusten ja vaatimusten esittämiselle ilmoittamisen jälkeen. Yksi intialainen viejä väitti, että vaikka toimenpiteitä ei sovellettaisi, ei ole todennäköistä, että Intia suuntaisi myyntiään yhteisöön. Viejä väitti, että kehittyvien talouksien markkinat ovat houkuttelevammat kuin yhteisön markkinat, että Intian kysyntä kasvaa nopeasti ja että sen vuoksi ei ole käyttämätöntä kapasiteettia. On kuitenkin otettava huomioon, että Intian markkinoiden kysynnän kasvamisesta huolimatta yritystason tutkimuksessa paljastui käyttämätöntä kapasiteettia, joka ylittää kysynnän kasvun Intian markkinoilla, mikä vahvistettiin myös markkinaseurantaraportissa (ks. johdanto-osan 74 kappale). Sen vuoksi päätellään, että mikään toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä esitetyistä huomautuksista ei ollut sellainen, että tässä asetuksessa esitettyjä päätelmiä olisi muutettava.

| (217) | Edellä sanotun perusteella siis pidetään voimassa polkumyyntitullit ja niiden tasoa muutetaan tarvittaessa, |
| --- | --- |

(217)

Edellä sanotun perusteella siis pidetään voimassa polkumyyntitullit ja niiden tasoa muutetaan tarvittaessa,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa Intiasta, Indonesiasta, Malesiasta, Korean tasavallasta, Taiwanista ja Thaimaasta peräisin olevaa polyeteenitereftalaattia, jonka viskositeettiluku on ISO-standardin 1628-5 mukaan vähintään 78 ml/g ja joka kuuluu CN-koodiin 3907 60 20.

2.   Jollei 2 artiklasta muuta johdu, vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovelletaan taulukossa lueteltujen yritysten valmistamien tuotteiden osalta polkumyyntitullia seuraavasti:

| Maa | Yritys | Polkumyyntitulli
  (euroa/tonni) | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- | --- |
| Intia | Pearl Engineering Polymers Ltd | 130,8 | A182 |
| Intia | Reliance Industries Ltd | 181,7 | A181 |
| Intia | Senpet Ltd | 200,9 | A183 |
| Intia | Futura Polyesters Ltd | 161,2 | A184 |
| Intia | South Asian Petrochem Ltd | 88,9 | A585 |
| Intia | Kaikki muut yritykset | 181,7 | A999 |
| Indonesia | P.T. Mitsubishi Chemical Indonesia | 187,7 | A191 |
| Indonesia | P.T. Indorama Synthetics Tbk | 92,1 | A192 |
| Indonesia | P.T. Polypet Karyapersada | 178,9 | A193 |
| Indonesia | Kaikki muut yritykset | 187,7 | A999 |
| Malesia | Hualon Corp. (M) Sdn. Bhd. | 36,0 | A186 |
| Malesia | MpI Polyester Industries Sdn. Bhd. | 160,1 | A185 |
| Malesia | Kaikki muut yritykset | 160,1 | A999 |
| Korean tasavalta | SK Chemicals Group: | | |
| SK Chemicals Co., Ltd | 0 | A196 |
| Huvis Corp. | 0 | A196 |
| Korean tasavalta | KP Chemicals Group: | | |
| Honam Petrochemicals Corp. | 0 | A195 |
| KP Chemicals Corp. | 0 | A195 |
| Korean tasavalta | Kaikki muut yritykset | 148,3 | A999 |
| Taiwan | Far Eastern Textile Ltd | 36,3 | A808 |
| Taiwan | Shinkong Synthetic Fibers Corp. | 67,0 | A809 |
| Taiwan | Kaikki muut yritykset | 143,4 | A999 |
| Thaimaa | Thai Shingkong Industry Corp. Ltd | 83,2 | A190 |
| Thaimaa | Indo Pet (Thailand) Ltd | 83,2 | A468 |
| Thaimaa | Kaikki muut yritykset | 83,2 | A999 |

Maa

Yritys

Polkumyyntitulli

(euroa/tonni)

Taric-lisäkoodi

Intia

Pearl Engineering Polymers Ltd

130,8

A182

Intia

Reliance Industries Ltd

181,7

A181

Intia

Senpet Ltd

200,9

A183

Intia

Futura Polyesters Ltd

161,2

A184

Intia

South Asian Petrochem Ltd

88,9

A585

Intia

Kaikki muut yritykset

181,7

A999

Indonesia

P.T. Mitsubishi Chemical Indonesia

187,7

A191

Indonesia

P.T. Indorama Synthetics Tbk

92,1

A192

Indonesia

P.T. Polypet Karyapersada

178,9

A193

Indonesia

Kaikki muut yritykset

187,7

A999

Malesia

Hualon Corp. (M) Sdn. Bhd.

36,0

A186

Malesia

MpI Polyester Industries Sdn. Bhd.

160,1

A185

Malesia

Kaikki muut yritykset

160,1

A999

Korean tasavalta

SK Chemicals Group:

SK Chemicals Co., Ltd

0

A196

Huvis Corp.

0

A196

Korean tasavalta

KP Chemicals Group:

Honam Petrochemicals Corp.

0

A195

KP Chemicals Corp.

0

A195

Korean tasavalta

Kaikki muut yritykset

148,3

A999

Taiwan

Far Eastern Textile Ltd

36,3

A808

Taiwan

Shinkong Synthetic Fibers Corp.

67,0

A809

Taiwan

Kaikki muut yritykset

143,4

A999

Thaimaa

Thai Shingkong Industry Corp. Ltd

83,2

A190

Thaimaa

Indo Pet (Thailand) Ltd

83,2

A468

Thaimaa

Kaikki muut yritykset

83,2

A999

3.   Jos tavarat ovat vahingoittuneet ennen niiden luovutusta vapaaseen liikkeeseen, mistä syystä niistä tosiasiallisesti maksettua tai maksettavaa hintaa on suhteutettu tullausarvon määrittämiseksi tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä 2 päivänä heinäkuuta 1993 annetun komission asetuksen (ETY) 2454/93 (10) 145 artiklan mukaisesti, polkumyyntitullia, joka lasketaan edellä vahvistettujen kiinteiden määrien perusteella, alennetaan prosenttimäärällä, joka vastaa tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan hinnan suhteutusta.

4.   Sen estämättä, mitä 1 ja 2 kohdassa säädetään, lopullista polkumyyntitullia ei sovelleta 2 artiklan mukaisesti vapaaseen liikkeeseen luovutettuihin tuontituotteisiin.

5.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

1.   Tuonnissa ei kanneta 1 artiklassa määrättyjä polkumyyntitulleja, jos tuotavat tuotteet on tuottanut ja suoraan vienyt (toisin sanoen laskuttanut ja lähettänyt) yhteisössä tuojana toimivalle yritykselle jokin 3 kohdassa mainituista yrityksistä, jos niitä tulliselvitettäviksi ilmoitettaessa on käytetty asianmukaista Taric-lisäkoodia ja jos 2 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät.

2.   Vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevaa pyyntöä tehtäessä tullista vapauttamisen edellytyksenä on, että asianomaisen jäsenvaltion tulliviranomaisille esitetään jonkin 3 kohdassa mainitun vientiyrityksen antama pätevä sitoumuslasku, joka sisältää liitteessä luetellut keskeiset tiedot. Tullista vapauttamisen edellytyksenä on lisäksi se, että tullille tulliselvitystä varten esitettävät tavarat vastaavat tarkoin sitoumuslaskussa esitettyä kuvausta.

3.   Sitoumuslaskulla tapahtuvaa tuontia tulliselvitettäväksi ilmoitettaessa on käytettävä seuraavia Taric-lisäkoodeja:

| Maa | Yritys | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| Intia | Pearl Engineering Polymers Ltd | A182 |
| Intia | Reliance Industries Ltd | A181 |
| Intia | Futura Polyesters Ltd | A184 |
| Intia | South Asian Petrochem Ltd | A585 |
| Indonesia | P.T. Polypet Karyapersada | A193 |

Maa

Yritys

Taric-lisäkoodi

Intia

Pearl Engineering Polymers Ltd

A182

Intia

Reliance Industries Ltd

A181

Intia

Futura Polyesters Ltd

A184

Intia

South Asian Petrochem Ltd

A585

Indonesia

P.T. Polypet Karyapersada

A193

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 22 päivänä helmikuuta 2007.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

F. MÜNTEFERING

---

(1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2117/2005 (EUVL L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EYVL L 301, 30.11.2000, s. 21. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1646/2005 (EUVL L 266, 11.10.2005, s. 10).

2

(3)  EUVL L 271, 19.8.2004, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 2167/2005 (EUVL L 345, 28.12.2005, s. 11).

3

(4)  EUVL C 52, 2.3.2005, s. 2.

4

(5)  EUVL C 304, 1.12.2005, s. 9.

5

(6)  EUVL C 129, 2.6.2006, s. 23.

6

(7)  EYVL L 288, 21.10.1997, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 461/2004 (EUVL L 77, 13.3.2004, s. 12).

7

(8)  Asetuksen (EY) N:o 2604/2000 johdanto-osan 125 kappale ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 496/2002 (EYVL L 78, 21.3.2002, s. 4) johdanto-osan 19 kappale.

8

(9)  EUVL L 19, 21.1.2005, s. 6, johdanto-osan 58 kappale.

9

(10)  EYVL L 253, 11.10.1993, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1875/2006 (EUVL L 360, 19.12.2006, s. 64).

10

---

LIITE

Tämän päätöksen 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa sitoumuslaskussa ilmoitettavat tiedot:

| 1) | Sitoumuslaskun numero. |
| --- | --- |

1)

Sitoumuslaskun numero.

| 2) | Taric-lisäkoodi, johon luokiteltuina laskussa tarkoitetut tavarat voidaan tullata yhteisön rajalla (tässä asetuksessa määritellyn mukaisesti). |
| --- | --- |

2)

Taric-lisäkoodi, johon luokiteltuina laskussa tarkoitetut tavarat voidaan tullata yhteisön rajalla (tässä asetuksessa määritellyn mukaisesti).

| 3) | Tavaroiden tarkka kuvaus, jossa mainitaan






  — | tuotteen ilmoituskoodi sellaisena kuin se ilmoitetaan asianomaisen vientiä harjoittavan tuottajan esittämässä sitoumuksessa, |
| --- | --- | --- |

3)

Tavaroiden tarkka kuvaus, jossa mainitaan

—

tuotteen ilmoituskoodi sellaisena kuin se ilmoitetaan asianomaisen vientiä harjoittavan tuottajan esittämässä sitoumuksessa,

| — | CN-koodi, |
| --- | --- |

—

CN-koodi,

| — | määrä (ilmoitetaan yksikköinä). |
| --- | --- |

—

määrä (ilmoitetaan yksikköinä).

| 4) | Myyntiehdot, joista ilmenee






  — | yksikköhinta, |
| --- | --- | --- |

4)

Myyntiehdot, joista ilmenee

—

yksikköhinta,

| — | sovellettavat maksuehdot, |
| --- | --- |

—

sovellettavat maksuehdot,

| — | sovellettavat toimitusehdot, |
| --- | --- |

—

sovellettavat toimitusehdot,

| — | kaikki alennukset ja hyvitykset. |
| --- | --- |

—

kaikki alennukset ja hyvitykset.

| 5) | Tuojana toimiva yritys (yrityksen nimi), jolle viejäyritys on suoraan laatinut kauppalaskun. |
| --- | --- |

5)

Tuojana toimiva yritys (yrityksen nimi), jolle viejäyritys on suoraan laatinut kauppalaskun.

| 6) | Yrityksen työntekijän, joka laatinut sitoumuslaskun, nimi ja seuraava allekirjoitettu vakuutus:
  ”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitettujen tavaroiden myynti Euroopan yhteisöön suuntautuvaa suoraa vientiä varten tapahtuu ... [yrityksen nimi] esittämän ja Euroopan komission päätöksellä 2000/745/EY hyväksymän sitoumuksen soveltamisalan ja ehtojen mukaisesti. Tässä laskussa ilmoitettujen tietojen vakuutetaan olevan täydelliset ja paikkansapitävät.” |
| --- | --- |

6)

Yrityksen työntekijän, joka laatinut sitoumuslaskun, nimi ja seuraava allekirjoitettu vakuutus:

”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitettujen tavaroiden myynti Euroopan yhteisöön suuntautuvaa suoraa vientiä varten tapahtuu ... [yrityksen nimi] esittämän ja Euroopan komission päätöksellä 2000/745/EY hyväksymän sitoumuksen soveltamisalan ja ehtojen mukaisesti. Tässä laskussa ilmoitettujen tietojen vakuutetaan olevan täydelliset ja paikkansapitävät.”

---

| 27.2.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 59/34 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 59/34

---

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 193/2007,

annettu 22 päivänä helmikuuta 2007,

lopullisen tasoitustullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevan polyeteenitereftalaatin tuonnissa asetuksen (EY) N:o 2026/97 18 artiklan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 6 päivänä lokakuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2026/97 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 18 artiklan,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (2) ja erityisesti sen 14 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

1.   VOIMASSA OLEVAT TOIMENPITEET

| (1) | Neuvosto otti 30 päivänä marraskuuta 2000 tehdyllä asetuksella (EY) N:o 2603/2000 (3) käyttöön lopullisen tasoitustullin Intiasta, Malesiasta ja Thaimaasta, jäljempänä ’asianomaiset maat’, peräisin olevan tietynlaisen polyeteenitereftalaatin (PET:n) tuonnissa, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’. Käyttöön otetut toimenpiteet perustuivat tasoitustoimenpiteitä koskevaan tutkimukseen, joka oli käynnistetty perusasetuksen 10 artiklan mukaisesti. Samaan aikaan neuvosto otti käyttöön asetuksella (EY) N:o 2604/2000 (4) lopullisen polkumyyntitullin samoista maista peräisin olevan saman tuotteen tuonnissa. Käyttöön otetut toimenpiteet perustuivat polkumyynnin vastaiseen tutkimukseen, joka käynnistettiin asetuksen (EY) N:o 384/96 5 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto otti 30 päivänä marraskuuta 2000 tehdyllä asetuksella (EY) N:o 2603/2000 (3) käyttöön lopullisen tasoitustullin Intiasta, Malesiasta ja Thaimaasta, jäljempänä ’asianomaiset maat’, peräisin olevan tietynlaisen polyeteenitereftalaatin (PET:n) tuonnissa, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’. Käyttöön otetut toimenpiteet perustuivat tasoitustoimenpiteitä koskevaan tutkimukseen, joka oli käynnistetty perusasetuksen 10 artiklan mukaisesti. Samaan aikaan neuvosto otti käyttöön asetuksella (EY) N:o 2604/2000 (4) lopullisen polkumyyntitullin samoista maista peräisin olevan saman tuotteen tuonnissa. Käyttöön otetut toimenpiteet perustuivat polkumyynnin vastaiseen tutkimukseen, joka käynnistettiin asetuksen (EY) N:o 384/96 5 artiklan mukaisesti.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 2604/2000 muutokset tehtiin asetuksen (EY) N:o 384/96 11 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti käynnistettyjen tarkastelua koskevien tutkimusten tulosten perusteella tai sen 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti hyväksyttyjen hintasitoumusten perusteella. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 2604/2000 muutokset tehtiin asetuksen (EY) N:o 384/96 11 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti käynnistettyjen tarkastelua koskevien tutkimusten tulosten perusteella tai sen 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti hyväksyttyjen hintasitoumusten perusteella.

| (3) | Asetuksella (EY) N:o 1467/2004 (5) neuvosto otti lisäksi käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Australiasta ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan tietynlaisen polyeteenitereftalaatin tuonnissa sekä päätti Pakistanista peräisin olevan polyeteenitereftalaatin tuontia koskevan polkumyyntimenettelyn. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksella (EY) N:o 1467/2004 (5) neuvosto otti lisäksi käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Australiasta ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan tietynlaisen polyeteenitereftalaatin tuonnissa sekä päätti Pakistanista peräisin olevan polyeteenitereftalaatin tuontia koskevan polkumyyntimenettelyn.

| (4) | Neuvosto muutti 11 päivänä lokakuuta 2005 Intiasta peräisin olevan polyeteenitereftalaatin tuontiin sovellettavien tasoitustoimenpiteiden tasoa. (6) Muutokset tehtiin perusasetuksen 20 artiklan mukaisesti käynnistetyn nopeutetun tarkastelun seurauksena. |
| --- | --- |

(4)

Neuvosto muutti 11 päivänä lokakuuta 2005 Intiasta peräisin olevan polyeteenitereftalaatin tuontiin sovellettavien tasoitustoimenpiteiden tasoa. (6) Muutokset tehtiin perusasetuksen 20 artiklan mukaisesti käynnistetyn nopeutetun tarkastelun seurauksena.

2.   TARKASTELUA KOSKEVA PYYNTÖ

| (5) | Toimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen julkaisemisen jälkeen komissio vastaanotti 30 päivänä elokuuta 2005 perusasetuksen 18 artiklan mukaisen pyynnön tarkastella voimassaolevia toimenpiteitä, jäljempänä ’voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu’. |
| --- | --- |

(5)

Toimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen julkaisemisen jälkeen komissio vastaanotti 30 päivänä elokuuta 2005 perusasetuksen 18 artiklan mukaisen pyynnön tarkastella voimassaolevia toimenpiteitä, jäljempänä ’voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu’.

| (6) | Tarkastelupyynnön esitti 30 päivänä elokuuta 2005 Polyethylene Terephtalate Committee of Plastics Europe, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa suurimman osan eli tässä tapauksessa yli 90 prosenttia polyeteenitereftalaatin kokonaistuotannosta yhteisössä. |
| --- | --- |

(6)

Tarkastelupyynnön esitti 30 päivänä elokuuta 2005 Polyethylene Terephtalate Committee of Plastics Europe, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa suurimman osan eli tässä tapauksessa yli 90 prosenttia polyeteenitereftalaatin kokonaistuotannosta yhteisössä.

| (7) | Pyyntöä perusteltiin sillä, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti tukien ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen. |
| --- | --- |

(7)

Pyyntöä perusteltiin sillä, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti tukien ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.

| (8) | Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio päätti, että perusasetuksen 18 artiklan mukaisen tarkastelun vireillepanoon oli olemassa riittävä näyttö, minkä vuoksi se pani tarkastelun vireille 1 päivänä joulukuuta 2005 (7). |
| --- | --- |

(8)

Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio päätti, että perusasetuksen 18 artiklan mukaisen tarkastelun vireillepanoon oli olemassa riittävä näyttö, minkä vuoksi se pani tarkastelun vireille 1 päivänä joulukuuta 2005 (7).

| (9) | Ennen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanoa komissio ilmoitti perusasetuksen 22 artiklan 1 kohdan ja 10 artiklan 9 kohdan mukaisesti Intian viranomaisille vastaanottaneensa asianmukaisesti asiakirjanäyttöön perustuvan tarkastelua koskevan pyynnön ja kutsui Intian viranomaiset neuvotteluihin tilanteen selkiyttämiseksi valituksen sisällön osalta ja molempia tyydyttävän ratkaisun löytämiseksi. Intian viranomaiset eivät kuitenkaan vastanneet neuvottelutarjoukseen. |
| --- | --- |

(9)

Ennen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanoa komissio ilmoitti perusasetuksen 22 artiklan 1 kohdan ja 10 artiklan 9 kohdan mukaisesti Intian viranomaisille vastaanottaneensa asianmukaisesti asiakirjanäyttöön perustuvan tarkastelua koskevan pyynnön ja kutsui Intian viranomaiset neuvotteluihin tilanteen selkiyttämiseksi valituksen sisällön osalta ja molempia tyydyttävän ratkaisun löytämiseksi. Intian viranomaiset eivät kuitenkaan vastanneet neuvottelutarjoukseen.

3.   RINNAKKAISET TUTKIMUKSET

| (10) | Komissio käynnisti 1 päivänä joulukuuta 2005 asetuksen (EY) N:o 384/96 11 artiklan 2 kohdan nojalla Intiasta, Indonesiasta, Korean tasavallasta, Malesiasta, Taiwanista ja Thaimaasta peräisin olevan tietynlaisen polyeteenitereftalaatin tuonnissa sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun (8). Samaan aikaan käynnistettiin asetuksen (EY) N:o 384/96 11 artiklan 3 kohdan nojalla Korean tasavallasta ja Taiwanista peräisin olevan tietynlaisen polyeteenitereftalaatin tuonnissa sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden osittainen välivaiheen tarkastelu (8). |
| --- | --- |

(10)

Komissio käynnisti 1 päivänä joulukuuta 2005 asetuksen (EY) N:o 384/96 11 artiklan 2 kohdan nojalla Intiasta, Indonesiasta, Korean tasavallasta, Malesiasta, Taiwanista ja Thaimaasta peräisin olevan tietynlaisen polyeteenitereftalaatin tuonnissa sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun (8). Samaan aikaan käynnistettiin asetuksen (EY) N:o 384/96 11 artiklan 3 kohdan nojalla Korean tasavallasta ja Taiwanista peräisin olevan tietynlaisen polyeteenitereftalaatin tuonnissa sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden osittainen välivaiheen tarkastelu (8).

4.   TARKASTELUA KOSKEVA TUTKIMUSAJANJAKSO

| (11) | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso koski 1 päivän lokakuuta 2004 ja 30 päivän syyskuuta 2005 välistä ajanjaksoa. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttava kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2002 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(11)

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso koski 1 päivän lokakuuta 2004 ja 30 päivän syyskuuta 2005 välistä ajanjaksoa. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttava kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2002 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

5.   TUTKIMUKSEN OSAPUOLET

| (12) | Komissio ilmoitti vientiä harjoittaville tuottajille, viejämaan edustajille, tuojille, yhteisön tuottajille, käyttäjille ja pyynnön esittäjälle virallisesti voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Mahdollisuus tulla kuulluiksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. |
| --- | --- |

(12)

Komissio ilmoitti vientiä harjoittaville tuottajille, viejämaan edustajille, tuojille, yhteisön tuottajille, käyttäjille ja pyynnön esittäjälle virallisesti voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Mahdollisuus tulla kuulluiksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.

| (13) | Ottaen huomioon intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien samoin kuin tarkastelua koskevassa pyynnössä lueteltujen yhteisön tuottajien ja tuojien suuri määrä pidettiin asianmukaisena tarkastella perusasetuksen 27 artiklan mukaisesti, olisiko syytä käyttää otantamenetelmää. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi edellä mainittuja osapuolia ilmoittautumaan perusasetuksen 27 artiklan mukaisesti 15 päivän kuluessa tarkastelujen vireillepanosta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa pyydetyt tiedot. |
| --- | --- |

(13)

Ottaen huomioon intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien samoin kuin tarkastelua koskevassa pyynnössä lueteltujen yhteisön tuottajien ja tuojien suuri määrä pidettiin asianmukaisena tarkastella perusasetuksen 27 artiklan mukaisesti, olisiko syytä käyttää otantamenetelmää. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi edellä mainittuja osapuolia ilmoittautumaan perusasetuksen 27 artiklan mukaisesti 15 päivän kuluessa tarkastelujen vireillepanosta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa pyydetyt tiedot.

| (14) | Toimitettujen tietojen tarkastelun perusteella ja yhteistyöhalunsa julki tuoneiden intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien vähäisen määrän vuoksi päätettiin, ettei otanta ollut intialaisten tuottajien osalta tarpeen. |
| --- | --- |

(14)

Toimitettujen tietojen tarkastelun perusteella ja yhteistyöhalunsa julki tuoneiden intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien vähäisen määrän vuoksi päätettiin, ettei otanta ollut intialaisten tuottajien osalta tarpeen.

| (15) | Yhteisön tuottajien ja tuojien toimittamien tietojen tarkastelun perusteella ja vastausten vähäisen määrän vuoksi pääteltiin, ettei otantamenetelmän käyttö ole perusteltua näiden ryhmien osalta. |
| --- | --- |

(15)

Yhteisön tuottajien ja tuojien toimittamien tietojen tarkastelun perusteella ja vastausten vähäisen määrän vuoksi pääteltiin, ettei otantamenetelmän käyttö ole perusteltua näiden ryhmien osalta.

| (16) | Näin ollen kyselylomakkeet lähetettiin kaikille tiedossa olleille asianomaisen maan vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille, tavarantoimittajille, yhteisön tuottajille ja käyttäjille. |
| --- | --- |

(16)

Näin ollen kyselylomakkeet lähetettiin kaikille tiedossa olleille asianomaisen maan vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille, tavarantoimittajille, yhteisön tuottajille ja käyttäjille.

| (17) | Kyselyyn saatiin vastauksia kolmelta intialaiselta tuottajalta, kahdeltatoista yhteisön tuottajalta, yhdeltä tuojalta, yhdeltä tavarantoimittajalta ja kymmeneltä jatkojalostajalta/käyttäjältä. |
| --- | --- |

(17)

Kyselyyn saatiin vastauksia kolmelta intialaiselta tuottajalta, kahdeltatoista yhteisön tuottajalta, yhdeltä tuojalta, yhdeltä tavarantoimittajalta ja kymmeneltä jatkojalostajalta/käyttäjältä.

| (18) | Komissio hankki ja tarkasti kaikki tutkimuksensa kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja teki tarkastuskäyntejä seuraavien yritysten toimitiloihin:






  1. | Yhteisön tuottajat: | Voridian BV (Alankomaat) |
| --- | --- | --- | --- |

(18)

Komissio hankki ja tarkasti kaikki tutkimuksensa kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja teki tarkastuskäyntejä seuraavien yritysten toimitiloihin:

1.

Yhteisön tuottajat:

Voridian BV (Alankomaat)

| | M & G Polimeri Italia Spa (Italia) |
| --- | --- |

M & G Polimeri Italia Spa (Italia)

| | Equipolymers Srl (Italia) |
| --- | --- |

Equipolymers Srl (Italia)

| | La Seda de Barcelona SA (Espanja) |
| --- | --- |

La Seda de Barcelona SA (Espanja)

| | Novapet SA (Espanja) |
| --- | --- |

Novapet SA (Espanja)

| | Selenis Industria de Polímeros SA (Portugali) |
| --- | --- |

Selenis Industria de Polímeros SA (Portugali)

| | Selenis Itália Spa (Italia) |
| --- | --- |

Selenis Itália Spa (Italia)

Yhteisön tavarantoimittajat:

Interquisa SA (Espanja)

Etuyhteydettömät yhteisön tuojat:

Global Service International SRL (Italia)

Yhteisössä toimivat käyttäjät:

Coca Cola Enterprises Europe Ltd (Belgia).

| 2. | Intian viranomaiset: | Kauppaministeriö (Ministry of Commerce), New Delhi |
| --- | --- | --- |

2.

Intian viranomaiset:

Kauppaministeriö (Ministry of Commerce), New Delhi

| | Government of Maharashtra – Directorate of Industries, Mumbai. |
| --- | --- |

Government of Maharashtra – Directorate of Industries, Mumbai.

| 3. | Intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat: | SENPET Ltd, Kolkata (aiemmin Elque Polyesters Limited) |
| --- | --- | --- |

3.

Intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat:

SENPET Ltd, Kolkata (aiemmin Elque Polyesters Limited)

| | Futura Polyesters Limited, Chennai (aiemmin Futura Polymer Limited) |
| --- | --- |

Futura Polyesters Limited, Chennai (aiemmin Futura Polymer Limited)

| | Pearl Engineering Polymers Limited, New Delhi. |
| --- | --- |

Pearl Engineering Polymers Limited, New Delhi.

B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

1.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE

| (19) | Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa eli asianomaisesta maasta peräisin oleva polyeteenitereftalaatti, jonka viskositeettiluku on ISO-standardin 1628-5 mukaan vähintään 78 ml/g. Tuote luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin 3907 60 20. |
| --- | --- |

(19)

Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa eli asianomaisesta maasta peräisin oleva polyeteenitereftalaatti, jonka viskositeettiluku on ISO-standardin 1628-5 mukaan vähintään 78 ml/g. Tuote luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin 3907 60 20.

2.   SAMANKALTAINEN TUOTE

| (20) | Alkuperäisen tutkimuksen tavoin tässäkin havaittiin, että tarkasteltavana olevalla tuotteella, asianomaisen maan kotimarkkinoilla tuotetulla ja myydyllä polyeteenitereftalaatilla sekä yhteisön tuottajien tuottamalla ja myymällä polyeteenitereftalaattilla on samat fysikaaliset ja kemialliset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset. Sen vuoksi kaikkia polyeteenitereftalaatin lajeja, joiden viskositeetti on vähintään 78 ml/g, voidaan pitää perusasetuksen 1 artiklan 5 kohdan mukaisesti samankaltaisina. |
| --- | --- |

(20)

Alkuperäisen tutkimuksen tavoin tässäkin havaittiin, että tarkasteltavana olevalla tuotteella, asianomaisen maan kotimarkkinoilla tuotetulla ja myydyllä polyeteenitereftalaatilla sekä yhteisön tuottajien tuottamalla ja myymällä polyeteenitereftalaattilla on samat fysikaaliset ja kemialliset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset. Sen vuoksi kaikkia polyeteenitereftalaatin lajeja, joiden viskositeetti on vähintään 78 ml/g, voidaan pitää perusasetuksen 1 artiklan 5 kohdan mukaisesti samankaltaisina.

C.   TUEN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

I   TUEN JATKUMINEN – JOHDANTO

| (21) | Komissio tutki tarkastelupyyntöön sisältyvien tietojen ja komission kyselylomakkeeseen saatujen vastausten perusteella seuraavia järjestelmiä, joissa oli esitettyjen väitteiden mukaan myönnetty vientitukea. |
| --- | --- |

(21)

Komissio tutki tarkastelupyyntöön sisältyvien tietojen ja komission kyselylomakkeeseen saatujen vastausten perusteella seuraavia järjestelmiä, joissa oli esitettyjen väitteiden mukaan myönnetty vientitukea.

1.   ALUN PERIN TUTKITUT TUKIJÄRJESTELMÄT

| a) | Tuontitullien hyvitysjärjestelmä (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS) |
| --- | --- |

a)

Tuontitullien hyvitysjärjestelmä (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS)

| b) | Tuloverosta vapauttamisen järjestelmä (Income Tax Exemption Scheme, ITES) |
| --- | --- |

b)

Tuloverosta vapauttamisen järjestelmä (Income Tax Exemption Scheme, ITES)

| c) | Tuotantohyödykkeiden tuontia etuustullein koskeva järjestelmä (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS) |
| --- | --- |

c)

Tuotantohyödykkeiden tuontia etuustullein koskeva järjestelmä (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS)

| d) | Vientiteollisuuden vapaa-alueiden järjestelmä (Export Processing Zones, EPZ) / Erityistalousalueiden järjestelmä (Special Economic Zones Scheme, SEZ) / Vientiin suuntautuneiden yksikköjen järjestelmä (Export Oriented Units, EOU) |
| --- | --- |

d)

Vientiteollisuuden vapaa-alueiden järjestelmä (Export Processing Zones, EPZ) / Erityistalousalueiden järjestelmä (Special Economic Zones Scheme, SEZ) / Vientiin suuntautuneiden yksikköjen järjestelmä (Export Oriented Units, EOU)

2.   MUUT KUIN ALUN PERIN TUTKITUT TUKIJÄRJESTELMÄT

| e) | Ennakkolisenssijärjestelmä (Advance Licence Scheme, ALS) |
| --- | --- |

e)

Ennakkolisenssijärjestelmä (Advance Licence Scheme, ALS)

| f) | Vientiluottojärjestelmä (ennen vientiä ja viennin jälkeen sovellettava, ECS) |
| --- | --- |

f)

Vientiluottojärjestelmä (ennen vientiä ja viennin jälkeen sovellettava, ECS)

| g) | Gujaratin osavaltion myyntiverokannustinjärjestelmä (Gujarat Sales Tax Incentive Scheme, GSTIS) |
| --- | --- |

g)

Gujaratin osavaltion myyntiverokannustinjärjestelmä (Gujarat Sales Tax Incentive Scheme, GSTIS)

| h) | Gujaratin osavaltion sähköverosta vapauttamisen järjestelmä (Gujarat Electricity Duty Exemption Scheme, GEDES) |
| --- | --- |

h)

Gujaratin osavaltion sähköverosta vapauttamisen järjestelmä (Gujarat Electricity Duty Exemption Scheme, GEDES)

| i) | Länsi-Bengalin kannustinjärjestelmät (West Bengal Incentive Schemes, WBIS) |
| --- | --- |

i)

Länsi-Bengalin kannustinjärjestelmät (West Bengal Incentive Schemes, WBIS)

| j) | Maharashtran osavaltion kannustinjärjestelmä (Package Scheme of Incentives of the Government of Maharashtra, PSI). |
| --- | --- |

j)

Maharashtran osavaltion kannustinjärjestelmä (Package Scheme of Incentives of the Government of Maharashtra, PSI).

| (22) | Edellä a ja c–e alakohdassa mainitut järjestelmät perustuvat 7 päivänä elokuuta 1992 voimaan tulleeseen ulkomaankaupan kehittämistä ja sääntelyä koskevaan lakiin (Foreign Trade Act 1992) nro 22/1992, jäljempänä ’ulkomaankauppalaki’. Ulkomaankauppalailla Intian viranomaiset valtuutetaan antamaan vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevia tiedonantoja. Nämä tiedonannot esitetään tiivistelmänä vienti- ja tuontipolitiikkaa (1 päivästä syyskuuta 2004 lähtien ’ulkomaankauppapolitiikkaa’) koskevissa asiakirjoissa, joita kauppaministeriö julkaisee viiden vuoden välein ja joita päivitetään säännöllisesti. Tämän tapauksen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson kannalta olennainen asiakirja on 1 päivän syyskuuta 2004 ja 31 päivän maaliskuuta 2009 välistä aikaa koskeva viisivuotissuunnitelma, jäljempänä ’EXIM-policy 2004–2009’. Lisäksi Intian viranomaiset esittelevät kyseistä viisivuotissuunnitelmaa koskevia menettelyjä käsikirjassa ’Handbook of Procedures – 1 September 2004 to 31 March 2009, Volume I’, jäljempänä ’HOP I 2004–2009’. Myös kyseinen menettelykäsikirja saatetaan ajan tasalle säännöllisesti. |
| --- | --- |

(22)

Edellä a ja c–e alakohdassa mainitut järjestelmät perustuvat 7 päivänä elokuuta 1992 voimaan tulleeseen ulkomaankaupan kehittämistä ja sääntelyä koskevaan lakiin (Foreign Trade Act 1992) nro 22/1992, jäljempänä ’ulkomaankauppalaki’. Ulkomaankauppalailla Intian viranomaiset valtuutetaan antamaan vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevia tiedonantoja. Nämä tiedonannot esitetään tiivistelmänä vienti- ja tuontipolitiikkaa (1 päivästä syyskuuta 2004 lähtien ’ulkomaankauppapolitiikkaa’) koskevissa asiakirjoissa, joita kauppaministeriö julkaisee viiden vuoden välein ja joita päivitetään säännöllisesti. Tämän tapauksen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson kannalta olennainen asiakirja on 1 päivän syyskuuta 2004 ja 31 päivän maaliskuuta 2009 välistä aikaa koskeva viisivuotissuunnitelma, jäljempänä ’EXIM-policy 2004–2009’. Lisäksi Intian viranomaiset esittelevät kyseistä viisivuotissuunnitelmaa koskevia menettelyjä käsikirjassa ’Handbook of Procedures – 1 September 2004 to 31 March 2009, Volume I’, jäljempänä ’HOP I 2004–2009’. Myös kyseinen menettelykäsikirja saatetaan ajan tasalle säännöllisesti.

| (23) | Järjestelmä b perustuu vuonna 1961 annettuun tuloverolakiin (Income Tax Act), jota muutetaan vuosittain varainhoitolailla (Finance Act). |
| --- | --- |

(23)

Järjestelmä b perustuu vuonna 1961 annettuun tuloverolakiin (Income Tax Act), jota muutetaan vuosittain varainhoitolailla (Finance Act).

| (24) | Järjestelmä f perustuu vuoden 1949 pankkivalvontalain (Banking Regulation Act 1949) 21 ja 35A §:ään, joiden mukaan Intian keskuspankki (Reserve Bank of India, RBI) voi ohjata kaupallisten pankkien vientiluottotoimintaa. |
| --- | --- |

(24)

Järjestelmä f perustuu vuoden 1949 pankkivalvontalain (Banking Regulation Act 1949) 21 ja 35A §:ään, joiden mukaan Intian keskuspankki (Reserve Bank of India, RBI) voi ohjata kaupallisten pankkien vientiluottotoimintaa.

| (25) | Järjestelmää g hallinnoi Gujaratin osavaltion hallitus, ja se perustuu teollisuuden kannustinpolitiikkaan; järjestelmä h perustuu Bombayn vuoden 1958 sähköverolakiin (Bombay Electricity Duty Act of 1958). |
| --- | --- |

(25)

Järjestelmää g hallinnoi Gujaratin osavaltion hallitus, ja se perustuu teollisuuden kannustinpolitiikkaan; järjestelmä h perustuu Bombayn vuoden 1958 sähköverolakiin (Bombay Electricity Duty Act of 1958).

| (26) | Järjestelmää j hallinnoi Maharashtran osavaltio, ja se perustuu Maharashtran osavaltion teollisuus-, energia- ja työministeriön päätöslauselmiin. |
| --- | --- |

(26)

Järjestelmää j hallinnoi Maharashtran osavaltio, ja se perustuu Maharashtran osavaltion teollisuus-, energia- ja työministeriön päätöslauselmiin.

| (27) | Järjestelmä i on perustettu Länsi-Bengalin osavaltion kauppa- ja teollisuusministeriön 22 päivänä kesäkuuta 1999 antamalla tiedonannolla nro 588-CI/H (WBIS 1999), joka on viimeksi korvattu 24 päivänä maaliskuuta 2004 annetulla tiedonannolla nro 134-CI/O/Incentive/17/03/I (WBIS 2004). |
| --- | --- |

(27)

Järjestelmä i on perustettu Länsi-Bengalin osavaltion kauppa- ja teollisuusministeriön 22 päivänä kesäkuuta 1999 antamalla tiedonannolla nro 588-CI/H (WBIS 1999), joka on viimeksi korvattu 24 päivänä maaliskuuta 2004 annetulla tiedonannolla nro 134-CI/O/Incentive/17/03/I (WBIS 2004).

| (28) | Väitettyä tukea koskevien päätelmien ilmoittamisen jälkeen Intian viranomaiset toivat esiin joitakin kysymyksiä, jotka liittyvät tasoitustoimenpiteiden käyttömahdollisuuksiin järjestelmissä ja tukisummien laskemiseen. Viranomaiset myös väittivät, että tuen jatkuminen tässä tapauksessa ei ollut todennäköistä. Näissä väitteissä ei kuitenkaan ole mitään uusia tietoja, jotka muuttaisivat tässä asetuksessa esitettyjä päätelmiä. |
| --- | --- |

(28)

Väitettyä tukea koskevien päätelmien ilmoittamisen jälkeen Intian viranomaiset toivat esiin joitakin kysymyksiä, jotka liittyvät tasoitustoimenpiteiden käyttömahdollisuuksiin järjestelmissä ja tukisummien laskemiseen. Viranomaiset myös väittivät, että tuen jatkuminen tässä tapauksessa ei ollut todennäköistä. Näissä väitteissä ei kuitenkaan ole mitään uusia tietoja, jotka muuttaisivat tässä asetuksessa esitettyjä päätelmiä.

II   VALTAKUNNALLISET JÄRJESTELMÄT

1.   TUONTITULLIEN HYVITYSJÄRJESTELMÄ (DUTY ENTITLEMENT PASSBOOK SCHEME, DEPBS)

a)   Oikeusperusta

| (29) | DEPBS-järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus esitetään EXIM-policy 2004–2009 -asiakirjan 4.3 kohdassa ja HOP I 2004–2009 -käsikirjan 4.3 ja 4.4 kohdissa. |
| --- | --- |

(29)

DEPBS-järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus esitetään EXIM-policy 2004–2009 -asiakirjan 4.3 kohdassa ja HOP I 2004–2009 -käsikirjan 4.3 ja 4.4 kohdissa.

| (30) | Mikään yhteistyöhön osallistuneista vientiä harjoittavista tuottajista ei saanut tasoitustoimenpiteiden alaista etua DEPBS-järjestelmästä. Sen vuoksi ei pidetty tarpeellisena tutkia järjestelmää sen enempää tämän tutkimuksen puitteissa. |
| --- | --- |

(30)

Mikään yhteistyöhön osallistuneista vientiä harjoittavista tuottajista ei saanut tasoitustoimenpiteiden alaista etua DEPBS-järjestelmästä. Sen vuoksi ei pidetty tarpeellisena tutkia järjestelmää sen enempää tämän tutkimuksen puitteissa.

2.   TULOVEROJÄRJESTELMÄT

| (31) | Mikään yhteistyöhön osallistuneista vientiä harjoittavista tuottajista ei saanut tasoitustoimenpiteiden alaista etua ITES-järjestelmästä. Sen vuoksi ei pidetty tarpeellisena tutkia järjestelmää sen enempää tämän tutkimuksen puitteissa. |
| --- | --- |

(31)

Mikään yhteistyöhön osallistuneista vientiä harjoittavista tuottajista ei saanut tasoitustoimenpiteiden alaista etua ITES-järjestelmästä. Sen vuoksi ei pidetty tarpeellisena tutkia järjestelmää sen enempää tämän tutkimuksen puitteissa.

3.   TUOTANTOHYÖDYKKEIDEN TUONTI ETUUSTULLEIN (EXPORT PROMOTION CAPITAL GOODS SCHEME, EPCGS)

a)   Oikeusperusta

| (32) | EPCGS-järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on EXIM-policy 2004–2009 -asiakirjan 5 luvussa ja HOP I 2004–2009 -käsikirjan 5 luvussa. |
| --- | --- |

(32)

EPCGS-järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on EXIM-policy 2004–2009 -asiakirjan 5 luvussa ja HOP I 2004–2009 -käsikirjan 5 luvussa.

b)   Tukikelpoisuus

| (33) | Valmistajaviejät ja kauppiasviejät, jotka ovat ”sidoksissa” valmistajiin ja palveluntarjoajiin, voivat hakea tämän järjestelmän mukaista tukea. |
| --- | --- |

(33)

Valmistajaviejät ja kauppiasviejät, jotka ovat ”sidoksissa” valmistajiin ja palveluntarjoajiin, voivat hakea tämän järjestelmän mukaista tukea.

c)   Käytännön toteutus

| (34) | Tiettyihin vientivelvoitteisiin sitoutunut yritys voi tuoda (uusia ja huhtikuusta 2003 myös käytettyjä, enintään kymmenen vuotta vanhoja) tuotantohyödykkeitä alennetulla tullilla tai ilman tullia. Intian viranomaiset antavat tätä varten pyynnöstä maksullisen EPCG-lisenssin. Vientivelvoitteen täyttämiseksi maahantuotuja tuotantohyödykkeitä on käytettävä tietyn vientituotteiden määrän tuottamiseen tiettynä aikana. |
| --- | --- |

(34)

Tiettyihin vientivelvoitteisiin sitoutunut yritys voi tuoda (uusia ja huhtikuusta 2003 myös käytettyjä, enintään kymmenen vuotta vanhoja) tuotantohyödykkeitä alennetulla tullilla tai ilman tullia. Intian viranomaiset antavat tätä varten pyynnöstä maksullisen EPCG-lisenssin. Vientivelvoitteen täyttämiseksi maahantuotuja tuotantohyödykkeitä on käytettävä tietyn vientituotteiden määrän tuottamiseen tiettynä aikana.

| (35) | EPCGS-lisenssin haltija voi hankkia tuotantohyödykkeet myös kotimaasta. Tällöin tuotantohyödykkeiden kotimarkkinoilla toimiva valmistaja voi tuoda tullitta maahan kyseisten tuotantohyödykkeiden valmistuksessa tarvittavia aineksia. Vaihtoehtoisesti kotimainen valmistaja voi saada samat edut kuin yleensä saadaan viennin yhteydessä toimittaessaan tuotantohyödykkeitä EPCGS-lisenssin haltijalle. |
| --- | --- |

(35)

EPCGS-lisenssin haltija voi hankkia tuotantohyödykkeet myös kotimaasta. Tällöin tuotantohyödykkeiden kotimarkkinoilla toimiva valmistaja voi tuoda tullitta maahan kyseisten tuotantohyödykkeiden valmistuksessa tarvittavia aineksia. Vaihtoehtoisesti kotimainen valmistaja voi saada samat edut kuin yleensä saadaan viennin yhteydessä toimittaessaan tuotantohyödykkeitä EPCGS-lisenssin haltijalle.

d)   EPCGS-järjestelmää koskevat päätelmät

| (36) | EPCGS-järjestelmästä annetaan perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. Tullinalennus on Intian viranomaisten taloudellista tukea, koska kyseinen etu vähentää Intian valtion tuloja tulleista, jotka muutoin kannettaisiin. Lisäksi tullinalennuksesta koituu etua viejälle, koska tullien kantamatta jättäminen tuonnin yhteydessä lisää tämän maksuvalmiutta. |
| --- | --- |

(36)

EPCGS-järjestelmästä annetaan perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. Tullinalennus on Intian viranomaisten taloudellista tukea, koska kyseinen etu vähentää Intian valtion tuloja tulleista, jotka muutoin kannettaisiin. Lisäksi tullinalennuksesta koituu etua viejälle, koska tullien kantamatta jättäminen tuonnin yhteydessä lisää tämän maksuvalmiutta.

| (37) | EPCGS-järjestelmä on myös oikeudellisesti vientituloksesta riippuva, koska lisenssejä ei voi saada ilman sitoumusta viedä tuotteita. Tämän vuoksi sen katsotaan olevan perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista. |
| --- | --- |

(37)

EPCGS-järjestelmä on myös oikeudellisesti vientituloksesta riippuva, koska lisenssejä ei voi saada ilman sitoumusta viedä tuotteita. Tämän vuoksi sen katsotaan olevan perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista.

| (38) | Näin ollen tätä järjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Tuotantohyödykkeet eivät kuulu tällaisten sallittujen järjestelmien piiriin, kuten perusasetuksen liitteessä I olevassa i alakohdassa säädetään, koska niitä ei kuluteta vientituotteiden tuotannossa. |
| --- | --- |

(38)

Näin ollen tätä järjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Tuotantohyödykkeet eivät kuulu tällaisten sallittujen järjestelmien piiriin, kuten perusasetuksen liitteessä I olevassa i alakohdassa säädetään, koska niitä ei kuluteta vientituotteiden tuotannossa.

e)   Tuen määrän laskeminen

| (39) | Yksikään yhteistyöhön osallistunut viejä ei ollut ostanut tuotantohyödykkeitä tutkimusajanjaksolla. Yksi yritys sai kuitenkin edelleen etua sellaisten tuotantohyödykkeiden verovapautuksista, jotka oli hankittu ennen tutkimusajanjaksoa alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistetun määrän mukaisesti. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla saatu tuen määrä laskettiin perusasetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti tuotantohyödykkeiden tuonnissa kantamattomien tullien perusteella jakamalla ne ajanjaksolle, joka vastaa vientiä harjoittavan tuottajan näiden tuotantohyödykkeiden todellista poistoaikaa. Vakiintuneen käytännön mukaisesti näin laskettua tarkastelua koskevalle tutkimusajanjaksolle kohdennettua määrää on oikaistu lisäämällä siihen kyseisen ajanjakson korko, jotta määrä ilmentäisi ajan myötä saavutetun edun koko arvoa. Tuen saamisesta välttämättä aiheutuvat kustannukset vähennettiin tästä määrästä perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti, jolloin saatiin tuen määrä (osoittaja). Tuen määrä on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson viennin liikevaihtoon (nimittäjä), koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. Yrityksen saama tuki, johon järjestelmän mukainen etuus edelleen kohdistui, oli 0,38 prosenttia. |
| --- | --- |

(39)

Yksikään yhteistyöhön osallistunut viejä ei ollut ostanut tuotantohyödykkeitä tutkimusajanjaksolla. Yksi yritys sai kuitenkin edelleen etua sellaisten tuotantohyödykkeiden verovapautuksista, jotka oli hankittu ennen tutkimusajanjaksoa alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistetun määrän mukaisesti. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla saatu tuen määrä laskettiin perusasetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti tuotantohyödykkeiden tuonnissa kantamattomien tullien perusteella jakamalla ne ajanjaksolle, joka vastaa vientiä harjoittavan tuottajan näiden tuotantohyödykkeiden todellista poistoaikaa. Vakiintuneen käytännön mukaisesti näin laskettua tarkastelua koskevalle tutkimusajanjaksolle kohdennettua määrää on oikaistu lisäämällä siihen kyseisen ajanjakson korko, jotta määrä ilmentäisi ajan myötä saavutetun edun koko arvoa. Tuen saamisesta välttämättä aiheutuvat kustannukset vähennettiin tästä määrästä perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti, jolloin saatiin tuen määrä (osoittaja). Tuen määrä on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson viennin liikevaihtoon (nimittäjä), koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. Yrityksen saama tuki, johon järjestelmän mukainen etuus edelleen kohdistui, oli 0,38 prosenttia.

4.   VIENTILUOTTOJÄRJESTELMÄ (EXPORT CREDIT SCHEME, ECS).

a)   Oikeusperusta

| (40) | Järjestelmää kuvataan yksityiskohtaisesti Intian keskuspankin (Reserve Bank of India, RBI) Master Circular IECD -yleiskirjeessä nro 5/04.02.01/2002-03 (valuuttamääräiset vientiluotot ulkomaanvaluuttana) ja yleiskirjeessä nro 10/04.02.01/2003-04 (rupiamääräiset vientiluotot), jotka on osoitettu kaikille Intian kaupallisille pankeille. |
| --- | --- |

(40)

Järjestelmää kuvataan yksityiskohtaisesti Intian keskuspankin (Reserve Bank of India, RBI) Master Circular IECD -yleiskirjeessä nro 5/04.02.01/2002-03 (valuuttamääräiset vientiluotot ulkomaanvaluuttana) ja yleiskirjeessä nro 10/04.02.01/2003-04 (rupiamääräiset vientiluotot), jotka on osoitettu kaikille Intian kaupallisille pankeille.

b)   Tukikelpoisuus

| (41) | Valmistajaviejät ja kauppiasviejät voivat hakea tämän järjestelmän mukaista tukea. Yksi menettelyssä yhteistyössä toiminut yritys sai etua ECS-järjestelmästä. |
| --- | --- |

(41)

Valmistajaviejät ja kauppiasviejät voivat hakea tämän järjestelmän mukaista tukea. Yksi menettelyssä yhteistyössä toiminut yritys sai etua ECS-järjestelmästä.

c)   Käytännön toteutus

| (42) | Intian keskuspankki asettaa tässä järjestelmässä sitovat enimmäistasot sekä Intian rupia- että valuuttamääräisten vientiluottojen koroille, joita kaupalliset pankit voivat soveltaa viejiin, jotta viejät voisivat saada luottoja kansainvälisesti kilpailukykyisillä koroilla. ECS-järjestelmässä on kaksi alajärjestelmää: ennen vientiä sovellettava vientiluottojärjestelmä (Pre-Shipment Export Credit Scheme), joka kattaa viejälle ennen vientiä tuotteiden oston, käsittelyn, valmistuksen, pakkaamisen ja/tai kuljetuksen rahoittamista varten annetut luotot, ja viennin jälkeen sovellettava vientiluottojärjestelmä (Post-Shipment Export Credit Scheme), josta voi saada käyttöpääomalainoja vientisaamisten rahoittamiseen. Intian keskuspankki myös velvoittaa pankit osoittamaan tietyn määrän niiden nettopankkiluotoista vientirahoitukseen. |
| --- | --- |

(42)

Intian keskuspankki asettaa tässä järjestelmässä sitovat enimmäistasot sekä Intian rupia- että valuuttamääräisten vientiluottojen koroille, joita kaupalliset pankit voivat soveltaa viejiin, jotta viejät voisivat saada luottoja kansainvälisesti kilpailukykyisillä koroilla. ECS-järjestelmässä on kaksi alajärjestelmää: ennen vientiä sovellettava vientiluottojärjestelmä (Pre-Shipment Export Credit Scheme), joka kattaa viejälle ennen vientiä tuotteiden oston, käsittelyn, valmistuksen, pakkaamisen ja/tai kuljetuksen rahoittamista varten annetut luotot, ja viennin jälkeen sovellettava vientiluottojärjestelmä (Post-Shipment Export Credit Scheme), josta voi saada käyttöpääomalainoja vientisaamisten rahoittamiseen. Intian keskuspankki myös velvoittaa pankit osoittamaan tietyn määrän niiden nettopankkiluotoista vientirahoitukseen.

| (43) | Mainittujen RBI:n yleiskirjeiden ansiosta viejät voivat saada vientiluottoja puhtaasti markkinaehtojen mukaan annettavien tavanomaisten kaupallisten luottojen (käteisluottojen) korkoa edullisemmalla korolla. |
| --- | --- |

(43)

Mainittujen RBI:n yleiskirjeiden ansiosta viejät voivat saada vientiluottoja puhtaasti markkinaehtojen mukaan annettavien tavanomaisten kaupallisten luottojen (käteisluottojen) korkoa edullisemmalla korolla.

d)   ECS-järjestelmää koskevat päätelmät

| (44) | Ensinnäkin RBI:n yleiskirjeissä vahvistetut ECS-luottojen edulliset korot voivat vaikuttaa alentavasti viejän korkokustannuksiin verrattuna puhtaasti markkinaolosuhteiden mukaan määräytyviin korkokustannuksiin ja tässä tapauksessa antaa tällaiselle viejälle perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua etua. Edun koitumista koskeva päätelmä tehtiin ainoastaan niiden vientiä harjoittavien tuottajien tapauksessa, joiden osalta todettiin tällaisia korkotasojen eroja. RBI:n yleiskirjeiden perusteella annettujen luottojen ja kaupallisten käteisluottojen korkotasojen erot eivät selity pelkästään kaupallisen pankin markkinakäyttäytymisellä. |
| --- | --- |

(44)

Ensinnäkin RBI:n yleiskirjeissä vahvistetut ECS-luottojen edulliset korot voivat vaikuttaa alentavasti viejän korkokustannuksiin verrattuna puhtaasti markkinaolosuhteiden mukaan määräytyviin korkokustannuksiin ja tässä tapauksessa antaa tällaiselle viejälle perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua etua. Edun koitumista koskeva päätelmä tehtiin ainoastaan niiden vientiä harjoittavien tuottajien tapauksessa, joiden osalta todettiin tällaisia korkotasojen eroja. RBI:n yleiskirjeiden perusteella annettujen luottojen ja kaupallisten käteisluottojen korkotasojen erot eivät selity pelkästään kaupallisen pankin markkinakäyttäytymisellä.

| (45) | Toiseksi ja huolimatta siitä, että ECS-järjestelmässä näiden edullisten luottojen myöntäjinä ovat kaupalliset pankit, kyseessä on perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan iv alakohdassa tarkoitettu viranomaisten taloudellinen tuki. RBI on julkinen elin ja kuuluu siis perusasetuksen 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuihin ”julkisiin viranomaisiin”. Se on täysin valtion omistuksessa, toteuttaa poliittisia tavoitteita eli esimerkiksi rahapolitiikkaa ja sen johdon nimittää Intian valtio. RBI ohjaa yksityisiä elimiä siten, että kaupallisia pankkeja sitovat muun muassa RBI:n yleiskirjeissä vahvistetut vientiluottojen enimmäiskorot sekä RBI:n määräykset siitä, että kaupallisten pankkien on osoitettava tietty määrä nettopankkiluotoistaan vientirahoitukseen. RBI:n harjoittama ohjaus velvoittaa kaupalliset pankit toteuttamaan perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitettuja toimia eli tässä tapauksessa antamaan edullisia vientiluottoja. Tällainen varojen suora siirto tiettyjen ehtojen mukaisten lainojen muodossa on yleensä valtiolle itselleen kuuluva tehtävä, eikä käytäntö tosiasiassa eroa valtioiden yleensä harjoittamasta toiminnasta (perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohta). Tukea pidetään erityisenä ja tasoitustoimenpiteiden alaisena, sillä edullisia korkoja myönnetään ainoastaan vientirahoitukseen, joten ne ovat oikeudellisesti vientituloksesta riippuvia perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(45)

Toiseksi ja huolimatta siitä, että ECS-järjestelmässä näiden edullisten luottojen myöntäjinä ovat kaupalliset pankit, kyseessä on perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan iv alakohdassa tarkoitettu viranomaisten taloudellinen tuki. RBI on julkinen elin ja kuuluu siis perusasetuksen 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuihin ”julkisiin viranomaisiin”. Se on täysin valtion omistuksessa, toteuttaa poliittisia tavoitteita eli esimerkiksi rahapolitiikkaa ja sen johdon nimittää Intian valtio. RBI ohjaa yksityisiä elimiä siten, että kaupallisia pankkeja sitovat muun muassa RBI:n yleiskirjeissä vahvistetut vientiluottojen enimmäiskorot sekä RBI:n määräykset siitä, että kaupallisten pankkien on osoitettava tietty määrä nettopankkiluotoistaan vientirahoitukseen. RBI:n harjoittama ohjaus velvoittaa kaupalliset pankit toteuttamaan perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitettuja toimia eli tässä tapauksessa antamaan edullisia vientiluottoja. Tällainen varojen suora siirto tiettyjen ehtojen mukaisten lainojen muodossa on yleensä valtiolle itselleen kuuluva tehtävä, eikä käytäntö tosiasiassa eroa valtioiden yleensä harjoittamasta toiminnasta (perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohta). Tukea pidetään erityisenä ja tasoitustoimenpiteiden alaisena, sillä edullisia korkoja myönnetään ainoastaan vientirahoitukseen, joten ne ovat oikeudellisesti vientituloksesta riippuvia perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti.

e)   Tuen määrän laskeminen

| (46) | Tuen määrä on laskettu tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona käytettyjen vientiluottojen korkojen ja sellaisten korkojen, jotka asianomaisen yrityksen olisi pitänyt maksaa tavanomaisista kaupallisista luotoista, määrien erotuksen perusteella. Tuen määrä (osoittaja) on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson viennin kokonaisliikevaihtoon (nimittäjä), koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. Yritys, joka sai ECS-järjestelmän mukaista etua, sai tukea 0,1 prosenttia. |
| --- | --- |

(46)

Tuen määrä on laskettu tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona käytettyjen vientiluottojen korkojen ja sellaisten korkojen, jotka asianomaisen yrityksen olisi pitänyt maksaa tavanomaisista kaupallisista luotoista, määrien erotuksen perusteella. Tuen määrä (osoittaja) on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson viennin kokonaisliikevaihtoon (nimittäjä), koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. Yritys, joka sai ECS-järjestelmän mukaista etua, sai tukea 0,1 prosenttia.

5.   VIENTIIN SUUNTAUTUNEIDEN YKSIKKÖJEN JÄRJESTELMÄ (EXPORT ORIENTED UNITS SCHEME, EOUS) / ERITYISTALOUSALUEIDEN JÄRJESTELMÄ (SPECIAL ECONOMIC ZONES SCHEME, SEZS)

| (47) | Mikään yhteistyöhön osallistuneista vientiä harjoittavista tuottajista ei saanut tasoitustoimenpiteiden alaista etua SEZS-järjestelmästä. Kahdella intialaisella yrityksellä oli kuitenkin vientiin suuntautuneen yksikön status, ja ne saivat tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavaa tukea tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Jäljempänä oleva kuvaus ja arviointi koskee siis vain EOU-järjestelmää. |
| --- | --- |

(47)

Mikään yhteistyöhön osallistuneista vientiä harjoittavista tuottajista ei saanut tasoitustoimenpiteiden alaista etua SEZS-järjestelmästä. Kahdella intialaisella yrityksellä oli kuitenkin vientiin suuntautuneen yksikön status, ja ne saivat tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavaa tukea tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Jäljempänä oleva kuvaus ja arviointi koskee siis vain EOU-järjestelmää.

a)   Oikeusperusta

| (48) | EOU-järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on EXIM-policy 2004–2009 -asiakirjan 6 luvussa ja HOP I 2004–2009 -käsikirjassa. |
| --- | --- |

(48)

EOU-järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on EXIM-policy 2004–2009 -asiakirjan 6 luvussa ja HOP I 2004–2009 -käsikirjassa.

b)   Tukikelpoisuus

| (49) | Kaikki yritykset, jotka periaatteessa sitoutuvat viemään koko tavara- tai palvelutuotantonsa – lukuun ottamatta yksinomaan kauppiaina toimivia yrityksiä – voidaan perustaa EOU-järjestelmän mukaisesti. Teollisuusyritysten on kuitenkin tehtävä tietty vähimmäismäärä investointeja käyttöomaisuuteen (10 miljoonaa Intian rupiaa) voidakseen saada tukea EOU-järjestelmästä. |
| --- | --- |

(49)

Kaikki yritykset, jotka periaatteessa sitoutuvat viemään koko tavara- tai palvelutuotantonsa – lukuun ottamatta yksinomaan kauppiaina toimivia yrityksiä – voidaan perustaa EOU-järjestelmän mukaisesti. Teollisuusyritysten on kuitenkin tehtävä tietty vähimmäismäärä investointeja käyttöomaisuuteen (10 miljoonaa Intian rupiaa) voidakseen saada tukea EOU-järjestelmästä.

c)   Käytännön toteutus

| (50) | Kuten alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin, vientiin suuntautuneet yksiköt voivat sijaita eri puolilla ja niitä voidaan perustaa eri puolille Intiaa. |
| --- | --- |

(50)

Kuten alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin, vientiin suuntautuneet yksiköt voivat sijaita eri puolilla ja niitä voidaan perustaa eri puolille Intiaa.

| (51) | Vientiin suuntautuneen yksikön asemaa koskevassa hakemuksessa on esitettävä tiedot muun muassa suunnitelluista tuotantomääristä, viennin arvioidusta arvosta, tuontitarpeista ja kotimarkkinahankintojen tarpeista seuraaviksi viideksi vuodeksi. Jos viranomaiset hyväksyvät yrityksen hakemuksen, yritykselle ilmoitetaan hyväksymisen edellytyksistä. Vientiin suuntautuneen yksikön asemaa koskeva sopimus on voimassa viisi vuotta. Sopimus voidaan uusia useammaksi kaudeksi. |
| --- | --- |

(51)

Vientiin suuntautuneen yksikön asemaa koskevassa hakemuksessa on esitettävä tiedot muun muassa suunnitelluista tuotantomääristä, viennin arvioidusta arvosta, tuontitarpeista ja kotimarkkinahankintojen tarpeista seuraaviksi viideksi vuodeksi. Jos viranomaiset hyväksyvät yrityksen hakemuksen, yritykselle ilmoitetaan hyväksymisen edellytyksistä. Vientiin suuntautuneen yksikön asemaa koskeva sopimus on voimassa viisi vuotta. Sopimus voidaan uusia useammaksi kaudeksi.

| (52) | Olennaista kyseisille yksiköille on EXIM-policy 2004–2009 -asiakirjan velvoite, jonka mukaan niiden on saavutettava niin sanotut nettovaluutta-ansiot, eli viennin kokonaisarvon on viiden vuoden viitekautena oltava suurempi kuin tuontituotteiden kokonaisarvo. |
| --- | --- |

(52)

Olennaista kyseisille yksiköille on EXIM-policy 2004–2009 -asiakirjan velvoite, jonka mukaan niiden on saavutettava niin sanotut nettovaluutta-ansiot, eli viennin kokonaisarvon on viiden vuoden viitekautena oltava suurempi kuin tuontituotteiden kokonaisarvo.

| (53) | Vientiin suuntautuneet yksiköt voivat saada seuraavia etuja:






  i) | vapautus kaikenlaisten valmistukseen, tuotantoon tai käsittelyyn tarvittavien tai niiden yhteydessä käytettävien tavaroiden (myös tuotantohyödykkeiden, raaka-aineiden ja kulutustavaroiden) tuontitulleista; |
| --- | --- | --- |

(53)

Vientiin suuntautuneet yksiköt voivat saada seuraavia etuja:

i)

vapautus kaikenlaisten valmistukseen, tuotantoon tai käsittelyyn tarvittavien tai niiden yhteydessä käytettävien tavaroiden (myös tuotantohyödykkeiden, raaka-aineiden ja kulutustavaroiden) tuontitulleista;

| ii) | vapautus kotimarkkinoilta hankittujen tavaroiden valmisteverosta; |
| --- | --- |

ii)

vapautus kotimarkkinoilta hankittujen tavaroiden valmisteverosta;

| iii) | paikallisilla markkinoilta hankituista tavaroista maksetun valtion liikevaihtoveron palauttaminen; |
| --- | --- |

iii)

paikallisilla markkinoilta hankituista tavaroista maksetun valtion liikevaihtoveron palauttaminen;

| iv) | mahdollisuus myydä osa tuotannosta kotimarkkinoilla enintään 50 prosentilla viennin FOB-arvosta, edellyttäen että nettovaluutta-ansiot ovat positiiviset pehmeäehtoisten verojen, esim. lopputuotteen valmisteverojen, maksamisen jälkeen; |
| --- | --- |

iv)

mahdollisuus myydä osa tuotannosta kotimarkkinoilla enintään 50 prosentilla viennin FOB-arvosta, edellyttäen että nettovaluutta-ansiot ovat positiiviset pehmeäehtoisten verojen, esim. lopputuotteen valmisteverojen, maksamisen jälkeen;

| v) | osittainen palautus kotimaisilta öljy-yrityksiltä hankitusta polttoaineesta maksetuista veroista; |
| --- | --- |

v)

osittainen palautus kotimaisilta öljy-yrityksiltä hankitusta polttoaineesta maksetuista veroista;

| vi) | vapautus viennistä saadusta myyntivoitosta yleensä kannettavasta tuloverosta tuloverolain 10B §:n nojalla kymmenen vuoden ajan toiminnan alkamisesta, kuitenkin enintään varainhoitovuoden 2010 loppuun asti; |
| --- | --- |

vi)

vapautus viennistä saadusta myyntivoitosta yleensä kannettavasta tuloverosta tuloverolain 10B §:n nojalla kymmenen vuoden ajan toiminnan alkamisesta, kuitenkin enintään varainhoitovuoden 2010 loppuun asti;

| vii) | osakepääoma voi olla 100-prosenttisesti ulkomaisessa omistuksessa. |
| --- | --- |

vii)

osakepääoma voi olla 100-prosenttisesti ulkomaisessa omistuksessa.

| (54) | Näiden järjestelmien mukaisesti toimivat yksiköt ovat tullivalvonnassa olevia yksikköjä tullilain 65 §:n mukaisesti. |
| --- | --- |

(54)

Näiden järjestelmien mukaisesti toimivat yksiköt ovat tullivalvonnassa olevia yksikköjä tullilain 65 §:n mukaisesti.

| (55) | Niillä on oikeudellinen velvoite pitää kirjaa kaikesta tuonnista, kaikkien tuotujen ainesten kulutuksesta ja käytöstä sekä kaikesta toteutuneesta viennistä HOP 2004–2009 -asiakirjan 6.11.1 kohdan mukaisesti. Nämä tiedot on toimitettava toimivaltaisille viranomaisille säännöllisesti neljännesvuosittain tai vuosittain annettavilla toimintakertomuksilla. |
| --- | --- |

(55)

Niillä on oikeudellinen velvoite pitää kirjaa kaikesta tuonnista, kaikkien tuotujen ainesten kulutuksesta ja käytöstä sekä kaikesta toteutuneesta viennistä HOP 2004–2009 -asiakirjan 6.11.1 kohdan mukaisesti. Nämä tiedot on toimitettava toimivaltaisille viranomaisille säännöllisesti neljännesvuosittain tai vuosittain annettavilla toimintakertomuksilla.

| (56) | Vientiin suuntautuneen yksikön ei kuitenkaan missään vaiheessa tarvitse osoittaa tuotujen lähetysten yhteyttä vientiin, muihin yksikköihin tehtäviin siirtoihin, kotimarkkinamyyntiin tai varastoihin (HOP I 2004–2009 -käsikirjan 6.11.2 kohta). |
| --- | --- |

(56)

Vientiin suuntautuneen yksikön ei kuitenkaan missään vaiheessa tarvitse osoittaa tuotujen lähetysten yhteyttä vientiin, muihin yksikköihin tehtäviin siirtoihin, kotimarkkinamyyntiin tai varastoihin (HOP I 2004–2009 -käsikirjan 6.11.2 kohta).

| (57) | Kotimarkkinamyynnin lähetysten ja niiden kirjaamisen varmistus perustuu omavastuisuuteen. Vientiin suuntautuneen yksikön vientilähetysmenettelyjä valvoo kyseisessä yksikössä pysyvästi toimiva tulli- ja valmisteverovirkailija. |
| --- | --- |

(57)

Kotimarkkinamyynnin lähetysten ja niiden kirjaamisen varmistus perustuu omavastuisuuteen. Vientiin suuntautuneen yksikön vientilähetysmenettelyjä valvoo kyseisessä yksikössä pysyvästi toimiva tulli- ja valmisteverovirkailija.

| (58) | Tässä tapauksessa kaksi yhteistyössä toiminutta viejää käytti EOU-järjestelmää. Kyseiset yhteistyössä toimineet viejät käyttivät EOU-järjestelmää tuodakseen maahan raaka-aineita ja tuotantohyödykkeitä tuontitulleitta, hankkiakseen tuotteita kotimarkkinoilta valmisteveroitta ja saadakseen liikevaihtoveron palautuksen sekä voidakseen myydä osan tuotannostaan kotimarkkinoilla. Yksi viejäyritys käytti järjestelmää myös saadakseen osittaisen palautuksen kotimaisilta öljy-yrityksiltä hankitusta polttoaineesta maksetuista veroista. Ne saivat siis kaikki johdanto-osan 53 kappaleen i–v kohdassa mainitut edut. Tutkimuksessa kävi ilmi, että asianomaiset viejät eivät saaneet etuja EOU-järjestelmän piiriin kuuluvasta tuloverosta vapauttamisesta. |
| --- | --- |

(58)

Tässä tapauksessa kaksi yhteistyössä toiminutta viejää käytti EOU-järjestelmää. Kyseiset yhteistyössä toimineet viejät käyttivät EOU-järjestelmää tuodakseen maahan raaka-aineita ja tuotantohyödykkeitä tuontitulleitta, hankkiakseen tuotteita kotimarkkinoilta valmisteveroitta ja saadakseen liikevaihtoveron palautuksen sekä voidakseen myydä osan tuotannostaan kotimarkkinoilla. Yksi viejäyritys käytti järjestelmää myös saadakseen osittaisen palautuksen kotimaisilta öljy-yrityksiltä hankitusta polttoaineesta maksetuista veroista. Ne saivat siis kaikki johdanto-osan 53 kappaleen i–v kohdassa mainitut edut. Tutkimuksessa kävi ilmi, että asianomaiset viejät eivät saaneet etuja EOU-järjestelmän piiriin kuuluvasta tuloverosta vapauttamisesta.

d)   EOU-järjestelmää koskevat päätelmät

| (59) | Vientiin suuntautuneiden yksikköjen saama vapautus kahdesta eri tuontitullista (perustulli ja erityinen lisätulli) ja liikevaihtoveron palauttaminen ovat perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettua Intian viranomaisten taloudellista tukea. Valtio luopuu tulosta, joka kannettaisiin, jos järjestelmää ei sovellettaisi, mistä vientiin suuntautunut yksikkö saa etua perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla, koska sen maksuvalmius paranee, kun sen ei tarvitse maksaa yleensä maksettavia tulleja ja kun se saa liikevaihtoveron palautuksen. |
| --- | --- |

(59)

Vientiin suuntautuneiden yksikköjen saama vapautus kahdesta eri tuontitullista (perustulli ja erityinen lisätulli) ja liikevaihtoveron palauttaminen ovat perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettua Intian viranomaisten taloudellista tukea. Valtio luopuu tulosta, joka kannettaisiin, jos järjestelmää ei sovellettaisi, mistä vientiin suuntautunut yksikkö saa etua perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla, koska sen maksuvalmius paranee, kun sen ei tarvitse maksaa yleensä maksettavia tulleja ja kun se saa liikevaihtoveron palautuksen.

| (60) | Vapautus valmisteverosta ja sitä vastaavasta tuontitullista (erityinen lisätulli) ei kuitenkaan merkitse sitä, että valtio luopuu tuloista, jotka muutoin kannettaisiin. Jos valmisteveroa ja erityistä lisätullia maksettaisiin, niitä voitaisiin käyttää hyvityksinä omia tulevia vero- ja tullimaksuja vastaan nk. CENVAT-järjestelmässä. Kyseiset verot ja tullit eivät siis ole lopullisia. CENVAT-hyvitysten vuoksi lopulliset verot ja tullit kannetaan ainoastaan lisäarvosta, ei tuotantopanoksista. |
| --- | --- |

(60)

Vapautus valmisteverosta ja sitä vastaavasta tuontitullista (erityinen lisätulli) ei kuitenkaan merkitse sitä, että valtio luopuu tuloista, jotka muutoin kannettaisiin. Jos valmisteveroa ja erityistä lisätullia maksettaisiin, niitä voitaisiin käyttää hyvityksinä omia tulevia vero- ja tullimaksuja vastaan nk. CENVAT-järjestelmässä. Kyseiset verot ja tullit eivät siis ole lopullisia. CENVAT-hyvitysten vuoksi lopulliset verot ja tullit kannetaan ainoastaan lisäarvosta, ei tuotantopanoksista.

| (61) | Näin ollen ainoastaan vapautus perustullista ja erityisestä lisätullista, osittainen palautus kotimaisilta öljy-yrityksiltä hankitusta polttoaineesta maksetuista veroista sekä liikevaihtoveron palautus ovat perusasetuksen 2 artiklassa tarkoitettua tukea. Ne ovat oikeudellisesti vientituloksesta riippuvia, joten perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti ne ovat erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista tukea. Vientiin suuntautuneen yksikön vientitavoite, josta säädetään EXIM-policy 02-07 -asiakirjan 6.1 kohdassa, on etujen saamisen olennainen edellytys. |
| --- | --- |

(61)

Näin ollen ainoastaan vapautus perustullista ja erityisestä lisätullista, osittainen palautus kotimaisilta öljy-yrityksiltä hankitusta polttoaineesta maksetuista veroista sekä liikevaihtoveron palautus ovat perusasetuksen 2 artiklassa tarkoitettua tukea. Ne ovat oikeudellisesti vientituloksesta riippuvia, joten perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti ne ovat erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista tukea. Vientiin suuntautuneen yksikön vientitavoite, josta säädetään EXIM-policy 02-07 -asiakirjan 6.1 kohdassa, on etujen saamisen olennainen edellytys.

| (62) | Yksi yhteistyössä toimineista viejistä väitti, että komissio oli poikennut alkuperäisessä tutkimuksessa käytetyistä perusteista raaka-aineen tullista vapauttamisen arvioinnissa ja että vain liiallinen tuontitullien palauttaminen, jos sekään, saisi johtaa tasoitustoimenpiteiden käyttöönottoon. Olisi kuitenkin huomattava, että alkuperäisen tutkimuksen aikana tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavien tukien määrän arvioinnissa päätös siitä, oliko EOU sallittava tullinpalautusjärjestelmä vai ei, tehtiin ”ottamatta kantaa kysymykseen siitä, onko kyseinen järjestelmä perusasetuksen säädösten mukainen tullinpalautusjärjestelmä” (9). Tämän tarkastelun puitteissa koko järjestelmä sekä valvontajärjestelmä tutkittiin tarkoin. |
| --- | --- |

(62)

Yksi yhteistyössä toimineista viejistä väitti, että komissio oli poikennut alkuperäisessä tutkimuksessa käytetyistä perusteista raaka-aineen tullista vapauttamisen arvioinnissa ja että vain liiallinen tuontitullien palauttaminen, jos sekään, saisi johtaa tasoitustoimenpiteiden käyttöönottoon. Olisi kuitenkin huomattava, että alkuperäisen tutkimuksen aikana tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavien tukien määrän arvioinnissa päätös siitä, oliko EOU sallittava tullinpalautusjärjestelmä vai ei, tehtiin ”ottamatta kantaa kysymykseen siitä, onko kyseinen järjestelmä perusasetuksen säädösten mukainen tullinpalautusjärjestelmä” (9). Tämän tarkastelun puitteissa koko järjestelmä sekä valvontajärjestelmä tutkittiin tarkoin.

| (63) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että näitä järjestelmiä ei voida pitää perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna verojen ja maksujen palautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Ne eivät ole perusasetuksen liitteessä I olevan h ja i alakohdan, liitteen II (palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) ja liitteen III (korvaavien tuotantopanosten palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) tiukkojen sääntöjen mukaisia. Jos liikevaihtoveron palautusta ja tuontitullista vapauttamista hyödynnetään tuotantohyödykkeiden ostossa, tämä jo itsessään on sallittuja tullinpalautusjärjestelmiä koskevien sääntöjen vastaista, koska tuotantohyödykkeitä ei kuluteta tuotantoprosessissa, kuten liitteessä I olevassa h alakohdassa (liikevaihtoveron palautus) ja i alakohdassa (tuontitullien peruuttaminen) edellytetään. |
| --- | --- |

(63)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että näitä järjestelmiä ei voida pitää perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna verojen ja maksujen palautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Ne eivät ole perusasetuksen liitteessä I olevan h ja i alakohdan, liitteen II (palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) ja liitteen III (korvaavien tuotantopanosten palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) tiukkojen sääntöjen mukaisia. Jos liikevaihtoveron palautusta ja tuontitullista vapauttamista hyödynnetään tuotantohyödykkeiden ostossa, tämä jo itsessään on sallittuja tullinpalautusjärjestelmiä koskevien sääntöjen vastaista, koska tuotantohyödykkeitä ei kuluteta tuotantoprosessissa, kuten liitteessä I olevassa h alakohdassa (liikevaihtoveron palautus) ja i alakohdassa (tuontitullien peruuttaminen) edellytetään.

| (64) | Ei ole myöskään vahvistettu, että Intian viranomaiset olisivat soveltaneet tehokasta tarkistusjärjestelmää tai -menettelyä varmistaakseen, käytettiinkö tulleitta tai liikevaihtoverotta hankittuja tuotantopanoksia vientituotteen tuotannossa ja missä määrin niitä siinä käytettiin (perusasetuksen liitteessä II olevan II kohdan 4 alakohta ja korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelyjen osalta sen liitteessä III olevan II kohdan 2 alakohta). Käytössä olevalla tarkistusjärjestelmällä valvotaan nettovaluutta-ansioita koskevaa velvoitetta eikä tuonnin kulutusta suhteessa vietyjen tuotteiden tuotantoon. |
| --- | --- |

(64)

Ei ole myöskään vahvistettu, että Intian viranomaiset olisivat soveltaneet tehokasta tarkistusjärjestelmää tai -menettelyä varmistaakseen, käytettiinkö tulleitta tai liikevaihtoverotta hankittuja tuotantopanoksia vientituotteen tuotannossa ja missä määrin niitä siinä käytettiin (perusasetuksen liitteessä II olevan II kohdan 4 alakohta ja korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelyjen osalta sen liitteessä III olevan II kohdan 2 alakohta). Käytössä olevalla tarkistusjärjestelmällä valvotaan nettovaluutta-ansioita koskevaa velvoitetta eikä tuonnin kulutusta suhteessa vietyjen tuotteiden tuotantoon.

| (65) | Vientiin suuntautunut yksikkö voi myydä huomattavia määriä tuotannostaan kotimarkkinoilla, jopa 50 prosenttia vuotuisesta liikevaihdostaan. Laissa ei näin ollen ole velvoitetta viedä kaikki valmistuksen tuloksena olevat tuotteet. Lisäksi kotimaan liiketoimet tapahtuvat ilman viranomaisen ohjausta ja valvontaa ja niihin sovelletaan vain varmennuksen omavastuisuutta. Vientiin suuntautuneen yksikön tullivalvonnassa olevat toimitilat ovat ainakin osittain Intian viranomaisten fyysisen valvonnan ulkopuolella. Tämä korostaa muiden valvontaan liittyvien tekijöiden merkitystä. Erityisesti tuotantopanosten ja tuloksena olevien vientituotteiden yhteyden säilyttämisen valvonta on tärkeää tullinpalautusjärjestelmän tarkastusjärjestelmässä. |
| --- | --- |

(65)

Vientiin suuntautunut yksikkö voi myydä huomattavia määriä tuotannostaan kotimarkkinoilla, jopa 50 prosenttia vuotuisesta liikevaihdostaan. Laissa ei näin ollen ole velvoitetta viedä kaikki valmistuksen tuloksena olevat tuotteet. Lisäksi kotimaan liiketoimet tapahtuvat ilman viranomaisen ohjausta ja valvontaa ja niihin sovelletaan vain varmennuksen omavastuisuutta. Vientiin suuntautuneen yksikön tullivalvonnassa olevat toimitilat ovat ainakin osittain Intian viranomaisten fyysisen valvonnan ulkopuolella. Tämä korostaa muiden valvontaan liittyvien tekijöiden merkitystä. Erityisesti tuotantopanosten ja tuloksena olevien vientituotteiden yhteyden säilyttämisen valvonta on tärkeää tullinpalautusjärjestelmän tarkastusjärjestelmässä.

| (66) | Muista valvontatoimista on syytä muistaa, että vientiin suuntautuneella yksiköllä ei missään vaiheessa ole oikeudellista velvoitetta osoittaa kaikkien tuotujen lähetysten ja vastaavan tuloksena olevan tuotteen välisiä yhteyksiä. Vain jos tällainen valvonta olisi käytössä, Intian viranomaiset voisivat saada riittävästi tietoa tuotantopanosten lopullisista käyttötarkoituksista voidakseen varmistaa, että vapautus tullista/liikevaihtoverosta ei ole suurempi kuin vientituotannon tuotantopanosten arvo. Itsearviointiin perustuvat kuukausittaiset kotimarkkinamyynnin veroilmoitukset, joita Intian viranomaiset tietyin väliajoin arvioivat, eivät ole riittäviä valvonnan kannalta. Kuukausittaisten veronpalautusten tarkoituksena on seurata valmisteveroja eikä valvoa tuotantopanosten käyttötarkoitusta. Yritysten sisäiset järjestelmät, joita pidetään yllä ilman lakisääteistä velvollisuutta, eivät riitä sellaisenaan, koska viranomaisten olisi suunniteltava ja pantava täytäntöön tullinpalautusjärjestelmän tarkastusjärjestelmä eikä sitä pitäisi jättää yksittäisten yritysten hoidettavaksi. Tämän vuoksi tutkimuksessa vahvistetaan, että vientiin suuntautuneelta yksiköltä ei Intian vienti- ja tuontipolitiikan mukaisesti nimenomaisesti vaadita tuotantopanosten ja tuloksena olevien tuotteiden välisen yhteyden osoittamista eikä Intian viranomaisilla ole olemassa tehokasta valvontajärjestelmää, jonka perusteella olisi voitu määrittää, mitä tuotantopanoksia vientituotannossa käytettiin ja missä määrin. |
| --- | --- |

(66)

Muista valvontatoimista on syytä muistaa, että vientiin suuntautuneella yksiköllä ei missään vaiheessa ole oikeudellista velvoitetta osoittaa kaikkien tuotujen lähetysten ja vastaavan tuloksena olevan tuotteen välisiä yhteyksiä. Vain jos tällainen valvonta olisi käytössä, Intian viranomaiset voisivat saada riittävästi tietoa tuotantopanosten lopullisista käyttötarkoituksista voidakseen varmistaa, että vapautus tullista/liikevaihtoverosta ei ole suurempi kuin vientituotannon tuotantopanosten arvo. Itsearviointiin perustuvat kuukausittaiset kotimarkkinamyynnin veroilmoitukset, joita Intian viranomaiset tietyin väliajoin arvioivat, eivät ole riittäviä valvonnan kannalta. Kuukausittaisten veronpalautusten tarkoituksena on seurata valmisteveroja eikä valvoa tuotantopanosten käyttötarkoitusta. Yritysten sisäiset järjestelmät, joita pidetään yllä ilman lakisääteistä velvollisuutta, eivät riitä sellaisenaan, koska viranomaisten olisi suunniteltava ja pantava täytäntöön tullinpalautusjärjestelmän tarkastusjärjestelmä eikä sitä pitäisi jättää yksittäisten yritysten hoidettavaksi. Tämän vuoksi tutkimuksessa vahvistetaan, että vientiin suuntautuneelta yksiköltä ei Intian vienti- ja tuontipolitiikan mukaisesti nimenomaisesti vaadita tuotantopanosten ja tuloksena olevien tuotteiden välisen yhteyden osoittamista eikä Intian viranomaisilla ole olemassa tehokasta valvontajärjestelmää, jonka perusteella olisi voitu määrittää, mitä tuotantopanoksia vientituotannossa käytettiin ja missä määrin.

| (67) | Intian viranomaiset eivät myöskään tehneet tosiasiallisesti käytettyihin tuotantopanoksiin perustuvaa lisätutkimusta, vaikka sellaista tavallisesti olisi vaadittava, kun käytössä ei ole tehokasta tarkastusjärjestelmää (perusasetuksen liitteessä II olevan II kohdan 5 alakohta ja liitteessä III olevan II kohdan 3 alakohta). Viranomaiset eivät myöskään osoittaneet, että liiallista tuontitullien palauttamista ei olisi tapahtunut. |
| --- | --- |

(67)

Intian viranomaiset eivät myöskään tehneet tosiasiallisesti käytettyihin tuotantopanoksiin perustuvaa lisätutkimusta, vaikka sellaista tavallisesti olisi vaadittava, kun käytössä ei ole tehokasta tarkastusjärjestelmää (perusasetuksen liitteessä II olevan II kohdan 5 alakohta ja liitteessä III olevan II kohdan 3 alakohta). Viranomaiset eivät myöskään osoittaneet, että liiallista tuontitullien palauttamista ei olisi tapahtunut.

| (68) | Edellä esitetyn perusteella yrityksen väite siitä, että komissio oli poikennut alkuperäisessä tutkimuksessa käytetyistä perusteista raaka-aineen tullista vapauttamisen arvioinnissa ja että vain liiallinen tuontitullien palauttaminen, jos sekään, saisi johtaa tasoitustoimenpiteiden käyttöönottoon, on hylättävä. |
| --- | --- |

(68)

Edellä esitetyn perusteella yrityksen väite siitä, että komissio oli poikennut alkuperäisessä tutkimuksessa käytetyistä perusteista raaka-aineen tullista vapauttamisen arvioinnissa ja että vain liiallinen tuontitullien palauttaminen, jos sekään, saisi johtaa tasoitustoimenpiteiden käyttöönottoon, on hylättävä.

e)   Tuen määrän laskeminen

| (69) | Koska sallittua verojen ja maksujen palautusjärjestelmää tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmää ei sovelleta, tasoitustoimenpiteiden alainen etu on tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona tuonnista yleensä kannettavien tuontitullien (perustulli ja erityinen lisätulli) koko peruutettu määrä sekä palautus kotimaisilta öljy-yrityksiltä hankitusta polttoaineesta maksetuista veroista. |
| --- | --- |

(69)

Koska sallittua verojen ja maksujen palautusjärjestelmää tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmää ei sovelleta, tasoitustoimenpiteiden alainen etu on tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona tuonnista yleensä kannettavien tuontitullien (perustulli ja erityinen lisätulli) koko peruutettu määrä sekä palautus kotimaisilta öljy-yrityksiltä hankitusta polttoaineesta maksetuista veroista.

i)   Vapautus tuontitulleista (perustulli ja erityinen lisätulli), liikevaihtoveron palauttaminen raaka-aineiden osalta ja palautus kotimaisilta öljy-yrityksiltä hankitusta polttoaineesta maksetuista veroista

| (70) | Viejien, jotka ovat vientiin suuntautuneita yksikköjä, tuen määrä laskettiin tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona vientiin suuntautuneelle yksikölle kokonaisuudessaan tuotujen ainesten kantamatta jääneiden tullien (perustulli ja erityinen lisätulli), palautetun liikevaihtoveron ja kotimaanmarkkinoilta ostetusta polttoaineesta maksettujen verojen palautuksen perusteella. Tuen saamisesta välttämättä aiheutuvat kustannukset vähennettiin tästä määrästä perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti, jolloin saatiin tuen määrä (osoittaja). Tuen määrä on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson viennin liikevaihtoon (nimittäjä), koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. Näille kahdelle yritykselle näin lasketut tukimarginaalit olivat 0,9 prosenttia ja 5,8 prosenttia. |
| --- | --- |

(70)

Viejien, jotka ovat vientiin suuntautuneita yksikköjä, tuen määrä laskettiin tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona vientiin suuntautuneelle yksikölle kokonaisuudessaan tuotujen ainesten kantamatta jääneiden tullien (perustulli ja erityinen lisätulli), palautetun liikevaihtoveron ja kotimaanmarkkinoilta ostetusta polttoaineesta maksettujen verojen palautuksen perusteella. Tuen saamisesta välttämättä aiheutuvat kustannukset vähennettiin tästä määrästä perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti, jolloin saatiin tuen määrä (osoittaja). Tuen määrä on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson viennin liikevaihtoon (nimittäjä), koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. Näille kahdelle yritykselle näin lasketut tukimarginaalit olivat 0,9 prosenttia ja 5,8 prosenttia.

ii)   Vapautus tuontitulleista (perustulli ja erityinen lisätulli) tuotantohyödykkeiden osalta

| (71) | Tuotantohyödykkeet eivät fyysisesti sisälly valmiisiin tuotteisiin. Perusasetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti tutkimuksen kohteena oleville yrityksille koitunut etu on laskettu tuotantohyödykkeiden tuonnissa kantamattomien tullien määrän perusteella jakamalla se ajanjaksolle, joka vastaa näiden tuotantohyödykkeiden tavanomaista poistoaikaa tutkimuksen kohteena olleissa yrityksissä. Tavanomaisen poistoajan määrittämiseksi näiden kahden yhteistyössä toimineen viejän käyttämiä tosiasiallisia poistoaikoja (18 vuotta) on käytetty viitteenä. Näin laskettua tarkastelua koskevalle tutkimusajanjaksolle kohdennettua määrää on oikaistu lisäämällä siihen kyseisen ajanjakson korko, jotta määrä paremmin ilmentäisi ajan myötä saavutetun edun arvoa ja järjestelmästä edunsaajalle koitunutta kokonaisetua. Tuen määrä on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson viennin liikevaihtoon (nimittäjä), koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. Näille kahdelle yritykselle näin saadut tukimarginaalit olivat 1,8 prosenttia ja 0,4 prosenttia. |
| --- | --- |

(71)

Tuotantohyödykkeet eivät fyysisesti sisälly valmiisiin tuotteisiin. Perusasetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti tutkimuksen kohteena oleville yrityksille koitunut etu on laskettu tuotantohyödykkeiden tuonnissa kantamattomien tullien määrän perusteella jakamalla se ajanjaksolle, joka vastaa näiden tuotantohyödykkeiden tavanomaista poistoaikaa tutkimuksen kohteena olleissa yrityksissä. Tavanomaisen poistoajan määrittämiseksi näiden kahden yhteistyössä toimineen viejän käyttämiä tosiasiallisia poistoaikoja (18 vuotta) on käytetty viitteenä. Näin laskettua tarkastelua koskevalle tutkimusajanjaksolle kohdennettua määrää on oikaistu lisäämällä siihen kyseisen ajanjakson korko, jotta määrä paremmin ilmentäisi ajan myötä saavutetun edun arvoa ja järjestelmästä edunsaajalle koitunutta kokonaisetua. Tuen määrä on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson viennin liikevaihtoon (nimittäjä), koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. Näille kahdelle yritykselle näin saadut tukimarginaalit olivat 1,8 prosenttia ja 0,4 prosenttia.

| (72) | EOU-järjestelmän mukaisesti asianomaisten yritysten saaman tuen kokonaistukimarginaalit olivat 2,7 prosenttia ja 6,2 prosenttia. |
| --- | --- |

(72)

EOU-järjestelmän mukaisesti asianomaisten yritysten saaman tuen kokonaistukimarginaalit olivat 2,7 prosenttia ja 6,2 prosenttia.

6.   ENNAKKOLISENSSIJÄRJESTELMÄ (ADVANCE LICENCE SCHEME, ALS)

a)   Oikeusperusta

| (73) | Järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on EXIM-policy 2004–2009 -asiakirjan 4.1–4.1.14 kohdissa ja HOP I 2004–2009 -käsikirjan 4.1–4.30 luvuissa. |
| --- | --- |

(73)

Järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on EXIM-policy 2004–2009 -asiakirjan 4.1–4.1.14 kohdissa ja HOP I 2004–2009 -käsikirjan 4.1–4.30 luvuissa.

b)   Tukikelpoisuus

| (74) | Ennakkolisenssijärjestelmään kuuluu kuusi alajärjestelmää, joita kuvataan tarkemmin jäljempänä. Ne eroavat toisistaan muun muassa tukikelpoisuusvaatimusten suhteen. Valmistajaviejät ja kauppiasviejät, jotka ovat ”sidoksissa” valmistajiin, voivat hakea tosiasiallisen maastaviennin ALS-tukea ja vuotuisten tarpeiden mukaista ALS-tukea. Lopulliselle viejälle tavaraa toimittavat valmistajaviejät voivat saada välituotetoimituksiin tarkoitettua ALS-tukea. Pääurakoitsijat, jotka toimittavat tavaraa EXIM-policy 2004–2009 -asiakirjan 8.2 kohdassa mainituille vientiin rinnastettavaa toimintaa harjoittaville tahoille, kuten vientiin suuntautuneille yksiköille, voivat saada vientiin rinnastettavan toiminnan ALS-tukea. Valmistajaviejille tavaraa toimittajat välitoimittajat voivat myös saada vientiin rinnastettavan toiminnan tukea ennakkoluovutusta sekä kotimaisia rembursseja ja vastarembursseja koskevien ALS-alajärjestelmien yhteydessä. |
| --- | --- |

(74)

Ennakkolisenssijärjestelmään kuuluu kuusi alajärjestelmää, joita kuvataan tarkemmin jäljempänä. Ne eroavat toisistaan muun muassa tukikelpoisuusvaatimusten suhteen. Valmistajaviejät ja kauppiasviejät, jotka ovat ”sidoksissa” valmistajiin, voivat hakea tosiasiallisen maastaviennin ALS-tukea ja vuotuisten tarpeiden mukaista ALS-tukea. Lopulliselle viejälle tavaraa toimittavat valmistajaviejät voivat saada välituotetoimituksiin tarkoitettua ALS-tukea. Pääurakoitsijat, jotka toimittavat tavaraa EXIM-policy 2004–2009 -asiakirjan 8.2 kohdassa mainituille vientiin rinnastettavaa toimintaa harjoittaville tahoille, kuten vientiin suuntautuneille yksiköille, voivat saada vientiin rinnastettavan toiminnan ALS-tukea. Valmistajaviejille tavaraa toimittajat välitoimittajat voivat myös saada vientiin rinnastettavan toiminnan tukea ennakkoluovutusta sekä kotimaisia rembursseja ja vastarembursseja koskevien ALS-alajärjestelmien yhteydessä.

c)   Käytännön toteutus

| (75) | Ennakkolisenssien myöntämisperusteita voivat olla seuraavat:






  i) | Tosiasiallinen vienti: Tämä on alajärjestelmistä tärkein. Siinä voidaan tuoda tuotantopanoksia tullitta tietyn vientituotteen valmistukseen. Viennin on oltava ”tosiasiallista” sikäli, että vientituotteen on lähdettävä Intian alueelta. Lisenssissä mainitaan tuonnin tullihelpotukset ja vientivelvoitteet, myös vientituotteen tyyppi. |
| --- | --- | --- |

(75)

Ennakkolisenssien myöntämisperusteita voivat olla seuraavat:

i)

Tosiasiallinen vienti: Tämä on alajärjestelmistä tärkein. Siinä voidaan tuoda tuotantopanoksia tullitta tietyn vientituotteen valmistukseen. Viennin on oltava ”tosiasiallista” sikäli, että vientituotteen on lähdettävä Intian alueelta. Lisenssissä mainitaan tuonnin tullihelpotukset ja vientivelvoitteet, myös vientituotteen tyyppi.

| ii) | Vuotuiset tarpeet: Vuotuisia tarpeita koskevia lisenssejä ei ole liitetty tiettyyn vientituotteeseen, vaan laajempaan tuoteryhmään (esimerkiksi kemialliset tuotteet ja jalosteet). Lisenssinhaltija voi (aiemman viennin mukaan määräytyvään tiettyyn enimmäisarvoon saakka) tuoda tullitta tuotantopanoksia, joita käytetään minkä tahansa kyseiseen tuoteryhmään kuuluvan tuotteen valmistukseen. Se voi viedä mitä tahansa kyseiseen tuoteryhmään kuuluvaa valmista tuotetta, jonka valmistukseen on käytetty kyseisiä tullitta tuotuja aineksia. |
| --- | --- |

ii)

Vuotuiset tarpeet: Vuotuisia tarpeita koskevia lisenssejä ei ole liitetty tiettyyn vientituotteeseen, vaan laajempaan tuoteryhmään (esimerkiksi kemialliset tuotteet ja jalosteet). Lisenssinhaltija voi (aiemman viennin mukaan määräytyvään tiettyyn enimmäisarvoon saakka) tuoda tullitta tuotantopanoksia, joita käytetään minkä tahansa kyseiseen tuoteryhmään kuuluvan tuotteen valmistukseen. Se voi viedä mitä tahansa kyseiseen tuoteryhmään kuuluvaa valmista tuotetta, jonka valmistukseen on käytetty kyseisiä tullitta tuotuja aineksia.

| iii) | Välituotetoimitukset: Tämä alajärjestelmä kattaa tapaukset, joissa kaksi valmistajaa aikoo tuottaa yhtä vientituotetta jakaen tuotantoprosessin keskenään. Valmistajaviejä tuottaa välituotetta. Se voi tuoda tuotantopanosmateriaaleja tullitta ja saada tähän tarkoitukseen välituotetoimituksiin tarkoitettua ALS-tukea. Lopullinen viejä saattaa valmistuksen loppuun, ja sillä on velvollisuus viedä valmis tuote. |
| --- | --- |

iii)

Välituotetoimitukset: Tämä alajärjestelmä kattaa tapaukset, joissa kaksi valmistajaa aikoo tuottaa yhtä vientituotetta jakaen tuotantoprosessin keskenään. Valmistajaviejä tuottaa välituotetta. Se voi tuoda tuotantopanosmateriaaleja tullitta ja saada tähän tarkoitukseen välituotetoimituksiin tarkoitettua ALS-tukea. Lopullinen viejä saattaa valmistuksen loppuun, ja sillä on velvollisuus viedä valmis tuote.

| iv) | Vientiin rinnastettava toiminta: Tässä alajärjestelmässä pääurakoitsija voi tuoda tullitta tuotantopanoksia, joita tarvitaan sellaisten tuotteiden valmistukseen, joita myydään vientitavaroihin rinnastettavina tuotteina EXIM policy 2004–2009 -asiakirjan 8.2 kohdan b–g, i ja j alakohdissa mainituille asiakasryhmille. Toisin sanoen valmiita tuotteita ei tarvitse viedä pois maasta vaan niitä pidetään vientitavaroihin rinnastettavina tuotteina asiakkaan statuksen perusteella. Tähän sisältyvät toimitukset vientiin suuntautuneelle yksikölle tai lisenssin haltijalle tuotantohyödykkeiden tuontia etuustullein koskevan järjestelmän mukaisesti. |
| --- | --- |

iv)

Vientiin rinnastettava toiminta: Tässä alajärjestelmässä pääurakoitsija voi tuoda tullitta tuotantopanoksia, joita tarvitaan sellaisten tuotteiden valmistukseen, joita myydään vientitavaroihin rinnastettavina tuotteina EXIM policy 2004–2009 -asiakirjan 8.2 kohdan b–g, i ja j alakohdissa mainituille asiakasryhmille. Toisin sanoen valmiita tuotteita ei tarvitse viedä pois maasta vaan niitä pidetään vientitavaroihin rinnastettavina tuotteina asiakkaan statuksen perusteella. Tähän sisältyvät toimitukset vientiin suuntautuneelle yksikölle tai lisenssin haltijalle tuotantohyödykkeiden tuontia etuustullein koskevan järjestelmän mukaisesti.

| v) | Ennakkoluovutusasiakirjat (Advance Release Orders, ARO): Ennakkolisenssin haltija, joka aikoo suoran tuonnin sijasta hankkia tuotantopanokset kotimarkkinoilta, voi halutessaan käyttää niiden hankkimiseen ARO-asiakirjoja. Tällöin ennakkolisenssit vahvistetaan ARO-asiakirjoiksi ja siirretään kotimaiselle toimittajalle niissä eriteltyjen tuotantopanosten toimituksen yhteydessä. ARO-asiakirjat oikeuttavat kotimaisen toimittajan tiettyihin vientiin rinnastettavassa toiminnassa myönnettäviin etuihin, joita selostetaan EXIM-policy 02–07 -asiakirjan 8.3 kohdassa, kuten välitoimituksia / vientiin rinnastettavaa toimintaa koskevan ALS-järjestelmän soveltaminen, vientiin rinnastettavan toiminnan palautusjärjestelyt ja lopullisen valmisteveron palautus. ARO-järjestelmässä verot ja tullit palautetaan tuotteen toimittajalle eikä lopulliselle viejälle tullinpalautusjärjestelmässä. Verot/tullit voidaan palauttaa sekä kotimarkkinoilta hankittuja että tuotuja tuotantopanoksia käytettäessä. |
| --- | --- |

v)

Ennakkoluovutusasiakirjat (Advance Release Orders, ARO): Ennakkolisenssin haltija, joka aikoo suoran tuonnin sijasta hankkia tuotantopanokset kotimarkkinoilta, voi halutessaan käyttää niiden hankkimiseen ARO-asiakirjoja. Tällöin ennakkolisenssit vahvistetaan ARO-asiakirjoiksi ja siirretään kotimaiselle toimittajalle niissä eriteltyjen tuotantopanosten toimituksen yhteydessä. ARO-asiakirjat oikeuttavat kotimaisen toimittajan tiettyihin vientiin rinnastettavassa toiminnassa myönnettäviin etuihin, joita selostetaan EXIM-policy 02–07 -asiakirjan 8.3 kohdassa, kuten välitoimituksia / vientiin rinnastettavaa toimintaa koskevan ALS-järjestelmän soveltaminen, vientiin rinnastettavan toiminnan palautusjärjestelyt ja lopullisen valmisteveron palautus. ARO-järjestelmässä verot ja tullit palautetaan tuotteen toimittajalle eikä lopulliselle viejälle tullinpalautusjärjestelmässä. Verot/tullit voidaan palauttaa sekä kotimarkkinoilta hankittuja että tuotuja tuotantopanoksia käytettäessä.

| vi) | Kotimaiset remburssit ja vastaremburssit: Myös tämä alajärjestelmä koskee kotimarkkinatoimituksia ennakkolisenssin haltijalle. Ennakkolisenssin haltija voi pyytää pankilta kotimaisen remburssin avaamista kotimaisen toimittajan hyväksi. Pankki kirjaa lisenssiin suorassa tuonnissa ainoastaan sellaisten tavaroiden arvon ja määrän, jotka on hankittu kotimarkkinoilta tuonnin sijaan. Kotimainen toimittaja voi saada tiettyjä vientiin rinnastettavassa toiminnassa myönnettäviä etuja, joita selostetaan EXIM-policy 02–07 -asiakirjan 8.3 kohdassa, kuten välitoimituksia / vientiin rinnastettavaa toimintaa koskevan ALS-järjestelmän soveltaminen, vientiin rinnastettavan toiminnan palautusjärjestelyt ja lopullisen valmisteveron palautus. |
| --- | --- |

vi)

Kotimaiset remburssit ja vastaremburssit: Myös tämä alajärjestelmä koskee kotimarkkinatoimituksia ennakkolisenssin haltijalle. Ennakkolisenssin haltija voi pyytää pankilta kotimaisen remburssin avaamista kotimaisen toimittajan hyväksi. Pankki kirjaa lisenssiin suorassa tuonnissa ainoastaan sellaisten tavaroiden arvon ja määrän, jotka on hankittu kotimarkkinoilta tuonnin sijaan. Kotimainen toimittaja voi saada tiettyjä vientiin rinnastettavassa toiminnassa myönnettäviä etuja, joita selostetaan EXIM-policy 02–07 -asiakirjan 8.3 kohdassa, kuten välitoimituksia / vientiin rinnastettavaa toimintaa koskevan ALS-järjestelmän soveltaminen, vientiin rinnastettavan toiminnan palautusjärjestelyt ja lopullisen valmisteveron palautus.

| (76) | Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana vain yksi yhteistyöhön osallistunut viejä sai etuja kolmesta alajärjestelmästä, jotka liittyivät tarkasteltavana olevaan tuotteeseen; nämä olivat i) tosiasiallisen maastaviennin ALS-tuki; v) ARO-järjestelmä; ja iv) vientiin rinnastettavaa toimintaa koskeva ALS-järjestelmä. Tämän vuoksi ei ole tarpeen määrittää tasoitustoimenpiteiden soveltamisen mahdollisuutta seuraavien järjestelmien suhteen: ii) vuotuiset tarpeet; iii) välituotetoimitukset; ja vi) kotimaiset remburssit ja vastaremburssit. |
| --- | --- |

(76)

Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana vain yksi yhteistyöhön osallistunut viejä sai etuja kolmesta alajärjestelmästä, jotka liittyivät tarkasteltavana olevaan tuotteeseen; nämä olivat i) tosiasiallisen maastaviennin ALS-tuki; v) ARO-järjestelmä; ja iv) vientiin rinnastettavaa toimintaa koskeva ALS-järjestelmä. Tämän vuoksi ei ole tarpeen määrittää tasoitustoimenpiteiden soveltamisen mahdollisuutta seuraavien järjestelmien suhteen: ii) vuotuiset tarpeet; iii) välituotetoimitukset; ja vi) kotimaiset remburssit ja vastaremburssit.

| (77) | Intian viranomaisten suorittamien tarkastusten helpottamiseksi lisenssinhaltija on laissa velvoitettu tekemään määrämuotoisen totuudenmukaisen ja asianmukaisen selvityksen lisenssien mukaisesti tuotujen tuotteiden kulutuksesta ja käytöstä (HOP I 2004–2009 -käsikirjan 4.30 luku ja lisäys 23) eli pitämään rekisteriä (nk. lisäyksen 23 mukainen rekisteri) todellisesta kulutuksesta. Toukokuusta 2005 lähtien lisäys 23 on säilytettävä yrityksessä mutta sen lisäksi se on varmennettava laillistetun tilintarkastajan allekirjoituksella ja lähetettävä Intian viranomaisille. Lisäystä 23 koskevaa velvoitetta sovelletaan lisensseihin, jotka on myönnetty toukokuun 2005 jälkeen, kun uudet säännöt tulivat voimaan. Uuden järjestelmän käytännön täytäntöönpanoa ei tämän vuoksi voitu varmentaa, koska lisensseihin liittyviä raportteja ei ollut laadittu tutkimuksen aikana. |
| --- | --- |

(77)

Intian viranomaisten suorittamien tarkastusten helpottamiseksi lisenssinhaltija on laissa velvoitettu tekemään määrämuotoisen totuudenmukaisen ja asianmukaisen selvityksen lisenssien mukaisesti tuotujen tuotteiden kulutuksesta ja käytöstä (HOP I 2004–2009 -käsikirjan 4.30 luku ja lisäys 23) eli pitämään rekisteriä (nk. lisäyksen 23 mukainen rekisteri) todellisesta kulutuksesta. Toukokuusta 2005 lähtien lisäys 23 on säilytettävä yrityksessä mutta sen lisäksi se on varmennettava laillistetun tilintarkastajan allekirjoituksella ja lähetettävä Intian viranomaisille. Lisäystä 23 koskevaa velvoitetta sovelletaan lisensseihin, jotka on myönnetty toukokuun 2005 jälkeen, kun uudet säännöt tulivat voimaan. Uuden järjestelmän käytännön täytäntöönpanoa ei tämän vuoksi voitu varmentaa, koska lisensseihin liittyviä raportteja ei ollut laadittu tutkimuksen aikana.

| (78) | Edellä mainituista alajärjestelmistä i, iv ja v todettakoon, että Intian viranomaiset määräävät sekä tuonnin tullihelpotusten että vientivelvoitteiden (myös vientiin rinnastettavassa toiminnassa) määrästä ja arvosta ja ne on kirjattu lisenssiin. Lisäksi vienti- ja tuontihetkellä viranomaiset kirjaavat vastaavat tapahtumat lisenssiin. Intian viranomaiset päättävät tämän järjestelmän mukaisesti tapahtuvan tuonnin määrän niin sanottujen SION-vakionormien perusteella. Useimmille tuotteille, tarkasteltavana oleva tuote mukaan luettuna, on olemassa SION-vakionormit, ja ne on julkaistu menetelmäkäsikirjassa HOP II 2004–2009. |
| --- | --- |

(78)

Edellä mainituista alajärjestelmistä i, iv ja v todettakoon, että Intian viranomaiset määräävät sekä tuonnin tullihelpotusten että vientivelvoitteiden (myös vientiin rinnastettavassa toiminnassa) määrästä ja arvosta ja ne on kirjattu lisenssiin. Lisäksi vienti- ja tuontihetkellä viranomaiset kirjaavat vastaavat tapahtumat lisenssiin. Intian viranomaiset päättävät tämän järjestelmän mukaisesti tapahtuvan tuonnin määrän niin sanottujen SION-vakionormien perusteella. Useimmille tuotteille, tarkasteltavana oleva tuote mukaan luettuna, on olemassa SION-vakionormit, ja ne on julkaistu menetelmäkäsikirjassa HOP II 2004–2009.

| (79) | Tuodut tuotantopanokset eivät ole siirrettävissä, ja ne on käytettävä tuloksena olevan vientituotteen valmistamiseen. Vientivelvoite on täytettävä lisenssin antamisen jälkeen ennalta määrätyssä määräajassa (18 kuukauden määräaika, jota voidaan pidentää kahdesti kuudella kuukaudella). |
| --- | --- |

(79)

Tuodut tuotantopanokset eivät ole siirrettävissä, ja ne on käytettävä tuloksena olevan vientituotteen valmistamiseen. Vientivelvoite on täytettävä lisenssin antamisen jälkeen ennalta määrätyssä määräajassa (18 kuukauden määräaika, jota voidaan pidentää kahdesti kuudella kuukaudella).

| (80) | Ennakkolisenssin haltija, joka aikoo suoran tuonnin sijasta hankkia tuotantopanokset kotimaisista lähteistä, voi halutessaan käyttää niiden hankkimiseen niin sanottuja ennakkoluovutusasiakirjoja (Advance Release Orders, ARO). Tällöin ennakkolisenssit katsotaan ARO-asiakirjoiksi, ja ne annetaan toimittajalle niissä eriteltyjen tuotantopanosten toimittamisen yhteydessä. |
| --- | --- |

(80)

Ennakkolisenssin haltija, joka aikoo suoran tuonnin sijasta hankkia tuotantopanokset kotimaisista lähteistä, voi halutessaan käyttää niiden hankkimiseen niin sanottuja ennakkoluovutusasiakirjoja (Advance Release Orders, ARO). Tällöin ennakkolisenssit katsotaan ARO-asiakirjoiksi, ja ne annetaan toimittajalle niissä eriteltyjen tuotantopanosten toimittamisen yhteydessä.

| (81) | Tarkastelua koskevassa tutkimuksessa todettiin, että yhteistyössä toiminut viejä oli tuonut eri alajärjestelmissä SION-vakionormeihin perustuvien tuontihelpotusten mukaisesti tullitta enemmän tuotantopanoksia kuin se tarvitsi tuloksena olevan vientituotteen viitemäärän tuottamiseen. Näin ollen SION-vakionormit tarkasteltavana olevalle tuotteelle eivät olleet tarkkoja. |
| --- | --- |

(81)

Tarkastelua koskevassa tutkimuksessa todettiin, että yhteistyössä toiminut viejä oli tuonut eri alajärjestelmissä SION-vakionormeihin perustuvien tuontihelpotusten mukaisesti tullitta enemmän tuotantopanoksia kuin se tarvitsi tuloksena olevan vientituotteen viitemäärän tuottamiseen. Näin ollen SION-vakionormit tarkasteltavana olevalle tuotteelle eivät olleet tarkkoja.

d)   Päätelmät

| (82) | Vapautus tuontitulleista on perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan ja 2 artiklan 2 kohdan mukaista tukea eli Intian viranomaisten taloudellista tukea, josta on koitunut etua tutkituille viejille. |
| --- | --- |

(82)

Vapautus tuontitulleista on perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan ja 2 artiklan 2 kohdan mukaista tukea eli Intian viranomaisten taloudellista tukea, josta on koitunut etua tutkituille viejille.

| (83) | Lisäksi tosiasiallisen maastaviennin ennakkolisenssijärjestelmä on selkeästi oikeudellisesti vientituloksesta riippuvaa, joten perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti se on erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista. Yritys ei voi saada tukia näistä järjestelmistä ilman vientisitoumusta. |
| --- | --- |

(83)

Lisäksi tosiasiallisen maastaviennin ennakkolisenssijärjestelmä on selkeästi oikeudellisesti vientituloksesta riippuvaa, joten perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti se on erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista. Yritys ei voi saada tukia näistä järjestelmistä ilman vientisitoumusta.

| (84) | Vientiin rinnastettava toiminta on tosiasiallisesti riippuvainen vientituloksesta. Sitä käytti ainoastaan yksi yritys vähäisessä määrin ja ainoastaan toimittaessaan tavaraa vientiin suuntautuneille yksiköille tai erityistalousalueilla sijaitseville yksiköille; molemmat luokat mainitaan EXIM-policy 02–07 -asiakirjan 8.2(b) kohdassa. Yritys ilmoitti, että sen asiakkaat veivät vuorostaan tarkasteltavana olevan tuotteen. Vientiin suuntautuneiden yksikköjen ja erityistalousalueiden tarkoitus on EXIM-policy 02–07 -asiakirjan 6.1 kohdan mukaisesti vienti. Kotimainen toimittaja saa siis tukea vientiin rinnastettavan toiminnan ennakkolisenssijärjestelmästä, koska Intian viranomaiset ennakoivat vientitulot, jotka vientiin suuntautuneessa yksikössä tai erityistalousalueella toimiva viejä vuorostaan saa. Perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaan tuen katsotaan tosiasiallisesti riippuvan vientituloksesta, jos tosiasiat osoittavat, että tuen myöntäminen, vaikkei sitä olekaan tehty oikeudellisesti vientituloksesta riippuvaiseksi, on tosiasiassa kytketty todellisiin tai odotettuihin vientituloihin. |
| --- | --- |

(84)

Vientiin rinnastettava toiminta on tosiasiallisesti riippuvainen vientituloksesta. Sitä käytti ainoastaan yksi yritys vähäisessä määrin ja ainoastaan toimittaessaan tavaraa vientiin suuntautuneille yksiköille tai erityistalousalueilla sijaitseville yksiköille; molemmat luokat mainitaan EXIM-policy 02–07 -asiakirjan 8.2(b) kohdassa. Yritys ilmoitti, että sen asiakkaat veivät vuorostaan tarkasteltavana olevan tuotteen. Vientiin suuntautuneiden yksikköjen ja erityistalousalueiden tarkoitus on EXIM-policy 02–07 -asiakirjan 6.1 kohdan mukaisesti vienti. Kotimainen toimittaja saa siis tukea vientiin rinnastettavan toiminnan ennakkolisenssijärjestelmästä, koska Intian viranomaiset ennakoivat vientitulot, jotka vientiin suuntautuneessa yksikössä tai erityistalousalueella toimiva viejä vuorostaan saa. Perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaan tuen katsotaan tosiasiallisesti riippuvan vientituloksesta, jos tosiasiat osoittavat, että tuen myöntäminen, vaikkei sitä olekaan tehty oikeudellisesti vientituloksesta riippuvaiseksi, on tosiasiassa kytketty todellisiin tai odotettuihin vientituloihin.

| (85) | Tässä tapauksessa yhteistyössä toiminut yritys ei hyödyntänyt ennakkolisenssiä tuodakseen maahan tuotteita tuontitulleitta. Yritys sai sen sijaan etua hankkiessaan raaka-aineita kotimaisilta toimittajilta muuntamalla lisenssejä ennakkoluovutusasiakirjoiksi. Tässä järjestelmässä vero- ja tullivapautta koskeva oikeus on tavaran toimittajalla eikä lopullisella viejällä tullinpalautusjärjestelmän muodossa. Verot/tullit voidaan palauttaa sekä kotimarkkinoilta hankittuja että tuotuja tuotantopanoksia käytettäessä. Tutkimuksessa kävi ilmi, että kotimaisen etuyhteydettömän tavarantoimittajan kautta ARO-järjestelmää käyttäen hankitun raaka-aineen ja ilman lisenssiä kotimaisen tavarantoimittajan kautta hankitun raaka-aineen hinnoissa oli merkittävä ero. Tulli- ja verovapautta koskeva etu siirrettiin alempien hintojen kautta tavarantoimittajalta yritykselle, joka käytti raaka-aineen ja joka on tämän menettelyn osapuolena. Yritys saattoi erottaa selvästi toisistaan lisenssiä käyttäen hankitun raaka-aineen ostohinnat ja samasta raaka-aineesta ilman lisenssiä maksetut hinnat. Yritys määritteli näin saadun edun ARO-järjestelmän mukaisesti hankittujen tuotteiden ja ilman tällaista lisenssiä hankittujen tuotteiden välisen hinnan erotukseksi. |
| --- | --- |

(85)

Tässä tapauksessa yhteistyössä toiminut yritys ei hyödyntänyt ennakkolisenssiä tuodakseen maahan tuotteita tuontitulleitta. Yritys sai sen sijaan etua hankkiessaan raaka-aineita kotimaisilta toimittajilta muuntamalla lisenssejä ennakkoluovutusasiakirjoiksi. Tässä järjestelmässä vero- ja tullivapautta koskeva oikeus on tavaran toimittajalla eikä lopullisella viejällä tullinpalautusjärjestelmän muodossa. Verot/tullit voidaan palauttaa sekä kotimarkkinoilta hankittuja että tuotuja tuotantopanoksia käytettäessä. Tutkimuksessa kävi ilmi, että kotimaisen etuyhteydettömän tavarantoimittajan kautta ARO-järjestelmää käyttäen hankitun raaka-aineen ja ilman lisenssiä kotimaisen tavarantoimittajan kautta hankitun raaka-aineen hinnoissa oli merkittävä ero. Tulli- ja verovapautta koskeva etu siirrettiin alempien hintojen kautta tavarantoimittajalta yritykselle, joka käytti raaka-aineen ja joka on tämän menettelyn osapuolena. Yritys saattoi erottaa selvästi toisistaan lisenssiä käyttäen hankitun raaka-aineen ostohinnat ja samasta raaka-aineesta ilman lisenssiä maksetut hinnat. Yritys määritteli näin saadun edun ARO-järjestelmän mukaisesti hankittujen tuotteiden ja ilman tällaista lisenssiä hankittujen tuotteiden välisen hinnan erotukseksi.

| (86) | Yhtäkään tässä tapauksessa sovelletusta kolmesta alajärjestelmästä ei voida pitää perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Kyseiset alajärjestelmät eivät ole perusasetuksen liitteessä I olevan i alakohdan, liitteen II (palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) ja liitteen III (korvaavien tuotantopanosten palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) tiukkojen sääntöjen mukaisia. Vaikka Intian viranomaiset totesivat, että järjestelmä on muuttunut toukokuusta 2005 alkaen, pitäisi olla selvää, että muutoksilla ei ole ollut vaikutusta järjestelmiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, koska uutta tarkastusjärjestelmää ei sovellettu täysimääräisesti. Intian viranomaiset ovat saattaneet muuttaa tarkastusjärjestelmää, mutta tutkimuksen mukaan ne eivät soveltaneet tarkastusjärjestelmää tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Viranomaiset eivät myöskään soveltaneen menettelyitä varmistaakseen, käytettiinkö tuotantopanoksia vientituotteen tuotannossa ja missä määrin niitä siinä käytettiin (perusasetuksen liitteessä II olevan II kohdan 4 alakohta ja korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelyjen osalta sen liitteessä III olevan II kohdan 2 alakohta). Tarkasteltavana olevan tuotteen SION-vakionormit eivät olleet riittävän tarkkoja ja niissä arvioitiin raaka-aineen kulutus liian suureksi. Tutkimuksessa kävi ilmi, että SION-vakionormeja muutetaan, jotta ne osoittaisivat paremmin tuotantopanosten kulutusta, mutta uudet normit eivät olleet käytössä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Näin ollen vahvistetaan, ettei SION-vakionormeja voida itsessään pitää todellisen kulutuksen arviointiin soveltuvana tarkastusjärjestelmänä, koska Intian viranomaiset eivät voi riittävän tarkkaan arvioida näiden edullisten vakionormien perusteella, millaisia tuotantopanosmääriä vientituotannossa on kulutettu. Intian viranomaiset eivät myöskään toteuttaneet asianmukaisesti pidettyyn todellista kulutusta koskevaan rekisteriin (nk. lisäyksen 23 mukainen rekisteri, aiemmin lisäys 18) perustuvaa tehokasta tarkastusta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla käytetyille lisensseille. Intian viranomaiset eivät liioin tehneet tosiasiallisesti käytettyihin tuotantopanoksiin perustuvaa lisätutkimusta, vaikka sellainen tavallisesti olisi tehtävä silloin, kun tehokasta tarkastusjärjestelmää ei ole käytetty (perusasetuksen liitteessä II olevan II kohdan 5 alakohta ja liitteessä III olevan II kohdan 3 alakohta); viranomaiset eivät myöskään osoittaneet, että liiallista tuontitullien palauttamista ei olisi tapahtunut. |
| --- | --- |

(86)

Yhtäkään tässä tapauksessa sovelletusta kolmesta alajärjestelmästä ei voida pitää perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Kyseiset alajärjestelmät eivät ole perusasetuksen liitteessä I olevan i alakohdan, liitteen II (palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) ja liitteen III (korvaavien tuotantopanosten palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) tiukkojen sääntöjen mukaisia. Vaikka Intian viranomaiset totesivat, että järjestelmä on muuttunut toukokuusta 2005 alkaen, pitäisi olla selvää, että muutoksilla ei ole ollut vaikutusta järjestelmiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, koska uutta tarkastusjärjestelmää ei sovellettu täysimääräisesti. Intian viranomaiset ovat saattaneet muuttaa tarkastusjärjestelmää, mutta tutkimuksen mukaan ne eivät soveltaneet tarkastusjärjestelmää tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Viranomaiset eivät myöskään soveltaneen menettelyitä varmistaakseen, käytettiinkö tuotantopanoksia vientituotteen tuotannossa ja missä määrin niitä siinä käytettiin (perusasetuksen liitteessä II olevan II kohdan 4 alakohta ja korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelyjen osalta sen liitteessä III olevan II kohdan 2 alakohta). Tarkasteltavana olevan tuotteen SION-vakionormit eivät olleet riittävän tarkkoja ja niissä arvioitiin raaka-aineen kulutus liian suureksi. Tutkimuksessa kävi ilmi, että SION-vakionormeja muutetaan, jotta ne osoittaisivat paremmin tuotantopanosten kulutusta, mutta uudet normit eivät olleet käytössä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Näin ollen vahvistetaan, ettei SION-vakionormeja voida itsessään pitää todellisen kulutuksen arviointiin soveltuvana tarkastusjärjestelmänä, koska Intian viranomaiset eivät voi riittävän tarkkaan arvioida näiden edullisten vakionormien perusteella, millaisia tuotantopanosmääriä vientituotannossa on kulutettu. Intian viranomaiset eivät myöskään toteuttaneet asianmukaisesti pidettyyn todellista kulutusta koskevaan rekisteriin (nk. lisäyksen 23 mukainen rekisteri, aiemmin lisäys 18) perustuvaa tehokasta tarkastusta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla käytetyille lisensseille. Intian viranomaiset eivät liioin tehneet tosiasiallisesti käytettyihin tuotantopanoksiin perustuvaa lisätutkimusta, vaikka sellainen tavallisesti olisi tehtävä silloin, kun tehokasta tarkastusjärjestelmää ei ole käytetty (perusasetuksen liitteessä II olevan II kohdan 5 alakohta ja liitteessä III olevan II kohdan 3 alakohta); viranomaiset eivät myöskään osoittaneet, että liiallista tuontitullien palauttamista ei olisi tapahtunut.

| (87) | Kyseiset kolme alajärjestelmää mahdollistavat siis tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton. |
| --- | --- |

(87)

Kyseiset kolme alajärjestelmää mahdollistavat siis tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton.

e)   Tuen määrän laskeminen

| (88) | Sallittujen vero- ja maksupalautusjärjestelmien tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmien puuttuessa tuen määrä on vahvistettu – yrityksen osoittamalla tavalla – lisenssillä ja ilman lisenssiä ostetun saman raaka-aineen hintaerojen perusteella. |
| --- | --- |

(88)

Sallittujen vero- ja maksupalautusjärjestelmien tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmien puuttuessa tuen määrä on vahvistettu – yrityksen osoittamalla tavalla – lisenssillä ja ilman lisenssiä ostetun saman raaka-aineen hintaerojen perusteella.

| (89) | Tuen määrä on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti viennin kokonaisliikevaihtoon (nimittäjä), koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. |
| --- | --- |

(89)

Tuen määrä on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti viennin kokonaisliikevaihtoon (nimittäjä), koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin.

| (90) | Yksi yritys käytti tätä järjestelmää tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana ja sai tukea 20,9 prosenttia. |
| --- | --- |

(90)

Yksi yritys käytti tätä järjestelmää tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana ja sai tukea 20,9 prosenttia.

III   ALUEELLISET JÄRJESTELMÄT

1.   GUJARATIN OSAVALTION MYYNTIVEROKANNUSTINJÄRJESTELMÄ (GUJARAT SALES TAX INCENTIVE SCHEME, GSTIS) JA GUJARATIN OSAVALTION SÄHKÖVEROSTA VAPAUTTAMISEN JÄRJESTELMÄ (GUJARAT ELECTRICITY DUTY EXEMPTION SCHEME, GEDES)

| (91) | Mikään yhteistyöhön osallistuneista vientiä harjoittavista tuottajista ei saanut tasoitustoimenpiteiden alaista etua GSTIS- tai GEDES-järjestelmästä. Sen vuoksi ei pidetty tarpeellisena tutkia järjestelmää sen enempää tämän tutkimuksen puitteissa. |
| --- | --- |

(91)

Mikään yhteistyöhön osallistuneista vientiä harjoittavista tuottajista ei saanut tasoitustoimenpiteiden alaista etua GSTIS- tai GEDES-järjestelmästä. Sen vuoksi ei pidetty tarpeellisena tutkia järjestelmää sen enempää tämän tutkimuksen puitteissa.

2.   LÄNSI-BENGALIN KANNUSTINJÄRJESTELMÄT (WEST BENGAL INCENTIVE SCHEMES, WBIS)

| (92) | WBIS-järjestelmää koskeva yksityiskohtainen kuvaus esitetään Länsi-Bengalin osavaltion kauppa- ja teollisuusministeriön 22 päivänä kesäkuuta 1999 antamassa tiedonannossa nro 588-CI/H (WBIS 1999), joka on viimeksi korvattu 24 päivänä maaliskuuta 2004 annetulla tiedonannolla nro 134-CI/O/Incentive/17/03/I (WBIS 2004). Järjestelmällä myönnetään vastaanottajalle useita etuuksia, kuten liikevaihtoveron maksamisen lykkäystä, tukea tuotantohyödykkeiden asennuksiin sekä kehittämistukia. Tutkimuksessa vahvistettiin, että yksi yritys oli saanut etua näistä järjestelmistä aiemmin. Etujen vaikutus tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli kuitenkin vähäinen. Sen vuoksi ei pidetty tarpeellisena tutkia näitä järjestelmiä sen enempää tämän tutkimuksen puitteissa. |
| --- | --- |

(92)

WBIS-järjestelmää koskeva yksityiskohtainen kuvaus esitetään Länsi-Bengalin osavaltion kauppa- ja teollisuusministeriön 22 päivänä kesäkuuta 1999 antamassa tiedonannossa nro 588-CI/H (WBIS 1999), joka on viimeksi korvattu 24 päivänä maaliskuuta 2004 annetulla tiedonannolla nro 134-CI/O/Incentive/17/03/I (WBIS 2004). Järjestelmällä myönnetään vastaanottajalle useita etuuksia, kuten liikevaihtoveron maksamisen lykkäystä, tukea tuotantohyödykkeiden asennuksiin sekä kehittämistukia. Tutkimuksessa vahvistettiin, että yksi yritys oli saanut etua näistä järjestelmistä aiemmin. Etujen vaikutus tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli kuitenkin vähäinen. Sen vuoksi ei pidetty tarpeellisena tutkia näitä järjestelmiä sen enempää tämän tutkimuksen puitteissa.

3.   MAHARASHTRAN OSAVALTION KANNUSTINJÄRJESTELMÄ (PACKAGE SCHEME OF INCENTIVES, PSI)

a)   Oikeusperusta

| (93) | Kannustaakseen teollisuuden hajauttamista osavaltion vähän kehittyneille alueille Maharashtran osavaltio on vuodesta 1964 myöntänyt kannustimia osavaltion kehittyvillä alueilla sijaitsevien yksiköiden laajennuksille. Järjestelmää on muutettu monta kertaa sen käyttöönoton jälkeen, ja vuoden 2001 järjestelmä oli toiminnassa 1 päivän huhtikuuta 2001 ja 31 päivän maaliskuuta 2006 välisenä aikana, jonka jälkeen sen voimassaoloa pidennettiin vuodella 31 päivään maaliskuuta 2007. Maharashtran osavaltion PSI-järjestelmässä on useita alajärjestelmiä, joista tärkeimmät ovat seuraavat: i) paikallisveron palautus; ii) vapautus sähköverosta; ja iii) vapautus paikallisesta liikevaihtoverosta, joka päättyi 24.10.2004. Tutkimuksessa kävi ilmi, että ainoa alajärjestelmä, jota yksi yhteistyöhön osallistunut vientiä harjoittava tuottaja käytti, oli vapautus paikallisesta liikevaihtoverosta. |
| --- | --- |

(93)

Kannustaakseen teollisuuden hajauttamista osavaltion vähän kehittyneille alueille Maharashtran osavaltio on vuodesta 1964 myöntänyt kannustimia osavaltion kehittyvillä alueilla sijaitsevien yksiköiden laajennuksille. Järjestelmää on muutettu monta kertaa sen käyttöönoton jälkeen, ja vuoden 2001 järjestelmä oli toiminnassa 1 päivän huhtikuuta 2001 ja 31 päivän maaliskuuta 2006 välisenä aikana, jonka jälkeen sen voimassaoloa pidennettiin vuodella 31 päivään maaliskuuta 2007. Maharashtran osavaltion PSI-järjestelmässä on useita alajärjestelmiä, joista tärkeimmät ovat seuraavat: i) paikallisveron palautus; ii) vapautus sähköverosta; ja iii) vapautus paikallisesta liikevaihtoverosta, joka päättyi 24.10.2004. Tutkimuksessa kävi ilmi, että ainoa alajärjestelmä, jota yksi yhteistyöhön osallistunut vientiä harjoittava tuottaja käytti, oli vapautus paikallisesta liikevaihtoverosta.

b)   Tukikelpoisuus

| (94) | Voidakseen hyötyä järjestelmästä yritysten on investoitava vähän kehittyneille alueille joko perustamalla niille uusi tuotantolaitos tai tekemällä laajoja pääomasijoituksia olemassa olevan tuotantolaitoksen laajentamiseksi tai sen toiminnan monipuolistamiseksi. Kyseiset alueet luokitellaan eri ryhmiin niiden taloudellisen kehitysasteen mukaan (esimerkiksi vähän kehittynyt alue, vähemmän kehittynyt alue ja vähiten kehittynyt alue). Tärkein peruste kannustimen määrää vahvistettaessa on alue, jolla yritys sijaitsee tai jolle se aikoo sijoittautua, sekä investointien suuruus. |
| --- | --- |

(94)

Voidakseen hyötyä järjestelmästä yritysten on investoitava vähän kehittyneille alueille joko perustamalla niille uusi tuotantolaitos tai tekemällä laajoja pääomasijoituksia olemassa olevan tuotantolaitoksen laajentamiseksi tai sen toiminnan monipuolistamiseksi. Kyseiset alueet luokitellaan eri ryhmiin niiden taloudellisen kehitysasteen mukaan (esimerkiksi vähän kehittynyt alue, vähemmän kehittynyt alue ja vähiten kehittynyt alue). Tärkein peruste kannustimen määrää vahvistettaessa on alue, jolla yritys sijaitsee tai jolle se aikoo sijoittautua, sekä investointien suuruus.

c)   Käytännön toteutus

| (95) | Lokakuussa 2004 päättyneen paikallisesta liikevaihtoverosta vapauttamista koskevan järjestelmän mukaisesti määrättyjen yksikköjen ei tarvinnut kantaa liikevaihtoveroa myynnistään. Vastaavasti määrätyt yksiköt oli vapautettu paikallisesta liikevaihtoverosta saman järjestelmän mukaisesti tukikelpoiselta toimittajalta tehtyjen tavarahankintojen osalta. Myyntiin liittyvästä vapautuksesta ei koidu etua määrätyille myyntiyksiköille, mutta hankintaan liittyvästä vapautuksesta koituu etua määrätylle hankintayksikölle. Tutkimuksessa vahvistettiin, että asianomaiseen yritykseen sovellettiin liikevaihtoverosta vapauttamista 24 päivään lokakuuta 2006 asti. |
| --- | --- |

(95)

Lokakuussa 2004 päättyneen paikallisesta liikevaihtoverosta vapauttamista koskevan järjestelmän mukaisesti määrättyjen yksikköjen ei tarvinnut kantaa liikevaihtoveroa myynnistään. Vastaavasti määrätyt yksiköt oli vapautettu paikallisesta liikevaihtoverosta saman järjestelmän mukaisesti tukikelpoiselta toimittajalta tehtyjen tavarahankintojen osalta. Myyntiin liittyvästä vapautuksesta ei koidu etua määrätyille myyntiyksiköille, mutta hankintaan liittyvästä vapautuksesta koituu etua määrätylle hankintayksikölle. Tutkimuksessa vahvistettiin, että asianomaiseen yritykseen sovellettiin liikevaihtoverosta vapauttamista 24 päivään lokakuuta 2006 asti.

d)   Päätelmät

| (96) | Maharashtran osavaltion kannustinjärjestelmästä annetaan perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tukea. Edellä esitelty alajärjestelmä on Maharashtran osavaltion viranomaisten taloudellista tukea, koska kyseinen etu vähentää Maharashtran osavaltion muutoin saamia tuloja. Lisäksi vapautuksesta/palautuksesta koituu etua yritykselle, koska se lisää yrityksen maksuvalmiutta. |
| --- | --- |

(96)

Maharashtran osavaltion kannustinjärjestelmästä annetaan perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tukea. Edellä esitelty alajärjestelmä on Maharashtran osavaltion viranomaisten taloudellista tukea, koska kyseinen etu vähentää Maharashtran osavaltion muutoin saamia tuloja. Lisäksi vapautuksesta/palautuksesta koituu etua yritykselle, koska se lisää yrityksen maksuvalmiutta.

| (97) | Tätä alajärjestelmää voivat käyttää ainoastaan yritykset, jotka ovat investoineet tietyille määritetyille maantieteellisille alueille, joilla Maharashtran osavaltiolla on lainkäyttövalta. Järjestelmää eivät voi hyödyntää näiden alueiden ulkopuolella sijaitsevat yritykset. Edun suuruus vaihtelee alueittain. Järjestelmä on perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan ja 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti erityinen ja siksi tasoitustoimenpiteet mahdollistava. |
| --- | --- |

(97)

Tätä alajärjestelmää voivat käyttää ainoastaan yritykset, jotka ovat investoineet tietyille määritetyille maantieteellisille alueille, joilla Maharashtran osavaltiolla on lainkäyttövalta. Järjestelmää eivät voi hyödyntää näiden alueiden ulkopuolella sijaitsevat yritykset. Edun suuruus vaihtelee alueittain. Järjestelmä on perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan ja 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti erityinen ja siksi tasoitustoimenpiteet mahdollistava.

e)   Tuen määrän laskeminen

| (98) | Liikevaihtoverosta vapauttamisen osalta tuen määrä laskettiin sellaisen liikevaihtoveron määrän perusteella, joka tavanomaisesti olisi kertynyt tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana mutta jota ei järjestelmän mukaisesti kannettu. Koska liikevaihtoverosta vapauttamista koskeva järjestelmä päättyi 24.10.2004, huomioon otettiin ainoastaan kaudella 1.10.–24.10.2004 myynnistä kantamattomat verot, koska vain tämä kausi osui tarkastelua koskevalle tutkimusajanjaksolle. Tukien määrä (osoittaja) on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson koko yrityksen liikevaihtoon (nimittäjä), koska tuki ei ole riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla yksi yritys hyötyi alajärjestelmästä; saadun tuen määrä oli kuitenkin alle 0,1 prosenttia eli vähäinen. |
| --- | --- |

(98)

Liikevaihtoverosta vapauttamisen osalta tuen määrä laskettiin sellaisen liikevaihtoveron määrän perusteella, joka tavanomaisesti olisi kertynyt tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana mutta jota ei järjestelmän mukaisesti kannettu. Koska liikevaihtoverosta vapauttamista koskeva järjestelmä päättyi 24.10.2004, huomioon otettiin ainoastaan kaudella 1.10.–24.10.2004 myynnistä kantamattomat verot, koska vain tämä kausi osui tarkastelua koskevalle tutkimusajanjaksolle. Tukien määrä (osoittaja) on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson koko yrityksen liikevaihtoon (nimittäjä), koska tuki ei ole riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla yksi yritys hyötyi alajärjestelmästä; saadun tuen määrä oli kuitenkin alle 0,1 prosenttia eli vähäinen.

IV   TASOITUSTOIMENPITEIDEN KÄYTTÖÖNOTON MAHDOLLISTAVIEN TUKIEN MÄÄRÄ

| (99) | Perusasetuksen säännösten mukaisten tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä arvo-osuutena ilmaistuna on tutkimuksen kohteena olevien vientiä harjoittavien tuottajien osalta 2,7–20,9 prosenttia. |
| --- | --- |

(99)

Perusasetuksen säännösten mukaisten tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä arvo-osuutena ilmaistuna on tutkimuksen kohteena olevien vientiä harjoittavien tuottajien osalta 2,7–20,9 prosenttia.

| (100) | Vaikka yhteistyössä toimimisen aste oli korkea suhteessa yhteisöön vientiin, on huomattava, että useat vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet menettelyssä yhteistyössä, mukaan lukien vientiä harjoittava tuottaja, jonka tukimarginaali oli korkein alkuperäisessä tutkimuksessa. Intialaisten yhteistyöhön osallistumattomien tuottajien tuotantokapasiteetti ja tuotanto ovat merkittävät, ja on myös todennäköistä, että nämä vientiä harjoittavat tuottajat saavat edelleen etuja tutkimuksen kohteena olleista tukijärjestelmistä vähintään saman tasoisesti kuin alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettiin.
















  JÄRJESTELMÄ | DEPBS | ITES | EPGS | EOU | ALS | ECS | GSTIS | GEDES | WBIS | PSI | Yht. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| YRITYS | % | % | % | % | % | % | % | % | % | % | % |
| Senpet (aiemmin Elque) | – | – | – | 2,7 | – | – | – | – | – | – | 2,7 |
| Futura | – | – | – | 6,2 | – | 0,1 | – | – | – | – | 6,3 |
| Pearl | – | – | 0,3 | – | 20,6 | – | – | – | – | negat. | 20,9 |

(100)

Vaikka yhteistyössä toimimisen aste oli korkea suhteessa yhteisöön vientiin, on huomattava, että useat vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet menettelyssä yhteistyössä, mukaan lukien vientiä harjoittava tuottaja, jonka tukimarginaali oli korkein alkuperäisessä tutkimuksessa. Intialaisten yhteistyöhön osallistumattomien tuottajien tuotantokapasiteetti ja tuotanto ovat merkittävät, ja on myös todennäköistä, että nämä vientiä harjoittavat tuottajat saavat edelleen etuja tutkimuksen kohteena olleista tukijärjestelmistä vähintään saman tasoisesti kuin alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettiin.

JÄRJESTELMÄ

DEPBS

ITES

EPGS

EOU

ALS

ECS

GSTIS

GEDES

WBIS

PSI

Yht.

YRITYS

%

%

%

%

%

%

%

%

%

%

%

Senpet (aiemmin Elque)

–

–

–

2,7

–

–

–

–

–

–

2,7

Futura

–

–

–

6,2

–

0,1

–

–

–

–

6,3

Pearl

–

–

0,3

–

20,6

–

–

–

–

negat.

20,9

V   PÄÄTELMÄT

| (101) | Perusasetuksen 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen tuen jatkumiseen tai toistumiseen. |
| --- | --- |

(101)

Perusasetuksen 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen tuen jatkumiseen tai toistumiseen.

| (102) | Kuten johdanto-osan 21–100 kappaleesta ilmenee, intialaisten tarkasteltavana olevan tuotteen viejien todettiin tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona edelleen saaneen etua Intian viranomaisten antamista tasoitustoimenpiteiden alaisista tuista. Tarkastelussa havaitut tukimarginaalit olivat korkeammat kuin alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistetut, yhtä vientiä harjoittavaa tuottajaa lukuun ottamatta. Asianomaisista tukijärjestelmistä annetaan toistuvasti etuja, eikä ole merkkejä siitä, että ohjelmat poistettaisiin käytöstä lähitulevaisuudessa. Koska ennakkolisenssien tarkastusjärjestelmän käytännön täytäntöönpanosta ei saatu tietoja, muutosten mahdollisista vaikutuksista ei voida tehdä päätelmiä. Näin ollen tarkasteltava olevan tuotteen viejät saavat sillä välin edelleenkin tasoitustoimenpiteet mahdollistavia tukia. Kukin viejä on tukikelpoinen useassa eri tukiohjelmassa. Näissä olosuhteissa katsottiin kohtuulliseksi päätellä, että tuen antaminen jatkuisi todennäköisesti tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

(102)

Kuten johdanto-osan 21–100 kappaleesta ilmenee, intialaisten tarkasteltavana olevan tuotteen viejien todettiin tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona edelleen saaneen etua Intian viranomaisten antamista tasoitustoimenpiteiden alaisista tuista. Tarkastelussa havaitut tukimarginaalit olivat korkeammat kuin alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistetut, yhtä vientiä harjoittavaa tuottajaa lukuun ottamatta. Asianomaisista tukijärjestelmistä annetaan toistuvasti etuja, eikä ole merkkejä siitä, että ohjelmat poistettaisiin käytöstä lähitulevaisuudessa. Koska ennakkolisenssien tarkastusjärjestelmän käytännön täytäntöönpanosta ei saatu tietoja, muutosten mahdollisista vaikutuksista ei voida tehdä päätelmiä. Näin ollen tarkasteltava olevan tuotteen viejät saavat sillä välin edelleenkin tasoitustoimenpiteet mahdollistavia tukia. Kukin viejä on tukikelpoinen useassa eri tukiohjelmassa. Näissä olosuhteissa katsottiin kohtuulliseksi päätellä, että tuen antaminen jatkuisi todennäköisesti tulevaisuudessa.

| (103) | Koska on osoitettu, että tuen antaminen jatkui tarkastelun aikana ja todennäköisesti jatkuu myös tulevaisuudessa, tuen toistumisen tarkastelulla ei ole merkitystä tässä yhteydessä. |
| --- | --- |

(103)

Koska on osoitettu, että tuen antaminen jatkui tarkastelun aikana ja todennäköisesti jatkuu myös tulevaisuudessa, tuen toistumisen tarkastelulla ei ole merkitystä tässä yhteydessä.

D.   YHTEISÖN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ

1.   YHTEISÖN TUOTANTO

| (104) | Polyeteenitereftalaattia (PET) valmistavat yhteisössä seuraavat yritykset: | kaksitoista tuottajaa, jotka pyysivät voimassaolon päättymistä koskevaa tarkastelua ja tekivät tutkimuksessa yhteistyötä (ks. johdanto-osan 107 kappale), |
| --- | --- | --- |

(104)

Polyeteenitereftalaattia (PET) valmistavat yhteisössä seuraavat yritykset:

kaksitoista tuottajaa, jotka pyysivät voimassaolon päättymistä koskevaa tarkastelua ja tekivät tutkimuksessa yhteistyötä (ks. johdanto-osan 107 kappale),

| | kaksi tuottajaa, jotka pyysivät voimassaolon päättymistä koskevaa tarkastelua mutta eivät tehneet yhteistyötä tutkimuksessa, |
| --- | --- |

kaksi tuottajaa, jotka pyysivät voimassaolon päättymistä koskevaa tarkastelua mutta eivät tehneet yhteistyötä tutkimuksessa,

| | yksi yhteisössä sijaitseva korealaisen tuottajan tytäryhtiö, joka teki yhteistyötä tutkimuksessa ja tuki pyyntöä. |
| --- | --- |

yksi yhteisössä sijaitseva korealaisen tuottajan tytäryhtiö, joka teki yhteistyötä tutkimuksessa ja tuki pyyntöä.

| (105) | Kaikkien kyseisten yritysten PET-tuotanto muodostaa perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhteisön kokonaistuotannon. |
| --- | --- |

(105)

Kaikkien kyseisten yritysten PET-tuotanto muodostaa perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhteisön kokonaistuotannon.

2.   YHTEISÖN TUOTANNONALA

| (106) | Komissio tarkasteli, muodostaako yhteistyöhön osallistuneiden, pyynnön esittäneiden tai sitä tukeneiden yhteisön tuottajien tuotanto huomattavan osan PET:n kokonaistuotannosta yhteisössä. Kyseisten yhteisön tuottajien osuus PET:n kokonaistuotannosta yhteisössä oli 88 prosenttia. Niitä yhteisön tuottajia, jotka eivät osallistuneet yhteistyöhön täysimittaisesti, ei sisällytetty yhteisön tuotannonalan määritelmään. Komissio katsoi tästä syystä, että kaksitoista yhteistyöhön täysimittaisesti osallistunutta yhteisön tuottajaa edustaa yhteisön tuotannonalaa perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdan ja 10 artiklan 8 kohdan mukaisesti. Alkuperäisessä tutkimuksessa yhteisön tuotannonala edusti yli 85:tä prosenttia polyeteenitereftalaatin tuolloisesta kokonaistuotannosta yhteisössä. |
| --- | --- |

(106)

Komissio tarkasteli, muodostaako yhteistyöhön osallistuneiden, pyynnön esittäneiden tai sitä tukeneiden yhteisön tuottajien tuotanto huomattavan osan PET:n kokonaistuotannosta yhteisössä. Kyseisten yhteisön tuottajien osuus PET:n kokonaistuotannosta yhteisössä oli 88 prosenttia. Niitä yhteisön tuottajia, jotka eivät osallistuneet yhteistyöhön täysimittaisesti, ei sisällytetty yhteisön tuotannonalan määritelmään. Komissio katsoi tästä syystä, että kaksitoista yhteistyöhön täysimittaisesti osallistunutta yhteisön tuottajaa edustaa yhteisön tuotannonalaa perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdan ja 10 artiklan 8 kohdan mukaisesti. Alkuperäisessä tutkimuksessa yhteisön tuotannonala edusti yli 85:tä prosenttia polyeteenitereftalaatin tuolloisesta kokonaistuotannosta yhteisössä.

| (107) | Yhteisön tuotannonalan muodostavat seuraavat kaksitoista yhteisön tuottajaa: | Voridian BV (Alankomaat) |
| --- | --- | --- |

(107)

Yhteisön tuotannonalan muodostavat seuraavat kaksitoista yhteisön tuottajaa:

Voridian BV (Alankomaat)

| | M & G Polimeri Italia Spa (Italia) |
| --- | --- |

M & G Polimeri Italia Spa (Italia)

| | Equipolymers Srl (Italia) |
| --- | --- |

Equipolymers Srl (Italia)

| | La Seda de Barcelona SA (Espanja) |
| --- | --- |

La Seda de Barcelona SA (Espanja)

| | Novapet SA (Espanja) |
| --- | --- |

Novapet SA (Espanja)

| | Selenis Industria de Polimeros SA (Portugali) |
| --- | --- |

Selenis Industria de Polimeros SA (Portugali)

| | Aussapol Spa (Italia) |
| --- | --- |

Aussapol Spa (Italia)

| | Advansa Ltd (Yhdistynyt kuningaskunta) |
| --- | --- |

Advansa Ltd (Yhdistynyt kuningaskunta)

| | Wellman BV (Alankomaat) |
| --- | --- |

Wellman BV (Alankomaat)

| | Boryszew subsidiary Elana Wse (Puola) |
| --- | --- |

Boryszew subsidiary Elana Wse (Puola)

| | V.P.I. SA (Kreikka) |
| --- | --- |

V.P.I. SA (Kreikka)

| | SK Eurochem Sp.Z. o.o. (Puola). |
| --- | --- |

SK Eurochem Sp.Z. o.o. (Puola).

E.   YHTEISÖN MARKKINOIDEN TILANNE

1.   KULUTUS YHTEISÖN MARKKINOILLA

| (108) | Yhteisön kulutus vahvistettiin yhteisön tuotannonalan myyntimäärien, muiden yhteisön tuottajien yhteisön markkinoilla valitusvaiheessa toimitettujen tietojen perusteella arvioidun myynnin sekä kolmansista maista yhteisöön suuntautunutta kokonaistuontia koskevien Eurostatin tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(108)

Yhteisön kulutus vahvistettiin yhteisön tuotannonalan myyntimäärien, muiden yhteisön tuottajien yhteisön markkinoilla valitusvaiheessa toimitettujen tietojen perusteella arvioidun myynnin sekä kolmansista maista yhteisöön suuntautunutta kokonaistuontia koskevien Eurostatin tietojen perusteella.

| (109) | Vuoden 2002 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä tarkasteltavana olevan tuotteen kulutus yhteisössä lisääntyi jatkuvasti niin, että se oli 2 400 000 tonnia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Lisääntyminen kaudella oli yhteensä 18 prosenttia. Lisääntyminen johtui osittain uusista sovelluksista (mm. olut- ja viinipullot) ja osittain kulutuksen lisääntymisestä liittymässä olevissa maissa.
  Taulukko 1 | 2002 | 2003 | 2004 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhteisön kulutus (tonnia) | 2 041 836 | 2 213 157 | 2 226 751 | 2 407 387 |
| Indeksi | 100 | 108 | 109 | 118 |

(109)

Vuoden 2002 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä tarkasteltavana olevan tuotteen kulutus yhteisössä lisääntyi jatkuvasti niin, että se oli 2 400 000 tonnia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Lisääntyminen kaudella oli yhteensä 18 prosenttia. Lisääntyminen johtui osittain uusista sovelluksista (mm. olut- ja viinipullot) ja osittain kulutuksen lisääntymisestä liittymässä olevissa maissa.

Taulukko 1

2002

2003

2004

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Yhteisön kulutus (tonnia)

2 041 836

2 213 157

2 226 751

2 407 387

Indeksi

100

108

109

118

2.   TUONTI INTIASTA

2.1   TUONNIN MÄÄRÄ, MARKKINAOSUUS JA HINTA

| (110) | Vuoden 2002 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä tuonti Intiasta lisääntyi yhteensä 13 prosenttia. Vuosien 2002–2003 välillä tuonti laski 17 prosenttia, mutta lisääntyi vuonna 2004 100 prosenttiyksikköä ja laski taas tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla noin 6 800 tonnia eli noin 70 prosenttiyksikköä. Tuontihinnat nousivat 5 prosenttiyksikköä vuonna 2003 ja vielä 3 prosenttiyksikköä vuonna 2004 ja 7 prosenttiyksikköä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Hintojen suuntauksessa näkyy vain osittain raaka-ainekustannusten voimakas nousu. Intiasta tapahtuneen tuonnin markkinaosuus pysyi suhteellisen pienenä koko tarkastelujakson ajan; se oli 0,3 prosenttia vuonna 2002, 0,2 prosenttia vuonna 2003, 0,5 prosenttia vuonna 2004 ja 0,3 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
  Taulukko 2 | 2002 | 2003 | 2004 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Intia |
| Määrä (tonnia) | 6 046 | 4 999 | 11 079 | 6 831 |
| Indeksi | 100 | 83 | 183 | 113 |
| Hinta (euroa tonnilta) | 883 | 930 | 955 | 1 018 |
| Indeksi | 100 | 105 | 108 | 115 |
| Markkinaosuus | 0,3 % | 0,2 % | 0,5 % | 0,3 % |

(110)

Vuoden 2002 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä tuonti Intiasta lisääntyi yhteensä 13 prosenttia. Vuosien 2002–2003 välillä tuonti laski 17 prosenttia, mutta lisääntyi vuonna 2004 100 prosenttiyksikköä ja laski taas tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla noin 6 800 tonnia eli noin 70 prosenttiyksikköä. Tuontihinnat nousivat 5 prosenttiyksikköä vuonna 2003 ja vielä 3 prosenttiyksikköä vuonna 2004 ja 7 prosenttiyksikköä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Hintojen suuntauksessa näkyy vain osittain raaka-ainekustannusten voimakas nousu. Intiasta tapahtuneen tuonnin markkinaosuus pysyi suhteellisen pienenä koko tarkastelujakson ajan; se oli 0,3 prosenttia vuonna 2002, 0,2 prosenttia vuonna 2003, 0,5 prosenttia vuonna 2004 ja 0,3 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

Taulukko 2

2002

2003

2004

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Intia

Määrä (tonnia)

6 046

4 999

11 079

6 831

Indeksi

100

83

183

113

Hinta (euroa tonnilta)

883

930

955

1 018

Indeksi

100

105

108

115

Markkinaosuus

0,3 %

0,2 %

0,5 %

0,3 %

3.   TUONTI MUISTA MAISTA

| (111) | Tuonnin määrä muista kolmansista maista lisääntyi 25 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla. Suurinta nousu oli vuonna 2003, jolloin tuonti lisääntyi 41 prosenttiyksikköä. Kun Kiinasta tapahtuvaan vientiin ryhdyttiin soveltamaan polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä vuonna 2004, tuonti väheni 14 prosenttiyksikköä vuonna 2004 ja vielä 2 prosenttiyksikköä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Markkinaosuudet seurasivat samaa suuntausta ja muuttuivat 15,9 prosentista (vuonna 2002) 20,6 prosenttiin (vuonna 2003), 18,5 prosenttiin (vuonna 2004) ja 16,9 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Suuren kulutuksen vuoksi tuonnin markkinaosuuden kasvu oli alhaisempi kuin tuonnin absoluuttinen kasvu. Tuontihinnat olivat keskimäärin jatkuvasti alhaisemmat kuin EU:n hinnat vuosina 2002–2004. Ainoastaan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ne olivat hieman korkeammat kuin yhteisön tuotannonalan hinnat.
  Taulukko 3 | 2002 | 2003 | 2004 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Määrä (tonnia) | 324 749 | 456 499 | 411 020 | 406 562 |
| Indeksi | 100 | 141 | 127 | 125 |
| Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 869 | 821 | 907 | 1 061 |
| Indeksi | 100 | 94 | 104 | 122 |
| Markkinaosuus | 15,9 % | 20,6 % | 18,5 % | 16,9 % |
| Tärkeimmät viejät |
| Korean tasavalta | 113 685 | 129 188 | 139 296 | 127 734 |
| Pakistan | 28 558 | 83 208 | 55 125 | 73 426 |
| Kiina | 47 875 | 131 343 | 49 678 | 72 814 |
| Yhdysvallat | 20 570 | 16 105 | 49 763 | 50 393 |
| Taiwan | 42 136 | 36 986 | 16 796 | 29 382 |

(111)

Tuonnin määrä muista kolmansista maista lisääntyi 25 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla. Suurinta nousu oli vuonna 2003, jolloin tuonti lisääntyi 41 prosenttiyksikköä. Kun Kiinasta tapahtuvaan vientiin ryhdyttiin soveltamaan polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä vuonna 2004, tuonti väheni 14 prosenttiyksikköä vuonna 2004 ja vielä 2 prosenttiyksikköä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Markkinaosuudet seurasivat samaa suuntausta ja muuttuivat 15,9 prosentista (vuonna 2002) 20,6 prosenttiin (vuonna 2003), 18,5 prosenttiin (vuonna 2004) ja 16,9 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Suuren kulutuksen vuoksi tuonnin markkinaosuuden kasvu oli alhaisempi kuin tuonnin absoluuttinen kasvu. Tuontihinnat olivat keskimäärin jatkuvasti alhaisemmat kuin EU:n hinnat vuosina 2002–2004. Ainoastaan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ne olivat hieman korkeammat kuin yhteisön tuotannonalan hinnat.

Taulukko 3

2002

2003

2004

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Määrä (tonnia)

324 749

456 499

411 020

406 562

Indeksi

100

141

127

125

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

869

821

907

1 061

Indeksi

100

94

104

122

Markkinaosuus

15,9 %

20,6 %

18,5 %

16,9 %

Tärkeimmät viejät

Korean tasavalta

113 685

129 188

139 296

127 734

Pakistan

28 558

83 208

55 125

73 426

Kiina

47 875

131 343

49 678

72 814

Yhdysvallat

20 570

16 105

49 763

50 393

Taiwan

42 136

36 986

16 796

29 382

F.   YHTEISÖN TUOTANNONALAN TALOUDELLINEN TILANNE

1.   ALUSTAVAT HUOMIOT

| (112) | Tarkastelun aluksi harkittiin otantaa yhteisön tuottajista, mutta koska niiden lukumäärä ei ollut kovin suuri, ne kaikki päätettiin ottaa mukaan, ja vahinkoon liittyvät tekijät on arvioitu koko yhteisön tuotannonalan tasolla kerättyjen tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(112)

Tarkastelun aluksi harkittiin otantaa yhteisön tuottajista, mutta koska niiden lukumäärä ei ollut kovin suuri, ne kaikki päätettiin ottaa mukaan, ja vahinkoon liittyvät tekijät on arvioitu koko yhteisön tuotannonalan tasolla kerättyjen tietojen perusteella.

| (113) | Komissio tarkasteli perusasetuksen 8 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja osoittimia, jotka vaikuttavat yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. |
| --- | --- |

(113)

Komissio tarkasteli perusasetuksen 8 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja osoittimia, jotka vaikuttavat yhteisön tuotannonalan tilanteeseen.

2.   TALOUDELLISTEN INDIKAATTOREIDEN ANALYYSI

2.1   TUOTANTO

| (114) | Yhteisön tuotannonalan tuotanto nousi 20 prosenttia vuoden 2002 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana eli 1 465 000 tonnista (vuonna 2002) 1 760 000 tonniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Vuotuinen nousu oli 4,8 prosenttia vuonna 2003 ja 4,6 prosenttia vuonna 2004. Lisää nousua tapahtui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, jolloin tuotanto lisääntyi voimakkaasti 150 000 tonnilla eli 10,8 prosentilla. Tämä johtui tuotannonalan toteuttamasta rakenneuudistuksesta, jolla pyrittiin valvomaan paremmin tuotantokustannuksia ja näin hyödyntämään kasvavaa kulutusta yhteisön markkinoilla; kulutushan kasvoi 19 prosenttia vuoden 2002 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä (2 miljoonasta tonnista vuonna 2002 2,4 miljoonaan tonniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla).
  Taulukko 4 | 2002 | 2003 | 2004 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotanto (tonnia) | 1 464 522 | 1 534 480 | 1 602 086 | 1 760 828 |
| Indeksi | 100 | 105 | 109 | 120 |

(114)

Yhteisön tuotannonalan tuotanto nousi 20 prosenttia vuoden 2002 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana eli 1 465 000 tonnista (vuonna 2002) 1 760 000 tonniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Vuotuinen nousu oli 4,8 prosenttia vuonna 2003 ja 4,6 prosenttia vuonna 2004. Lisää nousua tapahtui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, jolloin tuotanto lisääntyi voimakkaasti 150 000 tonnilla eli 10,8 prosentilla. Tämä johtui tuotannonalan toteuttamasta rakenneuudistuksesta, jolla pyrittiin valvomaan paremmin tuotantokustannuksia ja näin hyödyntämään kasvavaa kulutusta yhteisön markkinoilla; kulutushan kasvoi 19 prosenttia vuoden 2002 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä (2 miljoonasta tonnista vuonna 2002 2,4 miljoonaan tonniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla).

Taulukko 4

2002

2003

2004

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Tuotanto (tonnia)

1 464 522

1 534 480

1 602 086

1 760 828

Indeksi

100

105

109

120

2.2   KAPASITEETTI JA KAPASITEETIN KÄYTTÖKÄYTTÖASTE

| (115) | Tuotantokapasiteetti kasvoi 22 prosenttia vuoden 2002 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä eli 1 760 000 tonnista (vuonna 2002) 2 156 000 tonniin tutkimusajanjaksolla. Kasvu tapahtui pääasiassa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, jolloin tuotantokapasiteetti verrattuna vuoteen 2004 kasvoi 300 000 tonnia eli 16,7 prosenttia. Tuotantokapasiteetin merkittävä kasvu tapahtui rinnakkain tuotannon kasvun kanssa samalla kaudella (ks. johdanto-osan 114 kappale). Tuotantokapasiteetin kasvu oli tulosta tuotantolinjoihin tehdyistä lisäinvestoinneista, joiden tarkoituksena oli hyödyntää kasvavia markkinoita. Kapasiteetin käyttöaste kasvoi 4 prosenttiyksikköä vuonna 2003, pysyi samalla tasolla vuonna 2004 ja laski sitten tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 5 prosenttiyksikköä 82 prosenttiin. Vuoden 2004 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välinen lasku on seurausta tuotantokapasiteetin merkittävästä noususta samalla kaudella. Sen vuoksi suurempi tuotantomäärä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla verrattuna vuoteen 2004 tapahtui samaan aikaan kun kapasiteetin käyttöaste laski.
  Taulukko 5 | 2002 | 2003 | 2004 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantokapasiteetti (tonnia) | 1 760 332 | 1 762 378 | 1 848 315 | 2 156 294 |
| Indeksi | 100 | 100 | 105 | 122 |
| Kapasiteetin käyttöaste | 83 % | 87 % | 87 % | 82 % |
| Indeksi | 100 | 105 | 104 | 98 |

(115)

Tuotantokapasiteetti kasvoi 22 prosenttia vuoden 2002 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä eli 1 760 000 tonnista (vuonna 2002) 2 156 000 tonniin tutkimusajanjaksolla. Kasvu tapahtui pääasiassa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, jolloin tuotantokapasiteetti verrattuna vuoteen 2004 kasvoi 300 000 tonnia eli 16,7 prosenttia. Tuotantokapasiteetin merkittävä kasvu tapahtui rinnakkain tuotannon kasvun kanssa samalla kaudella (ks. johdanto-osan 114 kappale). Tuotantokapasiteetin kasvu oli tulosta tuotantolinjoihin tehdyistä lisäinvestoinneista, joiden tarkoituksena oli hyödyntää kasvavia markkinoita. Kapasiteetin käyttöaste kasvoi 4 prosenttiyksikköä vuonna 2003, pysyi samalla tasolla vuonna 2004 ja laski sitten tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 5 prosenttiyksikköä 82 prosenttiin. Vuoden 2004 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välinen lasku on seurausta tuotantokapasiteetin merkittävästä noususta samalla kaudella. Sen vuoksi suurempi tuotantomäärä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla verrattuna vuoteen 2004 tapahtui samaan aikaan kun kapasiteetin käyttöaste laski.

Taulukko 5

2002

2003

2004

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Tuotantokapasiteetti (tonnia)

1 760 332

1 762 378

1 848 315

2 156 294

Indeksi

100

100

105

122

Kapasiteetin käyttöaste

83 %

87 %

87 %

82 %

Indeksi

100

105

104

98

2.3   MYYNTI JA MARKKINAOSUUS

| (116) | Yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymä määrä kasvoi 21 prosenttia vuoden 2002 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Vuonna 2003 tapahtuneen 2 prosentin kasvun jälkeen myyntimäärä kasvoi sekä vuonna 2004 (8 prosenttiyksikköä) että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (11 prosenttiyksikköä). Myynnin kasvusta huolimatta yhteisön tuotannonalan markkinaosuus laski suuremman kulutuksen vuoksi 4 prosenttiyksikköä vuonna 2003 ja sitten nousi vähitellen 5 prosenttiyksikköä vuonna 2004 ja 1 prosenttiyksikön tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
  Taulukko 6 | 2002 | 2003 | 2004 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myynti yhteisössä (tonnia) | 1 306 768 | 1 333 976 | 1 438 883 | 1 586 902 |
| Indeksi | 100 | 102 | 110 | 121 |
| Markkinaosuus | 64 % | 60 % | 65 % | 66 % |

(116)

Yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymä määrä kasvoi 21 prosenttia vuoden 2002 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Vuonna 2003 tapahtuneen 2 prosentin kasvun jälkeen myyntimäärä kasvoi sekä vuonna 2004 (8 prosenttiyksikköä) että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (11 prosenttiyksikköä). Myynnin kasvusta huolimatta yhteisön tuotannonalan markkinaosuus laski suuremman kulutuksen vuoksi 4 prosenttiyksikköä vuonna 2003 ja sitten nousi vähitellen 5 prosenttiyksikköä vuonna 2004 ja 1 prosenttiyksikön tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

Taulukko 6

2002

2003

2004

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Myynti yhteisössä (tonnia)

1 306 768

1 333 976

1 438 883

1 586 902

Indeksi

100

102

110

121

Markkinaosuus

64 %

60 %

65 %

66 %

2.4   KASVU

| (117) | Kaiken kaikkiaan yhteisön tuotannonalan markkinaosuus kasvoi 2 prosenttiyksikön verran tarkastelujaksolla, mikä osoittaa, että sen kasvu oli hitaampaa kuin kulutuksen kasvu markkinoilla kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

(117)

Kaiken kaikkiaan yhteisön tuotannonalan markkinaosuus kasvoi 2 prosenttiyksikön verran tarkastelujaksolla, mikä osoittaa, että sen kasvu oli hitaampaa kuin kulutuksen kasvu markkinoilla kokonaisuudessaan.

2.5   TYÖLLISYYS

| (118) | Yhteisön tuotannonalan työllisyystaso nousi 18 prosenttia tarkastelujaksolla. Suurinta nousu oli vuonna 2003 (11 prosenttiyksikköä) ja vuonna 2004 (vielä 6 prosenttiyksikköä). Nouseva suuntaus jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mutta tällöin nousua oli vain 2 prosenttiyksikköä. Tämä 18 prosentin nousu koko kaudella liittyy tuotantotasoon, joka kohosi 20 prosenttia.
  Taulukko 7 | 2002 | 2003 | 2004 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työntekijät | 1 010 | 1 124 | 1 170 | 1 190 |
| Indeksi | 100 | 111 | 116 | 118 |

(118)

Yhteisön tuotannonalan työllisyystaso nousi 18 prosenttia tarkastelujaksolla. Suurinta nousu oli vuonna 2003 (11 prosenttiyksikköä) ja vuonna 2004 (vielä 6 prosenttiyksikköä). Nouseva suuntaus jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mutta tällöin nousua oli vain 2 prosenttiyksikköä. Tämä 18 prosentin nousu koko kaudella liittyy tuotantotasoon, joka kohosi 20 prosenttia.

Taulukko 7

2002

2003

2004

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Työntekijät

1 010

1 124

1 170

1 190

Indeksi

100

111

116

118

2.6   TUOTTAVUUS

| (119) | Yhteisön tuotannonalan tuottavuus, mitattuna tuotoksella (tonnia/työntekijä/vuosi), nousi kokonaisuudessaan tarkastelujaksolla. Tuottavuus putosi ensin 6 prosenttia vuonna 2003 verrattuna vuoteen 2002 ja vakiintui tälle tasolle vuonna 2004, jonka jälkeen se kohosi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla merkittävästi (yli 8 prosenttia) vuoteen 2004 verrattuna, samaan aikaan kun tuotanto lisääntyi merkittävästi.
  Taulukko 8 | 2002 | 2003 | 2004 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuottavuus (tonnia/työntekijä) | 1 450 | 1 365 | 1 369 | 1 480 |
| Indeksi | 100 | 94 | 94 | 102 |

(119)

Yhteisön tuotannonalan tuottavuus, mitattuna tuotoksella (tonnia/työntekijä/vuosi), nousi kokonaisuudessaan tarkastelujaksolla. Tuottavuus putosi ensin 6 prosenttia vuonna 2003 verrattuna vuoteen 2002 ja vakiintui tälle tasolle vuonna 2004, jonka jälkeen se kohosi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla merkittävästi (yli 8 prosenttia) vuoteen 2004 verrattuna, samaan aikaan kun tuotanto lisääntyi merkittävästi.

Taulukko 8

2002

2003

2004

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Tuottavuus (tonnia/työntekijä)

1 450

1 365

1 369

1 480

Indeksi

100

94

94

102

2.7   PALKAT

| (120) | PET-granulaattien tuotanto on pääomavaltaista, minkä vuoksi työvoimakustannuksilla on rajallinen vaikutus koko tuotantokustannuksiin. Tarkastelujaksolla palkat nousivat 12 prosenttia ja yleiset tuotantokustannukset 20 prosenttia. Toinen merkittävä indikaattori ovat palkkakustannukset tuotettua tonnia kohti. Tarkastelujaksolla nämä kustannukset laskivat 6 prosenttia.
  Taulukko 9 | 2002 | 2003 | 2004 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Palkat (milj. euroa) | 62,3 | 63,0 | 66,3 | 69,5 |
| Indeksi | 100 | 101 | 106 | 112 |
| Palkat tuotettua tonnia kohti (euroa) | 44,4 | 42,9 | 43,6 | 41,9 |
| Indeksi | 100 | 96 | 98 | 94 |

(120)

PET-granulaattien tuotanto on pääomavaltaista, minkä vuoksi työvoimakustannuksilla on rajallinen vaikutus koko tuotantokustannuksiin. Tarkastelujaksolla palkat nousivat 12 prosenttia ja yleiset tuotantokustannukset 20 prosenttia. Toinen merkittävä indikaattori ovat palkkakustannukset tuotettua tonnia kohti. Tarkastelujaksolla nämä kustannukset laskivat 6 prosenttia.

Taulukko 9

2002

2003

2004

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Palkat (milj. euroa)

62,3

63,0

66,3

69,5

Indeksi

100

101

106

112

Palkat tuotettua tonnia kohti (euroa)

44,4

42,9

43,6

41,9

Indeksi

100

96

98

94

2.8   MYYNTIHINNAT JA YHTEISÖN HINTOIHIN VAIKUTTAVAT TEKIJÄT

| (121) | Yksikkömyyntihinta nousi 924 eurosta/tonni (vuonna 2002) 1 058 euroon/tonni tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Suuntaus oli kaiken kaikkiaan nouseva (15 prosenttia koko kaudella). Nousu oli suureksi osaksi seurausta raaka-aineiden hintojen noususta, joka taas johtui öljyn hinnan noususta. Vaikka yhteisön tuotannonala oli nostanut hintoja, se ei ollut sellaisessa asemassa, että se olisi voinut siirtää hinnannousun jatkojalostusalan maksettavaksi ja ottaa raaka-aineiden hinnannousun täysimääräisesti huomioon myyntihinnoissaan. Tämä johtui pääasiassa siitä, että raaka-aineiden hinnannousu oli suurempi kuin PET:n hintojen nousu. Pyrkiessään säilyttämään markkinaosuutensa yhteisön tuotannonala pystyi nostamaan hintojaan vain kohtuullisesti eli sen hinnankorotukset estyivät.
  Taulukko 10 | 2002 | 2003 | 2004 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Painotettu keskihinta (euroa/tonni) | 924 | 902 | 1 006 | 1 058 |
| Indeksi | 100 | 98 | 109 | 115 |

(121)

Yksikkömyyntihinta nousi 924 eurosta/tonni (vuonna 2002) 1 058 euroon/tonni tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Suuntaus oli kaiken kaikkiaan nouseva (15 prosenttia koko kaudella). Nousu oli suureksi osaksi seurausta raaka-aineiden hintojen noususta, joka taas johtui öljyn hinnan noususta. Vaikka yhteisön tuotannonala oli nostanut hintoja, se ei ollut sellaisessa asemassa, että se olisi voinut siirtää hinnannousun jatkojalostusalan maksettavaksi ja ottaa raaka-aineiden hinnannousun täysimääräisesti huomioon myyntihinnoissaan. Tämä johtui pääasiassa siitä, että raaka-aineiden hinnannousu oli suurempi kuin PET:n hintojen nousu. Pyrkiessään säilyttämään markkinaosuutensa yhteisön tuotannonala pystyi nostamaan hintojaan vain kohtuullisesti eli sen hinnankorotukset estyivät.

Taulukko 10

2002

2003

2004

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Painotettu keskihinta (euroa/tonni)

924

902

1 006

1 058

Indeksi

100

98

109

115

2.9   TÄRKEIMPIEN RAAKA-AINEIDEN TUOTANTOKUSTANNUKSET

| (122) | Yhden PET-tonnin tuottamiseen tarvitaan noin 850 kiloa puhdistettua tereftaalihappoa (PTA) ja 350 kiloa monoeteeniglykolia (MEG), ja näiden raaka-aineiden kustannukset kohosivat merkittävästi (PTA:n 67 prosenttia ja MEG:n 31 prosenttia) vuoden 2002 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä niin, että ne olivat 770 euroa/tonni (PTA) ja 721 euroa/tonni (MEG) (keskiarvo tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla). PTA:n hinnoissa havaittiin pieni lasku vuoden 2005 kolmannella neljänneksellä, jolloin hinnat putosivat 700 euroon/tonni ja MEG:n hinta pysyi vakaana, mutta raaka-aineet ostetaan etukäteen pitkän aikavälin sopimusten perusteella. Tämän vuoksi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tapahtuneesta PTA:n hinnan pienestä laskusta huolimatta yhteisön tuotannonala joutui kärsimään tarkastelujaksolla voimakkaasti kohonneiden kustannusten vaikutuksista. Lisäksi maailman öljymarkkinoiden tilanteen vuoksi PET:n tuotantoon tarvittavien raaka-aineiden hinnat ovat alttiina ennakoimattomille muutoksille, mutta todennäköisesti ne säilyvät korkealla tasolla. Kaikki nämä tekijät yhdessä lisäävät yhteisön PET-tuottajien haavoittuvuutta. On kuitenkin huomattava, että tärkeimmät raaka-aineet ovat tuotteita, joilla käydään kauppaa globaalisti, minkä vuoksi vaikutusten pitäisi kohdistua samassa määrin myös intialaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin.
  Taulukko 11









  Keskimääräiset kustannukset (euroa/tonni) |
| --- | --- |
| | 2002 | 2003 | 2004 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| — | PTA |

(122)

Yhden PET-tonnin tuottamiseen tarvitaan noin 850 kiloa puhdistettua tereftaalihappoa (PTA) ja 350 kiloa monoeteeniglykolia (MEG), ja näiden raaka-aineiden kustannukset kohosivat merkittävästi (PTA:n 67 prosenttia ja MEG:n 31 prosenttia) vuoden 2002 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä niin, että ne olivat 770 euroa/tonni (PTA) ja 721 euroa/tonni (MEG) (keskiarvo tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla). PTA:n hinnoissa havaittiin pieni lasku vuoden 2005 kolmannella neljänneksellä, jolloin hinnat putosivat 700 euroon/tonni ja MEG:n hinta pysyi vakaana, mutta raaka-aineet ostetaan etukäteen pitkän aikavälin sopimusten perusteella. Tämän vuoksi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tapahtuneesta PTA:n hinnan pienestä laskusta huolimatta yhteisön tuotannonala joutui kärsimään tarkastelujaksolla voimakkaasti kohonneiden kustannusten vaikutuksista. Lisäksi maailman öljymarkkinoiden tilanteen vuoksi PET:n tuotantoon tarvittavien raaka-aineiden hinnat ovat alttiina ennakoimattomille muutoksille, mutta todennäköisesti ne säilyvät korkealla tasolla. Kaikki nämä tekijät yhdessä lisäävät yhteisön PET-tuottajien haavoittuvuutta. On kuitenkin huomattava, että tärkeimmät raaka-aineet ovat tuotteita, joilla käydään kauppaa globaalisti, minkä vuoksi vaikutusten pitäisi kohdistua samassa määrin myös intialaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin.

Taulukko 11

Keskimääräiset kustannukset (euroa/tonni)

2002

2003

2004

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

—

PTA

460

566

718

770

Indeksi

100

123

156

167

| — | MEG |
| --- | --- |

—

MEG

551

550

650

721

Indeksi

100

100

118

131

| (123) | Yhteisön tuotannonalan tuottamien PET-granulaattien keskimääräiset yksikkökustannukset tonnia kohti olivat seuraavat:
  Taulukko 12 | 2002 | 2003 | 2004 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Painotetut keskimääräiset kustannukset (euroa/tonni) | 899 | 918 | 1 013 | 1 092 |
| Indeksi | 100 | 102 | 113 | 121 |

(123)

Yhteisön tuotannonalan tuottamien PET-granulaattien keskimääräiset yksikkökustannukset tonnia kohti olivat seuraavat:

Taulukko 12

2002

2003

2004

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Painotetut keskimääräiset kustannukset (euroa/tonni)

899

918

1 013

1 092

Indeksi

100

102

113

121

| (124) | Kuten taulukossa 11 ja 12 esitetään, tärkeimpien raaka-aineiden hinta nousi jatkuvasti tarkastelujaksolla (PTA:n 67 prosenttia ja MEG:n 31 prosenttia), mutta yleiset tuotantokustannukset nousivat vain 21 prosenttia. Kuten taulukossa 10 osoitetaan, hinnat kohosivat kuitenkin vain 15 prosenttia sen vuoksi, että yhteisön tuotannonala ei ollut sellaisessa asemassa, että se olisi voinut siirtää hintojen nousun jatkojalostusalan maksettavaksi ja ottaa raaka-aineiden hinnannousun täysimääräisesti huomioon myyntihinnoissaan. |
| --- | --- |

(124)

Kuten taulukossa 11 ja 12 esitetään, tärkeimpien raaka-aineiden hinta nousi jatkuvasti tarkastelujaksolla (PTA:n 67 prosenttia ja MEG:n 31 prosenttia), mutta yleiset tuotantokustannukset nousivat vain 21 prosenttia. Kuten taulukossa 10 osoitetaan, hinnat kohosivat kuitenkin vain 15 prosenttia sen vuoksi, että yhteisön tuotannonala ei ollut sellaisessa asemassa, että se olisi voinut siirtää hintojen nousun jatkojalostusalan maksettavaksi ja ottaa raaka-aineiden hinnannousun täysimääräisesti huomioon myyntihinnoissaan.

2.10   VARASTOT

| (125) | Varastot pienenivät 10 prosenttia koko tarkastelujaksolla (vuoden 2002 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä). Varastoja ei kuitenkaan pitäisi pitää merkittävänä indikaattorina yhteisön tuotannonalan tuottaman PET:n osalta, kun otetaan huomioon PET-markkinoiden kausiluonteisuus läpi vuoden; näin toimittiin myös alkuperäisessä tutkimuksessa. Tuotantoon verrattuna varastojen osuus on noin 5–6 prosenttia tuotoksesta.
  Taulukko 13 | 2002 | 2003 | 2004 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varastojen määrä (tonnia) | 101 554 | 110 695 | 90 422 | 91 123 |
| Indeksi | 100 | 109 | 89 | 90 |

(125)

Varastot pienenivät 10 prosenttia koko tarkastelujaksolla (vuoden 2002 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä). Varastoja ei kuitenkaan pitäisi pitää merkittävänä indikaattorina yhteisön tuotannonalan tuottaman PET:n osalta, kun otetaan huomioon PET-markkinoiden kausiluonteisuus läpi vuoden; näin toimittiin myös alkuperäisessä tutkimuksessa. Tuotantoon verrattuna varastojen osuus on noin 5–6 prosenttia tuotoksesta.

Taulukko 13

2002

2003

2004

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Varastojen määrä (tonnia)

101 554

110 695

90 422

91 123

Indeksi

100

109

89

90

2.11   KANNATTAVUUS, SIJOITETUN PÄÄOMAN TUOTTO JA KASSAVIRTA

| (126) | Myynnin kannattavuudella tarkoitetaan voittoa, joka on saatu asianomaisen tuotteen myynnistä yhteisön markkinoilla. Kokonaispääoman tuotto ja kassavirta pystyttiin mittaamaan vain mahdollisimman rajoitetun, samankaltaisen tuotteen sisältävän tuoteryhmän tasolla perusasetuksen 8 artiklan 8 kohdan mukaisesti. Sijoitetun pääoman tuotto on lisäksi laskettu pääoman tuottoasteen pohjalta, koska pääoman tuottoastetta pidetään tärkeämpänä tekijänä kehityssuuntien tarkastelun kannalta.
  Taulukko 14 | 2002 | 2003 | 2004 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Voittomarginaali ennen veroja (myynti yhteisössä) | 2,7 % | –1,8 % | –0,7 % | –3,2 % |
| Kokonaisvarallisuuden tuotot | 2,0 % | –1,4 % | –0,6 % | –2,4 % |
| Kassavirta (% kokonaismyynnistä) | 18,1 % | 5,5 % | 10,1 % | –2,6 % |

(126)

Myynnin kannattavuudella tarkoitetaan voittoa, joka on saatu asianomaisen tuotteen myynnistä yhteisön markkinoilla. Kokonaispääoman tuotto ja kassavirta pystyttiin mittaamaan vain mahdollisimman rajoitetun, samankaltaisen tuotteen sisältävän tuoteryhmän tasolla perusasetuksen 8 artiklan 8 kohdan mukaisesti. Sijoitetun pääoman tuotto on lisäksi laskettu pääoman tuottoasteen pohjalta, koska pääoman tuottoastetta pidetään tärkeämpänä tekijänä kehityssuuntien tarkastelun kannalta.

Taulukko 14

2002

2003

2004

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Voittomarginaali ennen veroja (myynti yhteisössä)

2,7 %

–1,8 %

–0,7 %

–3,2 %

Kokonaisvarallisuuden tuotot

2,0 %

–1,4 %

–0,6 %

–2,4 %

Kassavirta (% kokonaismyynnistä)

18,1 %

5,5 %

10,1 %

–2,6 %

| (127) | Vuonna 2002 alkanut hinnankorotusten estyminen ja samanaikainen polkumyynnillä Kiinasta, Taiwanista, Malesiasta, Korean tasavallasta ja Australiasta tapahtuneen tuonnin voimakas lisääntyminen (vuoteen 2004 asti) sekä Intiasta tapahtuvan tuetun tuonnin voimakas lisääntyminen vaikuttivat siihen, että yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkeni ja kääntyi tappiolliseksi vuonna 2003. Vuonna 2004 esiintyi pientä elpymistä Kiinaan ja Australiaan kohdistettujen polkumyyntitoimenpiteiden ansiosta, mutta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tappiot kasvoivat –3,2 prosenttiin. Sen vuoksi voidaan todeta, että suuntaus on selkeästi laskeva. |
| --- | --- |

(127)

Vuonna 2002 alkanut hinnankorotusten estyminen ja samanaikainen polkumyynnillä Kiinasta, Taiwanista, Malesiasta, Korean tasavallasta ja Australiasta tapahtuneen tuonnin voimakas lisääntyminen (vuoteen 2004 asti) sekä Intiasta tapahtuvan tuetun tuonnin voimakas lisääntyminen vaikuttivat siihen, että yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkeni ja kääntyi tappiolliseksi vuonna 2003. Vuonna 2004 esiintyi pientä elpymistä Kiinaan ja Australiaan kohdistettujen polkumyyntitoimenpiteiden ansiosta, mutta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tappiot kasvoivat –3,2 prosenttiin. Sen vuoksi voidaan todeta, että suuntaus on selkeästi laskeva.

| (128) | Kokonaispääoman tuotto ja kassavirta kehittyivät saman suuntaisesti, eli tilanne oli suhteellisen hyvä vuonna 2002, heikkeni jyrkästi vuonna 2003, elpyi hieman vuonna 2004 ja heikkeni edelleen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(128)

Kokonaispääoman tuotto ja kassavirta kehittyivät saman suuntaisesti, eli tilanne oli suhteellisen hyvä vuonna 2002, heikkeni jyrkästi vuonna 2003, elpyi hieman vuonna 2004 ja heikkeni edelleen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

2.12   INVESTOINNIT JA PÄÄOMAN SAANTI

Taulukko 15

| | 2002 | 2003 | 2004 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Investoinnit (tuhatta euroa) | 31 779 | 42 302 | 63 986 | 50 397 |
| Indeksi | 100 | 133 | 201 | 159 |

2002

2003

2004

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Investoinnit (tuhatta euroa)

31 779

42 302

63 986

50 397

Indeksi

100

133

201

159

| (129) | Investoinnit suunnattiin osittain kapasiteetin lisäämiseen ja osaksi tuotantoprosessin kehittämiseen. Suurin osa menoista aiheutui vuonna 2004 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla eli samaan aikaan kuin kapasiteetin lisääntyminen, ja tarkoituksena oli säilyttää markkinaosuus kasvanut kulutus huomioon ottaen. Yhteisön tuotannonalan tilanne sekä PET-markkinoiden kehitys, jota leimasi kannattamattomuus yhteisössä ja muualla maailmassa, eivät kuitenkaan kannustaneet tekemään suuria investointeja. Joissakin olosuhteissa yhteisön tuottajat ovat pystyneet hankkimaan pääomaa (erityisesti etuyhteydessä olevilta yrityksiltä), mutta PET:n kannattamattomuus ei rohkaissut tekemään investointeja ja joissakin tapauksissa päätöstä lykättiin. |
| --- | --- |

(129)

Investoinnit suunnattiin osittain kapasiteetin lisäämiseen ja osaksi tuotantoprosessin kehittämiseen. Suurin osa menoista aiheutui vuonna 2004 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla eli samaan aikaan kuin kapasiteetin lisääntyminen, ja tarkoituksena oli säilyttää markkinaosuus kasvanut kulutus huomioon ottaen. Yhteisön tuotannonalan tilanne sekä PET-markkinoiden kehitys, jota leimasi kannattamattomuus yhteisössä ja muualla maailmassa, eivät kuitenkaan kannustaneet tekemään suuria investointeja. Joissakin olosuhteissa yhteisön tuottajat ovat pystyneet hankkimaan pääomaa (erityisesti etuyhteydessä olevilta yrityksiltä), mutta PET:n kannattamattomuus ei rohkaissut tekemään investointeja ja joissakin tapauksissa päätöstä lykättiin.

2.13   TOSIASIALLISEN TUKIMARGINAALIN MERKITTÄVYYS

| (130) | Kun otetaan huomioon tuotteen markkinoiden hintaherkkyys, Intiasta tulleen tuonnin varsinaisen tukimarginaalin suuruuden vaikutusta yhteisön tuotannonalaan ei voida pitää vähäpätöisenä. Indikaattori on sitäkin relevantimpi, kun tarkastellaan vahingon toistumisen todennäköisyyttä. Jos toimenpiteet päättyvät, on todennäköistä, että tuettu tuonti jatkuu sellaisessa määrin ja sellaisilla hinnoilla, että tukimarginaalin vaikutus olisi merkittävä. |
| --- | --- |

(130)

Kun otetaan huomioon tuotteen markkinoiden hintaherkkyys, Intiasta tulleen tuonnin varsinaisen tukimarginaalin suuruuden vaikutusta yhteisön tuotannonalaan ei voida pitää vähäpätöisenä. Indikaattori on sitäkin relevantimpi, kun tarkastellaan vahingon toistumisen todennäköisyyttä. Jos toimenpiteet päättyvät, on todennäköistä, että tuettu tuonti jatkuu sellaisessa määrin ja sellaisilla hinnoilla, että tukimarginaalin vaikutus olisi merkittävä.

2.14   AIEMMAN TUEN VAIKUTUKSISTA TOIPUMINEN

| (131) | Edellä tarkastellut indikaattorit osoittavat jotakin parannusta yhteisön tuotannonalan joissakin taloudellisissa indikaattoreissa lopullisten tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, mutta ne myös todistavat, että yhteisön tuotannonalan tilanne on edelleen vaikea ja riskialtis. |
| --- | --- |

(131)

Edellä tarkastellut indikaattorit osoittavat jotakin parannusta yhteisön tuotannonalan joissakin taloudellisissa indikaattoreissa lopullisten tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, mutta ne myös todistavat, että yhteisön tuotannonalan tilanne on edelleen vaikea ja riskialtis.

3.   YHTEISÖN TUOTANNONALAN TILANNETTA KOSKEVAT PÄÄTELMÄT

| (132) | Kulutuksen jatkuva kasvu, joka johtuu osittain uusista sovelluksista (mm. olut- ja viinipullot) ja osittain kulutuksen kasvusta liittymässä olevissa maissa, pakotti yhteisön tuotannonalan lisäämään kapasiteettia ja tuotantoa, jotta se ei menettäisi markkinaosuuttaan. Sen vuoksi vuonna 2004 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla toteutettiin merkittäviä rakenneuudistuksia, joihin liittyi eri tuottajien omistajuuden useita muutoksia. Samanaikaisesti lisättiin tuotantolinjojen lukumäärää, jotta pystyttäisiin seuraamaan lisääntynyttä kulutusta ja saavuttamaan suurtuotannon edut. Jotkin taloudellisista indikaattoreista, esim. kulutus, tuotantokapasiteetti, tuotanto, myynti EU:ssa ja työllisyys, seurasivat positiivista suuntausta. Lisäksi myyntihinta nousi tarkastelujaksolla. Edellä mainituilla rakenneuudistuksilla ei kuitenkaan voitu tasapainottaa raaka-aineen hintojen jatkuvaa ja voimakasta nousua tarkastelujaksolla. Korkeampia raaka-ainekustannuksia ei voitu siirtää jatkojalostusalalle siinä määrin kuin olisi ollut tarpeen tietyn kannattavuustason säilyttämiseksi. Tämä heikensi voimakkaasti kannattavuutta, joka laski +2,7 prosentista (vuonna 2002) –3,2 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Samanlainen negatiivinen suuntaus havaittiin investointien tuotossa ja kassavirrassa. |
| --- | --- |

(132)

Kulutuksen jatkuva kasvu, joka johtuu osittain uusista sovelluksista (mm. olut- ja viinipullot) ja osittain kulutuksen kasvusta liittymässä olevissa maissa, pakotti yhteisön tuotannonalan lisäämään kapasiteettia ja tuotantoa, jotta se ei menettäisi markkinaosuuttaan. Sen vuoksi vuonna 2004 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla toteutettiin merkittäviä rakenneuudistuksia, joihin liittyi eri tuottajien omistajuuden useita muutoksia. Samanaikaisesti lisättiin tuotantolinjojen lukumäärää, jotta pystyttäisiin seuraamaan lisääntynyttä kulutusta ja saavuttamaan suurtuotannon edut. Jotkin taloudellisista indikaattoreista, esim. kulutus, tuotantokapasiteetti, tuotanto, myynti EU:ssa ja työllisyys, seurasivat positiivista suuntausta. Lisäksi myyntihinta nousi tarkastelujaksolla. Edellä mainituilla rakenneuudistuksilla ei kuitenkaan voitu tasapainottaa raaka-aineen hintojen jatkuvaa ja voimakasta nousua tarkastelujaksolla. Korkeampia raaka-ainekustannuksia ei voitu siirtää jatkojalostusalalle siinä määrin kuin olisi ollut tarpeen tietyn kannattavuustason säilyttämiseksi. Tämä heikensi voimakkaasti kannattavuutta, joka laski +2,7 prosentista (vuonna 2002) –3,2 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Samanlainen negatiivinen suuntaus havaittiin investointien tuotossa ja kassavirrassa.

| (133) | Tähän liittyi kyseisestä maasta tuleva halpatuonti, joka selvästi vaikutti yhteisön tuotannonalan hintojen laskupaineisiin. Kun kuitenkin otetaan huomioon tuetun tuonnin pienet määrät tämän voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun puitteissa, keskeisempää on vahingon toistumisen todennäköisyyden tarkastelu. Tuotannon, myynnin ja myyntihintojen ilmeisen positiivisesta kehityksestä huolimatta yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkeni yleisesti, mikä tulee esiin kannattavuuden (2,7 prosentin voitoista vuonna 2002 3,2 prosentin tappioihin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla), vientimyynnin, tuotantokustannusten, investointien tuoton ja kassavirran negatiivisessa kehityksessä. |
| --- | --- |

(133)

Tähän liittyi kyseisestä maasta tuleva halpatuonti, joka selvästi vaikutti yhteisön tuotannonalan hintojen laskupaineisiin. Kun kuitenkin otetaan huomioon tuetun tuonnin pienet määrät tämän voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun puitteissa, keskeisempää on vahingon toistumisen todennäköisyyden tarkastelu. Tuotannon, myynnin ja myyntihintojen ilmeisen positiivisesta kehityksestä huolimatta yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkeni yleisesti, mikä tulee esiin kannattavuuden (2,7 prosentin voitoista vuonna 2002 3,2 prosentin tappioihin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla), vientimyynnin, tuotantokustannusten, investointien tuoton ja kassavirran negatiivisessa kehityksessä.

| (134) | Jos edellä kuvattuja kehityssuuntauksia verrataan niihin, jotka on kuvattu väliaikaisia ja lopullisia tasoitustoimenpiteitä koskevissa asetuksissa, saadaan edelleen vaihtelevia tuloksia. Vuoden 2002 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön markkinaosuus pieneni 1 prosenttiyksikön, kun se oli kasvanut 5 prosenttiyksikköä nelivuotiskaudella, joka edelsi lopullisten tasoitustoimenpiteiden käyttöönottoa. Toisaalta yhteisön tuotannonalan kannattavuus oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vähemmän negatiivinen kuin ennen lopullisten tasoitustoimenpiteiden käyttöönottoa. Tämän vuoksi joistakin vahinkoindikaattoreiden osoittamista positiivisista suuntauksista riippumatta yhteisön tuotannonalan tilanne on edelleen kaukana tasoista, joita voitaisiin odottaa, jos se olisi toipunut täysin alkuperäisessä tutkimuksessa havaituista vahingoista. |
| --- | --- |

(134)

Jos edellä kuvattuja kehityssuuntauksia verrataan niihin, jotka on kuvattu väliaikaisia ja lopullisia tasoitustoimenpiteitä koskevissa asetuksissa, saadaan edelleen vaihtelevia tuloksia. Vuoden 2002 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön markkinaosuus pieneni 1 prosenttiyksikön, kun se oli kasvanut 5 prosenttiyksikköä nelivuotiskaudella, joka edelsi lopullisten tasoitustoimenpiteiden käyttöönottoa. Toisaalta yhteisön tuotannonalan kannattavuus oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vähemmän negatiivinen kuin ennen lopullisten tasoitustoimenpiteiden käyttöönottoa. Tämän vuoksi joistakin vahinkoindikaattoreiden osoittamista positiivisista suuntauksista riippumatta yhteisön tuotannonalan tilanne on edelleen kaukana tasoista, joita voitaisiin odottaa, jos se olisi toipunut täysin alkuperäisessä tutkimuksessa havaituista vahingoista.

| (135) | Näin ollen päätellään, että yhteisön tuotannonalan tilanne on parantunut hieman verrattuna ajanjaksoon ennen toimenpiteiden käyttöönottoa mutta on edelleen erittäin vaikea ja riskialtis. Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin aiheuttamat hintapaineet eivät myöskään mahdollistaneet sitä, että yhteisön tuotannonala olisi voinut ottaa raaka-aineen hinnannousun täysimääräisesti huomioon myyntihinnoissaan. |
| --- | --- |

(135)

Näin ollen päätellään, että yhteisön tuotannonalan tilanne on parantunut hieman verrattuna ajanjaksoon ennen toimenpiteiden käyttöönottoa mutta on edelleen erittäin vaikea ja riskialtis. Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin aiheuttamat hintapaineet eivät myöskään mahdollistaneet sitä, että yhteisön tuotannonala olisi voinut ottaa raaka-aineen hinnannousun täysimääräisesti huomioon myyntihinnoissaan.

G.   VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

| (136) | Tutkimuksessa havaittiin, että keskimääräinen vientihinta Intiasta EU:n ulkopuolisiin maihin oli huomattavasti alhaisempi kuin keskimääräinen vientihinta yhteisöön ja samalla myös kotimarkkinahintoja alhaisempi. Intialaisten viejien myynti EU:n ulkopuolisiin maihin oli huomattavaa, sillä sen osuus kokonaisviennistä oli yli 95 prosenttia. Näin ollen arvioitiin, että jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, intialaiset viejät saattaisivat siirtää merkittäviä määriä kolmansiin maihin suuntautuvasta viennistään aiempaa houkuttelevammille yhteisön markkinoille hinnoilla, jotka olisivat – siinäkin tapauksessa, että ne nousisivat – todennäköisesti yhteisöön suuntautuvan viennin nykyhintoja alhaisemmat. |
| --- | --- |

(136)

Tutkimuksessa havaittiin, että keskimääräinen vientihinta Intiasta EU:n ulkopuolisiin maihin oli huomattavasti alhaisempi kuin keskimääräinen vientihinta yhteisöön ja samalla myös kotimarkkinahintoja alhaisempi. Intialaisten viejien myynti EU:n ulkopuolisiin maihin oli huomattavaa, sillä sen osuus kokonaisviennistä oli yli 95 prosenttia. Näin ollen arvioitiin, että jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, intialaiset viejät saattaisivat siirtää merkittäviä määriä kolmansiin maihin suuntautuvasta viennistään aiempaa houkuttelevammille yhteisön markkinoille hinnoilla, jotka olisivat – siinäkin tapauksessa, että ne nousisivat – todennäköisesti yhteisöön suuntautuvan viennin nykyhintoja alhaisemmat.

| (137) | Kuten johdanto-osan 140 kappaleesta ilmenee, intialaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on mahdollisuus lisätä vientimääriään yhteisön markkinoille. Intia kasvatti merkittävästi tuotantokapasiteettiaan 330 000 tonnista (vuonna 2003) 600 000 tonniin (vuonna 2005). Markkinaennusteiden mukaan sen tuotantokapasiteetin odotetaan kasvavan vielä 220 000 tonnilla vuonna 2008. Vuonna 2005 kotimarkkinamyynnin määrä oli 220 000 tonnia ja viennin määrä 290 000 tonnia (josta 6 831 tonnia EU:hun). Käytössä olevien tietojen perusteella käyttämätön kapasiteetti on tällä hetkellä keskimäärin 90 000 tonnia, jota on pidettävä merkittävänä, koska se on noin 4 prosenttia yhteisön nykyisestä kulutuksesta. Arvion vahvistivat yhteistyössä toimineet intialaiset tuottajat, joilla oli merkittävää käyttämätöntä kapasiteettia. |
| --- | --- |

(137)

Kuten johdanto-osan 140 kappaleesta ilmenee, intialaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on mahdollisuus lisätä vientimääriään yhteisön markkinoille. Intia kasvatti merkittävästi tuotantokapasiteettiaan 330 000 tonnista (vuonna 2003) 600 000 tonniin (vuonna 2005). Markkinaennusteiden mukaan sen tuotantokapasiteetin odotetaan kasvavan vielä 220 000 tonnilla vuonna 2008. Vuonna 2005 kotimarkkinamyynnin määrä oli 220 000 tonnia ja viennin määrä 290 000 tonnia (josta 6 831 tonnia EU:hun). Käytössä olevien tietojen perusteella käyttämätön kapasiteetti on tällä hetkellä keskimäärin 90 000 tonnia, jota on pidettävä merkittävänä, koska se on noin 4 prosenttia yhteisön nykyisestä kulutuksesta. Arvion vahvistivat yhteistyössä toimineet intialaiset tuottajat, joilla oli merkittävää käyttämätöntä kapasiteettia.

| (138) | Varastojen tasosta tutkimus osoitti, että yhteistyössä toimineiden intialaisten tuottajien varastot eivät olleet merkittävät. On kuitenkin huomattava, että varastojen taso ei ole merkittävä tekijä, koska PET-markkinoilla on kausivaihteluita. |
| --- | --- |

(138)

Varastojen tasosta tutkimus osoitti, että yhteistyössä toimineiden intialaisten tuottajien varastot eivät olleet merkittävät. On kuitenkin huomattava, että varastojen taso ei ole merkittävä tekijä, koska PET-markkinoilla on kausivaihteluita.

| (139) | Voidaan siis päätellä, että vaikka tuonti EU:hun oli vähäistä, riskinä on, että merkittävää vientiä voidaan suunnata EU:hun. |
| --- | --- |

(139)

Voidaan siis päätellä, että vaikka tuonti EU:hun oli vähäistä, riskinä on, että merkittävää vientiä voidaan suunnata EU:hun.

| (140) | Asianomaisen maan tuottajilla on siis mahdollisuudet lisätä vientiään ja/tai suunnata vientiä muualta yhteisön markkinoille. Tutkimus osoitti, että yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat myivät tarkasteltavana olevaa tuotetta alemmilla hinnoilla kuin yhteisön tuotannonala. Kuten johdanto-osan 137 kappaleessa mainitaan, on erittäin todennäköistä, että viejät veloittaisivat yhtä alhaisia tai jopa alhaisempia hintoja kuin kolmansissa maissa kasvattaakseen markkinaosuutensa tasolle, jolla se oli ennen toimenpiteiden käyttöönottoa. Kun tällaista hinnoittelupolitiikkaa sovelletaan tilanteessa, jossa asianomaisen maan viejillä on kapasiteettia toimittaa merkittäviä määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisön markkinoille, se mitä todennäköisimmin voimistaisi hintojen laskevaa suuntausta markkinoilla ja vaikuttaisi kielteisesti yhteisön tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen. |
| --- | --- |

(140)

Asianomaisen maan tuottajilla on siis mahdollisuudet lisätä vientiään ja/tai suunnata vientiä muualta yhteisön markkinoille. Tutkimus osoitti, että yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat myivät tarkasteltavana olevaa tuotetta alemmilla hinnoilla kuin yhteisön tuotannonala. Kuten johdanto-osan 137 kappaleessa mainitaan, on erittäin todennäköistä, että viejät veloittaisivat yhtä alhaisia tai jopa alhaisempia hintoja kuin kolmansissa maissa kasvattaakseen markkinaosuutensa tasolle, jolla se oli ennen toimenpiteiden käyttöönottoa. Kun tällaista hinnoittelupolitiikkaa sovelletaan tilanteessa, jossa asianomaisen maan viejillä on kapasiteettia toimittaa merkittäviä määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisön markkinoille, se mitä todennäköisimmin voimistaisi hintojen laskevaa suuntausta markkinoilla ja vaikuttaisi kielteisesti yhteisön tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen.

| (141) | Yhteisön tuotannonalan tilanne on siis edelleen vaikea ja riskialtis. On todennäköistä, että jos tuettu tuonti asianomaisesta maasta yhteisöön lisääntyisi, se vaikuttaisi kielteisesti yhteisön tuotannonalan myyntiin, markkinaosuuteen ja myyntihintoihin, ja tämän seurauksena taloudellinen tilanne heikkenisi alkuperäisenä tutkimusajanjaksona vallinneelle tasolle. Näin ollen päätellään, että toimenpiteiden kumoaminen erittäin todennäköisesti heikentäisi yhteisön tuotannonalan tilannetta entisestään ja johtaisi vahingon toistumiseen entistä suurempana. |
| --- | --- |

(141)

Yhteisön tuotannonalan tilanne on siis edelleen vaikea ja riskialtis. On todennäköistä, että jos tuettu tuonti asianomaisesta maasta yhteisöön lisääntyisi, se vaikuttaisi kielteisesti yhteisön tuotannonalan myyntiin, markkinaosuuteen ja myyntihintoihin, ja tämän seurauksena taloudellinen tilanne heikkenisi alkuperäisenä tutkimusajanjaksona vallinneelle tasolle. Näin ollen päätellään, että toimenpiteiden kumoaminen erittäin todennäköisesti heikentäisi yhteisön tuotannonalan tilannetta entisestään ja johtaisi vahingon toistumiseen entistä suurempana.

| (142) | Edellä sanotun perusteella päätellään, että tuontihinnat olisivat erittäin todennäköisesti alemmat yhteisön markkinoilla, jos tukien vastaisia toimenpiteitä ei olisi, koska intialaiset tuottajat yrittäisivät mahdollisesti kasvattaa markkinaosuuttaan. Kun tällaista hinnoittelupolitiikkaa sovelletaan tilanteessa, jossa intialaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on kapasiteettia myydä merkittäviä PET-määriä yhteisön markkinoille, se mitä todennäköisimmin voimistaisi hintapaineita ja vaikuttaisi kielteisesti yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. |
| --- | --- |

(142)

Edellä sanotun perusteella päätellään, että tuontihinnat olisivat erittäin todennäköisesti alemmat yhteisön markkinoilla, jos tukien vastaisia toimenpiteitä ei olisi, koska intialaiset tuottajat yrittäisivät mahdollisesti kasvattaa markkinaosuuttaan. Kun tällaista hinnoittelupolitiikkaa sovelletaan tilanteessa, jossa intialaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on kapasiteettia myydä merkittäviä PET-määriä yhteisön markkinoille, se mitä todennäköisimmin voimistaisi hintapaineita ja vaikuttaisi kielteisesti yhteisön tuotannonalan tilanteeseen.

H.   YHTEISÖN ETU

1.   JOHDANTO

| (143) | Perusasetuksen 31 artiklan mukaisesti tarkasteltiin, olisiko nykyisten tuen vastaisten toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen kokonaisuudessaan yhteisön edun vastaista. Yhteisön etua arvioitaessa otettiin huomioon kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat. Tässä tutkimuksessa tarkastellaan tilannetta, jossa tuen vastaiset toimenpiteet ovat jo olleet käytössä, joten siinä voidaan arvioida, onko nykyisillä toimenpiteillä ollut kohtuuttoman kielteisiä vaikutuksia asianomaisiin osapuoliin. |
| --- | --- |

(143)

Perusasetuksen 31 artiklan mukaisesti tarkasteltiin, olisiko nykyisten tuen vastaisten toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen kokonaisuudessaan yhteisön edun vastaista. Yhteisön etua arvioitaessa otettiin huomioon kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat. Tässä tutkimuksessa tarkastellaan tilannetta, jossa tuen vastaiset toimenpiteet ovat jo olleet käytössä, joten siinä voidaan arvioida, onko nykyisillä toimenpiteillä ollut kohtuuttoman kielteisiä vaikutuksia asianomaisiin osapuoliin.

| (144) | Tällä perusteella tarkasteltiin, oliko vahinkoa aiheuttavan tuetun tuonnin jatkumista tai toistumista koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden johdosta olisi pääteltävä, että tässä erityistapauksessa toimenpiteiden voimassa pitäminen ei ole yhteisön edun mukaista. |
| --- | --- |

(144)

Tällä perusteella tarkasteltiin, oliko vahinkoa aiheuttavan tuetun tuonnin jatkumista tai toistumista koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden johdosta olisi pääteltävä, että tässä erityistapauksessa toimenpiteiden voimassa pitäminen ei ole yhteisön edun mukaista.

2.   YHTEISÖN TUOTANNONALAN ETU

| (145) | Kuten edellä esitetään, vahinkoa aiheuttavan tuetun tuonnin jatkuminen on erittäin todennäköistä, jos toimenpiteet kumotaan. Kaikki yhteisön tuottajat kahta lukuun ottamatta osallistuivat täysimittaisesti yhteistyöhön ja ilmoittivat tukevansa voimassa olevia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(145)

Kuten edellä esitetään, vahinkoa aiheuttavan tuetun tuonnin jatkuminen on erittäin todennäköistä, jos toimenpiteet kumotaan. Kaikki yhteisön tuottajat kahta lukuun ottamatta osallistuivat täysimittaisesti yhteistyöhön ja ilmoittivat tukevansa voimassa olevia toimenpiteitä.

| (146) | Tuen vastaisten toimenpiteiden jatkaminen Intiasta tulevaa tuontia kohtaan parantaisi yhteisön tuotannonalan mahdollisuuksia saavuttaa kohtuullinen kannattavuus, koska se todennäköisesti kykenisi lyhyellä aikavälillä lisäämään myyntimääriä ja näin hyödyntämään suurtuotannon etuja ja samalla todennäköisesti kohtuullisesti nostamaan myyntihintojaan ja saamaan tyydyttävät voitot. Vaikka Intiasta peräisin olevan tuetun tuonnin määrä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli vähäinen eikä niin ollen voinut aiheuttaa vakavaa vahinkoa, se kuitenkin todennäköisesti vaikuttaisi negatiivisesti yhteisön tuotannonalan tilanteeseen, jos tuen vastaiset toimenpiteet kumottaisiin. Nämä toimenpiteet ovat näin ollen keskeisen tärkeitä yhteisön tuotannonalan PET-granulaattituotannon elinkelpoisuuden takaamiseksi; kyseinen ala on joutunut kilpailemaan vuosien ajan Intiasta tulevaa tuettua tuontia vastaan. |
| --- | --- |

(146)

Tuen vastaisten toimenpiteiden jatkaminen Intiasta tulevaa tuontia kohtaan parantaisi yhteisön tuotannonalan mahdollisuuksia saavuttaa kohtuullinen kannattavuus, koska se todennäköisesti kykenisi lyhyellä aikavälillä lisäämään myyntimääriä ja näin hyödyntämään suurtuotannon etuja ja samalla todennäköisesti kohtuullisesti nostamaan myyntihintojaan ja saamaan tyydyttävät voitot. Vaikka Intiasta peräisin olevan tuetun tuonnin määrä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli vähäinen eikä niin ollen voinut aiheuttaa vakavaa vahinkoa, se kuitenkin todennäköisesti vaikuttaisi negatiivisesti yhteisön tuotannonalan tilanteeseen, jos tuen vastaiset toimenpiteet kumottaisiin. Nämä toimenpiteet ovat näin ollen keskeisen tärkeitä yhteisön tuotannonalan PET-granulaattituotannon elinkelpoisuuden takaamiseksi; kyseinen ala on joutunut kilpailemaan vuosien ajan Intiasta tulevaa tuettua tuontia vastaan.

3.   TUOJIEN ETU

| (147) | Tuojat/kauppiaat osallistuivat heikosti yhteistyöhön, eikä yhteistyöhön osallistuvien tuojien joukossa ollut lainkaan sellaisia, jotka ostivat Intiasta. Yhteistyöhön osallistuvia tuojia/kauppiaita voitiin kuitenkin pitää edustavina, koska niiden myyntimäärän osuus oli noin 5 prosenttia EU:n kulutuksesta. Ne kannattivat tullittomuutta, etenkin kun niiden taloudellinen tulos on jatkuvasti hyvä. |
| --- | --- |

(147)

Tuojat/kauppiaat osallistuivat heikosti yhteistyöhön, eikä yhteistyöhön osallistuvien tuojien joukossa ollut lainkaan sellaisia, jotka ostivat Intiasta. Yhteistyöhön osallistuvia tuojia/kauppiaita voitiin kuitenkin pitää edustavina, koska niiden myyntimäärän osuus oli noin 5 prosenttia EU:n kulutuksesta. Ne kannattivat tullittomuutta, etenkin kun niiden taloudellinen tulos on jatkuvasti hyvä.

| (148) | Tutkimus osoitti, että tarjolla on edelleen vaihtoehtoisia hankintalähteitä, joihin ei sovelleta tuen tai polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä, esimerkiksi Meksiko, Brasilia, Yhdysvallat, Turkki, Pakistan, Iran ja Saudi-Arabia. Tuojilla/kauppiailla olisi näin ollen käytettävissä huomattavan monia vaihtoehtoisia hankintalähteitä. |
| --- | --- |

(148)

Tutkimus osoitti, että tarjolla on edelleen vaihtoehtoisia hankintalähteitä, joihin ei sovelleta tuen tai polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä, esimerkiksi Meksiko, Brasilia, Yhdysvallat, Turkki, Pakistan, Iran ja Saudi-Arabia. Tuojilla/kauppiailla olisi näin ollen käytettävissä huomattavan monia vaihtoehtoisia hankintalähteitä.

| (149) | Kun otetaan huomioon, että voimassa olevat toimenpiteet eivät merkittävästi vaikuttaneet tuojiin, voidaan päätellä, että jos voimassa olevat tasoitustoimenpiteet pidetään edelleen voimassa Intiasta tulevaa tuontia vastaan, tällä ei ole merkittävää negatiivista vaikutusta tuojien tilanteeseen yhteisössä. |
| --- | --- |

(149)

Kun otetaan huomioon, että voimassa olevat toimenpiteet eivät merkittävästi vaikuttaneet tuojiin, voidaan päätellä, että jos voimassa olevat tasoitustoimenpiteet pidetään edelleen voimassa Intiasta tulevaa tuontia vastaan, tällä ei ole merkittävää negatiivista vaikutusta tuojien tilanteeseen yhteisössä.

4.   JATKOJALOSTAJIEN/KÄYTTÄJIEN ETU

| (150) | Komissio lähetti kyselylomakkeet 47:lle tiedossa olleelle jatkojalostajalle/käyttäjälle. Ainoastaan 10 jatkojalostajaa/käyttäjää, joiden edustavuus oli yleisesti alhainen, vastasi lomakkeeseen. Vastauksissa annettujen hankintoja koskevien tietojen mukaan yhteistyössä toimivien jatkojalostajien/käyttäjien osuus yhteisön PET:n kokonaiskulutuksesta oli noin 20 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Ne hankkivat tutkimusajanjaksolla 95 prosenttia PET:stä yhteisön tuottajilta ja loput tuonnista, joka oli peräisin muista maista kuin siitä, johon tämä tarkastelu kohdistuu. Tullien käyttöönottoa vastaan esitettiin useita väitteitä. |
| --- | --- |

(150)

Komissio lähetti kyselylomakkeet 47:lle tiedossa olleelle jatkojalostajalle/käyttäjälle. Ainoastaan 10 jatkojalostajaa/käyttäjää, joiden edustavuus oli yleisesti alhainen, vastasi lomakkeeseen. Vastauksissa annettujen hankintoja koskevien tietojen mukaan yhteistyössä toimivien jatkojalostajien/käyttäjien osuus yhteisön PET:n kokonaiskulutuksesta oli noin 20 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Ne hankkivat tutkimusajanjaksolla 95 prosenttia PET:stä yhteisön tuottajilta ja loput tuonnista, joka oli peräisin muista maista kuin siitä, johon tämä tarkastelu kohdistuu. Tullien käyttöönottoa vastaan esitettiin useita väitteitä.

| (151) | Viisi jatkojalostajaa (jotka muuttavat PET-granulaatteja esimuoteiksi ja pulloiksi ja joiden osuus on 10 prosenttia kulutuksesta) vastasi lomakkeeseen. PET-granulaattien osuus lopputuotteen (enimmäkseen esimuottien) kustannuksista on 55 prosenttia. Tutkimuksessa todettiin, että ne tuovat Intiasta ja muista kolmansista maista vain vähäisiä määriä. Ne kuitenkin vastustivat tullien jatkamista ja väittivät, että toimenpiteet saattaisivat kohottaa keinotekoisesti hintoja Euroopassa. |
| --- | --- |

(151)

Viisi jatkojalostajaa (jotka muuttavat PET-granulaatteja esimuoteiksi ja pulloiksi ja joiden osuus on 10 prosenttia kulutuksesta) vastasi lomakkeeseen. PET-granulaattien osuus lopputuotteen (enimmäkseen esimuottien) kustannuksista on 55 prosenttia. Tutkimuksessa todettiin, että ne tuovat Intiasta ja muista kolmansista maista vain vähäisiä määriä. Ne kuitenkin vastustivat tullien jatkamista ja väittivät, että toimenpiteet saattaisivat kohottaa keinotekoisesti hintoja Euroopassa.

| (152) | Viisi käyttäjää, joiden osuus on noin 10 prosenttia kulutuksesta, toimitti varsin epätäydellisiä tietoja. Suurten käyttäjien vähäinen yhteistyöhön osallistuminen johtuu todennäköisesti siitä, että edellinen tutkimus, jossa tarkasteltiin PET:n tuontia Kiinasta, Australiasta ja Pakistanista, tehtiin vain kaksi vuotta sitten. PET:n osuus kokonaiskustannuksista on noin 6–7 prosenttia eli siis melko vähäinen. Vaikka käyttäjät, samoin kuin jatkojalostajat, eivät ilmoittaneet lainkaan tuontia Intiasta, ne myös vastustavat tullien käyttöönottoa sillä perusteella, että toimenpiteet saattaisivat kohottaa keinotekoisesti hintoja Euroopassa. |
| --- | --- |

(152)

Viisi käyttäjää, joiden osuus on noin 10 prosenttia kulutuksesta, toimitti varsin epätäydellisiä tietoja. Suurten käyttäjien vähäinen yhteistyöhön osallistuminen johtuu todennäköisesti siitä, että edellinen tutkimus, jossa tarkasteltiin PET:n tuontia Kiinasta, Australiasta ja Pakistanista, tehtiin vain kaksi vuotta sitten. PET:n osuus kokonaiskustannuksista on noin 6–7 prosenttia eli siis melko vähäinen. Vaikka käyttäjät, samoin kuin jatkojalostajat, eivät ilmoittaneet lainkaan tuontia Intiasta, ne myös vastustavat tullien käyttöönottoa sillä perusteella, että toimenpiteet saattaisivat kohottaa keinotekoisesti hintoja Euroopassa.

| (153) | Kun otetaan huomioon jatkojalostusteollisuuden melko hyvä taloudellinen tilanne, toisin kuin yhteisön tuotannonalan, yksikään jatkojalostaja/käyttäjä ei väittänyt, että nykyisten tullien säilyttäminen johtaisi työpaikkojen menetyksiin tai tuotantolaitosten siirtämiseen ulkomaille. |
| --- | --- |

(153)

Kun otetaan huomioon jatkojalostusteollisuuden melko hyvä taloudellinen tilanne, toisin kuin yhteisön tuotannonalan, yksikään jatkojalostaja/käyttäjä ei väittänyt, että nykyisten tullien säilyttäminen johtaisi työpaikkojen menetyksiin tai tuotantolaitosten siirtämiseen ulkomaille.

| (154) | Tuotoksen osalta tarkasteltuna yhteisön tuotannonala mukautti kokoaan kasvaneen kulutuksen mukaisesti, ja sen vuoksi on erittäin todennäköistä, että yhteisön tuotannonalan käyttämätön kapasiteetti voisi täysin kattaa tuodun määrän. |
| --- | --- |

(154)

Tuotoksen osalta tarkasteltuna yhteisön tuotannonala mukautti kokoaan kasvaneen kulutuksen mukaisesti, ja sen vuoksi on erittäin todennäköistä, että yhteisön tuotannonalan käyttämätön kapasiteetti voisi täysin kattaa tuodun määrän.

| (155) | Kun otetaan huomioon, että edelleen on hankintalähteitä, joihin ei sovelleta tuen tai polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä (esim. Meksiko, Brasilia, Yhdysvallat, Turkki, Pakistan, Iran ja Saudi-Arabia), yhteisön käyttäjät voisivat lisäksi hyödyntää tarkasteltavana olevan tuotteen eri toimittajia. |
| --- | --- |

(155)

Kun otetaan huomioon, että edelleen on hankintalähteitä, joihin ei sovelleta tuen tai polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä (esim. Meksiko, Brasilia, Yhdysvallat, Turkki, Pakistan, Iran ja Saudi-Arabia), yhteisön käyttäjät voisivat lisäksi hyödyntää tarkasteltavana olevan tuotteen eri toimittajia.

| (156) | Käyttäjäteollisuuden tuloksen osalta tutkimus osoitti, että yhteistyössä toimineiden käyttäjien liikevaihto parani, työllisyys säilyi vakaana ja yleinen kannattavuus parani tarkastelujaksolla. Sen vuoksi todettiin, että tuen vastaiset toimenpiteet eivät vaikuttaneet niihin negatiivisesti. |
| --- | --- |

(156)

Käyttäjäteollisuuden tuloksen osalta tutkimus osoitti, että yhteistyössä toimineiden käyttäjien liikevaihto parani, työllisyys säilyi vakaana ja yleinen kannattavuus parani tarkastelujaksolla. Sen vuoksi todettiin, että tuen vastaiset toimenpiteet eivät vaikuttaneet niihin negatiivisesti.

| (157) | Edellä esitetyn perusteella päätellään, että jos nykyiset tuen vastaiset toimenpiteet pidetään voimassa Intiasta peräisin olevaa tuontia vastaan, tällä ei ole merkittävää negatiivista vaikutusta käyttäjien tilanteeseen yhteisössä. |
| --- | --- |

(157)

Edellä esitetyn perusteella päätellään, että jos nykyiset tuen vastaiset toimenpiteet pidetään voimassa Intiasta peräisin olevaa tuontia vastaan, tällä ei ole merkittävää negatiivista vaikutusta käyttäjien tilanteeseen yhteisössä.

5.   TAVARANTOIMITTAJIEN ETU

| (158) | Raaka-aineiden (monoeteeniglykolin MEG:n, puhdistetun tereftaalihapon PTA:n, dimetyylitereftalaatin DMT:n ja isopropyylialkoholin IPA:n), jotka kaikki ovat teollisuusbensiinistä johdettuja petrokemian tuotteita, tuottajat antoivat selvästi tukensa toimenpiteille ja osallistuivat hyvin yhteistyöhön. Ne hyötyisivät toimenpiteiden jatkamisesta, koska yhteisön tuotannonala pystyi todennäköisesti elpymään, mikä mahdollistaisi niiden tuloksen parantumisen. |
| --- | --- |

(158)

Raaka-aineiden (monoeteeniglykolin MEG:n, puhdistetun tereftaalihapon PTA:n, dimetyylitereftalaatin DMT:n ja isopropyylialkoholin IPA:n), jotka kaikki ovat teollisuusbensiinistä johdettuja petrokemian tuotteita, tuottajat antoivat selvästi tukensa toimenpiteille ja osallistuivat hyvin yhteistyöhön. Ne hyötyisivät toimenpiteiden jatkamisesta, koska yhteisön tuotannonala pystyi todennäköisesti elpymään, mikä mahdollistaisi niiden tuloksen parantumisen.

6.   YHTEISÖN ETUA KOSKEVAT PÄÄTELMÄT

| (159) | Edellä mainitut tekijät huomioon ottaen päätellään, ettei ole olemassa pakottavia syitä, jotka estäisivät voimassa olevien tuen vastaisten toimenpiteiden voimassa pitämisen Intiaa vastaan. |
| --- | --- |

(159)

Edellä mainitut tekijät huomioon ottaen päätellään, ettei ole olemassa pakottavia syitä, jotka estäisivät voimassa olevien tuen vastaisten toimenpiteiden voimassa pitämisen Intiaa vastaan.

I   TASOITUSTOIMENPITEET

| (160) | Kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista aiotaan suositella. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Intian viranomaiset kommentoivat vahinkoon liittyviä näkökohtia ja väittivät, ettei ollut osoitettu, että yhteisön tuotannonala olisi kärsinyt jatkuvasta vahingosta ja että tuontipaine Intiasta olisi ollut syynä siihen, että yhteisön tuotannonala ei voinut ottaa huomioon raaka-aineen hinnannousua myyntihinnoissaan. On muistettava, että kuten yhteisön tuotannonalan tilannetta koskevassa analyysissä todettiin, tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkeni ja, kuten johdanto-osan 127 kappaleesta ilmenee, asianomaisesta maasta tulevan tuonnin alhainen hintataso selvästi vaikutti yhteisön tuotannonalan hintojen laskupaineeseen. Kun kuitenkin otetaan huomioon tuetun tuonnin pienet määrät tämän voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun puitteissa, oli tarkasteltava vahingon toistumisen todennäköisyyttä. Kuten johdanto-osan 127 kappaleessa todetaan, tämän suhteen pääteltiin, että jos toimenpiteet eivät olisi voimassa, Intiasta halvoilla hinnoilla tapahtuvan tuonnin lisääntyminen vaikuttaisi kielteisesti yhteisön tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen. Yksi intialainen viejä väitti lisäksi, että vaikka toimenpiteet poistettaisiin, ei ole todennäköistä, että Intia suuntaa myyntiä yhteisöön. Kyseinen viejä väitti, että kehittyvien talouksien markkinat ovat houkuttelevammat kuin yhteisön markkinat, että Intian kysyntä kasvaa nopeasti ja että sen vuoksi käyttämätöntä kapasiteettia ei ole käytettävissä. On kuitenkin otettava huomioon, että Intian markkinoiden kysynnän kasvusta huolimatta yritystason tutkinta osoitti käyttämätöntä kapasiteettia, jonka myös markkinaseuranta vahvisti. Sen vuoksi päätellään, että mikään toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä esitetyistä huomautuksista ei ollut sellainen, että se muuttaisi tähän asetukseen sisältyviä päätelmiä. |
| --- | --- |

(160)

Kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista aiotaan suositella. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Intian viranomaiset kommentoivat vahinkoon liittyviä näkökohtia ja väittivät, ettei ollut osoitettu, että yhteisön tuotannonala olisi kärsinyt jatkuvasta vahingosta ja että tuontipaine Intiasta olisi ollut syynä siihen, että yhteisön tuotannonala ei voinut ottaa huomioon raaka-aineen hinnannousua myyntihinnoissaan. On muistettava, että kuten yhteisön tuotannonalan tilannetta koskevassa analyysissä todettiin, tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkeni ja, kuten johdanto-osan 127 kappaleesta ilmenee, asianomaisesta maasta tulevan tuonnin alhainen hintataso selvästi vaikutti yhteisön tuotannonalan hintojen laskupaineeseen. Kun kuitenkin otetaan huomioon tuetun tuonnin pienet määrät tämän voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun puitteissa, oli tarkasteltava vahingon toistumisen todennäköisyyttä. Kuten johdanto-osan 127 kappaleessa todetaan, tämän suhteen pääteltiin, että jos toimenpiteet eivät olisi voimassa, Intiasta halvoilla hinnoilla tapahtuvan tuonnin lisääntyminen vaikuttaisi kielteisesti yhteisön tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen. Yksi intialainen viejä väitti lisäksi, että vaikka toimenpiteet poistettaisiin, ei ole todennäköistä, että Intia suuntaa myyntiä yhteisöön. Kyseinen viejä väitti, että kehittyvien talouksien markkinat ovat houkuttelevammat kuin yhteisön markkinat, että Intian kysyntä kasvaa nopeasti ja että sen vuoksi käyttämätöntä kapasiteettia ei ole käytettävissä. On kuitenkin otettava huomioon, että Intian markkinoiden kysynnän kasvusta huolimatta yritystason tutkinta osoitti käyttämätöntä kapasiteettia, jonka myös markkinaseuranta vahvisti. Sen vuoksi päätellään, että mikään toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä esitetyistä huomautuksista ei ollut sellainen, että se muuttaisi tähän asetukseen sisältyviä päätelmiä.

| (161) | Edellä selostetun perusteella ja perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että Intiasta peräisin olevien PET-granulaattien tuontiin sovellettavat tasoitustoimenpiteet olisi pidettävä voimassa. Nämä toimenpiteet ovat siis erityistulleja. |
| --- | --- |

(161)

Edellä selostetun perusteella ja perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että Intiasta peräisin olevien PET-granulaattien tuontiin sovellettavat tasoitustoimenpiteet olisi pidettävä voimassa. Nämä toimenpiteet ovat siis erityistulleja.

| (162) | Tässä asetuksessa eritellyt yksilölliset yrityskohtaiset tasoitustullit vastaavat tarkastelussa todettua tilannetta yhteistyössä toimineiden viejien osalta. Näin ollen niitä sovelletaan ainoastaan näiden yritysten eli erikseen mainittujen oikeushenkilöiden tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yrityksen (erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset mukaan luettuina) nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa, sen valmistaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan siihen on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. |
| --- | --- |

(162)

Tässä asetuksessa eritellyt yksilölliset yrityskohtaiset tasoitustullit vastaavat tarkastelussa todettua tilannetta yhteistyössä toimineiden viejien osalta. Näin ollen niitä sovelletaan ainoastaan näiden yritysten eli erikseen mainittujen oikeushenkilöiden tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yrityksen (erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset mukaan luettuina) nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa, sen valmistaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan siihen on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.

| (163) | Kaikki näiden yksittäisten tasoitustullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt) on toimitettava viipymättä komissiolle (10) ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot ja erityisesti ne, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin uusiin tuotanto- tai myyntiyksiköihin liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Komissio muuttaa tarvittaessa tätä asetusta vastaavasti kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa ja saattaa yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelon ajan tasalle. |
| --- | --- |

(163)

Kaikki näiden yksittäisten tasoitustullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt) on toimitettava viipymättä komissiolle (10) ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot ja erityisesti ne, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin uusiin tuotanto- tai myyntiyksiköihin liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Komissio muuttaa tarvittaessa tätä asetusta vastaavasti kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa ja saattaa yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelon ajan tasalle.

| (164) | Tasoitustullin moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi jäännöstullia olisi sovellettava sekä yhteistyöstä kieltäytyneisiin viejiin että yrityksiin, jotka eivät harjoittaneet vientiä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Viimeksi mainituilla yrityksillä, jotka täyttävät perusasetuksen 20 artiklassa säädetyt vaatimukset, on kuitenkin mainitun artiklan nojalla mahdollisuus esittää tarkastelua koskeva pyyntö, jotta niiden tilannetta voidaan tutkia yksilöllisesti, |
| --- | --- |

(164)

Tasoitustullin moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi jäännöstullia olisi sovellettava sekä yhteistyöstä kieltäytyneisiin viejiin että yrityksiin, jotka eivät harjoittaneet vientiä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Viimeksi mainituilla yrityksillä, jotka täyttävät perusasetuksen 20 artiklassa säädetyt vaatimukset, on kuitenkin mainitun artiklan nojalla mahdollisuus esittää tarkastelua koskeva pyyntö, jotta niiden tilannetta voidaan tutkia yksilöllisesti,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön lopullinen tasoitustulli tuotaessa Intiasta peräisin olevaa polyeteenitereftalaattia, jonka viskositeettiluku on ISO-standardin 1628-5 mukaan vähintään 78 ml/g ja joka kuuluu CN-koodiin 3907 60 20.

2.   Jollei 2 artiklasta muuta johdu, vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovelletaan taulukossa lueteltujen yritysten valmistamien tuotteiden osalta tasoitustullia seuraavasti:

| Maa | Yritys | Tasoitustulli (euroa/tonni) | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- | --- |
| Intia | Reliance Industries Limited | 41,3 | A181 |
| Intia | Pearl Engineering Polymers Ltd | 31,3 | A182 |
| Intia | Senpet Ltd | 22,2 | A183 |
| Intia | Futura Polyesters Ltd | 0 | A184 |
| Intia | South Asian Petrochem Ltd | 106,5 | A585 |
| Intia | Kaikki muut yritykset | 41,3 | A999 |

Maa

Yritys

Tasoitustulli (euroa/tonni)

Taric-lisäkoodi

Intia

Reliance Industries Limited

41,3

A181

Intia

Pearl Engineering Polymers Ltd

31,3

A182

Intia

Senpet Ltd

22,2

A183

Intia

Futura Polyesters Ltd

0

A184

Intia

South Asian Petrochem Ltd

106,5

A585

Intia

Kaikki muut yritykset

41,3

A999

3.   Jos tavarat ovat vahingoittuneet ennen niiden luovutusta vapaaseen liikkeeseen, mistä syystä niistä tosiasiallisesti maksettua tai maksettavaa hintaa on suhteutettu tullausarvon määrittämiseksi komission asetuksen (ETY) 2454/93 (11) 145 artiklan mukaisesti, tasoitustullia, joka lasketaan edellä vahvistettujen kiinteiden määrien perusteella, alennetaan prosenttimäärällä, joka vastaa tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan hinnan suhteutusta.

4.   Sen estämättä, mitä 1 ja 2 kohdassa säädetään, lopullista tasoitustullia ei sovelleta 2 artiklan mukaisesti vapaaseen liikkeeseen luovutettuihin tuontituotteisiin.

5.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

1.   Tuonnissa ei kanneta 1 artiklassa määrättyjä tasoitustulleja, jos tuotavat tuotteet on tuottanut ja suoraan vienyt (toisin sanoen laskuttanut ja lähettänyt) yhteisössä tuojana toimivalle yritykselle jokin 3 kohdassa mainituista yrityksistä, jos niitä tulliselvitettäviksi ilmoitettaessa on käytetty asianmukaista Taric-lisäkoodia ja jos 2 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät.

2.   Vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevaa pyyntöä tehtäessä tullista vapautuksen edellytyksenä on, että asianomaisen jäsenvaltion tulliviranomaisille esitetään jonkin 3 kohdassa mainitun vientiyrityksen antama pätevä sitoumuslasku, joka sisältää liitteessä luetellut keskeiset tiedot. Tullista vapauttamisen edellytyksenä on lisäksi se, että tullille tulliselvitystä varten esitettävät tavarat vastaavat tarkoin sitoumuslaskussa esitettyä kuvausta.

3.   Sitoumuslaskulla tapahtuvaa tuontia tulliselvitettäväksi ilmoitettaessa on käytettävä seuraavia Taric-lisäkoodeja:

| Maa | Yritys | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| Intia | Pearl Engineering Polymers Ltd | A182 |
| Intia | Reliance Industries Ltd | A181 |
| Intia | South Asian Petrochem Ltd | A585 |

Maa

Yritys

Taric-lisäkoodi

Intia

Pearl Engineering Polymers Ltd

A182

Intia

Reliance Industries Ltd

A181

Intia

South Asian Petrochem Ltd

A585

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 22 päivänä helmikuuta 2007.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

F. MÜNTEFERING

---

(1)  EYVL L 288, 21.10.1997, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 461/2004 (EUVL L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2117/2005 (EUVL L 340, 23.12.2005, s. 17).

2

(3)  EYVL L 301, 30.11.2000, s. 1.

3

(4)  EYVL L 301, 30.11.2000. s. 21. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1646/2005 (EUVL L 266, 11.10.2005, s. 10).

4

(5)  EUVL L 271, 19.8.2004, s. 1.

5

(6)  EUVL L 266, 11.10.2005, s. 1.

6

(7)  EUVL C 304, 1.12.2005, s. 4.

7

(8)  EUVL C 304, 1.12.2005, s. 9.

8

(9)  Asetuksen (EY) N:o 2603/2000 johdanto-osan 26 kappale (EYVL L 301, 30.11.2000, s. 1).

9

(10)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, J-79 5/17, B-1049 Brussels.

10

(11)  EYVL L 253, 11.10.1993, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1875/2006 (EUVL L 360, 19.12.2006, s. 64).

11

---

LIITE

Tämän päätöksen 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa sitoumuslaskussa ilmoitettavat tiedot:

| 1. | Sitoumuslaskun numero. |
| --- | --- |

1.

Sitoumuslaskun numero.

| 2. | Taric-lisäkoodi, johon luokiteltuina laskussa tarkoitetut tavarat voidaan tullata yhteisön rajalla (tässä asetuksessa määritellyn mukaisesti). |
| --- | --- |

2.

Taric-lisäkoodi, johon luokiteltuina laskussa tarkoitetut tavarat voidaan tullata yhteisön rajalla (tässä asetuksessa määritellyn mukaisesti).

| 3. | Tavaroiden tarkka kuvaus, jossa mainitaan






  — | tuotteen ilmoituskoodi sellaisena kuin se ilmoitetaan asianomaisen vientiä harjoittavan tuottajan esittämässä sitoumuksessa, |
| --- | --- | --- |

3.

Tavaroiden tarkka kuvaus, jossa mainitaan

—

tuotteen ilmoituskoodi sellaisena kuin se ilmoitetaan asianomaisen vientiä harjoittavan tuottajan esittämässä sitoumuksessa,

| — | CN-koodi, |
| --- | --- |

—

CN-koodi,

| — | määrä (ilmoitetaan yksikköinä). |
| --- | --- |

—

määrä (ilmoitetaan yksikköinä).

| 4. | Myyntiehdot, joista ilmenee






  — | yksikköhinta, |
| --- | --- | --- |

4.

Myyntiehdot, joista ilmenee

—

yksikköhinta,

| — | sovellettavat maksuehdot, |
| --- | --- |

—

sovellettavat maksuehdot,

| — | sovellettavat toimitusehdot, |
| --- | --- |

—

sovellettavat toimitusehdot,

| — | kaikki alennukset ja hyvitykset. |
| --- | --- |

—

kaikki alennukset ja hyvitykset.

| 5. | Tuojana toimiva yritys (yrityksen nimi), jolle viejäyritys on suoraan laatinut kauppalaskun. |
| --- | --- |

5.

Tuojana toimiva yritys (yrityksen nimi), jolle viejäyritys on suoraan laatinut kauppalaskun.

| 6. | Yrityksen työntekijän, joka laatinut sitoumuslaskun, nimi ja seuraava allekirjoitettu vakuutus:
  ”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitettujen tavaroiden myynti Euroopan yhteisöön suuntautuvaa suoraa vientiä varten tapahtuu .......... [yrityksen nimi] esittämän ja Euroopan komission päätöksellä 2000/745/EY hyväksymän sitoumuksen soveltamisalan ja ehtojen mukaisesti. Tässä laskussa ilmoitettujen tietojen vakuutetaan olevan täydelliset ja paikkansapitävät.” |
| --- | --- |

6.

Yrityksen työntekijän, joka laatinut sitoumuslaskun, nimi ja seuraava allekirjoitettu vakuutus:

”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitettujen tavaroiden myynti Euroopan yhteisöön suuntautuvaa suoraa vientiä varten tapahtuu .......... [yrityksen nimi] esittämän ja Euroopan komission päätöksellä 2000/745/EY hyväksymän sitoumuksen soveltamisalan ja ehtojen mukaisesti. Tässä laskussa ilmoitettujen tietojen vakuutetaan olevan täydelliset ja paikkansapitävät.”

---

| 27.2.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 59/60 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 59/60

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 194/2007,

annettu 26 päivänä helmikuuta 2007,

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon hedelmien ja vihannesten tuontijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 21 päivänä joulukuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 3223/94 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta.

| (2) | Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle, |
| --- | --- |

(2)

Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 3223/94 4 artiklassa tarkoitetut tuonnin kiinteät arvot vahvistetaan liitteessä olevassa taulukossa merkityllä tavalla.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 27 päivänä helmikuuta 2007.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 26 päivänä helmikuuta 2007.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 337, 24.12.1994, s. 66. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 386/2005 (EUVL L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

LIITE

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi 26 päivänä helmikuuta 2007 annettuun komission asetukseen

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmannen maan koodi (1) | Tuonnin kiinteä arvo |
| 0702 00 00 | IL | 103,4 |
| JO | 96,5 |
| MA | 65,9 |
| TN | 148,3 |
| TR | 140,0 |
| ZZ | 110,8 |
| 0707 00 05 | JO | 178,3 |
| MA | 206,0 |
| MK | 57,6 |
| TR | 133,0 |
| ZZ | 143,7 |
| 0709 90 70 | MA | 46,5 |
| TR | 75,8 |
| ZZ | 61,2 |
| 0805 10 20 | CU | 37,4 |
| EG | 49,7 |
| IL | 57,6 |
| MA | 42,8 |
| TN | 49,6 |
| TR | 65,8 |
| ZZ | 50,5 |
| 0805 20 10 | IL | 108,8 |
| MA | 95,1 |
| ZZ | 102,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | AR | 112,1 |
| IL | 71,9 |
| MA | 80,4 |
| PK | 58,0 |
| TR | 54,0 |
| ZZ | 75,3 |
| 0805 50 10 | EG | 63,4 |
| IL | 65,7 |
| TR | 49,9 |
| ZZ | 59,7 |
| 0808 10 80 | AR | 101,4 |
| CA | 91,7 |
| CN | 95,7 |
| US | 118,6 |
| ZZ | 101,9 |
| 0808 20 50 | AR | 81,7 |
| CL | 76,9 |
| CN | 66,5 |
| US | 96,9 |
| ZA | 82,8 |
| ZZ | 81,0 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmannen maan koodi (1)

Tuonnin kiinteä arvo

0702 00 00

IL

103,4

JO

96,5

MA

65,9

TN

148,3

TR

140,0

ZZ

110,8

0707 00 05

JO

178,3

MA

206,0

MK

57,6

TR

133,0

ZZ

143,7

0709 90 70

MA

46,5

TR

75,8

ZZ

61,2

0805 10 20

CU

37,4

EG

49,7

IL

57,6

MA

42,8

TN

49,6

TR

65,8

ZZ

50,5

0805 20 10

IL

108,8

MA

95,1

ZZ

102,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

AR

112,1

IL

71,9

MA

80,4

PK

58,0

TR

54,0

ZZ

75,3

0805 50 10

EG

63,4

IL

65,7

TR

49,9

ZZ

59,7

0808 10 80

AR

101,4

CA

91,7

CN

95,7

US

118,6

ZZ

101,9

0808 20 50

AR

81,7

CL

76,9

CN

66,5

US

96,9

ZA

82,8

ZZ

81,0

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 27.2.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 59/62 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 59/62

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 195/2007,

annettu 26 päivänä helmikuuta 2007,

voin ostoista eräissä jäsenvaltioissa 1 päivän maaliskuuta 2007 ja 31 päivän elokuuta 2007 välisenä aikana

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maito- ja maitotuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä voin ja kerman markkinoiden interventiotoimenpiteiden osalta 16 päivänä joulukuuta 1999 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2771/1999 (2) ja erityisesti sen 2 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1255/1999 6 artiklan 1 kohdassa säädetään, että jos voin markkinahinnat ovat yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa alhaisemmat kuin 92 prosenttia interventiohinnasta edustavan ajanjakson aikana, interventioelinten on ostettava voita. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1255/1999 6 artiklan 1 kohdassa säädetään, että jos voin markkinahinnat ovat yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa alhaisemmat kuin 92 prosenttia interventiohinnasta edustavan ajanjakson aikana, interventioelinten on ostettava voita.

| (2) | Komissio on asetuksen (EY) N:o 2771/1999 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti todennut jäsenvaltioiden ilmoittamien markkinahintojen perusteella, että Espanjan, Irlannin ja Portugalin hinnat ovat kahden peräkkäisen viikon ajan olleet alle 92 prosenttia interventiohinnasta. Sen vuoksi kyseisissä jäsenvaltioissa on aloitettava interventio-ostot, |
| --- | --- |

(2)

Komissio on asetuksen (EY) N:o 2771/1999 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti todennut jäsenvaltioiden ilmoittamien markkinahintojen perusteella, että Espanjan, Irlannin ja Portugalin hinnat ovat kahden peräkkäisen viikon ajan olleet alle 92 prosenttia interventiohinnasta. Sen vuoksi kyseisissä jäsenvaltioissa on aloitettava interventio-ostot,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Aloitetaan asetuksen (EY) N:o 1255/1999 6 artiklan 1 kohdassa säädetyt voin ostot seuraavissa jäsenvaltioissa:

| — | Espanja |
| --- | --- |

—

Espanja

| — | Irlanti |
| --- | --- |

—

Irlanti

| — | Portugali. |
| --- | --- |

—

Portugali.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä maaliskuuta 2007.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 26 päivänä helmikuuta 2007.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 48. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1913/2005 (EUVL L 307, 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  EYVL L 333, 24.12.1999, s. 11. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1919/2006 (EUVL L 380, 28.12.2006, s. 1).

2

---

| 27.2.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 59/63 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 59/63

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 196/2007,

annettu 26 päivänä helmikuuta 2007,

viljojen sekä vehnän ja rukiin hienojen jauhojen, rouheiden ja karkeiden jauhojen vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1), ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 13 artiklan mukaan mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden maailmanmarkkinahintojen tai -noteerausten ja kyseisten tuotteiden yhteisön hintojen välinen erotus voidaan korvata vientituella. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 13 artiklan mukaan mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden maailmanmarkkinahintojen tai -noteerausten ja kyseisten tuotteiden yhteisön hintojen välinen erotus voidaan korvata vientituella.

| (2) | Tuet on vahvistettava ottaen huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (2). |
| --- | --- |

(2)

Tuet on vahvistettava ottaen huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (2).

| (3) | Vehnän ja rukiin hienoihin jauhoihin, rouheisiin ja karkeisiin jauhoihin sovellettava tuki on laskettava ottaen huomioon kyseisten tuotteiden valmistukseen tarvittava viljamäärä. Nämä määrät vahvistetaan asetuksessa (EY) N:o 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Vehnän ja rukiin hienoihin jauhoihin, rouheisiin ja karkeisiin jauhoihin sovellettava tuki on laskettava ottaen huomioon kyseisten tuotteiden valmistukseen tarvittava viljamäärä. Nämä määrät vahvistetaan asetuksessa (EY) N:o 1501/95.

| (4) | Maailmanmarkkinatilanne tai tiettyjen markkinoiden erityisvaatimukset voivat edellyttää tiettyjen tuotteiden tuen eriyttämistä niiden määräpaikan mukaan. |
| --- | --- |

(4)

Maailmanmarkkinatilanne tai tiettyjen markkinoiden erityisvaatimukset voivat edellyttää tiettyjen tuotteiden tuen eriyttämistä niiden määräpaikan mukaan.

| (5) | Tuki on vahvistettava kerran kuukaudessa. Sitä voidaan muuttaa muuna aikana. |
| --- | --- |

(5)

Tuki on vahvistettava kerran kuukaudessa. Sitä voidaan muuttaa muuna aikana.

| (6) | Näiden yksityiskohtaisten sääntöjen soveltamisesta vilja-alan nykyiseen markkinatilanteeseen ja erityisesti näiden tuotteiden noteerauksiin ja hintoihin yhteisössä ja maailmanmarkkinoilla seuraa, että tuki olisi vahvistettava liitteessä mainitun suuruiseksi. |
| --- | --- |

(6)

Näiden yksityiskohtaisten sääntöjen soveltamisesta vilja-alan nykyiseen markkinatilanteeseen ja erityisesti näiden tuotteiden noteerauksiin ja hintoihin yhteisössä ja maailmanmarkkinoilla seuraa, että tuki olisi vahvistettava liitteessä mainitun suuruiseksi.

| (7) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 1 artiklan a, b ja c kohdassa tarkoitettujen sellaisenaan vietävien tuotteiden, maltaita lukuun ottamatta, vientituet vahvistetaan liitteessä mainitun suuruisiksi.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä maaliskuuta 2007.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 26 päivänä helmikuuta 2007.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1154/2005 (EUVL L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EYVL L 147, 30.6.1995, s. 7. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 777/2004 (EUVL L 123, 27.4.2004, s. 50).

2

---

LIITE

viljojen sekä vehnän ja rukiin hienojen jauhojen, rouheiden ja karkeiden jauhojen vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta 26 päivänä helmikuuta 2007 annettuun komission asetukseen

| Tuotekoodi | Määräpaikka | Mittayksikkö | Tuen määrä |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | — |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| Huom. Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit on määritelty komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna.







  C01 | : | Kaikki kolmannet maat, ei kuitenkaan Albania, Kroatia, Bosnia ja Hertsegovina, Montenegroa, Serbiaa, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Liechtenstein ja Sveitsi. |

Tuotekoodi

Määräpaikka

Mittayksikkö

Tuen määrä

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

—

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

—

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

Huom. Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit on määritelty komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna.

C01

:

Kaikki kolmannet maat, ei kuitenkaan Albania, Kroatia, Bosnia ja Hertsegovina, Montenegroa, Serbiaa, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Liechtenstein ja Sveitsi.

---

| 27.2.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 59/65 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 59/65

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 197/2007,

annettu 26 päivänä helmikuuta 2007,

viljojen tukeen sovellettavan korjauskertoimen vahvistamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1) ja erityisesti sen 15 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 14 artiklan 2 kohdan nojalla lupahakemuksen jättöpäivänä sovellettavaa vientitukea on sovellettava hakemuksesta tämän luvan voimassaoloaikana toteutuvaan vientiin. Tässä tapauksessa tukeen on sovellettava korjauskerrointa. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 14 artiklan 2 kohdan nojalla lupahakemuksen jättöpäivänä sovellettavaa vientitukea on sovellettava hakemuksesta tämän luvan voimassaoloaikana toteutuvaan vientiin. Tässä tapauksessa tukeen on sovellettava korjauskerrointa.

| (2) | Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1501/95 (2) sallitaan asetuksen (EY) N:o 1784/2003 1 artiklan a, b ja c alakohdassa tarkoitettuja tuotteita koskevan korjauskertoimen vahvistaminen. Tämä kerroin on laskettava ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 1501/95 1 artiklassa esitetyt tekijät. |
| --- | --- |

(2)

Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1501/95 (2) sallitaan asetuksen (EY) N:o 1784/2003 1 artiklan a, b ja c alakohdassa tarkoitettuja tuotteita koskevan korjauskertoimen vahvistaminen. Tämä kerroin on laskettava ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 1501/95 1 artiklassa esitetyt tekijät.

| (3) | Maailmanmarkkinatilanne tai tiettyjen markkinoiden erityisvaatimukset voivat edellyttää korjauskertoimen eriyttämistä määräpaikan mukaan. |
| --- | --- |

(3)

Maailmanmarkkinatilanne tai tiettyjen markkinoiden erityisvaatimukset voivat edellyttää korjauskertoimen eriyttämistä määräpaikan mukaan.

| (4) | Korjauskerroin ja tuki on vahvistettava samaa menettelyä noudattaen. Kerrointa voidaan muuttaa kahden vahvistamisen välisenä aikana. |
| --- | --- |

(4)

Korjauskerroin ja tuki on vahvistettava samaa menettelyä noudattaen. Kerrointa voidaan muuttaa kahden vahvistamisen välisenä aikana.

| (5) | Edellä mainituista säännöksistä seuraa, että korjauskerroin on vahvistettava tämän asetuksen liitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

(5)

Edellä mainituista säännöksistä seuraa, että korjauskerroin on vahvistettava tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

| (6) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 1 artiklan a, b ja c alakohdassa tarkoitettujen tuotteiden, lukuun ottamatta maltaita, ennakolta vahvistettuihin vientitukiin sovellettava korjauskerroin vahvistetaan liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä maaliskuuta 2007.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 26 päivänä helmikuuta 2007.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1154/2005 (EUVL L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EYVL L 147, 30.6.1995, s. 7. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 777/2004 (EUVL L 123, 27.4.2004, s. 50).

2

---

LIITE

viljojen tukeen sovellettavan korjauskertoimen vahvistamisesta 26 päivänä helmikuuta 2007 annettuun komission asetukseen

| (EUR/t) |
| --- |
| Tuotekoodi | Määräpaikka | Kuluva
  3 | 1. jakso
  4 | 2. jakso
  5 | 3. jakso
  6 | 4. jakso
  7 | 5. jakso
  8 | 6. jakso
  9 |
| 1001 10 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1001 90 91 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 90 99 9000 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1002 00 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1003 00 10 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1003 00 90 9000 | C02 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1004 00 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1004 00 00 9400 | C03 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1005 10 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1007 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1008 20 00 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 11 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9130 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9150 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9170 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9180 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9190 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9700 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 90 9800 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Huom. Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit on määritelty komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna.
  Määräpaikkojen numerokoodit on määritelty asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EUVL L 313, 28.11.2003, s. 11).







  C01 | : | Kaikki kolmannet maat, ei kuitenkaan Albania, Kroatia, Bosnia ja Hertsegovina, Montenegro, Serbia, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Liechtenstein ja Sveitsi. |
| C02 | : | Algeria, Saudi-Arabia, Bahrain, Egypti, Yhdistyneet arabiemiirikunnat, Iran, Irak, Israel, Jordania, Kuwait, Libanon, Libya, Marokko, Mauritania, Oman, Qatar, Syyria, Tunisia ja Jemen. |
| C03 | : | Kaikki maat, ei kuitenkaan Norja, Sveitsi eikä Liechtenstein. |

(EUR/t)

Tuotekoodi

Määräpaikka

Kuluva

3

1. jakso

4

2. jakso

5

3. jakso

6

4. jakso

7

5. jakso

8

6. jakso

9

1001 10 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 10 00 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1001 90 91 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 90 99 9000

C01

0

0

0

0

0

—

—

1002 00 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1003 00 10 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1003 00 90 9000

C02

0

0

0

0

0

—

—

1004 00 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1004 00 00 9400

C03

0

0

0

0

0

—

—

1005 10 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1005 90 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1007 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1008 20 00 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 11 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 15 9100

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9130

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9150

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9170

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9180

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9190

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1102 10 00 9500

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9700

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 10 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 90 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 90 9800

—

—

—

—

—

—

—

—

Huom. Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit on määritelty komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna.

Määräpaikkojen numerokoodit on määritelty asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EUVL L 313, 28.11.2003, s. 11).

C01

:

Kaikki kolmannet maat, ei kuitenkaan Albania, Kroatia, Bosnia ja Hertsegovina, Montenegro, Serbia, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Liechtenstein ja Sveitsi.

C02

:

Algeria, Saudi-Arabia, Bahrain, Egypti, Yhdistyneet arabiemiirikunnat, Iran, Irak, Israel, Jordania, Kuwait, Libanon, Libya, Marokko, Mauritania, Oman, Qatar, Syyria, Tunisia ja Jemen.

C03

:

Kaikki maat, ei kuitenkaan Norja, Sveitsi eikä Liechtenstein.

---

| 27.2.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 59/67 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 59/67

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 198/2007,

annettu 26 päivänä helmikuuta 2007,

maltaiden vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1) ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 13 artiklan mukaan mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden maailmanmarkkinahintojen tai -noteerausten ja kyseisten tuotteiden yhteisön hintojen välinen erotus voidaan korvata vientituella. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 13 artiklan mukaan mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden maailmanmarkkinahintojen tai -noteerausten ja kyseisten tuotteiden yhteisön hintojen välinen erotus voidaan korvata vientituella.

| (2) | Tuet on vahvistettava ottaen huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (2) 1 artiklassa tarkoitetut tekijät. |
| --- | --- |

(2)

Tuet on vahvistettava ottaen huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (2) 1 artiklassa tarkoitetut tekijät.

| (3) | Maltaisiin sovellettava tuki on laskettava ottaen huomioon kyseisten tuotteiden valmistukseen tarvittava viljamäärä. Nämä määrät vahvistetaan asetuksessa (EY) N:o 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Maltaisiin sovellettava tuki on laskettava ottaen huomioon kyseisten tuotteiden valmistukseen tarvittava viljamäärä. Nämä määrät vahvistetaan asetuksessa (EY) N:o 1501/95.

| (4) | Maailmanmarkkinatilanne tai tiettyjen markkinoiden erityisvaatimukset voivat edellyttää tiettyjen tuotteiden tuen eriyttämistä niiden määräpaikan mukaan. |
| --- | --- |

(4)

Maailmanmarkkinatilanne tai tiettyjen markkinoiden erityisvaatimukset voivat edellyttää tiettyjen tuotteiden tuen eriyttämistä niiden määräpaikan mukaan.

| (5) | Tuki on vahvistettava kerran kuukaudessa. Sitä voidaan muuttaa muuna aikana. |
| --- | --- |

(5)

Tuki on vahvistettava kerran kuukaudessa. Sitä voidaan muuttaa muuna aikana.

| (6) | Näiden yksityiskohtaisten sääntöjen soveltamisesta vilja-alan nykyiseen markkinatilanteeseen ja erityisesti näiden tuotteiden noteerauksiin ja hintoihin yhteisössä ja maailmanmarkkinoilla seuraa, että tuki olisi vahvistettava liitteessä mainitun suuruiseksi. |
| --- | --- |

(6)

Näiden yksityiskohtaisten sääntöjen soveltamisesta vilja-alan nykyiseen markkinatilanteeseen ja erityisesti näiden tuotteiden noteerauksiin ja hintoihin yhteisössä ja maailmanmarkkinoilla seuraa, että tuki olisi vahvistettava liitteessä mainitun suuruiseksi.

| (7) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 1 artiklan c alakohdassa tarkoitettujen maltaiden vientituet vahvistetaan liitteessä mainitun suuruisiksi.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä maaliskuuta 2007.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 26 päivänä helmikuuta 2007.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1154/2005 (EUVL L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EYVL L 147, 30.6.1995, s. 7. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 777/2004 (EUVL L 123, 27.4.2004, s. 50).

2

---

LIITE

maltaiden vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta 26 päivänä helmikuuta 2007 annettuun komission asetukseen

| Tuotekoodi | Määräpaikka | Mittayksikkö | Tuen määrä |
| --- | --- | --- | --- |
| 1107 10 19 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| Huom. Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit on määritelty komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna.
  Määräpaikkojen numerokoodit on määritelty komission asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EUVL L 313, 28.11.2003, s. 11). |

Tuotekoodi

Määräpaikka

Mittayksikkö

Tuen määrä

1107 10 19 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 10 99 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 20 00 9000

A00

EUR/t

0,00

Huom. Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit on määritelty komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna.

Määräpaikkojen numerokoodit on määritelty komission asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EUVL L 313, 28.11.2003, s. 11).

---

| 27.2.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 59/69 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 59/69

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 199/2007,

annettu 26 päivänä helmikuuta 2007,

maltaiden tukeen sovellettavan korjauskertoimen vahvistamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1) ja erityisesti sen 15 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 14 artiklan 2 kohdan nojalla lupahakemuksen jättöpäivänä sovellettavaa vientitukea on sovellettava hakemuksesta tämän luvan voimassaoloaikana toteutuvaan vientiin. Tässä tapauksessa tukeen on sovellettava korjauskerrointa. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 14 artiklan 2 kohdan nojalla lupahakemuksen jättöpäivänä sovellettavaa vientitukea on sovellettava hakemuksesta tämän luvan voimassaoloaikana toteutuvaan vientiin. Tässä tapauksessa tukeen on sovellettava korjauskerrointa.

| (2) | Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1501/95 (2) sallitaan asetuksen (EY) N:o 1784/2003 1 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja tuotteita koskevan korjauskertoimen vahvistaminen. Tämä kerroin on laskettava ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 1501/95 1 artiklassa esitetyt tekijät. |
| --- | --- |

(2)

Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1501/95 (2) sallitaan asetuksen (EY) N:o 1784/2003 1 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja tuotteita koskevan korjauskertoimen vahvistaminen. Tämä kerroin on laskettava ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 1501/95 1 artiklassa esitetyt tekijät.

| (3) | Edellä mainituista säännöksistä seuraa, että korjauskerroin olisi vahvistettava tämän asetuksen liitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Edellä mainituista säännöksistä seuraa, että korjauskerroin olisi vahvistettava tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 15 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu maltaiden ennakolta vahvistettuihin vientitukiin sovellettava korjauskerroin vahvistetaan liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä maaliskuuta 2007.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 26 päivänä helmikuuta 2007.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1154/2005 (EUVL L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EYVL L 147, 30.6.1995, s. 7. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 777/2004 (EUVL L 123, 27.4.2004, s. 50).

2

---

LIITE

maltaiden tukeen sovellettavan korjauskertoimen vahvistamisesta 26 päivänä helmikuuta 2007 annettuun komission asetukseen

Huom. Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit on määritelty komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna.

Määräpaikkojen numerokoodit on määritelty komission asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EUVL L 313, 28.11.2003, s. 11).

| (EUR/t) |
| --- |
| Tuotekoodi | Määräpaikka | Kuluva
  3 | 1. jakso
  4 | 2. jakso
  5 | 3. jakso
  6 | 4. jakso
  7 | 5. jakso
  8 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Tuotekoodi

Määräpaikka

Kuluva

3

1. jakso

4

2. jakso

5

3. jakso

6

4. jakso

7

5. jakso

8

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

| (EUR/t) |
| --- |
| Tuotekoodi | Määräpaikka | 6. jakso
  9 | 7. jakso
  10 | 8. jakso
  11 | 9. jakso
  12 | 10. jakso
  1 | 11. jakso
  2 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Tuotekoodi

Määräpaikka

6. jakso

9

7. jakso

10

8. jakso

11

9. jakso

12

10. jakso

1

11. jakso

2

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

---

| 27.2.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 59/71 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 59/71

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 200/2007,

annettu 26 päivänä helmikuuta 2007,

yhteisön elintarvikeapuna ja kansallisena elintarvikeapuna toimitettuihin vilja- ja riisialan tuotteisiin sovellettavien tukien vahvistamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1) ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon riisin yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1785/2003 (2) ja erityisesti sen 14 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Elintarvikeapuna toimitettavista maataloustuotteista aiheutuvien menojen yhteisörahoituksesta 21 päivänä lokakuuta 1974 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2681/74 (3) 2 artiklassa säädetään, että asiaa koskevien yhteisön sääntöjen mukaisesti vahvistettuja vientitukia vastaava osa menoista kuuluu Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosastoon. |
| --- | --- |

(1)

Elintarvikeapuna toimitettavista maataloustuotteista aiheutuvien menojen yhteisörahoituksesta 21 päivänä lokakuuta 1974 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2681/74 (3) 2 artiklassa säädetään, että asiaa koskevien yhteisön sääntöjen mukaisesti vahvistettuja vientitukia vastaava osa menoista kuuluu Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosastoon.

| (2) | Yhteisön elintarvikeaputoimia koskevan talousarvion laatimisen ja hallinnon helpottamiseksi ja jotta jäsenvaltiot saisivat tietoonsa kansallisia elintarvikeaputoimia koskevan yhteisön rahoitusosuuden, olisi määriteltävä näille toimille myönnettävien tukien taso. |
| --- | --- |

(2)

Yhteisön elintarvikeaputoimia koskevan talousarvion laatimisen ja hallinnon helpottamiseksi ja jotta jäsenvaltiot saisivat tietoonsa kansallisia elintarvikeaputoimia koskevan yhteisön rahoitusosuuden, olisi määriteltävä näille toimille myönnettävien tukien taso.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 13 artiklassa ja asetuksen (EY) N:o 1785/2003 13 artiklassa säädettyjä vientitukea koskevia yleisiä sääntöjä ja sen soveltamista koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä sovelletaan soveltuvin osin edellä mainittuihin toimiin. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 13 artiklassa ja asetuksen (EY) N:o 1785/2003 13 artiklassa säädettyjä vientitukea koskevia yleisiä sääntöjä ja sen soveltamista koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä sovelletaan soveltuvin osin edellä mainittuihin toimiin.

| (4) | Riisin vientituen laskemisessa huomioon otettavat erityisperusteet määritellään asetuksen (EY) N:o 1785/2003 14 artiklassa. |
| --- | --- |

(4)

Riisin vientituen laskemisessa huomioon otettavat erityisperusteet määritellään asetuksen (EY) N:o 1785/2003 14 artiklassa.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kansainvälisissä yleissopimuksissa tai muissa täydentävissä ohjelmissa sekä muissa yhteisön veloituksetonta toimittamista koskevissa toimenpiteissä määrättyjen yhteisön elintarvikeaputoimien ja kansallisten elintarvikeaputoimien osalta vilja- ja riisialan tuotteisiin sovellettavat tuet vahvistetaan liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä maaliskuuta 2007.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 26 päivänä helmikuuta 2007.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1154/2005 (EUVL L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 96. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 797/2006 (EUVL L 144, 31.5.2006, s. 1).

2

(3)  EYVL L 288, 25.10.1974, s. 1.

3

---

LIITE

yhteisön elintarvikeapuna ja kansallisena elintarvikeapuna toimitettuihin vilja- ja riisialan tuotteisiin sovellettavien tukien vahvistamisesta 26 päivänä helmikuuta 2007 annettuun komission asetukseen

| (EUR/t) |
| --- |
| Tuotekoodi | Tuen määrä |
| 1001 10 00 9400 | 0,00 |
| 1001 90 99 9000 | 0,00 |
| 1002 00 00 9000 | 0,00 |
| 1003 00 90 9000 | 0,00 |
| 1005 90 00 9000 | 0,00 |
| 1006 30 92 9100 | 0,00 |
| 1006 30 92 9900 | 0,00 |
| 1006 30 94 9100 | 0,00 |
| 1006 30 94 9900 | 0,00 |
| 1006 30 96 9100 | 0,00 |
| 1006 30 96 9900 | 0,00 |
| 1006 30 98 9100 | 0,00 |
| 1006 30 98 9900 | 0,00 |
| 1006 30 65 9900 | 0,00 |
| 1007 00 90 9000 | 0,00 |
| 1101 00 15 9100 | 0,00 |
| 1101 00 15 9130 | 0,00 |
| 1102 10 00 9500 | 0,00 |
| 1102 20 10 9200 | 0,00 |
| 1102 20 10 9400 | 0,00 |
| 1103 11 10 9200 | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 | 0,00 |
| 1104 12 90 9100 | 0,00 |
| Huom. Tuotekoodit määritellään komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna. |

(EUR/t)

Tuotekoodi

Tuen määrä

1001 10 00 9400

0,00

1001 90 99 9000

0,00

1002 00 00 9000

0,00

1003 00 90 9000

0,00

1005 90 00 9000

0,00

1006 30 92 9100

0,00

1006 30 92 9900

0,00

1006 30 94 9100

0,00

1006 30 94 9900

0,00

1006 30 96 9100

0,00

1006 30 96 9900

0,00

1006 30 98 9100

0,00

1006 30 98 9900

0,00

1006 30 65 9900

0,00

1007 00 90 9000

0,00

1101 00 15 9100

0,00

1101 00 15 9130

0,00

1102 10 00 9500

0,00

1102 20 10 9200

0,00

1102 20 10 9400

0,00

1103 11 10 9200

0,00

1103 13 10 9100

0,00

1104 12 90 9100

0,00

Huom. Tuotekoodit määritellään komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna.

---

| 27.2.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 59/73 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 59/73

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 201/2007,

annettu 23 päivänä helmikuuta 2007,

tiettyjen rajoittavien erityistoimenpiteiden käyttöönotosta Kongon demokraattista tasavaltaa koskevaa aseidenvientikieltoa rikkovia henkilöitä vastaan annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1183/2005 muuttamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon tiettyjen rajoittavien erityistoimenpiteiden käyttöönotosta Kongon demokraattista tasavaltaa koskevaa aseidenvientikieltoa rikkovia henkilöitä vastaan 18 päivänä heinäkuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1183/2005 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1183/2005 liitteessä I on luettelo luonnollisista henkilöistä, oikeushenkilöistä, yhteisöistä ja muista elimistä, joita asetuksessa tarkoitettu varojen ja muiden taloudellisten resurssien jäädyttäminen koskee. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1183/2005 liitteessä I on luettelo luonnollisista henkilöistä, oikeushenkilöistä, yhteisöistä ja muista elimistä, joita asetuksessa tarkoitettu varojen ja muiden taloudellisten resurssien jäädyttäminen koskee.

| (2) | Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston pakotekomitea muutti 6 päivänä helmikuuta 2007 sellaisia luonnollisia henkilöitä, oikeushenkilöitä, yhteisöjä ja muita elimiä koskevan luettelon, joita varojen ja muiden taloudellisten resurssien jäädyttämisen olisi koskettava. Tämän vuoksi liite I olisi muutettava vastaavasti, |
| --- | --- |

(2)

Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston pakotekomitea muutti 6 päivänä helmikuuta 2007 sellaisia luonnollisia henkilöitä, oikeushenkilöitä, yhteisöjä ja muita elimiä koskevan luettelon, joita varojen ja muiden taloudellisten resurssien jäädyttämisen olisi koskettava. Tämän vuoksi liite I olisi muutettava vastaavasti,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1183/2005 liite I tämän asetuksen liitteellä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä helmikuuta 2007.

Komission puolesta

Eneko LANDÁBURU

Ulkosuhteiden pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 193, 23.7.2005, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1791/2006 (EUVL L 363, 20.12.2006, s. 1).

1

---

LIITE

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1183/2005 liite I seuraavasti:

| 1) | Korvataan kohta ”Khawa Panga Mandro (alias a) Kawa Panga, b) Kawa Panga Mandro, c) Kawa Mandro, d) Yves Andoul Karim, e) Chief Kahwa, f) Kawa). Syntymäaika: 20.8.1973. Syntymäpaikka: Bunia, Kongon demokraattinen tasavalta. Kansalaisuus: Kongolainen. Muut tiedot: Entinen PUSIC:n johtaja. Bunian vankilassa huhtikuusta 2005 lähtien.” seuraavasti:
  ”Khawa Panga Mandro (alias a) Kawa Panga, b) Kawa Panga Mandro, c) Kawa Mandro, d) Yves Andoul Karim, e) Chief Kahwa, f) Kawa, g) Mandro Panga Kahwa, h) Yves Khawa Panga Mandro). Syntymäaika: 20.8.1973. Syntymäpaikka: Bunia, Kongon demokraattinen tasavalta. Kansalaisuus: Kongolainen. Muut tiedot: Entinen PUSIC:n johtaja. Bunian vankilassa huhtikuusta 2005 lähtien.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan kohta ”Khawa Panga Mandro (alias a) Kawa Panga, b) Kawa Panga Mandro, c) Kawa Mandro, d) Yves Andoul Karim, e) Chief Kahwa, f) Kawa). Syntymäaika: 20.8.1973. Syntymäpaikka: Bunia, Kongon demokraattinen tasavalta. Kansalaisuus: Kongolainen. Muut tiedot: Entinen PUSIC:n johtaja. Bunian vankilassa huhtikuusta 2005 lähtien.” seuraavasti:

”Khawa Panga Mandro (alias a) Kawa Panga, b) Kawa Panga Mandro, c) Kawa Mandro, d) Yves Andoul Karim, e) Chief Kahwa, f) Kawa, g) Mandro Panga Kahwa, h) Yves Khawa Panga Mandro). Syntymäaika: 20.8.1973. Syntymäpaikka: Bunia, Kongon demokraattinen tasavalta. Kansalaisuus: Kongolainen. Muut tiedot: Entinen PUSIC:n johtaja. Bunian vankilassa huhtikuusta 2005 lähtien.”

| 2) | Korvataan kohta ”Douglas Mpano. Kansalaisuus: Kongolainen. Muut tiedot: Asuu Gomassa. Yritysten ’Compagnie Aérienne des Grands Lacs’ ja ’Great Lakes Business Company’ johtaja.” seuraavasti:
  ”Iruta Douglas Mpano (alias a) Mpano, b) Douglas Iruta Mpamo). Osoite: Bld Kanyamuhanga 52, Goma, DRC. Syntymäaika: a) 28.12.1965, b) 29.12.1965. Syntymäpaikka: a) Bashali, Masisi (syntymäaika a), b) Goma, Kongon demokraattinen tasavalta (entinen Zaire) (syntymäaika b). Kansalaisuus: Kongolainen. Muut tiedot: Yritysten ’Compagnie Aérienne des Grands Lacs’ ja ’Great Lakes Business Company’ omistaja/johtaja.” |
| --- | --- |

2)

Korvataan kohta ”Douglas Mpano. Kansalaisuus: Kongolainen. Muut tiedot: Asuu Gomassa. Yritysten ’Compagnie Aérienne des Grands Lacs’ ja ’Great Lakes Business Company’ johtaja.” seuraavasti:

”Iruta Douglas Mpano (alias a) Mpano, b) Douglas Iruta Mpamo). Osoite: Bld Kanyamuhanga 52, Goma, DRC. Syntymäaika: a) 28.12.1965, b) 29.12.1965. Syntymäpaikka: a) Bashali, Masisi (syntymäaika a), b) Goma, Kongon demokraattinen tasavalta (entinen Zaire) (syntymäaika b). Kansalaisuus: Kongolainen. Muut tiedot: Yritysten ’Compagnie Aérienne des Grands Lacs’ ja ’Great Lakes Business Company’ omistaja/johtaja.”

| 3) | Korvataan kohta ”Dr Ignace Murwanashyaka (alias Ignace). Syntymäaika: 14.5.1963. Syntymäpaikka: Butera, Ruanda. Kansalaisuus: Ruandalainen. Muut tiedot: FDLR:n johtaja. Asuu Saksassa.” seuraavasti:
  ”Dr Ignace Murwanashyaka (alias Ignace). Syntymäaika: 14.5.1963. Syntymäpaikka: a) Butera, Ruanda, b) Ngoma, Butare, Ruanda. Kansalaisuus: Ruandalainen. Muut tiedot: FDLR:n johtaja. Asuu Saksassa.” |
| --- | --- |

3)

Korvataan kohta ”Dr Ignace Murwanashyaka (alias Ignace). Syntymäaika: 14.5.1963. Syntymäpaikka: Butera, Ruanda. Kansalaisuus: Ruandalainen. Muut tiedot: FDLR:n johtaja. Asuu Saksassa.” seuraavasti:

”Dr Ignace Murwanashyaka (alias Ignace). Syntymäaika: 14.5.1963. Syntymäpaikka: a) Butera, Ruanda, b) Ngoma, Butare, Ruanda. Kansalaisuus: Ruandalainen. Muut tiedot: FDLR:n johtaja. Asuu Saksassa.”

| 4) | Korvataan kohta ”Laurent Nkunda (alias a) Laurent Nkunda Bwatare, b) Laurent Nkundabatware, c) Laurent Nkunda Mahoro Batware, d) General Nkunda). Syntymäaika: 6.2.1967. Syntymäpaikka: Pohjois-Kivu/Rutshuru, Kongon demokraattinen tasavalta. Kansalaisuus: Kongolainen. Muut tiedot: Entinen RCD-G:n kenraali. Nykyinen olinpaikka tuntematon. Nähty Ruandassa ja Gomassa.” seuraavasti:
  ”Laurent Nkunda (alias a) Laurent Nkunda Bwatare, b) Laurent Nkundabatware, c) Laurent Nkunda Mahoro Batware, d) Laurent Nkunda Batware, e) General Nkunda). Syntymäaika: a) 6.2.1967, b) 2.2.1967. Syntymäpaikka: Pohjois-Kivu/Rutshuru, Kongon demokraattinen tasavalta (syntymäaika a). Kansalaisuus: Kongolainen. Muut tiedot: Entinen Rally for Congolese Democracy-Goma (RCD-G) liikkeen kenraali. National Congress for the People’s Defense liikkeen perustaja, 2006; RCD-G liikkeen komentaja 1998–2006; Rwandan Patriotic Front (RPF) -liikkeen upseeri 1992–1998. Nykyinen olinpaikka tuntematon. Nähty Ruandassa ja Gomassa.” |
| --- | --- |

4)

Korvataan kohta ”Laurent Nkunda (alias a) Laurent Nkunda Bwatare, b) Laurent Nkundabatware, c) Laurent Nkunda Mahoro Batware, d) General Nkunda). Syntymäaika: 6.2.1967. Syntymäpaikka: Pohjois-Kivu/Rutshuru, Kongon demokraattinen tasavalta. Kansalaisuus: Kongolainen. Muut tiedot: Entinen RCD-G:n kenraali. Nykyinen olinpaikka tuntematon. Nähty Ruandassa ja Gomassa.” seuraavasti:

”Laurent Nkunda (alias a) Laurent Nkunda Bwatare, b) Laurent Nkundabatware, c) Laurent Nkunda Mahoro Batware, d) Laurent Nkunda Batware, e) General Nkunda). Syntymäaika: a) 6.2.1967, b) 2.2.1967. Syntymäpaikka: Pohjois-Kivu/Rutshuru, Kongon demokraattinen tasavalta (syntymäaika a). Kansalaisuus: Kongolainen. Muut tiedot: Entinen Rally for Congolese Democracy-Goma (RCD-G) liikkeen kenraali. National Congress for the People’s Defense liikkeen perustaja, 2006; RCD-G liikkeen komentaja 1998–2006; Rwandan Patriotic Front (RPF) -liikkeen upseeri 1992–1998. Nykyinen olinpaikka tuntematon. Nähty Ruandassa ja Gomassa.”

---

DIREKTIIVIT

| 27.2.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 59/75 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 59/75

---

KOMISSION DIREKTIIVI 2007/12/EY,

annettu 26 päivänä helmikuuta 2007,

neuvoston direktiivin 90/642/ETY tiettyjen liitteiden muuttamisesta penkonatsolin, benomyylin ja karbendatsiimin jäämien enimmäismäärien osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon torjunta-ainejäämien enimmäismäärien vahvistamisesta tietyille kasvikunnasta peräisin oleville tuotteille, mukaan lukien hedelmät ja vihannekset, 27 päivänä marraskuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/642/ETY (1) ja erityisesti sen 7 artiklan,

ottaa huomioon kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta 15 päivänä heinäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/414/ETY (2) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan f alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivin 91/414/ETY mukaan tiettyihin viljelykasveihin käytettävien kasvinsuojeluaineiden salliminen kuuluu jäsenvaltioiden vastuulle. Sallimisen on perustuttava ihmisten ja eläinten terveydelle ja ympäristölle aiheutuvien vaikutusten arviointiin. Arvioinnissa huomioon otettaviin tekijöihin on sisällyttävä käyttäjien ja sivullisten altistuminen, maaperään, vesiin ja ilmaan kohdistuvat ympäristövaikutukset sekä ihmisten ja eläinten nauttimien käsiteltyjen viljelykasvien torjunta-ainejäämien vaikutukset ihmisiin ja eläimiin. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivin 91/414/ETY mukaan tiettyihin viljelykasveihin käytettävien kasvinsuojeluaineiden salliminen kuuluu jäsenvaltioiden vastuulle. Sallimisen on perustuttava ihmisten ja eläinten terveydelle ja ympäristölle aiheutuvien vaikutusten arviointiin. Arvioinnissa huomioon otettaviin tekijöihin on sisällyttävä käyttäjien ja sivullisten altistuminen, maaperään, vesiin ja ilmaan kohdistuvat ympäristövaikutukset sekä ihmisten ja eläinten nauttimien käsiteltyjen viljelykasvien torjunta-ainejäämien vaikutukset ihmisiin ja eläimiin.

| (2) | Jäämien enimmäismäärät vahvistetaan sen mukaan, mikä on kasveille tehokkaan suojan antava pienin mahdollinen määrä torjunta-ainetta käytettäessä sitä niin, että jäämä on mahdollisimman pieni ja toksikologisesti hyväksyttävä etenkin arvioitaessa saantia ravinnon mukana. |
| --- | --- |

(2)

Jäämien enimmäismäärät vahvistetaan sen mukaan, mikä on kasveille tehokkaan suojan antava pienin mahdollinen määrä torjunta-ainetta käytettäessä sitä niin, että jäämä on mahdollisimman pieni ja toksikologisesti hyväksyttävä etenkin arvioitaessa saantia ravinnon mukana.

| (3) | Direktiivin 90/642/ETY soveltamisalaan kuuluvien torjunta-ainejäämien enimmäismääriä on jatkuvasti seurattava, ja niitä voidaan muuttaa uusien tai muuttuneiden käyttötapojen huomioon ottamiseksi. Komissiolle on ilmoitettu uusia tai muuttuneita käyttötapoja koskevia tietoja, joiden perusteella penkonatsolin, benomyylin ja karbendatsiimin jäämien enimmäismääriä on syytä muuttaa. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivin 90/642/ETY soveltamisalaan kuuluvien torjunta-ainejäämien enimmäismääriä on jatkuvasti seurattava, ja niitä voidaan muuttaa uusien tai muuttuneiden käyttötapojen huomioon ottamiseksi. Komissiolle on ilmoitettu uusia tai muuttuneita käyttötapoja koskevia tietoja, joiden perusteella penkonatsolin, benomyylin ja karbendatsiimin jäämien enimmäismääriä on syytä muuttaa.

| (4) | Kuluttajien elinikäinen altistuminen näille torjunta-aineille niiden jäämiä mahdollisesti sisältävien elintarvikkeiden välityksellä on arvioitu ja mitattu yhteisössä käytettävien menettelyiden ja käytäntöjen mukaisesti ottaen huomioon Maailman terveysjärjestön julkaisemat ohjeet (3). |
| --- | --- |

(4)

Kuluttajien elinikäinen altistuminen näille torjunta-aineille niiden jäämiä mahdollisesti sisältävien elintarvikkeiden välityksellä on arvioitu ja mitattu yhteisössä käytettävien menettelyiden ja käytäntöjen mukaisesti ottaen huomioon Maailman terveysjärjestön julkaisemat ohjeet (3).

| (5) | Benomyylin ja karbendatsiimin osalta akuutin altistumisen viiteannos on vahvistettu ja kuluttajien akuutti altistuminen kunkin tämän torjunta-aineen jäämiä mahdollisesti sisältävän elintarvikkeen välityksellä on arvioitu yhteisössä käytössä olevien menettelyiden ja käytäntöjen mukaisesti ottaen huomioon Maailman terveysjärjestön julkaisemat ohjeet. Kasveja käsittelevän tiedekomitean lausunnot, etenkin neuvot ja suositukset kuluttajien suojelemiseksi torjunta-aineilla käsiteltyjen elintarvikkeiden varalta (4), on otettu huomioon. Saantia ravinnon mukana koskevan arvioinnin perusteella kyseisten torjunta-aineiden jäämien enimmäismäärät olisi vahvistettava sellaisiksi, ettei akuutin altistumisen viiteannos ylity. Muita aineita koskevien käytettävissä olevien tietojen arviointi on osoittanut, että akuutin altistumisen viiteannosta ei ole tarpeen vahvistaa, eikä lyhyen aikavälin arviointia tämän vuoksi tarvita. |
| --- | --- |

(5)

Benomyylin ja karbendatsiimin osalta akuutin altistumisen viiteannos on vahvistettu ja kuluttajien akuutti altistuminen kunkin tämän torjunta-aineen jäämiä mahdollisesti sisältävän elintarvikkeen välityksellä on arvioitu yhteisössä käytössä olevien menettelyiden ja käytäntöjen mukaisesti ottaen huomioon Maailman terveysjärjestön julkaisemat ohjeet. Kasveja käsittelevän tiedekomitean lausunnot, etenkin neuvot ja suositukset kuluttajien suojelemiseksi torjunta-aineilla käsiteltyjen elintarvikkeiden varalta (4), on otettu huomioon. Saantia ravinnon mukana koskevan arvioinnin perusteella kyseisten torjunta-aineiden jäämien enimmäismäärät olisi vahvistettava sellaisiksi, ettei akuutin altistumisen viiteannos ylity. Muita aineita koskevien käytettävissä olevien tietojen arviointi on osoittanut, että akuutin altistumisen viiteannosta ei ole tarpeen vahvistaa, eikä lyhyen aikavälin arviointia tämän vuoksi tarvita.

| (6) | Hakija on luvannut toimittaa joulukuuhun 2007 mennessä vaaditut lisätiedot benomyylin ja karbendatsiimin jäämien uudesta enimmäismäärästä sitrushedelmille. Tällä hetkellä saatavissa olevista tiedoista käy ilmi, että ehdotettu jäämien enimmäismäärä on turvallinen kuluttajille. |
| --- | --- |

(6)

Hakija on luvannut toimittaa joulukuuhun 2007 mennessä vaaditut lisätiedot benomyylin ja karbendatsiimin jäämien uudesta enimmäismäärästä sitrushedelmille. Tällä hetkellä saatavissa olevista tiedoista käy ilmi, että ehdotettu jäämien enimmäismäärä on turvallinen kuluttajille.

| (7) | Jäämien enimmäismääriksi olisi vahvistettava analyysiherkkyyden alaraja, kun kasvinsuojeluaineiden sallitusta käytöstä ei aiheudu elintarvikkeisiin tai niiden pinnalle havaittavissa olevia torjunta-aineiden jäämiä tai kun sallittua käyttöä ei ole tai kun jäsenvaltioiden salliman käytön tukena ei ole ollut tarvittavia tietoja tai kun kolmansissa maissa käytön tukena ei ole ollut tarvittavia tietoja ja käytöstä on aiheutunut torjunta-aineiden jäämiä yhteisön markkinoille mahdollisesti tuleviin elintarvikkeisiin tai niiden pinnalle. |
| --- | --- |

(7)

Jäämien enimmäismääriksi olisi vahvistettava analyysiherkkyyden alaraja, kun kasvinsuojeluaineiden sallitusta käytöstä ei aiheudu elintarvikkeisiin tai niiden pinnalle havaittavissa olevia torjunta-aineiden jäämiä tai kun sallittua käyttöä ei ole tai kun jäsenvaltioiden salliman käytön tukena ei ole ollut tarvittavia tietoja tai kun kolmansissa maissa käytön tukena ei ole ollut tarvittavia tietoja ja käytöstä on aiheutunut torjunta-aineiden jäämiä yhteisön markkinoille mahdollisesti tuleviin elintarvikkeisiin tai niiden pinnalle.

| (8) | Sen vuoksi kyseessä oleville torjunta-aineille on aiheellista vahvistaa uudet jäämien enimmäismäärät. |
| --- | --- |

(8)

Sen vuoksi kyseessä oleville torjunta-aineille on aiheellista vahvistaa uudet jäämien enimmäismäärät.

| (9) | Direktiiviä 90/642/ETY olisi sen vuoksi muutettava. |
| --- | --- |

(9)

Direktiiviä 90/642/ETY olisi sen vuoksi muutettava.

| (10) | Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(10)

Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Muutetaan direktiivin 90/642/ETY liite II tämän direktiivin liitteen mukaisesti.

2 artikla

1.   Jäsenvaltioiden on annettava ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään 27 päivänä elokuuta 2007. Niiden on viipymättä toimitettava komissiolle kirjallisina nämä säännökset sekä kyseisiä säännöksiä ja tätä direktiiviä koskeva vastaavuustaulukko.

Jäsenvaltioiden on sovellettava näitä säännöksiä 28 päivästä elokuuta 2007.

2.   Jäsenvaltioiden antamissa 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

3.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

3 artikla

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

4 artikla

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 26 päivänä helmikuuta 2007.

Komission puolesta

Markos KYPRIANOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 350, 14.12.1990, s. 71. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2006/92/EY (EUVL L 311, 10.11.2006, s. 31).

1

(2)  EYVL L 230, 19.8.1991, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2007/6/EY (EUVL L 43, 15.2.2007, s. 13).

2

(3)  Ohjeet ravinnon mukana saatavien torjunta-ainejäämien arvioimiseksi (tarkistettu). Laadittu GEMS/Food Programme -ohjelmassa yhdessä elintarvikkeiden torjunta-ainejäämiä käsittelevän Codex-komitean kanssa. Maailman terveysjärjestön julkaisu, 1997 (WHO/FSF/FOS/97.7).

3

(4)  Lausunto neuvoston direktiivien 86/362/ETY, 86/363/ETY ja 90/642/ETY liitteiden muuttamiseen liittyvistä kysymyksistä (kasveja käsittelevän tiedekomitean lausunto, annettu 14 päivänä heinäkuuta 1998); lausunto vaihtelevista torjunta-ainejäämistä hedelmissä ja vihanneksissa (kasveja käsittelevän tiedekomitean lausunto, annettu 14 päivänä heinäkuuta 1998), http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/scp/outcome_ppp_en.html

4

---

LIITE

Korvataan direktiivin 90/642/ETY liitteessä II olevassa A osassa penkonatsolia, benomyyliä ja karbendatsiimia koskevat sarakkeet seuraavasti:

| | Torjunta-ainejäämä ja enimmäismäärä mg/kg |
| --- | --- |
| Ryhmät ja esimerkkejä yksittäisistä tuotteista, joihin jäämien enimmäismääriä sovelletaan | Penkonatsoli | Benomyylin ja karbendatsiimin yhteismäärä ilmaistuna karbendatsiimina |
| ”1.   Tuoreet, kuivatut tai keittämättömät, jäädyttämällä ilman sokerin lisäystä säilötyt hedelmät; pähkinät |
| i) | SITRUSHEDELMÄT |

Torjunta-ainejäämä ja enimmäismäärä mg/kg

Ryhmät ja esimerkkejä yksittäisistä tuotteista, joihin jäämien enimmäismääriä sovelletaan

Penkonatsoli

Benomyylin ja karbendatsiimin yhteismäärä ilmaistuna karbendatsiimina

Tuoreet, kuivatut tai keittämättömät, jäädyttämällä ilman sokerin lisäystä säilötyt hedelmät; pähkinät

i)

SITRUSHEDELMÄT

0,05 (1)

0,5 (2)

Greipit

Sitruunat

Limetit

Mandariinit (klementiinit ja muut sitrushybridit mukaan luettuina)

Appelsiinit

Pomelot

Muut

| ii) | PÄHKINÄT (kuoritut ja kuorimattomat) |
| --- | --- |

ii)

PÄHKINÄT (kuoritut ja kuorimattomat)

0,05 (1)

0,1 (1)

Mantelit

Parapähkinät

Cashewpähkinät

Kastanjat

Kookospähkinät

Hasselpähkinät

Makadamiapähkinät

Pekaanipähkinät

Pinjansiemenet

Pistaasimantelit

Saksanpähkinät

Muut

| iii) | SIEMENHEDELMÄT |
| --- | --- |

iii)

SIEMENHEDELMÄT

0,2

0,2

Omenat

Päärynät

Kvittenit

Muut

| iv) | KIVIHEDELMÄT |
| --- | --- |

iv)

KIVIHEDELMÄT

Aprikoosit

0,1

0,2

Kirsikat

0,5

Persikat (nektariinit ja niiden kaltaiset hybridit mukaan luettuina)

0,1

0,2

Luumut

0,5

Muut

0,05 (1)

0,1 (1)

| v) | MARJAT JA PIENET HEDELMÄT |
| --- | --- |

v)

MARJAT JA PIENET HEDELMÄT

| a) | Syötäväksi ja viinin valmistukseen tarkoitetut viinirypäleet |
| --- | --- |

a)

Syötäväksi ja viinin valmistukseen tarkoitetut viinirypäleet

0,2

Syötäväksi tarkoitetut viinirypäleet

0,3

Viinin valmistukseen tarkoitetut viinirypäleet

0,5

| b) | Mansikat (muut kuin luonnonvaraiset) |
| --- | --- |

b)

Mansikat (muut kuin luonnonvaraiset)

0,5

0,1 (1)

| c) | Vadelmat ja vatukat (muut kuin luonnonvaraiset) |
| --- | --- |

c)

Vadelmat ja vatukat (muut kuin luonnonvaraiset)

0,05 (1)

0,1 (1)

Karhunvatukat

Sinivatukat

Jättivatukat (boysen- ja loganinmarjat)

Vadelmat

Muut

| d) | Muut pienhedelmät ja marjat (muut kuin luonnonvaraiset) |
| --- | --- |

d)

Muut pienhedelmät ja marjat (muut kuin luonnonvaraiset)

0,1 (1)

Mustikat

Karpalot

Herukat (punaiset, mustat ja valkoiset)

0,5

Karviaismarjat

Muut

0,05 (1)

| e) | Luonnonvaraiset marjat ja hedelmät |
| --- | --- |

e)

Luonnonvaraiset marjat ja hedelmät

0,05 (1)

0,1 (1)

| vi) | MUUT HEDELMÄT |
| --- | --- |

vi)

MUUT HEDELMÄT

0,05 (1)

Avokadot

Banaanit

Taatelit

Viikunat

Kiivit

Kumkvatit

Litsit

Mangot

Oliivit (syötäväksi tarkoitetut)

Oliivit (öljyn valmistukseen tarkoitetut)

Papaijat

0,2

Passionhedelmät

Ananakset

Granaattiomenat

Muut

0,1 (1)

Tuoreet tai keittämättömät, jäädytetyt tai kuivatut vihannekset

| i) | JUUREKSET JA JUURIMUKULAT |
| --- | --- |

i)

JUUREKSET JA JUURIMUKULAT

0,05 (1)

0,1 (1)

Punajuurikkaat

Porkkanat

Kassavat

Mukulasellerit

Piparjuuret

Maa-artisokat

Palsternakat

Juuripersiljat

Retiisit ja retikat

Kaurajuuret

Bataatit

Lantut

Nauriit

Jamssit

Muut

| ii) | SIPULIKASVIT |
| --- | --- |

ii)

SIPULIKASVIT

0,05 (1)

0,1 (1)

Valkosipulit

Sipulit

Salottisipulit

Varhaissipulit

Muut

| iii) | HEDELMÄVIHANNEKSET |
| --- | --- |

iii)

HEDELMÄVIHANNEKSET

| a) | Solanaceae-heimo |
| --- | --- |

a)

Solanaceae-heimo

Tomaatit

0,1

0,5

Paprikat

0,2

Munakoisot

0,1

0,5

Okra

2

Muut

0,05 (1)

0,1 (1)

| b) | Syötäväkuoriset, Cucurbitaceae-heimo |
| --- | --- |

b)

Syötäväkuoriset, Cucurbitaceae-heimo

0,1

0,1 (1)

Kurkut

Pikkukurkut

Kesäkurpitsat

Muut

| c) | Paksukuoriset, Cucurbitaceae-heimo |
| --- | --- |

c)

Paksukuoriset, Cucurbitaceae-heimo

0,1

0,1 (1)

Melonit

Kurpitsat

Vesimelonit

Muut

| d) | Sokerimaissi |
| --- | --- |

d)

Sokerimaissi

0,05 (1)

0,1 (1)

| iv) | KAALIKASVIT |
| --- | --- |

iv)

KAALIKASVIT

0,05 (1)

| a) | Kukinnon muodostavat kaalit |
| --- | --- |

a)

Kukinnon muodostavat kaalit

0,1 (1)

Parsakaalit (myös calabrese)

Kukkakaalit

Muut

| b) | Kerivät kaalit |
| --- | --- |

b)

Kerivät kaalit

Ruusukaalit

0,5

Keräkaalit

Muut

0,1 (1)

| c) | Lehtikaalit |
| --- | --- |

c)

Lehtikaalit

0,1 (1)

Kiinankaalit

Lehtikaali

Muut

| d) | Kyssäkaalit |
| --- | --- |

d)

Kyssäkaalit

0,1 (1)

| v) | LEHTIVIHANNEKSET JA TUOREET YRTIT |
| --- | --- |

v)

LEHTIVIHANNEKSET JA TUOREET YRTIT

0,05 (1)

0,1 (1)

| a) | Lehtisalaatti ja sen kaltaiset vihannekset |
| --- | --- |

a)

Lehtisalaatti ja sen kaltaiset vihannekset

Vihanneskrassi

Vuonankaali

Lehtisalaatti

Siloendiivi

Sinappikaali (rucola)

Kaalikasvien lehdet ja lehtiruodit

Muut

| b) | Pinaatti ja sen kaltaiset vihannekset |
| --- | --- |

b)

Pinaatti ja sen kaltaiset vihannekset

Pinaatti

Mangoldi (lehtijuurikas)

Muut

| c) | Vesikrassi |
| --- | --- |

c)

Vesikrassi

| d) | Sikuri (valkolehti) |
| --- | --- |

d)

Sikuri (valkolehti)

| e) | Yrtit |
| --- | --- |

e)

Yrtit

Kirveli

Ruohosipuli

Persilja

Yrttiselleri

Muut

| vi) | PALKOVIHANNEKSET (tuoreet) |
| --- | --- |

vi)

PALKOVIHANNEKSET (tuoreet)

0,05 (1)

Pavut (silpimättömät)

0,2

Pavut (silvityt)

Herneet (silpimättömät)

0,2

Herneet (silvityt)

Muut

0,1 (1)

| vii) | VARSIVIHANNEKSET (tuoreet) |
| --- | --- |

vii)

VARSIVIHANNEKSET (tuoreet)

0,1 (1)

Parsat

Kardoni

Lehtiselleri

Fenkoli

Latva-artisokka

0,2

Purjo

Raparperi

Muut

0,05 (1)

| viii) | SIENET |
| --- | --- |

viii)

SIENET

0,05 (1)

0,1 (1)

| a) | Viljellyt sienet |
| --- | --- |

a)

Viljellyt sienet

| b) | Luonnonvaraiset sienet |
| --- | --- |

b)

Luonnonvaraiset sienet

| 3. | Palkokasvit |
| --- | --- |

3.

0,05 (1)

0,1 (1)

Pavut

Linssit

Herneet

Lupiinit

Muut

| 4. | Öljykasvien siemenet |
| --- | --- |

4.

0,05 (1)

Pellavansiemenet

Maapähkinät

Unikonsiemenet

Seesaminsiemenet

Auringonkukansiemenet

Rapsinsiemenet

Soijapavut

0,2

Sinapinsiemenet

Puuvillansiemenet

Hampunsiemenet

Muut

0,1 (1)

| 5. | Peruna |
| --- | --- |

5.

0,05 (1)

0,1 (1)

Varhaisperunat

Varastoperunat

| 6. | Tee (kuivatut lehdet ja lehtiruodit, fermentoitu ja muu, Camellia sinensis -laji) |
| --- | --- |

6.

0,1 (1)

0,1 (1)

| 7. | Humala (kuivattu), humalan siemenet ja tähkäjauhe mukaan luettuina |
| --- | --- |

7.

0,5

0,1 (1)

---

(1)  Analyysiherkkyyden alaraja.

1

(2)  Jäämien enimmäismäärä on vahvistettu väliaikaisesti 31 päivään joulukuuta 2007 asti odotettaessa, että hakija toimittaa tarvittavat tiedot. Jos tarvittavia tietoja ei ole toimitettu kyseiseen päivään mennessä, jäämien enimmäismäärä peruutetaan direktiivillä tai asetuksella.”

2

---