# Euroopa Liidu L 95/2007

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 95 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 50. köide5. aprill 2007 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 95

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

50. köide5. aprill 2007

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 378/2007, 27. märts 2007, milles sätestatakse määrusega (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) ettenähtud otsetoetuste vabatahtliku ümbersuunamise eeskirjad ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1290/2005 | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 379/2007, 4. aprill 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 5 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 380/2007, 4. aprill 2007, millega määratakse kindlaks, et suhkrusektori toodete jaoks tariifikvootide ja sooduslepingute alusel välja antavate impordilitsentside osas ei ole teatavad piirmäärad veel saavutatud | 7 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 381/2007, 4. aprill 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 796/2004, millega kehtestatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) ette nähtud nõuetele vastavuse, toetuse ümbersuunamise ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi rakendamise üksikasjalikud reeglid, ja määrust (EÜ) nr 1973/2004, millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV ja IVa jaotises sätestatud toetuskavade rakendamiseks ja tootmisest kõrvaldatud maa kasutamine tooraine tootmiseks | 8 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 382/2007, 4. aprill 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 753/2002, milles sätestatakse teatavad nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 rakenduseeskirjad veinisektori toodete kirjeldamise, nimetamise, esitlemise ja kaitse osas | 12 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 378/2007, 27. märts 2007, milles sätestatakse määrusega (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) ettenähtud otsetoetuste vabatahtliku ümbersuunamise eeskirjad ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1290/2005

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 379/2007, 4. aprill 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

5

Komisjoni määrus (EÜ) nr 380/2007, 4. aprill 2007, millega määratakse kindlaks, et suhkrusektori toodete jaoks tariifikvootide ja sooduslepingute alusel välja antavate impordilitsentside osas ei ole teatavad piirmäärad veel saavutatud

7

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 381/2007, 4. aprill 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 796/2004, millega kehtestatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) ette nähtud nõuetele vastavuse, toetuse ümbersuunamise ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi rakendamise üksikasjalikud reeglid, ja määrust (EÜ) nr 1973/2004, millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV ja IVa jaotises sätestatud toetuskavade rakendamiseks ja tootmisest kõrvaldatud maa kasutamine tooraine tootmiseks

8

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 382/2007, 4. aprill 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 753/2002, milles sätestatakse teatavad nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 rakenduseeskirjad veinisektori toodete kirjeldamise, nimetamise, esitlemise ja kaitse osas

12

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Nõukogu |
| | | 2007/215/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 29. jaanuar 2007, millega muudetakse otsust 2004/676/EÜ Euroopa Kaitseagentuuri personalieeskirjade kohta | 21 |
| | | 2007/216/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 29. jaanuar 2007, millega muudetakse otsust 2004/677/EÜ Euroopa Kaitseagentuuri lähetatud ekspertide ja sõjaväelaste lähetuse lühima kestuse osas | 24 |
| | | Komisjon |
| | | 2007/217/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 22. november 2006, riigiabi kohta, mida Prantsusmaa andis riiklikule metroloogia- ja katselaboratooriumile (C24/2005)
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 5477 all)

   (
  1
  ) | 25 |
| | | 2007/218/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 28. märts 2007, otsuse K(2006) 4332 (lõplik) muutmise kohta, millega määratakse liikmesriigiti kindlaks Euroopa Kalandusfondi kulukohustuste assigneeringute iga-aastane näidisjaotus ajavahemikuks 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 1313 all) | 37 |
| | | 2007/219/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 30. märts 2007, ühenduse rahalise toetuse kohta tapasigade hulgas salmonelloosi levimust käsitleva alusuuringu läbiviimiseks Bulgaarias ja Rumeenias
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 1394 all) | 41 |
| | | 2007/220/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 4. aprill 2007, millega muudetakse otsust 2003/250/EÜ seoses teatavate nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ sätete suhtes kehtestatud ajutiste erandite kehtivuse pikendamisega Lõuna-Aafrika Vabariigist pärit ja istutamiseks ettenähtud maasikataimede (Fragaria L.), välja arvatud seemnete puhul
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 1454 all) | 50 |
| | | 2007/221/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 4. aprill 2007, millega muudetakse otsust 2003/249/EÜ seoses teatavate nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ sätete suhtes kehtestatud ajutiste erandite kehtivuse pikendamisega Tšiilist pärit ja istutamiseks ette nähtud maasikataimede (Fragaria L.), välja arvatud seemnete puhul
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 1455 all) | 51 |
| | | 2007/222/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 4. aprill 2007, millega teatatakse ühise kalanduspoliitika raames asutatud edelapiirkonna vete piirkondliku nõuandekomisjoni tegevuse alustamisest | 52 |
| | | 2007/223/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 4. aprill 2007, milles käsitletakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 alusel Bulgaaria esitatud ülevaadet veinisektori tootmisvõimsuse kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 1469 all) | 53 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

2007/215/EÜ

*

Nõukogu otsus, 29. jaanuar 2007, millega muudetakse otsust 2004/676/EÜ Euroopa Kaitseagentuuri personalieeskirjade kohta

21

2007/216/EÜ

*

Nõukogu otsus, 29. jaanuar 2007, millega muudetakse otsust 2004/677/EÜ Euroopa Kaitseagentuuri lähetatud ekspertide ja sõjaväelaste lähetuse lühima kestuse osas

24

Komisjon

2007/217/EÜ

*

Komisjoni otsus, 22. november 2006, riigiabi kohta, mida Prantsusmaa andis riiklikule metroloogia- ja katselaboratooriumile (C24/2005)
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 5477 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 5477 all)

1

25

2007/218/EÜ

*

Komisjoni otsus, 28. märts 2007, otsuse K(2006) 4332 (lõplik) muutmise kohta, millega määratakse liikmesriigiti kindlaks Euroopa Kalandusfondi kulukohustuste assigneeringute iga-aastane näidisjaotus ajavahemikuks 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 1313 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 1313 all)

37

2007/219/EÜ

*

Komisjoni otsus, 30. märts 2007, ühenduse rahalise toetuse kohta tapasigade hulgas salmonelloosi levimust käsitleva alusuuringu läbiviimiseks Bulgaarias ja Rumeenias
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 1394 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 1394 all)

41

2007/220/EÜ

*

Komisjoni otsus, 4. aprill 2007, millega muudetakse otsust 2003/250/EÜ seoses teatavate nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ sätete suhtes kehtestatud ajutiste erandite kehtivuse pikendamisega Lõuna-Aafrika Vabariigist pärit ja istutamiseks ettenähtud maasikataimede (Fragaria L.), välja arvatud seemnete puhul
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 1454 all)

Fragaria

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 1454 all)

50

2007/221/EÜ

*

Komisjoni otsus, 4. aprill 2007, millega muudetakse otsust 2003/249/EÜ seoses teatavate nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ sätete suhtes kehtestatud ajutiste erandite kehtivuse pikendamisega Tšiilist pärit ja istutamiseks ette nähtud maasikataimede (Fragaria L.), välja arvatud seemnete puhul
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 1455 all)

Fragaria

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 1455 all)

51

2007/222/EÜ

*

Komisjoni otsus, 4. aprill 2007, millega teatatakse ühise kalanduspoliitika raames asutatud edelapiirkonna vete piirkondliku nõuandekomisjoni tegevuse alustamisest

52

2007/223/EÜ

*

Komisjoni otsus, 4. aprill 2007, milles käsitletakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 alusel Bulgaaria esitatud ülevaadet veinisektori tootmisvõimsuse kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 1469 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 1469 all)

53

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 5.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 95/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 95/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 378/2007,

27. märts 2007,

milles sätestatakse määrusega (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) ettenähtud otsetoetuste vabatahtliku ümbersuunamise eeskirjad ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1290/2005

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Teatavatel liikmesriikidel on nõukogu 20. septembri 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) (1) vastavate maaelu arengu programmide rahastamisega erilised raskused. Kõnealuste riikide maaelu arengu poliitika tugevdamiseks peaks neil olema võimalus kohaldada vabatahtliku ümbersuunamise süsteemi. Nimetatud võimalus tuleks anda neile liikmesriikidele, kus vabatahtlikku ümbersuunamist juba kohaldatakse kooskõlas komisjoni 22. septembri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 1655/2004, millega sätestatakse eeskirjad ülemineku kohta nõukogu määruse (EÜ) nr 1259/1999 artiklis 4 kehtestatud vabatahtlikult toetuse muutmise süsteemilt nõukogu määruses (EÜ) nr 1782/2003 kehtestatud kohustuslikule toetuse muutmise süsteemile (2) või kellele lubati määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 70 lõike 4a alusel erandit ühenduse toetuse kaasrahastamise nõudest. Vabatahtlik ümbersuunamine peaks toimuma otsetoetuste vähendamise näol määruse (EÜ) nr 1782/2003 (3) artikli 2 lõike d tähenduses, kasutades kõnealusele vähendamisele vastavaid summasid, et rahastada maaelu programme vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1698/2005. Vabatahtliku ümbersuunamise kohaldamisest tulenevad otsetoetuste vähendamised peaksid olema lisaks nendele otsetoetustele, mis tulenevad määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikliga 10 ette nähtud kohustusliku ümbersuunamise kohaldamisest. |
| --- | --- |

(1)

Teatavatel liikmesriikidel on nõukogu 20. septembri 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) (1) vastavate maaelu arengu programmide rahastamisega erilised raskused. Kõnealuste riikide maaelu arengu poliitika tugevdamiseks peaks neil olema võimalus kohaldada vabatahtliku ümbersuunamise süsteemi. Nimetatud võimalus tuleks anda neile liikmesriikidele, kus vabatahtlikku ümbersuunamist juba kohaldatakse kooskõlas komisjoni 22. septembri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 1655/2004, millega sätestatakse eeskirjad ülemineku kohta nõukogu määruse (EÜ) nr 1259/1999 artiklis 4 kehtestatud vabatahtlikult toetuse muutmise süsteemilt nõukogu määruses (EÜ) nr 1782/2003 kehtestatud kohustuslikule toetuse muutmise süsteemile (2) või kellele lubati määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 70 lõike 4a alusel erandit ühenduse toetuse kaasrahastamise nõudest. Vabatahtlik ümbersuunamine peaks toimuma otsetoetuste vähendamise näol määruse (EÜ) nr 1782/2003 (3) artikli 2 lõike d tähenduses, kasutades kõnealusele vähendamisele vastavaid summasid, et rahastada maaelu programme vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1698/2005. Vabatahtliku ümbersuunamise kohaldamisest tulenevad otsetoetuste vähendamised peaksid olema lisaks nendele otsetoetustele, mis tulenevad määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikliga 10 ette nähtud kohustusliku ümbersuunamise kohaldamisest.

| (2) | Haldusliku rakendamise lihtsustamiseks tuleks vabatahtlikele ümbersuunamistele kohaldatavad eeskirjad ja ka arvutamise alus viia vastavusse nende eeskirjadega, mida kohaldatakse kohustuslikele ümbersuunamistele vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklile 10. |
| --- | --- |

(2)

Haldusliku rakendamise lihtsustamiseks tuleks vabatahtlikele ümbersuunamistele kohaldatavad eeskirjad ja ka arvutamise alus viia vastavusse nende eeskirjadega, mida kohaldatakse kohustuslikele ümbersuunamistele vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklile 10.

| (3) | Selleks et võtta arvesse väiketootjate konkreetset olukorda, tuleks vabatahtliku ümbersuunamise kohaldamisel samamoodi nagu kohustusliku ümbersuunamise puhul anda neile täiendav toetussumma. See täiendav summa peaks olema võrdne summaga, mis saadakse vabatahtliku ümbersuunamise kohaldamisest otsetoetustele esimese 5 000 euro suhtes, ning ülemmäära määrab kindlaks komisjon. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et võtta arvesse väiketootjate konkreetset olukorda, tuleks vabatahtliku ümbersuunamise kohaldamisel samamoodi nagu kohustusliku ümbersuunamise puhul anda neile täiendav toetussumma. See täiendav summa peaks olema võrdne summaga, mis saadakse vabatahtliku ümbersuunamise kohaldamisest otsetoetustele esimese 5 000 euro suhtes, ning ülemmäära määrab kindlaks komisjon.

| (4) | Nende liikmesriikide puhul, kus juba kasutatakse vabatahtlikku ümbersuunamist, peaks käesoleva määrusega sätestatud uus vabatahtliku ümbersuunamise kord võimalusel vältima kõrvalekaldumist olemasolevast mehhanismist, vältimaks seda, et põhjustatakse tarbetut halduskoormust ning muudetakse mitu aastat kehtinud rakenduskorda, millega põllumajandustootjad on ennast nii praktikas kui ka majanduslikust seisukohast kohandanud. Seega tundub olevat asjakohane, et liikmesriikidele, kes kohaldavad käesoleva määruse jõustumisel vabatahtlikku ümbersuunamist, antakse õigus säilitada oma kehtiva süsteemi teatavaid hästitoimivaid osi, vältides samal ajal põllumajandustootjate põhjendamatut ebavõrdset kohtlemist. Lisaks peaks selle tagamiseks, et uus kord oleks kooskõlas ühtse otsemaksete kava rakendamise korraga, saama piirkondade kaupa eristatud vabatahtliku ümbersuunamise määrasid kasutada üksnes need liikmesriigid, kes kohaldavad ühtset otsemaksete kava piirkondlikul tasandil vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 58 ettenähtule. |
| --- | --- |

(4)

Nende liikmesriikide puhul, kus juba kasutatakse vabatahtlikku ümbersuunamist, peaks käesoleva määrusega sätestatud uus vabatahtliku ümbersuunamise kord võimalusel vältima kõrvalekaldumist olemasolevast mehhanismist, vältimaks seda, et põhjustatakse tarbetut halduskoormust ning muudetakse mitu aastat kehtinud rakenduskorda, millega põllumajandustootjad on ennast nii praktikas kui ka majanduslikust seisukohast kohandanud. Seega tundub olevat asjakohane, et liikmesriikidele, kes kohaldavad käesoleva määruse jõustumisel vabatahtlikku ümbersuunamist, antakse õigus säilitada oma kehtiva süsteemi teatavaid hästitoimivaid osi, vältides samal ajal põllumajandustootjate põhjendamatut ebavõrdset kohtlemist. Lisaks peaks selle tagamiseks, et uus kord oleks kooskõlas ühtse otsemaksete kava rakendamise korraga, saama piirkondade kaupa eristatud vabatahtliku ümbersuunamise määrasid kasutada üksnes need liikmesriigid, kes kohaldavad ühtset otsemaksete kava piirkondlikul tasandil vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 58 ettenähtule.

| (5) | Vabatahtliku ümbersuunamise kohaldamisest tulenevate summade kasutamisel ei tohi kohaldada määruse (EÜ) nr 1698/2005 kohaseid EAFRDi panuse ülemmäärasid. Seetõttu tuleks ette näha erand kõnealusest määrustest. Nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (4) kohast EAFRDi suhtes kohaldatavat eelrahastamise korda nende summade suhtes ei kohaldata. |
| --- | --- |

(5)

Vabatahtliku ümbersuunamise kohaldamisest tulenevate summade kasutamisel ei tohi kohaldada määruse (EÜ) nr 1698/2005 kohaseid EAFRDi panuse ülemmäärasid. Seetõttu tuleks ette näha erand kõnealusest määrustest. Nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (4) kohast EAFRDi suhtes kohaldatavat eelrahastamise korda nende summade suhtes ei kohaldata.

| (6) | Selleks et võtta vastu vabatahtliku ümbersuunamise kohaldamist käsitlevaid teadlikke otsuseid, peaksid liikmesriigid läbi viima nimetatud ümbersuunamise potentsiaalse mõju põhjalikke hindamisi, eelkõige seoses nende põllumajandustootjate majandusliku olukorraga, kelle suhtes seda ümbersuunamist rakendatakse, ning sellega, millist mõju see avaldab nende tootjate suhtelisele positsioonile põllumajandussektoris. Vabatahtlikku ümbersuunamist kohaldavad liikmesriigid peaks tähelepanelikult jälgima selle rakendamise mõju. Komisjoni tuleks mõjuhindamisest ja jälgimise tulemustest teavitada, pidades silmas poliitika arendamist tulevikus. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et võtta vastu vabatahtliku ümbersuunamise kohaldamist käsitlevaid teadlikke otsuseid, peaksid liikmesriigid läbi viima nimetatud ümbersuunamise potentsiaalse mõju põhjalikke hindamisi, eelkõige seoses nende põllumajandustootjate majandusliku olukorraga, kelle suhtes seda ümbersuunamist rakendatakse, ning sellega, millist mõju see avaldab nende tootjate suhtelisele positsioonile põllumajandussektoris. Vabatahtlikku ümbersuunamist kohaldavad liikmesriigid peaks tähelepanelikult jälgima selle rakendamise mõju. Komisjoni tuleks mõjuhindamisest ja jälgimise tulemustest teavitada, pidades silmas poliitika arendamist tulevikus.

| (7) | Vabatahtlikku ümbersuunamist tuleks vaadelda maaelu arendamisele suunatud ühenduse toetuse laiemas kontekstis. Selle panust tuleks analüüsida muu hulgas liikmesriikide mõjuhindamistest lähtudes. Sellest analüüsist lähtuvalt esitab komisjon enne 2008. aasta lõppu Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles antakse ülevaade vabatahtliku ümbersuunamise rakendamisel saadud kogemustest. |
| --- | --- |

(7)

Vabatahtlikku ümbersuunamist tuleks vaadelda maaelu arendamisele suunatud ühenduse toetuse laiemas kontekstis. Selle panust tuleks analüüsida muu hulgas liikmesriikide mõjuhindamistest lähtudes. Sellest analüüsist lähtuvalt esitab komisjon enne 2008. aasta lõppu Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles antakse ülevaade vabatahtliku ümbersuunamise rakendamisel saadud kogemustest.

| (8) | Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (5) |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (5)

| (9) | Vabatahtliku ümbersuunamise kohaldamisest tulenevaid summasid tuleks võtta arvesse Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi poolt rahastavate kulude iga-aastase ülemmäära määramisel ja määrusesse (EÜ) nr 1290/2005 tuleks lisada võimalus võtta vastu üksikasjalikud eeskirjad, mis käsitlevad eelkõige vabatahtlikku ümbersuunamist. |
| --- | --- |

(9)

Vabatahtliku ümbersuunamise kohaldamisest tulenevaid summasid tuleks võtta arvesse Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi poolt rahastavate kulude iga-aastase ülemmäära määramisel ja määrusesse (EÜ) nr 1290/2005 tuleks lisada võimalus võtta vastu üksikasjalikud eeskirjad, mis käsitlevad eelkõige vabatahtlikku ümbersuunamist.

| (10) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1290/2005 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(10)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1290/2005 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   PEATÜKK

VABATAHTLIK ÜMBERSUUNAMINE

Artikkel 1

1.   Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 10 kohaldamist, võivad liikmesriigid,

| a) | kui käesoleva määruse jõustumisel kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1655/2004 artiklis 1 sätestatud täiendavat otsetoetuste vähendamise süsteemi, või |
| --- | --- |

a)

kui käesoleva määruse jõustumisel kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1655/2004 artiklis 1 sätestatud täiendavat otsetoetuste vähendamise süsteemi, või

| b) | kui neile lubati määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 70 lõike 4a alusel erandit ühenduse toetuse kaasrahastamise nõudest, |
| --- | --- |

b)

kui neile lubati määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 70 lõike 4a alusel erandit ühenduse toetuse kaasrahastamise nõudest,

kohaldada vähendamist (edaspidi “vabatahtlik ümbersuunamine”) kõigi otsetoetuste summade suhtes, mida antakse nende territooriumil asjaomasel kalendriaastal määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 2 punkti e tähenduses ajavahemikul 2007–2012.

2.   Vabatahtliku ümbersuunamise kohaldamisest tulenevad netosummad on nendes liikmesriikides, kus need loodi, kättesaadavad ühenduse toetusena maaelu arengu programmi meetmete toetamiseks, mida rahastatakse Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist vastavalt määrusele (EÜ) nr 1698/2005.

3.   Vabatahtlike ümbersuunamistega seotud vähendused tuleks arvutada samadel alustel nagu need, mida kohaldatakse ümbersuunamiste suhtes vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklile 10. Selliseid vähendamisi ei kohaldata kõnealuse määruse artikli 12 alusel põllumajandustootjatele antavate täiendavate toetussummade suhtes.

Vabatahtliku ümbersuunamise suhtes kohaldatavate vähendamiste korral antakse määruse (EÜ) nr 1782/2003 raames otsetoetust saavatele põllumajandustootjatele täiendav toetussumma, mis on võrdne summaga, mis tuleneb vähendusprotsendi kohaldamisest otsetoetuste esimesele 5 000 eurole või väiksemale summale. Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikliga 10 ei kohaldata selle täiendava toetussumma suhtes vabatahtliku ümbersuunamise korral tehtavaid vähendamisi ega ümbersuunamisi.

Kalendriaastas liikmesriigile antavate teise alalõike kohaldamisest tulenevate täiendavate toetuste kogusumma ei tohi ületada komisjoni poolt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 144 lõikes 2 nimetatud korra alusel määratud ülemmäära. Vajadusel võivad liikmesriigid kohaldada täiendavate toetussummade suhtes lineaarset kohandusprotsenti, et pidada kinni nendest ülemmääradest.

4.   Iga liikmesriik kohaldab ühtset vabatahtliku ümbersuunamise määra kalendriaasta kohta. Seda määra võidakse järk-järgult muuta vastavalt varem kindlaksmääratud meetmetele. Vähendamise ülemmäär on 20 %.

Artikkel 2

1.   Kahe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist otsustavad liikmesriigid ajavahemikus 2007–2012 kohaldatava vabatahtliku ümbersuunamise iga-aastase määra ja teatavad selle komisjonile.

2.   Vabatahtlikku ümbersuunamist kohaldada kavatsevad liikmesriigid viivad läbi vabatahtliku ümbersuunamise mõju hindamise, eelkõige seoses asjaomaste põllumajandustootjate majandusliku olukorraga, võttes arvesse vajadust vältida põllumajandustootjate põhjendamatut ebavõrdset kohtlemist.

Liikmesriigid, kes kavatsevad kohaldada vastavalt artikli 3 lõike 1 punktile b piirkondade kaupa eristatud määrasid, hindavad samuti nende eristatud määrade mõju, võttes arvesse vajadust vältida põllumajandustootjate põhjendamatut ebavõrdset kohtlemist.

Asjaomased liikmesriigid edastavad komisjonile mõjuhinnangud koos lõikes 1 nimetatud teabega.

Artikkel 3

1.   Liikmesriik, kus käesoleva määruse jõustumisel kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1655/2004 artiklis 1 nimetatud otsetoetuste täiendava vähendamise süsteemi ja kus kohaldatakse piirkondlikul tasandil ühtset otsemaksete kava vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklile 58, võib otsustada ajavahemikul 2007–2012:

| a) | erandina artikli 1 lõikest 3 mitte kohaldada selle lõike teist lõiku ja/või |
| --- | --- |

a)

erandina artikli 1 lõikest 3 mitte kohaldada selle lõike teist lõiku ja/või

| b) | erandina artikli 1 lõikest 4 kohaldada määrasid, mis on objektiivsete kriteeriumite alusel piirkondade kaupa eristatud. Asjaomase liikmesriigi mis tahes piirkonnas kohaldatav ülemmäär on 20 %. |
| --- | --- |

b)

erandina artikli 1 lõikest 4 kohaldada määrasid, mis on objektiivsete kriteeriumite alusel piirkondade kaupa eristatud. Asjaomase liikmesriigi mis tahes piirkonnas kohaldatav ülemmäär on 20 %.

2.   Erandina artikli 2 lõikest 1 esitab iga liikmesriik, mis kohaldab käesoleva artikli lõike 1 alusel piirkondade kaupa eristatud vabatahtliku ümbersuunamise määrasid, kahe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist ajavahemiku 2007–2012 kohta komisjonile kontrollimiseks järgmise teabe:

| a) | vabatahtliku ümbersuunamise iga-aastased määrad iga piirkonna ning kogu territooriumi kohta; |
| --- | --- |

a)

vabatahtliku ümbersuunamise iga-aastased määrad iga piirkonna ning kogu territooriumi kohta;

| b) | iga-aastased vabatahtlikust ümbersuunamisest tulenevad vähendamiste kogusummad; |
| --- | --- |

b)

iga-aastased vabatahtlikust ümbersuunamisest tulenevad vähendamiste kogusummad;

| c) | vajadusel, iga-aastane täiendavate summade, mis on vajalikud artikli 1 lõike 3 teises lõigus nimetatud täiendava toetussumma katmiseks, kogusumma; |
| --- | --- |

c)

vajadusel, iga-aastane täiendavate summade, mis on vajalikud artikli 1 lõike 3 teises lõigus nimetatud täiendava toetussumma katmiseks, kogusumma;

| d) | statistilised ja muud andmed, mida kasutatakse punktides b ja c nimetatud summade kindlaksmääramisel. |
| --- | --- |

d)

statistilised ja muud andmed, mida kasutatakse punktides b ja c nimetatud summade kindlaksmääramisel.

3.   Vajadusel esitavad liikmesriigid komisjonile ajakohastatud andmed lõike 2 punktides b ja c nimetatud summade kohta. Need ajakohastatud andmed saadetakse komisjonile enne 31. detsembrit aastal, mis eelneb määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 2 punktis e määratletud aastale, mille kohta need andmed käivad.

4.   Kui komisjon soovib selgitusi lõigete 2 ja 3 kohaselt esitatud andmete kohta, vastab liikmesriik sellele taotlusele ühe kuu jooksul.

Artikkel 4

1.   Vabatahtliku ümbersuunamise kohaldamisest tulenevad netosummad määrab kindlaks komisjon, lähtudes:

| a) | vabatahtliku ümbersuunamise ühtse siseriikliku määra arvutusest; |
| --- | --- |

a)

vabatahtliku ümbersuunamise ühtse siseriikliku määra arvutusest;

| b) | juhul, kui liikmesriik kohaldab piirkondade kaupa eristatud määrasid, artikli 3 lõikes 2 nimetatud summadest, mille liikmesriigid on esitanud oma taotluses, või artikli 3 lõikes 3 nimetatud ajakohastatud andmetest. |
| --- | --- |

b)

juhul, kui liikmesriik kohaldab piirkondade kaupa eristatud määrasid, artikli 3 lõikes 2 nimetatud summadest, mille liikmesriigid on esitanud oma taotluses, või artikli 3 lõikes 3 nimetatud ajakohastatud andmetest.

Need netosummad lisatakse määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 69 lõigetes 4 ja 5 nimetatud iga-aastasele liikmesriikide kaupa tehtavale jaotusele.

2.   Liikmesriigid võivad otsustada mitte kohaldada määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 70 lõikes 3 nimetatud ülemmäärasid iga-aastasele liikmesriikide kaupa tehtavale jaotusele käesoleva artikli lõike 1 kohaselt lisatavate netosummade suhtes.

Määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklit 25 ei kohaldata iga-aastasele liikmesriikide kaupa tehtavale jaotusele käesoleva artikli lõike 1 kohaselt lisatavate netosummade suhtes.

Artikkel 5

Vabatahtlikku ümbersuunamist kohaldavad liikmesriigid ning komisjon jälgivad tähelepanelikult vabatahtliku ümbersuunamise rakendamise mõju, eelkõige seoses põllumajandusettevõtete majandusliku olukorraga, võttes arvesse vajadust vältida põllumajandustootjate põhjendamatut ebavõrdset kohtlemist. Sel eesmärgil esitavad asjaomased liikmesriigid komisjonile aruande 30. septembriks 2008.

Artikkel 6

Käesoleva peatüki üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse vastu:

| a) | määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 90 lõikes 2 nimetatud korras, mis hõlmab eelkõige sätteid vabatahtliku ümbersuunamise integreerimiseks maaelu arengu programmitöösse, või vajadusel |
| --- | --- |

a)

määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 90 lõikes 2 nimetatud korras, mis hõlmab eelkõige sätteid vabatahtliku ümbersuunamise integreerimiseks maaelu arengu programmitöösse, või vajadusel

| b) | määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 41 lõikes 2 nimetatud korras, mis hõlmab eelkõige vabatahtliku ümbersuunamise finantsjuhtimist käsitlevaid sätteid ning määruse (EÜ) nr 1655/2004 artiklis 1 nimetatud otsetoetuste täiendava vähendamise süsteemi lisamist käesoleva määrusega ettenähtud kavasse. |
| --- | --- |

b)

määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 41 lõikes 2 nimetatud korras, mis hõlmab eelkõige vabatahtliku ümbersuunamise finantsjuhtimist käsitlevaid sätteid ning määruse (EÜ) nr 1655/2004 artiklis 1 nimetatud otsetoetuste täiendava vähendamise süsteemi lisamist käesoleva määrusega ettenähtud kavasse.

Artikkel 7

Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule enne 31. detsembrit 2008 vabatahtliku ümbersuunamise kohaldamise kohta aruande, vajadusel koos asjaomaste ettepanekutega.

II   PEATÜKK

MÄÄRUSE (EÜ) NR 1290/2005 MUUTMINE JA LÕPPSÄTE

Artikkel 8

Määrust (EÜ) nr 1290/2005 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 12 lõige 2 asendatakse järgmise tekstiga:
  “2.   Komisjon määrab kindlaks summad, mis vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 10 lõikele 2, artiklile 143d ja artiklile 143e ning nõukogu määruse (EÜ) nr 378/2007 (6) artikli 4 lõikele 1 antakse EAFRDi käsutusse. |
| --- | --- |

1.

Artikli 12 lõige 2 asendatakse järgmise tekstiga:

“2.   Komisjon määrab kindlaks summad, mis vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 10 lõikele 2, artiklile 143d ja artiklile 143e ning nõukogu määruse (EÜ) nr 378/2007 (6) artikli 4 lõikele 1 antakse EAFRDi käsutusse.

| 2. | Artikli 42 sissejuhatava osa teine lause asendatakse järgmisega:
  “Nimetatud meetmed hõlmavad eelkõige järgmist:”. |
| --- | --- |

2.

Artikli 42 sissejuhatava osa teine lause asendatakse järgmisega:

“Nimetatud meetmed hõlmavad eelkõige järgmist:”.

Artikkel 9

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. märts 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

P. STEINBRÜCK

---

(1)  ELT L 277, 21.10.2005, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2012/2006 (ELT L 384, 29.12.2006, lk 8).

1

(2)  ELT L 298, 23.9.2004, lk 3.

2

(3)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2013/2006 (ELT L 384, 29.12.2006, lk 13).

3

(4)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 320/2006 (ELT L 58, 28.2.2006, lk 42).

4

(5)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).

5

(6)  ELT L 95, 5.4.2007, lk 1”.

6

---

| 5.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 95/5 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 95/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 379/2007,

4. aprill 2007,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 5. aprillil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. aprill 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

1

---

LISA

Komisjoni 4. aprilli 2007. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 190,7 |
| MA | 114,8 |
| SN | 320,6 |
| TN | 135,4 |
| TR | 187,5 |
| ZZ | 189,8 |
| 0707 00 05 | JO | 171,8 |
| MA | 108,8 |
| TR | 148,2 |
| ZZ | 142,9 |
| 0709 90 70 | MA | 75,6 |
| TR | 115,6 |
| ZZ | 95,6 |
| 0709 90 80 | EG | 242,2 |
| ZZ | 242,2 |
| 0805 10 20 | CU | 39,6 |
| EG | 45,5 |
| IL | 67,3 |
| MA | 42,8 |
| TN | 64,4 |
| TR | 52,3 |
| ZZ | 52,0 |
| 0805 50 10 | IL | 61,3 |
| TR | 52,8 |
| ZZ | 57,1 |
| 0808 10 80 | AR | 82,3 |
| BR | 74,0 |
| CA | 104,6 |
| CL | 89,5 |
| CN | 97,5 |
| NZ | 126,8 |
| US | 120,8 |
| UY | 80,2 |
| ZA | 87,6 |
| ZZ | 95,9 |
| 0808 20 50 | AR | 76,2 |
| CL | 104,4 |
| CN | 54,2 |
| UY | 68,0 |
| ZA | 87,0 |
| ZZ | 78,0 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

190,7

MA

114,8

SN

320,6

TN

135,4

TR

187,5

ZZ

189,8

0707 00 05

JO

171,8

MA

108,8

TR

148,2

ZZ

142,9

0709 90 70

MA

75,6

TR

115,6

ZZ

95,6

0709 90 80

EG

242,2

ZZ

242,2

0805 10 20

CU

39,6

EG

45,5

IL

67,3

MA

42,8

TN

64,4

TR

52,3

ZZ

52,0

0805 50 10

IL

61,3

TR

52,8

ZZ

57,1

0808 10 80

AR

82,3

BR

74,0

CA

104,6

CL

89,5

CN

97,5

NZ

126,8

US

120,8

UY

80,2

ZA

87,6

ZZ

95,9

0808 20 50

AR

76,2

CL

104,4

CN

54,2

UY

68,0

ZA

87,0

ZZ

78,0

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood “ZZ” tähistab “muud päritolu”.

---

| 5.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 95/7 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 95/7

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 380/2007,

4. aprill 2007,

millega määratakse kindlaks, et suhkrusektori toodete jaoks tariifikvootide ja sooduslepingute alusel välja antavate impordilitsentside osas ei ole teatavad piirmäärad veel saavutatud

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 28. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 950/2006, milles sätestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad suhkrutoodete impordi ja rafineerimise jaoks teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel turustusaastatel 2006/2007, 2007/2008 ja 2008/2009, (2) eriti selle artikli 5 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 950/2006 artikli 5 lõikes 2 osutatud raamatupidamisarvestusest on selgunud, et veel on saadaval suhkrukoguseid määruse (EÜ) nr 950/2006 artikliga 24 ette nähtud kvoodi raames, mille järjekorranumber on 09.4318. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 950/2006 artikli 5 lõikes 2 osutatud raamatupidamisarvestusest on selgunud, et veel on saadaval suhkrukoguseid määruse (EÜ) nr 950/2006 artikliga 24 ette nähtud kvoodi raames, mille järjekorranumber on 09.4318.

| (2) | Seetõttu peab komisjon teatama, et asjaomased piirmäärad ei ole veel saavutatud, |
| --- | --- |

(2)

Seetõttu peab komisjon teatama, et asjaomased piirmäärad ei ole veel saavutatud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 950/2006 artikliga 24 ette nähtud ja järjekorranumbriga 09.4318 kvoodi piirmääre ei ole veel saavutatud.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 6. aprillil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. aprill 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2011/2006 (ELT L 384, 29.12.2006, lk 1).

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2031/2006 (ELT L 414, 30.12.2006, lk 43).

2

---

| 5.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 95/8 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 95/8

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 381/2007,

4. aprill 2007,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 796/2004, millega kehtestatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) ette nähtud nõuetele vastavuse, toetuse ümbersuunamise ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi rakendamise üksikasjalikud reeglid, ja määrust (EÜ) nr 1973/2004, millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV ja IVa jaotises sätestatud toetuskavade rakendamiseks ja tootmisest kõrvaldatud maa kasutamine tooraine tootmiseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1782/2003, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks ning muudetakse määruseid (EMÜ) nr 2019/93, (EÜ) nr 1452/2001, (EÜ) nr 1453/2001, (EÜ) nr 1454/2001, (EÜ) nr 1868/94, (EÜ) nr 1251/1999, (EÜ) nr 1254/1999, (EÜ) nr 1673/2000, (EMÜ) nr 2358/71 ja (EÜ) nr 2529/2001, (1) eelkõige selle artikli 52 lõiget 2 ning artikli 145 punkte c, d ja j,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühtse otsemaksete kava raames kohaldatava abikõlbliku hektari määratlust, mis kehtestati määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikliga 44, muudeti nõukogu määrusega (EÜ) nr 2012/2006 (2) nii, et nüüd on abikõlblik kogu oliivipuude alune maa-ala. |
| --- | --- |

(1)

Ühtse otsemaksete kava raames kohaldatava abikõlbliku hektari määratlust, mis kehtestati määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikliga 44, muudeti nõukogu määrusega (EÜ) nr 2012/2006 (2) nii, et nüüd on abikõlblik kogu oliivipuude alune maa-ala.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklile 20, mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 2012/2006, on geograafilise informatsiooni süsteemi kasutamine oliivikasvatuse puhul vabatahtlik nende liikmesriikide jaoks, kes ei kohalda kõnealuse määruse IV jaotise peatükis 10b sätestatud oliivisalutoetust. Pärast kõnealust muudatust on asjakohane muuta komisjoni määruse (EÜ) nr 796/2004 (3) artiklit 12, mis käsitleb ühtse taotluse sisu seoses oliivimaatükkidega, ning komisjoni määruse (EÜ) nr 1973/2004 (4) XXIV lisa punkte 1 ja 3 seoses abikõlblike oliivipuude määratlusega ja abikõlblike hektarite arvu arvutamisega toetusõiguste kasutamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklile 20, mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 2012/2006, on geograafilise informatsiooni süsteemi kasutamine oliivikasvatuse puhul vabatahtlik nende liikmesriikide jaoks, kes ei kohalda kõnealuse määruse IV jaotise peatükis 10b sätestatud oliivisalutoetust. Pärast kõnealust muudatust on asjakohane muuta komisjoni määruse (EÜ) nr 796/2004 (3) artiklit 12, mis käsitleb ühtse taotluse sisu seoses oliivimaatükkidega, ning komisjoni määruse (EÜ) nr 1973/2004 (4) XXIV lisa punkte 1 ja 3 seoses abikõlblike oliivipuude määratlusega ja abikõlblike hektarite arvu arvutamisega toetusõiguste kasutamiseks.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 796/2004 artikliga 33 kehtestatakse määruse (EÜ) nr 1782/2003 rakenduseeskirjad seoses kasvatatava kanepi tetrahüdrokannabinoolisisalduse kontrollimise tingimustega. Alates 2007. aastast lubatakse muuks otstarbeks kui kiu saamiseks toodetava kanepi puhul vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 III jaotise 4. peatükile kasutada maad ühtse otsemaksete kava raames. Seetõttu tuleks määruse (EÜ) nr 796/2004 artiklit 33 ja II lisa vastavalt kohandada. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 796/2004 artikliga 33 kehtestatakse määruse (EÜ) nr 1782/2003 rakenduseeskirjad seoses kasvatatava kanepi tetrahüdrokannabinoolisisalduse kontrollimise tingimustega. Alates 2007. aastast lubatakse muuks otstarbeks kui kiu saamiseks toodetava kanepi puhul vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 III jaotise 4. peatükile kasutada maad ühtse otsemaksete kava raames. Seetõttu tuleks määruse (EÜ) nr 796/2004 artiklit 33 ja II lisa vastavalt kohandada.

| (4) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 33 lõikele 2 on liikmesriigid komisjonile teatanud 2006. aastal külvatud kanepisortide tetrahüdrokannabinoolitaseme kindlaksmääramise analüüside tulemustest. Kõnealuseid tulemusi tuleb arvesse võtta, kui koostatakse nimekirja järgmistel turustusaastatel otsetoetuskõlblikest kanepisortidest ning nimekirja 2007/2008. turustusaastaks ajutiselt heakskiidetud sortidest. Tetrahüdrokannabinoolisisalduse kontrollimiseks tuleb teatavate sortide puhul kasutada menetlust B, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 796/2004 I lisas. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 33 lõikele 2 on liikmesriigid komisjonile teatanud 2006. aastal külvatud kanepisortide tetrahüdrokannabinoolitaseme kindlaksmääramise analüüside tulemustest. Kõnealuseid tulemusi tuleb arvesse võtta, kui koostatakse nimekirja järgmistel turustusaastatel otsetoetuskõlblikest kanepisortidest ning nimekirja 2007/2008. turustusaastaks ajutiselt heakskiidetud sortidest. Tetrahüdrokannabinoolisisalduse kontrollimiseks tuleb teatavate sortide puhul kasutada menetlust B, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 796/2004 I lisas.

| (5) | Alates 2007. aastast kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 5. peatükis sätestatud energiakultuuride toetust ühtse pindalatoetuse kava kohaldavate uute liikmesriikide suhtes. Samuti tuleks seoses energiakultuuride toetusega kohaldada kõnealuste uute liikmesriikide suhtes teraviljade rühma reguleerivaid eeskirju. |
| --- | --- |

(5)

Alates 2007. aastast kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 5. peatükis sätestatud energiakultuuride toetust ühtse pindalatoetuse kava kohaldavate uute liikmesriikide suhtes. Samuti tuleks seoses energiakultuuride toetusega kohaldada kõnealuste uute liikmesriikide suhtes teraviljade rühma reguleerivaid eeskirju.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 6 lõige 3 tunnistati kehtetuks komisjoni määrusega (EÜ) nr 263/2006. (5) Seepärast tuleks vastavalt muuta määruse (EÜ) nr 1973/2004 artiklit 136. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 6 lõige 3 tunnistati kehtetuks komisjoni määrusega (EÜ) nr 263/2006. (5) Seepärast tuleks vastavalt muuta määruse (EÜ) nr 1973/2004 artiklit 136.

| (7) | Määrusega (EÜ) nr 270/2007 muudeti eeskirju, mis käsitlevad suhkrupeedi võimalikku kasutamist energiatoodete tootmiseks. Sellest tulenevalt on asjakohane vastu võtta samasugused tingimused kõnealuste taimede kasvatamise kohta maal, millel on õigus saada tootmisest kõrvalejätmisega kaasnevaid soodustusi. |
| --- | --- |

(7)

Määrusega (EÜ) nr 270/2007 muudeti eeskirju, mis käsitlevad suhkrupeedi võimalikku kasutamist energiatoodete tootmiseks. Sellest tulenevalt on asjakohane vastu võtta samasugused tingimused kõnealuste taimede kasvatamise kohta maal, millel on õigus saada tootmisest kõrvalejätmisega kaasnevaid soodustusi.

| (8) | Määrusi (EÜ) nr 796/2004 ja (EÜ) nr 1973/2004 tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Määrusi (EÜ) nr 796/2004 ja (EÜ) nr 1973/2004 tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (9) | Määrustega (EÜ) nr 953/2006, (6) (EÜ) nr 2012/2006 ja (EÜ) nr 270/2007 kehtestatud muudatusi kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007. Sellest tulenevalt tuleks käesoleva määrusega ettenähtud vastavaid muudatusi kohaldada samast kuupäevast. |
| --- | --- |

(9)

Määrustega (EÜ) nr 953/2006, (6) (EÜ) nr 2012/2006 ja (EÜ) nr 270/2007 kehtestatud muudatusi kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007. Sellest tulenevalt tuleks käesoleva määrusega ettenähtud vastavaid muudatusi kohaldada samast kuupäevast.

| (10) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas otsetoetuste korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas otsetoetuste korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 796/2004 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 12 lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:
  “Liikmesriikides, kes lisavad määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 20 kohasesse põllumajanduslike maatükkide identifitseerimissüsteemi oliivikasvatust käsitleva geograafilise informatsiooni süsteemi, sisaldab põllumajandustootjale seoses oliivimaatükkidega edastatav graafiline materjal iga oliivimaatüki puhul abikõlblike oliivipuude arvu ja nende paiknemist maatükil, samuti oliivisalu pindala oliivisaluhektarites (GIS-ha) kooskõlas määruse (EÜ) nr 1973/2004 XXIV lisa punktiga 3.” |
| --- | --- |

1.

Artikli 12 lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:

“Liikmesriikides, kes lisavad määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 20 kohasesse põllumajanduslike maatükkide identifitseerimissüsteemi oliivikasvatust käsitleva geograafilise informatsiooni süsteemi, sisaldab põllumajandustootjale seoses oliivimaatükkidega edastatav graafiline materjal iga oliivimaatüki puhul abikõlblike oliivipuude arvu ja nende paiknemist maatükil, samuti oliivisalu pindala oliivisaluhektarites (GIS-ha) kooskõlas määruse (EÜ) nr 1973/2004 XXIV lisa punktiga 3.”

| 2. | Artikli 33 lõigete 4 ja 5 esimeses ja teises lõigus jäetakse välja sõnad “kiu tootmiseks kasvatatavad”. |
| --- | --- |

2.

Artikli 33 lõigete 4 ja 5 esimeses ja teises lõigus jäetakse välja sõnad “kiu tootmiseks kasvatatavad”.

| 3. | II lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

3.

II lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Määrust (EÜ) nr 1973/2004 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikkel 136 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 136
  Määruse (EÜ) nr 796/2004 kohaldamine
  Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 143b lõike 6 kolmanda lõigu kohaldamist, kohaldatakse ühtse pindalatoetuse kava suhtes määrust (EÜ) nr 796/2004, välja arvatud kõnealuse määruse artikkel 7, artikli 8 lõike 2 punktid b ja c, artikli 12 lõike 1 punkt c ja lõige 2, artikli 13 lõiked 2–8, artikli 14 lõiked 2 ja 3, artiklid 16 ja 17, artikli 21 lõige 3, artikli 24 lõike 1 punktid b, d ja e, artikli 26 lõike 1 punktid a, b ja c ning lõike 2 punktid b, c ja d, artikli 27 lõike 2 punktid g, h, i ja j, artikli 28 lõike 1 punkt d, artikli 30 lõige 3, artikkel 31, artiklid 34–40, artikli 49 lõige 2, artikli 50 lõiked 2, 4, 5 ja 6, artiklid 51–64, artikkel 69 ja artikli 71 lõige 1.” |
| --- | --- |

1.

Artikkel 136 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 136

Määruse (EÜ) nr 796/2004 kohaldamine

Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 143b lõike 6 kolmanda lõigu kohaldamist, kohaldatakse ühtse pindalatoetuse kava suhtes määrust (EÜ) nr 796/2004, välja arvatud kõnealuse määruse artikkel 7, artikli 8 lõike 2 punktid b ja c, artikli 12 lõike 1 punkt c ja lõige 2, artikli 13 lõiked 2–8, artikli 14 lõiked 2 ja 3, artiklid 16 ja 17, artikli 21 lõige 3, artikli 24 lõike 1 punktid b, d ja e, artikli 26 lõike 1 punktid a, b ja c ning lõike 2 punktid b, c ja d, artikli 27 lõike 2 punktid g, h, i ja j, artikli 28 lõike 1 punkt d, artikli 30 lõige 3, artikkel 31, artiklid 34–40, artikli 49 lõige 2, artikli 50 lõiked 2, 4, 5 ja 6, artiklid 51–64, artikkel 69 ja artikli 71 lõige 1.”

| 2. | Artikli 143 lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:






  “a) | kõiki suhkrupeedi vahesaadusi kasutatakse energiatoodete tootmiseks ning kõiki suhkrut sisaldavaid kaas- ja kõrvalsaadusi kasutatakse kooskõlas määrusega (EÜ) nr 318/2006;” |
| --- | --- | --- |

2.

Artikli 143 lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:

“a)

kõiki suhkrupeedi vahesaadusi kasutatakse energiatoodete tootmiseks ning kõiki suhkrut sisaldavaid kaas- ja kõrvalsaadusi kasutatakse kooskõlas määrusega (EÜ) nr 318/2006;”

| 3. | XXIV lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti 1 alapunkti b lisatakse järgmine lõik:
  “Kõik istutatud oliivipuud sobivad määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 44 (toetusõiguste kasutamine) kohaste abikõlblike hektarite arvu arvutamiseks.” |
| --- | --- | --- |

3.

XXIV lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punkti 1 alapunkti b lisatakse järgmine lõik:

“Kõik istutatud oliivipuud sobivad määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 44 (toetusõiguste kasutamine) kohaste abikõlblike hektarite arvu arvutamiseks.”

| b) | punkti 3 neljas lõik asendatakse järgmisega:
  “Sama lähenemisviisi kohaldavad liikmesriigid, kes lisavad määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 20 kohasesse põllumajanduslike maatükkide identifitseerimissüsteemi oliivikasvatust käsitleva geograafilise informatsiooni süsteemi määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 44 (toetusõiguste kasutamine) kohaste abikõlblike hektarite arvu arvutamiseks.” |
| --- | --- |

b)

punkti 3 neljas lõik asendatakse järgmisega:

“Sama lähenemisviisi kohaldavad liikmesriigid, kes lisavad määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 20 kohasesse põllumajanduslike maatükkide identifitseerimissüsteemi oliivikasvatust käsitleva geograafilise informatsiooni süsteemi määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 44 (toetusõiguste kasutamine) kohaste abikõlblike hektarite arvu arvutamiseks.”

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Artikli 1 lõikeid 1 ja 2 ning artiklit 2 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007.

Artikli 1 lõiget 3 kohaldatakse alates 2007/2008. turustusaastast.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. aprill 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2013/2006 (ELT L 384, 29.12.2006, lk 13).

1

(2)  ELT L 384, 29.12.2006, lk 8.

2

(3)  ELT L 141, 30.4.2004, lk 18. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2025/2006 (ELT L 384, 29.12.2006, lk 81).

3

(4)  ELT L 345, 20.11.2004, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 270/2007 (ELT L 75, 15.3.2007, lk 8).

4

(5)  ELT L 46, 16.2.2006, lk 24.

5

(6)  ELT L 175, 29.6.2006, lk 1.

6

---

LISA

“II LISA

OTSETOETUSKÕLBLIKUD KANEPISORDID

a)   Kanepisordid

| | Beniko |
| --- | --- |

Beniko

| | Carmagnola |
| --- | --- |

Carmagnola

| | CS |
| --- | --- |

CS

| | Delta-Llosa |
| --- | --- |

Delta-Llosa

| | Delta 405 |
| --- | --- |

Delta 405

| | Dioica 88 |
| --- | --- |

Dioica 88

| | Epsilon 68 |
| --- | --- |

Epsilon 68

| | Fedora 17 |
| --- | --- |

Fedora 17

| | Felina 32 |
| --- | --- |

Felina 32

| | Felina 34 – Félina 34 |
| --- | --- |

Felina 34 – Félina 34

| | Ferimon – Férimon |
| --- | --- |

Ferimon – Férimon

| | Fibranova |
| --- | --- |

Fibranova

| | Fibrimon 24 |
| --- | --- |

Fibrimon 24

| | Futura 75 |
| --- | --- |

Futura 75

| | Juso 14 |
| --- | --- |

Juso 14

| | Kompolti |
| --- | --- |

Kompolti

| | Red Petiole |
| --- | --- |

Red Petiole

| | Santhica 23 |
| --- | --- |

Santhica 23

| | Santhica 27 |
| --- | --- |

Santhica 27

| | Silesia |
| --- | --- |

Silesia

| | Uso-31 |
| --- | --- |

Uso-31

b)   2007/2008. turustusaastaks heakskiidetud kanepisordid

| | Bialobrzeskie |
| --- | --- |

Bialobrzeskie

| | Chamaeleon (1) |
| --- | --- |

Chamaeleon (1)

| | Cannakomp |
| --- | --- |

Cannakomp

| | Denise (2) |
| --- | --- |

Denise (2)

| | Diana (2) |
| --- | --- |

Diana (2)

| | Fasamo |
| --- | --- |

Fasamo

| | Fibriko TC |
| --- | --- |

Fibriko TC

| | Kompolti hibrid TC |
| --- | --- |

Kompolti hibrid TC

| | Lipko |
| --- | --- |

Lipko

| | Tiborszállási (1) |
| --- | --- |

Tiborszállási (1)

| | UNIKO-B |
| --- | --- |

UNIKO-B

| | Zenit (2) |
| --- | --- |

Zenit (2)

---

(1)  2007/2008. turustusaastal kasutatakse I lisas sätestatud menetlust B.

1

(2)  Komisjoni otsusega 2007/69/EÜ (ELT L 32, 6.2.2007, lk 167) lubatud üksnes Rumeenias.”

2

---

| 5.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 95/12 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 95/12

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 382/2007,

4. aprill 2007,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 753/2002, milles sätestatakse teatavad nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 rakenduseeskirjad veinisektori toodete kirjeldamise, nimetamise, esitlemise ja kaitse osas

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1493/1999 veinituru ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 53,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 753/2002 (2) tuleb Bulgaaria ja Rumeenia Euroopa Liiduga ühinemise tõttu teha teatavad muudatused. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 753/2002 (2) tuleb Bulgaaria ja Rumeenia Euroopa Liiduga ühinemise tõttu teha teatavad muudatused.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 753/2002 artiklis 28 on sätestatud geograafilise tähisega lauaveine käsitlevad eeskirjad ja loetletud nimetused, millega liikmesriikide erinevates piirkondades selliseid veine kirjeldatakse. Kõnealust loetelu tuleb kohandada vastavate nimetustega, mida kasutavad Bulgaaria ja Rumeenia. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 753/2002 artiklis 28 on sätestatud geograafilise tähisega lauaveine käsitlevad eeskirjad ja loetletud nimetused, millega liikmesriikide erinevates piirkondades selliseid veine kirjeldatakse. Kõnealust loetelu tuleb kohandada vastavate nimetustega, mida kasutavad Bulgaaria ja Rumeenia.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 753/2002 artiklis 29 sätestatud traditsiooniliste erinimetuste loetelu ja kõnealuse määruse artiklis 23 osutatud täiendavate traditsiooniliste nimetuste loetelu tuleb kohandada vastavate nimetustega, mida kasutavad Bulgaaria ja Rumeenia. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 753/2002 artiklis 29 sätestatud traditsiooniliste erinimetuste loetelu ja kõnealuse määruse artiklis 23 osutatud täiendavate traditsiooniliste nimetuste loetelu tuleb kohandada vastavate nimetustega, mida kasutavad Bulgaaria ja Rumeenia.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 753/2002 II lisas on loetletud viinamarjasordid ja nende sünonüümid, mis sisaldavad geograafilist tähist ja mis võivad esineda veinide etikettidel. Kõnealust lisa tuleb kohandada vastavate nimetustega, mida Bulgaaria ja Rumeenia kasutasid käesoleva määruse jõustumise kuupäeval. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 753/2002 II lisas on loetletud viinamarjasordid ja nende sünonüümid, mis sisaldavad geograafilist tähist ja mis võivad esineda veinide etikettidel. Kõnealust lisa tuleb kohandada vastavate nimetustega, mida Bulgaaria ja Rumeenia kasutasid käesoleva määruse jõustumise kuupäeval.

| (5) | Nimetus “Tokaj” tähistab “määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetveini”, mis on pärit Ungari ja Slovakkia piirialalt ning moodustab ka osa Itaalia ja Prantsusmaa viinamarjasortide “Tocai italico”, “Tocai friulano” ja “Tokay pinot gris” tähistusest. Kolme kõnealuse viinamarjasordi nime ning geograafilise tähise samaaegne kasutamine on ajaliselt piiratud ja lõpeb 31. märtsil 2007. Kõnealune piirang põhineb Euroopa Ühenduse ja Ungari Vabariigi vahelisel 23. novembri 1993. aasta kahepoolsel lepingul, millest 1. mail 2004. sai ühenduse õigustiku osa. 1. aprillist 2007 jäetakse kolm kõnealust viinamarjasordi nime komisjoni määruse (EÜ) nr 753/2002 II lisast välja ning viinamarjasordi nimi “Tocai friulano” on nüüdseks asendatud uue viinamarjasordi nimega “Friulano”. |
| --- | --- |

(5)

Nimetus “Tokaj” tähistab “määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetveini”, mis on pärit Ungari ja Slovakkia piirialalt ning moodustab ka osa Itaalia ja Prantsusmaa viinamarjasortide “Tocai italico”, “Tocai friulano” ja “Tokay pinot gris” tähistusest. Kolme kõnealuse viinamarjasordi nime ning geograafilise tähise samaaegne kasutamine on ajaliselt piiratud ja lõpeb 31. märtsil 2007. Kõnealune piirang põhineb Euroopa Ühenduse ja Ungari Vabariigi vahelisel 23. novembri 1993. aasta kahepoolsel lepingul, millest 1. mail 2004. sai ühenduse õigustiku osa. 1. aprillist 2007 jäetakse kolm kõnealust viinamarjasordi nime komisjoni määruse (EÜ) nr 753/2002 II lisast välja ning viinamarjasordi nimi “Tocai friulano” on nüüdseks asendatud uue viinamarjasordi nimega “Friulano”.

| (6) | Lisaks on määruse (EÜ) nr 753/2002 III lisas loetletud traditsioonilised nimetused, mis esinevad või võivad esineda veinide etikettidel. Kõnealust lisa tuleb kohandada, et võtta arvese nii Küprose uusi traditsioonilisi nimetusi kui ka Bulgaaria ja Rumeenia kasutatavaid traditsioonilisi nimetusi. |
| --- | --- |

(6)

Lisaks on määruse (EÜ) nr 753/2002 III lisas loetletud traditsioonilised nimetused, mis esinevad või võivad esineda veinide etikettidel. Kõnealust lisa tuleb kohandada, et võtta arvese nii Küprose uusi traditsioonilisi nimetusi kui ka Bulgaaria ja Rumeenia kasutatavaid traditsioonilisi nimetusi.

| (7) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 753/2002 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 753/2002 vastavalt muuta.

| (8) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas veinituru korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas veinituru korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 753/2002 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 28 esimest lõiku muudetakse järgmiselt:






  a) | kümnes taane asendatakse järgmisega:






  “— | “Τοπικός Οίνος” või “(Regional Wine)” Küproselt pärit lauaveinide puhul”; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Artikli 28 esimest lõiku muudetakse järgmiselt:

a)

kümnes taane asendatakse järgmisega:

“—

“Τοπικός Οίνος” või “(Regional Wine)” Küproselt pärit lauaveinide puhul”;

| b) | lisatakse järgmised taanded:






  “— | “регионално вино” Bulgaariast pärit lauaveinide puhul, |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmised taanded:

“—

“регионално вино” Bulgaariast pärit lauaveinide puhul,

| — | “Vin cu indicație geografică” Rumeeniast pärit lauaveinide puhul”. |
| --- | --- |

—

“Vin cu indicație geografică” Rumeeniast pärit lauaveinide puhul”.

| 2. | Artiklit 29 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikele 1 lisatakse järgmised punktid:






  “q) | Bulgaarias:






  — | “Гарантирано наименование за произход” või “ГНП”, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

Artiklit 29 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikele 1 lisatakse järgmised punktid:

“q)

Bulgaarias:

—

“Гарантирано наименование за произход” või “ГНП”,

| — | “Гарантирано и контролирано наименование за произход” või “ГКНП”, |
| --- | --- |

—

“Гарантирано и контролирано наименование за произход” või “ГКНП”,

| — | “Благородно сладко вино” või “БСВ”; |
| --- | --- |

—

“Благородно сладко вино” või “БСВ”;

| r) | Rumeenias:






  — | “Vin cu denumire de origine controlată – D.O.C.”, millele järgneb:






  — | “Cules la maturitate deplină – C.M.D.”, |
| --- | --- | --- | --- |

r)

Rumeenias:

—

“Vin cu denumire de origine controlată – D.O.C.”, millele järgneb:

—

“Cules la maturitate deplină – C.M.D.”,

| — | “Cules târziu – C.T.”, |
| --- | --- |

—

“Cules târziu – C.T.”,

| — | “Cules la înnobilarea boabelor – C.I.B.” ”; |
| --- | --- |

—

“Cules la înnobilarea boabelor – C.I.B.” ”;

| b) | lõikele 2 lisatakse järgmised punktid:






  “k) | Bulgaarias:






  — | “Гарантирано наименование за произход” või “ГНП”, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

lõikele 2 lisatakse järgmised punktid:

“k)

Bulgaarias:

—

“Гарантирано наименование за произход” või “ГНП”,

| — | “Гарантирано и контролирано наименование за произход” või “ГКНП”; |
| --- | --- |

—

“Гарантирано и контролирано наименование за произход” või “ГКНП”;

| l) | Rumeenias:






  — | “Vin spumant cu denumire de origine controlată – D.O.C.” ”. |
| --- | --- | --- |

l)

Rumeenias:

—

“Vin spumant cu denumire de origine controlată – D.O.C.” ”.

| 3. | II lisa asendatakse käesoleva määruse I lisaga. |
| --- | --- |

3.

II lisa asendatakse käesoleva määruse I lisaga.

| 4. | III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale. |
| --- | --- |

4.

III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 2

Käeolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. aprillist 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. aprill 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 179, 14.7.1999, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

1

(2)  EÜT L 118, 4.5.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2016/2006 (ELT L 384, 29.12.2006, lk 38).

2

---

I LISA

“II LISA

Loetelu viinamarjasortidest ja nende sünonüümidest, mis sisaldavad geograafilist tähist (1) ja mis võivad vastavalt artikli 19 lõikele 2 esineda veinide etikettidel

| | Sordinimi või selle sünonüüm | Riigid, kus võidakse sordinime või üht selle sünonüümi kasutada (2) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Agiorgitiko | Kreeka° |
| 2 | Aglianico | Itaalia°, Kreeka°, Malta° |
| 3 | Aglianicone | Itaalia° |
| 4 | Alicante Bouschet | Kreeka°, Itaalia°, Portugal°, Alžeeria°, Tuneesia°, Ameerika Ühendriigid°, Küpros°, Lõuna-Aafrika Vabariik

  NB: Sordinime “Alicante” ei tohi kasutada iseseisva veininimetusena. |
| 5 | Alicante Branco | Portugal° |
| 6 | Alicante Henri Bouschet | Prantsusmaa°, Serbia (8), Montenegro (8) |
| 7 | Alicante | Itaalia° |
| 8 | Alikant Buse | Serbia (6), Montenegro (6) |
| 9 | Auxerrois | Lõuna-Aafrika Vabariik°, Austraalia°, Kanada°, Šveits°, Belgia°, Saksamaa°, Prantsusmaa°, Luksemburg°, Madalmaad°, Ühendkuningriik° |
| 10 | Barbera Bianca | Itaalia° |
| 11 | Barbera | Lõuna-Aafrika Vabariik°, Argentina°, Austraalia°, Horvaatia°, Mehhiko°, Sloveenia°, Uruguay°, Ameerika Ühendriigid°, Kreeka°, Itaalia°, Malta° |
| 12 | Barbera Sarda | Itaalia° |
| 13 | Blauburgunder | Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik (16-27-114), Austria (14-16), Kanada (16-114), Tšiili (16-114), Itaalia (16-114) |
| 14 | Blauer Burgunder | Austria (13-16), Serbia (24-114), Montenegro (24-114), Šveits |
| 15 | Blauer Frühburgunder | Saksamaa (57) |
| 16 | Blauer Spätburgunder | Saksamaa (114), Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik (13-27-114), Austria (13-14), Bulgaaria (114), Kanada (13-114), Tšiili (13-114), Rumeenia (114), Itaalia (13-114) |
| 17 | Blaufränkisch | Tšehhi Vabariik (54), Austria°, Saksamaa, Sloveenia (Modra frankinja, Frankinja), Ungari |
| 18 | Borba | Hispaania° |
| 19 | Bosco | Itaalia° |
| 20 | Bragão | Portugal° |
| 21 | Budai | Ungari° |
| 22 | Burgundac beli | Serbia (135), Montenegro (135) |
| 23 | Burgundac Crni | Horvaatia° |
| 24 | Burgundac crni | Serbia (14-114), Montenegro (14-114) |
| 25 | Burgundac sivi | Horvaatia°, Serbia°, Montenegro° |
| 26 | Burgundec bel | Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik° |
| 27 | Burgundec crn | Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik (13-16-114) |
| 28 | Burgundec siv | Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik° |
| 29 | Busuioacă de Bohotin | Rumeenia |
| 30 | Cabernet Moravia | Tšehhi Vabariik° |
| 31 | Calabrese | Itaalia (89) |
| 32 | Campanário | Portugal° |
| 33 | Canari | Argentina° |
| 34 | Carignan Blanc | Prantsusmaa° |
| 35 | Carignan | Lõuna-Aafrika Vabariik°, Argentina°, Austraalia (37), Tšiili (37), Horvaatia°, Iisrael°, Moroko°, Uus-Meremaa°, Tuneesia°, Kreeka°, Prantsusmaa°, Portugal°, Malta° |
| 36 | Carignan Noir | Küpros° |
| 37 | Carignane | Austraalia (35), Tšiili (35), Mehhiko, Türgi, Ameerika Ühendriigid |
| 38 | Carignano | Itaalia° |
| 39 | Chardonnay | Lõuna-Aafrika Vabariik°, Argentina (94), Austraalia (94), Bulgaaria°, Kanada (94), Šveits°, Tšiili (94), Tšehhi Vabariik°, Horvaatia°, Ungari (40), India, Iisrael°, Moldova°, Mehhiko (94), Uus-Meremaa (94), Rumeenia°, Venemaa°, San Marino°, Slovakkia°, Sloveenia°, Tuneesia°, Ameerika Ühendriigid (94), Uruguay°, Serbia, Montenegro, Zimbabwe°, Saksamaa°, Prantsusmaa, Kreeka (94), Itaalia (94), Luksemburg° (94), Madalmaad (94), Ühendkuningriik, Hispaania, Portugal, Austria°, Belgia (94), Küpros°, Malta° |
| 40 | Chardonnay Blanc | Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Ungari (39) |
| 41 | Chardonnay Musqué | Kanada° |
| 42 | Chelva | Hispaania° |
| 43 | Corinto Nero | Itaalia° |
| 44 | Cserszegi fűszeres | Ungari° |
| 45 | Děvín | Tšehhi Vabariik° |
| 46 | Devín | Slovakkia |
| 47 | Duna gyöngye | Ungari |
| 48 | Dunaj | Slovakkia |
| 49 | Durasa | Itaalia° |
| 50 | Early Burgundy | Ameerika Ühendriigid° |
| 51 | Fehér Burgundi, Burgundi | Ungari (132) |
| 52 | Findling | Saksamaa°, Ühendkuningriik° |
| 53 | Frâncușă | Rumeenia |
| 54 | Frankovka | Tšehhi Vabariik° (17), Slovakkia (55) |
| 55 | Frankovka modrá | Slovakkia (54) |
| 56 | Friulano | Itaalia |
| 57 | Frühburgunder | Saksamaa (15), Madalmaad° |
| 58 | Galbenă de Odobești | Rumeenia |
| 59 | Girgenti | Malta (60, 61) |
| 60 | Ghirgentina | Malta (59, 61) |
| 61 | Girgentina | Malta (59, 60) |
| 62 | Graciosa | Portugal° |
| 63 | Grasă de Cotnari | Rumeenia |
| 64 | Grauburgunder | Saksamaa, Bulgaaria, Ungari°, Rumeenia (65) |
| 65 | Grauer Burgunder | Kanada, Rumeenia (64), Saksamaa, Austria |
| 66 | Grossburgunder | Rumeenia |
| 67 | Iona | Ameerika Ühendriigid° |
| 68 | Kanzler | Ühendkuningriik°, Saksamaa |
| 69 | Kardinal | Saksamaa°, Bulgaaria° |
| 70 | Kékfrankos | Ungari |
| 71 | Kisburgundi kék | Ungari (114) |
| 72 | Korinthiaki | Kreeka° |
| 73 | Leira | Portugal° |
| 74 | Limnio | Kreeka° |
| 75 | Maceratino | Itaalia° |
| 76 | Maratheftiko (Μαραθεύτικο) | Küpros |
| 77 | Mátrai muskotály | Ungari° |
| 78 | Medina | Ungari° |
| 79 | Monemvasia | Kreeka |
| 80 | Montepulciano | Itaalia° |
| 81 | Moravia dulce | Hispaania° |
| 82 | Moravia agria | Hispaania° |
| 83 | Moslavac | Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik (84), Serbia°, Montenegro° |
| 84 | Mozler | Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik (83) |
| 85 | Mouratón | Hispaania° |
| 86 | Müller-Thurgau | Lõuna-Aafrika Vabariik°, Austria°, Saksamaa, Kanada, Horvaatia°, Ungari°, Serbia°, Montenegro°; Tšehhi Vabariik°, Slovakkia°, Sloveenia°, Šveits°, Luksemburg°, Madalmaad°, Itaalia°, Belgia°, Prantsusmaa°, Ühendkuningriik, Austraalia°, Bulgaaria°, Ameerika Ühendriigid°, Uus-Meremaa°, Portugal |
| 87 | Muškát moravský | Tšehhi Vabariik°, Slovakkia |
| 88 | Nagyburgundi | Ungari |
| 89 | Nero d‘Avola | Itaalia (31) |
| 90 | Olivella nera | Itaalia° |
| 91 | Orange Muscat | Austraalia°, Ameerika Ühendriigid° |
| 92 | Pálava | Tšehhi Vabariik, Slovakkia |
| 93 | Pau Ferro | Portugal° |
| 94 | Pinot Chardonnay | Argentina (39), Austraalia (39), Kanada (39), Tšiili (39), Mehhiko (39), Uus-Meremaa (39), Ameerika Ühendriigid (39), Türgi°, Belgia (39), Kreeka (39), Madalmaad, Itaalia (39) |
| 95 | Pölöskei muskotály | Ungari° |
| 96 | Portoghese | Itaalia° |
| 97 | Pozsonyi | Ungari (98) |
| 98 | Pozsonyi Fehér | Ungari (97) |
| 99 | Radgonska ranina | Sloveenia° |
| 100 | Rajnai rizling | Ungari (103) |
| 101 | Rajnski rizling | Serbia (102-105-108), Montenegro (102-105-108) |
| 102 | Renski rizling | Serbia (101-105-108), Montenegro (101-105-108), Sloveenia° (103) |
| 103 | Rheinriesling | Bulgaaria°, Austria, Saksamaa (105), Ungari (100), Tšehhi Vabariik (111), Itaalia (105), Kreeka, Portugal, Sloveenia (102) |
| 104 | Rhine Riesling | Lõuna-Aafrika Vabariik°, Austraalia°, Tšiili (106), Moldova°, Uus-Meremaa°, Küpros, Ungari° |
| 105 | Riesling renano | Saksamaa (103), Serbia (101-102-108), Montenegro (101-102-108), Itaalia (103) |
| 106 | Riesling Renano | Tšiili (104), Malta° |
| 107 | Riminèse | Prantsusmaa° |
| 108 | Rizling rajnski | Serbia (101-102-105), Montenegro (101-102-105) |
| 109 | Rizling Rajnski | Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik°, Horvaatia° |
| 110 | Rizling rýnsky | Slovakkia° |
| 111 | Ryzlink rýnský | Tšehhi Vabariik (103) |
| 112 | Santareno | Portugal° |
| 113 | Sciaccarello | Prantsusmaa° |
| 114 | Spätburgunder | Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik (13-16-27), Serbia (14-24), Montenegro (14-24), Bulgaaria (16), Kanada (13-16), Tšiili, Ungari (71), Moldova°, Rumeenia (16), Itaalia (13-16), Ühendkuningriik, Saksamaa (16) |
| 115 | Štajerska Belina | Horvaatia°, Sloveenia° |
| 116 | Subirat | Hispaania |
| 117 | Terrantez do Pico | Portugal° |
| 118 | Tintilla de Rota | Hispaania° |
| 119 | Tinto de Pegões | Portugal° |
| 120 | Torrontés riojano | Argentina° |
| 121 | Trebbiano | Lõuna-Aafrika Vabariik°, Argentina°, Austraalia°, Kanada°, Küpros°, Horvaatia°, Uruguay°, Ameerika Ühendriigid, Israel, Itaalia, Malta |
| 122 | Trebbiano Giallo | Itaalia° |
| 123 | Trigueira | Portugal |
| 124 | Verdea | Itaalia° |
| 125 | Verdeca | Itaalia |
| 126 | Verdelho | Lõuna-Aafrika Vabariik°, Argentina, Austraalia, Uus-Meremaa, Ameerika Ühendriigid, Portugal |
| 127 | Verdelho Roxo | Portugal° |
| 128 | Verdelho Tinto | Portugal° |
| 129 | Verdello | Itaalia°, Hispaania° |
| 130 | Verdese | Itaalia° |
| 131 | Verdejo | Hispaania° |
| 132 | Weißburgunder | Lõuna-Aafrika Vabariik (134), Kanada, Tšiili (133), Ungari (51), Saksamaa (133, 134), Austria (133), Ühendkuningriik°, Itaalia |
| 133 | Weißer Burgunder | Saksamaa (132, 134), Austria (132), Tšiili (132), Šveits°, Sloveenia, Itaalia |
| 134 | Weissburgunder | Lõuna-Aafrika Vabariik (132), Saksamaa (132, 133), Ühendkuningriik, Itaalia |
| 135 | Weisser Burgunder | Serbia (22), Montenegro (22) |
| 136 | Zalagyöngye | Ungari° |
| MÄRKIDE SELETUS:








  — | : | numbrid sulgudes | : | viide sordi sünonüümile |
| — | : | “°” | : | sünonüüm puudub |
| — | : | poolpaksus kirjas tekst | : | 2. veerg | : | viinamarjasordi nimi |
| 3. veerg | : | riik, kus see nimi vastab viinamarjasordile ja viide sellele sordile |

Sordinimi või selle sünonüüm

Riigid, kus võidakse sordinime või üht selle sünonüümi kasutada (2)

1

Agiorgitiko

Kreeka°

2

Aglianico

Itaalia°, Kreeka°, Malta°

3

Aglianicone

Itaalia°

4

Alicante Bouschet

Kreeka°, Itaalia°, Portugal°, Alžeeria°, Tuneesia°, Ameerika Ühendriigid°, Küpros°, Lõuna-Aafrika Vabariik

NB: Sordinime “Alicante” ei tohi kasutada iseseisva veininimetusena.

5

Alicante Branco

Portugal°

6

Alicante Henri Bouschet

Prantsusmaa°, Serbia (8), Montenegro (8)

7

Alicante

Itaalia°

8

Alikant Buse

Serbia (6), Montenegro (6)

9

Auxerrois

Lõuna-Aafrika Vabariik°, Austraalia°, Kanada°, Šveits°, Belgia°, Saksamaa°, Prantsusmaa°, Luksemburg°, Madalmaad°, Ühendkuningriik°

10

Barbera Bianca

Itaalia°

11

Barbera

Lõuna-Aafrika Vabariik°, Argentina°, Austraalia°, Horvaatia°, Mehhiko°, Sloveenia°, Uruguay°, Ameerika Ühendriigid°, Kreeka°, Itaalia°, Malta°

12

Barbera Sarda

Itaalia°

13

Blauburgunder

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik (16-27-114), Austria (14-16), Kanada (16-114), Tšiili (16-114), Itaalia (16-114)

14

Blauer Burgunder

Austria (13-16), Serbia (24-114), Montenegro (24-114), Šveits

15

Blauer Frühburgunder

Saksamaa (57)

16

Blauer Spätburgunder

Saksamaa (114), Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik (13-27-114), Austria (13-14), Bulgaaria (114), Kanada (13-114), Tšiili (13-114), Rumeenia (114), Itaalia (13-114)

17

Blaufränkisch

Tšehhi Vabariik (54), Austria°, Saksamaa, Sloveenia (Modra frankinja, Frankinja), Ungari

18

Borba

Hispaania°

19

Bosco

Itaalia°

20

Bragão

Portugal°

21

Budai

Ungari°

22

Burgundac beli

Serbia (135), Montenegro (135)

23

Burgundac Crni

Horvaatia°

24

Burgundac crni

Serbia (14-114), Montenegro (14-114)

25

Burgundac sivi

Horvaatia°, Serbia°, Montenegro°

26

Burgundec bel

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik°

27

Burgundec crn

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik (13-16-114)

28

Burgundec siv

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik°

29

Busuioacă de Bohotin

Rumeenia

30

Cabernet Moravia

Tšehhi Vabariik°

31

Calabrese

Itaalia (89)

32

Campanário

Portugal°

33

Canari

Argentina°

34

Carignan Blanc

Prantsusmaa°

35

Carignan

Lõuna-Aafrika Vabariik°, Argentina°, Austraalia (37), Tšiili (37), Horvaatia°, Iisrael°, Moroko°, Uus-Meremaa°, Tuneesia°, Kreeka°, Prantsusmaa°, Portugal°, Malta°

36

Carignan Noir

Küpros°

37

Carignane

Austraalia (35), Tšiili (35), Mehhiko, Türgi, Ameerika Ühendriigid

38

Carignano

Itaalia°

39

Chardonnay

Lõuna-Aafrika Vabariik°, Argentina (94), Austraalia (94), Bulgaaria°, Kanada (94), Šveits°, Tšiili (94), Tšehhi Vabariik°, Horvaatia°, Ungari (40), India, Iisrael°, Moldova°, Mehhiko (94), Uus-Meremaa (94), Rumeenia°, Venemaa°, San Marino°, Slovakkia°, Sloveenia°, Tuneesia°, Ameerika Ühendriigid (94), Uruguay°, Serbia, Montenegro, Zimbabwe°, Saksamaa°, Prantsusmaa, Kreeka (94), Itaalia (94), Luksemburg° (94), Madalmaad (94), Ühendkuningriik, Hispaania, Portugal, Austria°, Belgia (94), Küpros°, Malta°

40

Chardonnay Blanc

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Ungari (39)

41

Chardonnay Musqué

Kanada°

42

Chelva

Hispaania°

43

Corinto Nero

Itaalia°

44

Cserszegi fűszeres

Ungari°

45

Děvín

Tšehhi Vabariik°

46

Devín

Slovakkia

47

Duna gyöngye

Ungari

48

Dunaj

Slovakkia

49

Durasa

Itaalia°

50

Early Burgundy

Ameerika Ühendriigid°

51

Fehér Burgundi, Burgundi

Ungari (132)

52

Findling

Saksamaa°, Ühendkuningriik°

53

Frâncușă

Rumeenia

54

Frankovka

Tšehhi Vabariik° (17), Slovakkia (55)

55

Frankovka modrá

Slovakkia (54)

56

Friulano

Itaalia

57

Frühburgunder

Saksamaa (15), Madalmaad°

58

Galbenă de Odobești

Rumeenia

59

Girgenti

Malta (60, 61)

60

Ghirgentina

Malta (59, 61)

61

Girgentina

Malta (59, 60)

62

Graciosa

Portugal°

63

Grasă de Cotnari

Rumeenia

64

Grauburgunder

Saksamaa, Bulgaaria, Ungari°, Rumeenia (65)

65

Grauer Burgunder

Kanada, Rumeenia (64), Saksamaa, Austria

66

Grossburgunder

Rumeenia

67

Iona

Ameerika Ühendriigid°

68

Kanzler

Ühendkuningriik°, Saksamaa

69

Kardinal

Saksamaa°, Bulgaaria°

70

Kékfrankos

Ungari

71

Kisburgundi kék

Ungari (114)

72

Korinthiaki

Kreeka°

73

Leira

Portugal°

74

Limnio

Kreeka°

75

Maceratino

Itaalia°

76

Maratheftiko (Μαραθεύτικο)

Küpros

77

Mátrai muskotály

Ungari°

78

Medina

Ungari°

79

Monemvasia

Kreeka

80

Montepulciano

Itaalia°

81

Moravia dulce

Hispaania°

82

Moravia agria

Hispaania°

83

Moslavac

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik (84), Serbia°, Montenegro°

84

Mozler

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik (83)

85

Mouratón

Hispaania°

86

Müller-Thurgau

Lõuna-Aafrika Vabariik°, Austria°, Saksamaa, Kanada, Horvaatia°, Ungari°, Serbia°, Montenegro°; Tšehhi Vabariik°, Slovakkia°, Sloveenia°, Šveits°, Luksemburg°, Madalmaad°, Itaalia°, Belgia°, Prantsusmaa°, Ühendkuningriik, Austraalia°, Bulgaaria°, Ameerika Ühendriigid°, Uus-Meremaa°, Portugal

87

Muškát moravský

Tšehhi Vabariik°, Slovakkia

88

Nagyburgundi

Ungari

89

Nero d‘Avola

Itaalia (31)

90

Olivella nera

Itaalia°

91

Orange Muscat

Austraalia°, Ameerika Ühendriigid°

92

Pálava

Tšehhi Vabariik, Slovakkia

93

Pau Ferro

Portugal°

94

Pinot Chardonnay

Argentina (39), Austraalia (39), Kanada (39), Tšiili (39), Mehhiko (39), Uus-Meremaa (39), Ameerika Ühendriigid (39), Türgi°, Belgia (39), Kreeka (39), Madalmaad, Itaalia (39)

95

Pölöskei muskotály

Ungari°

96

Portoghese

Itaalia°

97

Pozsonyi

Ungari (98)

98

Pozsonyi Fehér

Ungari (97)

99

Radgonska ranina

Sloveenia°

100

Rajnai rizling

Ungari (103)

101

Rajnski rizling

Serbia (102-105-108), Montenegro (102-105-108)

102

Renski rizling

Serbia (101-105-108), Montenegro (101-105-108), Sloveenia° (103)

103

Rheinriesling

Bulgaaria°, Austria, Saksamaa (105), Ungari (100), Tšehhi Vabariik (111), Itaalia (105), Kreeka, Portugal, Sloveenia (102)

104

Rhine Riesling

Lõuna-Aafrika Vabariik°, Austraalia°, Tšiili (106), Moldova°, Uus-Meremaa°, Küpros, Ungari°

105

Riesling renano

Saksamaa (103), Serbia (101-102-108), Montenegro (101-102-108), Itaalia (103)

106

Riesling Renano

Tšiili (104), Malta°

107

Riminèse

Prantsusmaa°

108

Rizling rajnski

Serbia (101-102-105), Montenegro (101-102-105)

109

Rizling Rajnski

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik°, Horvaatia°

110

Rizling rýnsky

Slovakkia°

111

Ryzlink rýnský

Tšehhi Vabariik (103)

112

Santareno

Portugal°

113

Sciaccarello

Prantsusmaa°

114

Spätburgunder

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik (13-16-27), Serbia (14-24), Montenegro (14-24), Bulgaaria (16), Kanada (13-16), Tšiili, Ungari (71), Moldova°, Rumeenia (16), Itaalia (13-16), Ühendkuningriik, Saksamaa (16)

115

Štajerska Belina

Horvaatia°, Sloveenia°

116

Subirat

Hispaania

117

Terrantez do Pico

Portugal°

118

Tintilla de Rota

Hispaania°

119

Tinto de Pegões

Portugal°

120

Torrontés riojano

Argentina°

121

Trebbiano

Lõuna-Aafrika Vabariik°, Argentina°, Austraalia°, Kanada°, Küpros°, Horvaatia°, Uruguay°, Ameerika Ühendriigid, Israel, Itaalia, Malta

122

Trebbiano Giallo

Itaalia°

123

Trigueira

Portugal

124

Verdea

Itaalia°

125

Verdeca

Itaalia

126

Verdelho

Lõuna-Aafrika Vabariik°, Argentina, Austraalia, Uus-Meremaa, Ameerika Ühendriigid, Portugal

127

Verdelho Roxo

Portugal°

128

Verdelho Tinto

Portugal°

129

Verdello

Itaalia°, Hispaania°

130

Verdese

Itaalia°

131

Verdejo

Hispaania°

132

Weißburgunder

Lõuna-Aafrika Vabariik (134), Kanada, Tšiili (133), Ungari (51), Saksamaa (133, 134), Austria (133), Ühendkuningriik°, Itaalia

133

Weißer Burgunder

Saksamaa (132, 134), Austria (132), Tšiili (132), Šveits°, Sloveenia, Itaalia

134

Weissburgunder

Lõuna-Aafrika Vabariik (132), Saksamaa (132, 133), Ühendkuningriik, Itaalia

135

Weisser Burgunder

Serbia (22), Montenegro (22)

136

Zalagyöngye

Ungari°

MÄRKIDE SELETUS:

—

:

numbrid sulgudes

:

viide sordi sünonüümile

—

:

“°”

:

sünonüüm puudub

—

:

poolpaksus kirjas tekst

:

2. veerg

:

viinamarjasordi nimi

3. veerg

:

riik, kus see nimi vastab viinamarjasordile ja viide sellele sordile

—

:

harilikus kirjas tekst

:

| 2. veerg | : | viinamarjasordi sünonüüm |
| --- | --- | --- |
| 3. veerg | : | riik, kus kasutatakse viinamarjasordi sünonüümi.” |

2. veerg

:

viinamarjasordi sünonüüm

3. veerg

:

riik, kus kasutatakse viinamarjasordi sünonüümi.”

---

(1)  Need sordinimed ja nende sünonüümid vastavad kas täielikult või osaliselt, tõlgituna või omadussõna vormis veini kirjeldamiseks kasutatud geograafilistele tähistele.

1

(2)  Käesolevas lisas sätestatud erandeid on asjaomastes riikides lubatud teha üksnes nende geograafilise tähisega veinide puhul, mis on toodetud haldusüksustes, kus asjaomaste sortide tootmine on käesoleva määruse jõustumise hetkel lubatud, kooskõlas asjaomaste riikide poolt nende veinide tootmiseks ja esitlemiseks ette nähtud tingimustega.

2

MÄRKIDE SELETUS:

| — | : | numbrid sulgudes | : | viide sordi sünonüümile |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | “°” | : | sünonüüm puudub |
| — | : | poolpaksus kirjas tekst | : | 2. veerg | : | viinamarjasordi nimi |
| 3. veerg | : | riik, kus see nimi vastab viinamarjasordile ja viide sellele sordile |

—

:

numbrid sulgudes

:

viide sordi sünonüümile

—

:

“°”

:

sünonüüm puudub

—

:

poolpaksus kirjas tekst

:

2. veerg

:

viinamarjasordi nimi

3. veerg

:

riik, kus see nimi vastab viinamarjasordile ja viide sellele sordile

—

:

harilikus kirjas tekst

:

| 2. veerg | : | viinamarjasordi sünonüüm |
| --- | --- | --- |
| 3. veerg | : | riik, kus kasutatakse viinamarjasordi sünonüümi.” |

2. veerg

:

viinamarjasordi sünonüüm

3. veerg

:

riik, kus kasutatakse viinamarjasordi sünonüümi.”

---

II LISA

Määruse (EÜ) nr 753/2002 III lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Tšehhi Vabariiki käsitlevate ridade ette lisatakse järgmised read:










  “BULGAARIA |
| --- | --- |
| Artiklis 29 osutatud traditsioonilised erinimetused |
| Гарантирано наименование за произход (ГНП)
  (guaranteed appellation of origin) | Kõik | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteet-poolvahuvein, mpv-kvaliteetvahuvein ja mpv-kvaliteetliköörvein | bulgaaria | 2007 | |
| Гарантирано и контролирано наименование за произход (ГКНП)
  (guaranteed and controlled appellation of origin) | Kõik | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteet-poolvahuvein, mpv-kvaliteetvahuvein ja mpv-kvaliteetliköörvein | bulgaaria | 2007 | |
| Благородно сладко вино (БСВ)
  (noble sweet wine) | Kõik | Mpv-kvaliteetliköörvein | bulgaaria | 2007 | |
| Artiklis 28 osutatud nimetused |
| регионално вино
  (Regional wine) | Kõik | Geograafilise tähisega lauavein | bulgaaria | 2007 | |
| Artiklis 23 osutatud täiendavad traditsioonilised nimetused |
| Ново
  (young) | Kõik | Mpv-kvaliteetvein
  Geograafilise tähisega lauavein | bulgaaria | 2007 | |
| Премиум
  (premium) | Kõik | Geograafilise tähisega lauavein | bulgaaria | 2007 | |
| Резерва
  (reserve) | Kõik | Mpv-kvaliteetvein
  Geograafilise tähisega lauavein | bulgaaria | 2007 | |
| Премиум резерва
  (premium reserve) | Kõik | Geograafilise tähisega lauavein | bulgaaria | 2007 | |
| Специална резерва
  (special reserve) | Kõik | Mpv-kvaliteetvein | bulgaaria | 2007 | |
| Специална селекция
  (special selection) | Kõik | Mpv-kvaliteetvein | bulgaaria | 2007 | |
| Колекционно
  (collection) | Kõik | Mpv-kvaliteetvein | bulgaaria | 2007 | |
| Премиум оук, или първо зареждане в бъчва
  (premium oak) | Kõik | Mpv-kvaliteetvein | bulgaaria | 2007 | |
| Беритба на презряло грозде
  (vintage of overripe grapes) | Kõik | Mpv-kvaliteetvein | bulgaaria | 2007 | |
| Розенталер
  (Rosenthaler) | Kõik | Mpv-kvaliteetvein | bulgaaria | 2007” | |

1)

Tšehhi Vabariiki käsitlevate ridade ette lisatakse järgmised read:

“BULGAARIA

Artiklis 29 osutatud traditsioonilised erinimetused

Гарантирано наименование за произход (ГНП)

(guaranteed appellation of origin)

Kõik

Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteet-poolvahuvein, mpv-kvaliteetvahuvein ja mpv-kvaliteetliköörvein

bulgaaria

2007

Гарантирано и контролирано наименование за произход (ГКНП)

(guaranteed and controlled appellation of origin)

Kõik

Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteet-poolvahuvein, mpv-kvaliteetvahuvein ja mpv-kvaliteetliköörvein

bulgaaria

2007

Благородно сладко вино (БСВ)

(noble sweet wine)

Kõik

Mpv-kvaliteetliköörvein

bulgaaria

2007

Artiklis 28 osutatud nimetused

регионално вино

(Regional wine)

Kõik

Geograafilise tähisega lauavein

bulgaaria

2007

Artiklis 23 osutatud täiendavad traditsioonilised nimetused

Ново

(young)

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

Geograafilise tähisega lauavein

bulgaaria

2007

Премиум

(premium)

Kõik

Geograafilise tähisega lauavein

bulgaaria

2007

Резерва

(reserve)

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

Geograafilise tähisega lauavein

bulgaaria

2007

Премиум резерва

(premium reserve)

Kõik

Geograafilise tähisega lauavein

bulgaaria

2007

Специална резерва

(special reserve)

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

bulgaaria

2007

Специална селекция

(special selection)

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

bulgaaria

2007

Колекционно

(collection)

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

bulgaaria

2007

Премиум оук, или първо зареждане в бъчва

(premium oak)

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

bulgaaria

2007

Беритба на презряло грозде

(vintage of overripe grapes)

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

bulgaaria

2007

Розенталер

(Rosenthaler)

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

bulgaaria

2007”

| 2) | Küprost käsitlevad read asendatakse järgmiste ridadega:










  “KÜPROS |
| --- | --- |
| Artiklis 29 osutatud traditsioonilised erinimetused |
| Οίνος Ελεγχόμενης Ονομασίας Προέλευσης
  (ΟΕΟΠ) | Kõik | Mpv-kvaliteetvein | kreeka | | |
| Artiklis 28 osutatud nimetused |
| Τοπικός Οίνος
  (Regional Wine) | Kõik | Geograafilise tähisega lauavein | kreeka | | |
| Artiklis 23 osutatud täiendavad traditsioonilised nimetused |
| Μοναστήρι (Monastiri) | Kõik | Mpv-kvaliteetvein ja geograafilise tähisega lauavein | kreeka | | |
| Κτήμα (Ktima) | Kõik | Mpv-kvaliteetvein ja geograafilise tähisega lauavein | kreeka | | |
| Αμπελώνας (-ες)
  (Ampelonas (-es)) | Kõik | Mpv-kvaliteetvein ja geograafilise tähisega lauavein | kreeka | 2006 | |
| Μονή (Moni) | Kõik | Mpv-kvaliteetvein ja geograafilise tähisega lauavein | kreeka | 2006” | |

2)

Küprost käsitlevad read asendatakse järgmiste ridadega:

“KÜPROS

Artiklis 29 osutatud traditsioonilised erinimetused

Οίνος Ελεγχόμενης Ονομασίας Προέλευσης

(ΟΕΟΠ)

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

kreeka

Artiklis 28 osutatud nimetused

Τοπικός Οίνος

(Regional Wine)

Kõik

Geograafilise tähisega lauavein

kreeka

Artiklis 23 osutatud täiendavad traditsioonilised nimetused

Μοναστήρι (Monastiri)

Kõik

Mpv-kvaliteetvein ja geograafilise tähisega lauavein

kreeka

Κτήμα (Ktima)

Kõik

Mpv-kvaliteetvein ja geograafilise tähisega lauavein

kreeka

Αμπελώνας (-ες)

(Ampelonas (-es))

Kõik

Mpv-kvaliteetvein ja geograafilise tähisega lauavein

kreeka

2006

Μονή (Moni)

Kõik

Mpv-kvaliteetvein ja geograafilise tähisega lauavein

kreeka

2006”

| 3) | Portugali käsitlevate ridade järele lisatakse järgmised read:










  “RUMEENIA |
| --- | --- |
| Artiklis 29 osutatud traditsioonilised erinimetused |
| Vin cu denumire de origine controlată (D.O.C.) | Kõik | Mpv-kvaliteetvein | rumeenia | 2007 | |
| Cules la maturitate deplină
  (C.M.D.) | Kõik | Mpv-kvaliteetvein | rumeenia | 2007 | |
| Cules târziu (C.T.) | Kõik | Mpv-kvaliteetvein | rumeenia | 2007 | |
| Cules la înnobilarea boabelor (C.I.B.) | Kõik | Mpv-kvaliteetvein | rumeenia | 2007 | |
| Artiklis 28 osutatud nimetused |
| Vin cu indicație geografică | Kõik | Geograafilise tähisega lauavein | rumeenia | 2007 | |
| Artiklis 23 osutatud täiendavad traditsioonilised nimetused |
| Rezervă | Kõik | Mpv-kvaliteetvein | rumeenia | 2007 | |
| Vin de vinotecă | Kõik | Mpv-kvaliteetvein | rumeenia | 2007” | |

3)

Portugali käsitlevate ridade järele lisatakse järgmised read:

“RUMEENIA

Artiklis 29 osutatud traditsioonilised erinimetused

Vin cu denumire de origine controlată (D.O.C.)

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

rumeenia

2007

Cules la maturitate deplină

(C.M.D.)

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

rumeenia

2007

Cules târziu (C.T.)

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

rumeenia

2007

Cules la înnobilarea boabelor (C.I.B.)

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

rumeenia

2007

Artiklis 28 osutatud nimetused

Vin cu indicație geografică

Kõik

Geograafilise tähisega lauavein

rumeenia

2007

Artiklis 23 osutatud täiendavad traditsioonilised nimetused

Rezervă

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

rumeenia

2007

Vin de vinotecă

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

rumeenia

2007”

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

| 5.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 95/21 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 95/21

---

NÕUKOGU OTSUS,

29. jaanuar 2007,

millega muudetakse otsust 2004/676/EÜ Euroopa Kaitseagentuuri personalieeskirjade kohta

(2007/215/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse nõukogu 12. juuli 2004. aasta ühismeedet 2004/551/ÜVJP Euroopa Kaitseagentuuri loomise kohta, (1) eelkõige selle artikli 11 lõike 3 alapunkti 3.1,

võttes arvesse nõukogu 24. septembri 2004. aasta otsust 2004/676/EÜ Euroopa Kaitseagentuuri personalieeskirjade kohta, (2) eelkõige selle artikli 170 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Kaitseagentuuri juhtorgani ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühtlustatuma lähenemisviisi tagamiseks inimressursside puhul Euroopa avalikus teenistuses on kohane ühtlustada Euroopa Kaitseagentuuri personalieeskirjade sätted Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste vastavate sätetega, pidades eelkõige silmas tagasikolimistoetuse, lahkumistoetuse, ülalpeetava lapse toetuse, mittediskrimineerimise põhimõtte austamise ja üksuse juhatajaks, direktoriks või peadirektoriks nimetatud ametnike hüvitistega seotud sätteid. Samal põhjusel on vaja võtta arvesse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste eespool nimetatud sätete kohaldamisel saadud kogemusi. |
| --- | --- |

(1)

Ühtlustatuma lähenemisviisi tagamiseks inimressursside puhul Euroopa avalikus teenistuses on kohane ühtlustada Euroopa Kaitseagentuuri personalieeskirjade sätted Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste vastavate sätetega, pidades eelkõige silmas tagasikolimistoetuse, lahkumistoetuse, ülalpeetava lapse toetuse, mittediskrimineerimise põhimõtte austamise ja üksuse juhatajaks, direktoriks või peadirektoriks nimetatud ametnike hüvitistega seotud sätteid. Samal põhjusel on vaja võtta arvesse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste eespool nimetatud sätete kohaldamisel saadud kogemusi.

| (2) | Euroopa Kaitseagentuuri personalieeskirjade sätted on kohane ühtlustada Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste vastavate sätetega, austades seejuures Euroopa Kaitseagentuuri töötajate poolt enne nende muudatuste jõustumist omandatud õigusi ning arvestades nende õiguspäraseid ootusi. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Kaitseagentuuri personalieeskirjade sätted on kohane ühtlustada Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste vastavate sätetega, austades seejuures Euroopa Kaitseagentuuri töötajate poolt enne nende muudatuste jõustumist omandatud õigusi ning arvestades nende õiguspäraseid ootusi.

| (3) | Pärast Euroopa Kaitseagentuuri personalieeskirjade esialgset vastuvõtmist 2004. aastal on tekstis tuvastatud mitmeid vastuolusid. Need tuleb parandada. |
| --- | --- |

(3)

Pärast Euroopa Kaitseagentuuri personalieeskirjade esialgset vastuvõtmist 2004. aastal on tekstis tuvastatud mitmeid vastuolusid. Need tuleb parandada.

| (4) | Otsusega 2004/676/EÜ kehtestatud Euroopa Kaitseagentuuri personalieeskirju tuleb seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Otsusega 2004/676/EÜ kehtestatud Euroopa Kaitseagentuuri personalieeskirju tuleb seetõttu vastavalt muuta,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2004/676/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 5 lõike 4 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  “4.   Lõike 1 tähenduses on inimesel puue, kui tal on kehaline või vaimne vaegus, mis on või tõenäoliselt on püsiv. Vaegus määratakse kindlaks artiklis 37 sätestatud korras.” |
| --- | --- |

1.

Artikli 5 lõike 4 esimene lõik asendatakse järgmisega:

“4.   Lõike 1 tähenduses on inimesel puue, kui tal on kehaline või vaimne vaegus, mis on või tõenäoliselt on püsiv. Vaegus määratakse kindlaks artiklis 37 sätestatud korras.”

| 2. | Artikli 10 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  “2.   Ajutine töötaja ei võta ilma lepinguid sõlmima volitatud ametiasutuse loata üheltki agentuuriväliselt valitsuselt ega mujalt vastu mingit autasu, teenetemärki, soodustust, kinki või ükskõik millist tasu, välja arvatud teenete eest, mis on osutatud kas enne tema ametissenimetamist või eripuhkuse ajal sõjaväe- või muus riiklikus teenistuses ja sellise teenistusega seoses.” |
| --- | --- |

2.

Artikli 10 lõige 2 asendatakse järgmisega:

“2.   Ajutine töötaja ei võta ilma lepinguid sõlmima volitatud ametiasutuse loata üheltki agentuuriväliselt valitsuselt ega mujalt vastu mingit autasu, teenetemärki, soodustust, kinki või ükskõik millist tasu, välja arvatud teenete eest, mis on osutatud kas enne tema ametissenimetamist või eripuhkuse ajal sõjaväe- või muus riiklikus teenistuses ja sellise teenistusega seoses.”

| 3. | Artikli 21 teine lõik asendatakse järgmisega:
  “Eelmise lõigu sätteid ei kohaldata ajutise töötaja või endise ajutise töötaja suhtes, kes annab tunnistusi apellatsiooninõukogu või distsiplinaarnõukogu ees seoses ajutist töötajat või endist ajutist töötajat käsitleva asjaga.” |
| --- | --- |

3.

Artikli 21 teine lõik asendatakse järgmisega:

“Eelmise lõigu sätteid ei kohaldata ajutise töötaja või endise ajutise töötaja suhtes, kes annab tunnistusi apellatsiooninõukogu või distsiplinaarnõukogu ees seoses ajutist töötajat või endist ajutist töötajat käsitleva asjaga.”

| 4. | Artikli 27 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:






  “b) | ajutine töötaja on eelnevalt avaldanud sama teabe agentuurile ning on võimaldanud agentuuril võtta asjakohaseid meetmeid ajavahemiku jooksul, mille agentuur on juhtumi keerukust arvestades määranud. Ajutist töötajat teavitatakse kõnealusest ajavahemikust nõuetekohaselt 60 päeva jooksul.” |
| --- | --- | --- |

4.

Artikli 27 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:

“b)

ajutine töötaja on eelnevalt avaldanud sama teabe agentuurile ning on võimaldanud agentuuril võtta asjakohaseid meetmeid ajavahemiku jooksul, mille agentuur on juhtumi keerukust arvestades määranud. Ajutist töötajat teavitatakse kõnealusest ajavahemikust nõuetekohaselt 60 päeva jooksul.”

| 5. | Artiklit 36 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:
  “Ühtki töökohta ei nähta ette mingi konkreetse liikmesriigi kodanikele.” |
| --- | --- | --- |

5.

Artiklit 36 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:

“Ühtki töökohta ei nähta ette mingi konkreetse liikmesriigi kodanikele.”

| b) | artiklis 2 asendatakse punkt e järgmisega:






  “e) | ta esitab tõendi ühe osaleva liikmesriigi keele põhjaliku tundmise ja teise osaleva liikmesriigi keele rahuldava tundmise kohta oma kohustuste täitmiseks vajalikus ulatuses.” |
| --- | --- | --- |

b)

artiklis 2 asendatakse punkt e järgmisega:

“e)

ta esitab tõendi ühe osaleva liikmesriigi keele põhjaliku tundmise ja teise osaleva liikmesriigi keele rahuldava tundmise kohta oma kohustuste täitmiseks vajalikus ulatuses.”

| 6. | Artiklit 39 muudetakse järgmiselt:






  a) | kehtiv lõige 2 nummerdatakse ümber lõikeks 3; |
| --- | --- | --- |

6.

Artiklit 39 muudetakse järgmiselt:

a)

kehtiv lõige 2 nummerdatakse ümber lõikeks 3;

| b) | lisatakse järgmine uus lõige 2:
  “2.   Ajutine töötaja, kes on kaks aastat olnud oma palgaastme samas järgus, tõuseb automaatselt sama palgaastme järgmisesse järku.
  Kui ajutine töötaja nimetatakse üksuse juhiks, direktoriks või peadirektoriks, tõuseb ta ametisse nimetamise jõustumisel tagasiulatavalt ühe järgu võrra oma palgaastmel, tingimusel et ta on täitnud oma uusi kohustusi rahuldavalt esimese üheksa kuu jooksul. Sellise tõusuga kaasneb tema igakuise põhipalga tõus, mis vastab igal palgaastmel esimese ja teise järgu vahelisele protsendimäärale.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine uus lõige 2:

“2.   Ajutine töötaja, kes on kaks aastat olnud oma palgaastme samas järgus, tõuseb automaatselt sama palgaastme järgmisesse järku.

Kui ajutine töötaja nimetatakse üksuse juhiks, direktoriks või peadirektoriks, tõuseb ta ametisse nimetamise jõustumisel tagasiulatavalt ühe järgu võrra oma palgaastmel, tingimusel et ta on täitnud oma uusi kohustusi rahuldavalt esimese üheksa kuu jooksul. Sellise tõusuga kaasneb tema igakuise põhipalga tõus, mis vastab igal palgaastmel esimese ja teise järgu vahelisele protsendimäärale.”

| 7. | Artiklist 40 jäetakse välja teine lõik. |
| --- | --- |

7.

Artiklist 40 jäetakse välja teine lõik.

| 8. | Artikli 59 lõige 9 jäetakse välja. |
| --- | --- |

8.

Artikli 59 lõige 9 jäetakse välja.

| 9. | Artikli 63 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  “2.   V lisa artiklis 6 sätestatud ümberasumistoetust antakse ajutisele töötajale, kes on teenistuses olnud kokku neli aastat. Ajutine töötaja, kes on töötanud kokku üle ühe aasta, kuid alla nelja aasta, saab ümberasumistoetust võrdeliselt töötatud ajaga, kusjuures mittetäielikke aastaid ei võeta arvesse.” |
| --- | --- |

9.

Artikli 63 lõige 2 asendatakse järgmisega:

“2.   V lisa artiklis 6 sätestatud ümberasumistoetust antakse ajutisele töötajale, kes on teenistuses olnud kokku neli aastat. Ajutine töötaja, kes on töötanud kokku üle ühe aasta, kuid alla nelja aasta, saab ümberasumistoetust võrdeliselt töötatud ajaga, kusjuures mittetäielikke aastaid ei võeta arvesse.”

| 10. | V lisasse lisatakse järgmine artikkel:
  “Artikkel 2a
  Olenemata artikli 2 lõikest 1 asendatakse ülalpeetava lapse toetus järgmiste summadega järgmisteks perioodideks:






  1.2.2007–31.12.2007 | 302,35 EUR |
| --- | --- | --- |
| 1.1.2008–31.12.2008 | 315,53 EUR |

10.

V lisasse lisatakse järgmine artikkel:

“Artikkel 2a

Olenemata artikli 2 lõikest 1 asendatakse ülalpeetava lapse toetus järgmiste summadega järgmisteks perioodideks:

1.2.2007–31.12.2007

302,35 EUR

1.1.2008–31.12.2008

315,53 EUR

Eespool toodud tabel vaadatakse läbi iga kord, kui vaadatakse läbi töötasud vastavalt personalieeskirjade artiklile 59.”.

| 11. | V lisa artikli 3 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  “2.   Iga artikli 2 lõike 2 tähenduses ülalpeetava lapse puhul, kes on vähem kui viis aastat vana ega käi veel korrapäraselt alg- või keskkooli päevases õppes, on kõnealuse toetuse määr kehtestatud järgmiselt:






  1.2.2007–31.8.2007 | 48,17 EUR |
| --- | --- | --- |
| 1.9.2007–31.8.2008 | 64,24 EUR |
| 1.9.2008 ja edaspidi | 80,30 EUR |

11.

V lisa artikli 3 lõige 2 asendatakse järgmisega:

“2.   Iga artikli 2 lõike 2 tähenduses ülalpeetava lapse puhul, kes on vähem kui viis aastat vana ega käi veel korrapäraselt alg- või keskkooli päevases õppes, on kõnealuse toetuse määr kehtestatud järgmiselt:

1.2.2007–31.8.2007

48,17 EUR

1.9.2007–31.8.2008

64,24 EUR

1.9.2008 ja edaspidi

80,30 EUR

Eespool toodud tabel vaadatakse läbi iga kord, kui vaadatakse läbi töötasud vastavalt personalieeskirjade artiklile 59.”

| 12. | VI lisa artikkel 1 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 1
  1.   Töötajal, kelle teenistus lõpeb muul põhjusel kui surma või invaliidsuse tõttu, on teenistusest lahkudes õigus järgmisele:






  a) | kui ta on töötanud kokku alla ühe aasta, saada lahkumistoetust, mis võrdub tema põhipalgast pensionimakseteks kinni peetud summa kolmekordse väärtusega pärast personalieeskirjade artiklite 90 ja 131 kohaselt tasutud mis tahes summade mahaarvamist; |
| --- | --- | --- |

12.

VI lisa artikkel 1 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 1

1.   Töötajal, kelle teenistus lõpeb muul põhjusel kui surma või invaliidsuse tõttu, on teenistusest lahkudes õigus järgmisele:

a)

kui ta on töötanud kokku alla ühe aasta, saada lahkumistoetust, mis võrdub tema põhipalgast pensionimakseteks kinni peetud summa kolmekordse väärtusega pärast personalieeskirjade artiklite 90 ja 131 kohaselt tasutud mis tahes summade mahaarvamist;

| b) | muudel juhtudel on tal õigus






  1. | lasta oma agentuuris kogutud vanaduspensioni õiguste kindlustusmatemaatiline ekvivalent üle kanda tegeliku ülekandekuupäeva kohaselt selle asutuse või organisatsiooni pensionifondi või sellesse pensionifondi, milles ta kogub pensioniõigusi vanaduspensioni saamiseks seoses oma tegevusega töötaja või füüsilisest isikust ettevõtjana, või |
| --- | --- | --- |

b)

muudel juhtudel on tal õigus

1.

lasta oma agentuuris kogutud vanaduspensioni õiguste kindlustusmatemaatiline ekvivalent üle kanda tegeliku ülekandekuupäeva kohaselt selle asutuse või organisatsiooni pensionifondi või sellesse pensionifondi, milles ta kogub pensioniõigusi vanaduspensioni saamiseks seoses oma tegevusega töötaja või füüsilisest isikust ettevõtjana, või

| 2. | saada omal valikul eraõigusliku kindlustusseltsi või pensionifondi hüvitiste kindlustusmatemaatilisi ekvivalente, tingimusel et kindlustusselts või fond tagab järgmise:






  i) | kapitali ei maksta tagasi; |
| --- | --- | --- |

2.

saada omal valikul eraõigusliku kindlustusseltsi või pensionifondi hüvitiste kindlustusmatemaatilisi ekvivalente, tingimusel et kindlustusselts või fond tagab järgmise:

i)

kapitali ei maksta tagasi;

| ii) | igakuist elatist makstakse kõige varem alates 60. eluaastast ja kõige hiljem alates 65. eluaastast; |
| --- | --- |

ii)

igakuist elatist makstakse kõige varem alates 60. eluaastast ja kõige hiljem alates 65. eluaastast;

| iii) | sätestatakse elatisraha või toitjakaotuspensionid; |
| --- | --- |

iii)

sätestatakse elatisraha või toitjakaotuspensionid;

| iv) | üleminekut teise kindlustusseltsi või muusse fondi lubatakse üksnes juhul, kui selline fond täidab punktides i, ii ja iii kehtestatud tingimusi. |
| --- | --- |

iv)

üleminekut teise kindlustusseltsi või muusse fondi lubatakse üksnes juhul, kui selline fond täidab punktides i, ii ja iii kehtestatud tingimusi.

2.   Erandina lõike 1 punktist b on töötajal, kes on teenistusse asumisest saadik pensioniõiguste saamiseks või säilitamiseks teinud sissemakseid riiklikusse pensioniskeemi või omal valikul eraõiguslikku kindlustusskeemi või pensionifondi, mis vastab lõikes 1 sätestatud nõuetele, ja kelle teenistus lõpeb muul põhjusel kui surma või invaliidsuse tõttu, teenistusest lahkudes õigus saada lahkumistoetust, mis võrdub tema agentuuri teenistuses olles omandatud pensioniõiguste kindlustusmatemaatilise väärtusega. Sellistel juhtudel arvatakse pensioniõiguste saamiseks või säilitamiseks riiklikusse pensioniskeemi tehtavad sissemaksed lahkumistoetusest maha artikli 90 või 131 kohaselt.

3.   Kui töötaja teenistus lõpetatakse ametist kõrvaldamise tõttu, määratakse makstav lahkumistoetus või, vastavalt asjaoludele, ülekantav kindlustusmatemaatiline ekvivalent vastavalt personalieeskirjade artiklis 146 sätestatud tingimustele tehtud otsuse põhjal.”

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 29. jaanuar 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

Horst SEEHOFER

---

(1)  ELT L 245, 17.7.2004, lk 17.

1

(2)  ELT L 310, 7.10.2004, lk 9.

2

---

| 5.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 95/24 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 95/24

---

NÕUKOGU OTSUS,

29. jaanuar 2007,

millega muudetakse otsust 2004/677/EÜ Euroopa Kaitseagentuuri lähetatud ekspertide ja sõjaväelaste lähetuse lühima kestuse osas

(2007/216/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse nõukogu 24. septembri 2004. aasta otsust 2004/677/EÜ, millega kehtestatakse liikmesriikidest Euroopa Kaitseagentuuri lähetatud ekspertide ja sõjaväelaste suhtes kohaldatavad eeskirjad, (1) eriti selle artikli 33 teist lõiku,

võttes arvesse Euroopa Kaitseagentuuri juhtorgani ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

Nõukogu 12. juuli 2004. aasta ühismeetme 2004/551/ÜVJP (Euroopa Kaitseagentuuri loomise kohta) (2) artikli 11 lõike 3 alapunktis 3.2 on sätestatud, et Euroopa Kaitseagentuuri personal koosneb osalevate liikmesriikide poolt kas agentuuri struktuuris asuvatele ametikohtadele või konkreetsete ülesannete ja projektide jaoks lähetatud riiklikest ekspertidest. Kuna ilmneb, et ajavahemik kuus kuud, mis on kehtestatud lähetuse lühimaks kestuseks, on pikem kui konkreetsete ülesannete ja projektide jaoks lähetatud riiklike ekspertide korral vajalik, tuleks muuta nõukogu otsust 2004/677/EÜ, pidades silmas vajaliku paindlikkuse võimaldamist seoses lähetuse lühima kestusega,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2004/677/EÜ artikli 2 lõige 1 asendatakse järgmisega:

“1.   Lähetus peab kestma vähemalt kaks kuud ega või kesta kauem kui kolm aastat ning seda võib järjestikku pikendada selliselt, et kogukestus ei ületaks nelja aastat.”

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Brüssel, 29. jaanuar 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

Horst SEEHOFER

---

(1)  ELT L 310, 7.10.2004, lk 64.

1

(2)  ELT L 245, 17.7.2004, lk 17.

2

---

Komisjon

| 5.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 95/25 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 95/25

---

KOMISJONI OTSUS,

22. november 2006,

riigiabi kohta, mida Prantsusmaa andis riiklikule metroloogia- ja katselaboratooriumile (C24/2005)

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 5477 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/217/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut ja eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut ja eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles vastavalt nimetatud artiklitele (1) kutsunud huvitatud pooli üles esitama märkusi ja võtnud need märkused arvesse,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | Pärast ühe konkurendi esitatud kaebust teatati komisjonile, et Prantsusmaa olevat andnud riigiabi riiklikule metroloogia- ja katselaboratooriumile (Laboratoire national de métrologie et d’essais, edaspidi “LNE”). (2) |
| --- | --- |

(1)

Pärast ühe konkurendi esitatud kaebust teatati komisjonile, et Prantsusmaa olevat andnud riigiabi riiklikule metroloogia- ja katselaboratooriumile (Laboratoire national de métrologie et d’essais, edaspidi “LNE”). (2)

| (2) | 3. septembri 2003. aasta, 11. veebruari 2004. aasta ja 7. juuni 2004. aasta kirjadega palus komisjon Prantsuse ametiasutustelt teavet LNE-le antud riigi rahalise toetuse kohta. Prantsuse ametiasutused esitasid andmeid 7. novembri 2003. aasta, 5. aprilli 2004. aasta ja 6. augusti 2004. aasta kirjadega. |
| --- | --- |

(2)

3. septembri 2003. aasta, 11. veebruari 2004. aasta ja 7. juuni 2004. aasta kirjadega palus komisjon Prantsuse ametiasutustelt teavet LNE-le antud riigi rahalise toetuse kohta. Prantsuse ametiasutused esitasid andmeid 7. novembri 2003. aasta, 5. aprilli 2004. aasta ja 6. augusti 2004. aasta kirjadega.

| (3) | 5. juuli 2005. aasta kirjaga teatas komisjon Prantsusmaale oma otsusest algatada teatud meetmete suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlus. Prantsusmaa esitas algatamisotsuses nõutud teabe 4. novembri 2005. aasta ja 19. aprilli 2006. aasta kirjadega. |
| --- | --- |

(3)

5. juuli 2005. aasta kirjaga teatas komisjon Prantsusmaale oma otsusest algatada teatud meetmete suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlus. Prantsusmaa esitas algatamisotsuses nõutud teabe 4. novembri 2005. aasta ja 19. aprilli 2006. aasta kirjadega.

| (4) | Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas. (3) Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi kõnealuse meetme kohta. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas. (3) Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi kõnealuse meetme kohta.

| (5) | Huvitatud isikud esitasid komisjonile kõnealusel teemal märkusi. Komisjon edastas need Prantsusmaale, andes talle võimaluse neid kommenteerida. Prantsusmaa märkused saadi 1. märtsil 2006. |
| --- | --- |

(5)

Huvitatud isikud esitasid komisjonile kõnealusel teemal märkusi. Komisjon edastas need Prantsusmaale, andes talle võimaluse neid kommenteerida. Prantsusmaa märkused saadi 1. märtsil 2006.

| (6) | Komisjon saatis täiendavad küsimused 6. juunil 2006. Prantsuse ametiasutuste vastused saadeti 2. augustil 2006 ja komisjon registreeris need samal päeval. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon saatis täiendavad küsimused 6. juunil 2006. Prantsuse ametiasutuste vastused saadeti 2. augustil 2006 ja komisjon registreeris need samal päeval.

2.   MEETMETE ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

2.1.   Abisaaja

| (7) | Riiklik katselaboratoorium loodi 1901. aastal riikliku kunsti- ja käsitöökooli (Conservatoire National des Arts et Métiers) juures riigi haridusministeeriumi alluvuses oleva avalik-õigusliku asutusena. Asutus omandas 1978. aastal avalik-õigusliku tööstus- ja äriasutuse (EPIC) staatuse vastavalt 10. jaanuari 1978. aasta seadusele nr 78-23 toodete ja teenuste tarbijate kaitse ja teavitamise kohta. Selle seadusega anti riiklikule katselaboratooriumile volitused “teostada kõiki tarbijate kaitseks ja teavitamiseks või toodete kvaliteedi parandamiseks vajalikke uuringu-, teadus-, nõustamis-, ekspertiisi-, katse-, kontrollitöid ja osutada kõiki tehnilise abi teenuseid”. Asutusele anti ka õigus “uurida ministeeriumide ülesandel ja nõudmisel määruste ja standardite väljatöötamiseks vajalikke katsetusmeetodeid”, “väljastada kvalifikatsioonitunnistusi” ja suhelda valitsusasutuste nimel kõnealustes valdkondades tegevate rahvusvaheliste organisatsioonidega. 2005. aastal anti Riiklikule katselaboratooriumile täiendav ülesanne: metroloogia arendamine riiklikul tasandil (varem oli see avalik-õigusliku asutuse – riikliku metroloogiameti (Bureau national de métrologie, edaspidi “BNM”) ülesanne) ning sellest sai riiklik metroloogia- ja katselaboratoorium. |
| --- | --- |

(7)

Riiklik katselaboratoorium loodi 1901. aastal riikliku kunsti- ja käsitöökooli (Conservatoire National des Arts et Métiers) juures riigi haridusministeeriumi alluvuses oleva avalik-õigusliku asutusena. Asutus omandas 1978. aastal avalik-õigusliku tööstus- ja äriasutuse (EPIC) staatuse vastavalt 10. jaanuari 1978. aasta seadusele nr 78-23 toodete ja teenuste tarbijate kaitse ja teavitamise kohta. Selle seadusega anti riiklikule katselaboratooriumile volitused “teostada kõiki tarbijate kaitseks ja teavitamiseks või toodete kvaliteedi parandamiseks vajalikke uuringu-, teadus-, nõustamis-, ekspertiisi-, katse-, kontrollitöid ja osutada kõiki tehnilise abi teenuseid”. Asutusele anti ka õigus “uurida ministeeriumide ülesandel ja nõudmisel määruste ja standardite väljatöötamiseks vajalikke katsetusmeetodeid”, “väljastada kvalifikatsioonitunnistusi” ja suhelda valitsusasutuste nimel kõnealustes valdkondades tegevate rahvusvaheliste organisatsioonidega. 2005. aastal anti Riiklikule katselaboratooriumile täiendav ülesanne: metroloogia arendamine riiklikul tasandil (varem oli see avalik-õigusliku asutuse – riikliku metroloogiameti (Bureau national de métrologie, edaspidi “BNM”) ülesanne) ning sellest sai riiklik metroloogia- ja katselaboratoorium.

| (8) | Lisaks oma ülesannetele avaliku halduse teenistuses pakub LNE ettevõtjatele laias valikus teenuseid, mis on seotud toodete olelustsükli hindamise ja tema nelja põhifunktsiooniga: mõõtmine, testimine, sertifitseerimine ja koolitus. LNE käsutuses on vahendid, mis võimaldavad tal teostada arvukates valdkondades standardseid või vajadustele kohandatud katsetamisprogramme. (4) Tema kliendid on tööstusettevõtjad, turustamisega tegelevad äriühingud, riigiasutused, tarbijaühistud, kohtueksperdid ja kohtud, kindlustusfirmad ja haldusasutused. (5) |
| --- | --- |

(8)

Lisaks oma ülesannetele avaliku halduse teenistuses pakub LNE ettevõtjatele laias valikus teenuseid, mis on seotud toodete olelustsükli hindamise ja tema nelja põhifunktsiooniga: mõõtmine, testimine, sertifitseerimine ja koolitus. LNE käsutuses on vahendid, mis võimaldavad tal teostada arvukates valdkondades standardseid või vajadustele kohandatud katsetamisprogramme. (4) Tema kliendid on tööstusettevõtjad, turustamisega tegelevad äriühingud, riigiasutused, tarbijaühistud, kohtueksperdid ja kohtud, kindlustusfirmad ja haldusasutused. (5)

| (9) | Ühtlasi LNE kasutab oma hooneid ja seadmeid nii talle riigi poolt usaldatud ülesannete täitmiseks kui ka kolmandatele isikutele teenuste osutamiseks. |
| --- | --- |

(9)

Ühtlasi LNE kasutab oma hooneid ja seadmeid nii talle riigi poolt usaldatud ülesannete täitmiseks kui ka kolmandatele isikutele teenuste osutamiseks.

| (10) | LNE osaleb sellistes Euroopa ja rahvusvahelistes organisatsioonides, nagu Euroopa Standardikomitee (CEN), EUROLAB (Euroopa riiklike mõõtmis-, katse- ja analüüsilaboratooriumide assotsiatsioonide liit), EOTC (Euroopa sertifitseerimis- ja katseorganisatsioon) ja ILAC (International Laboratory Accreditation Committee – Rahvusvaheline laborite akrediteerimise koostööorganisatsioon). |
| --- | --- |

(10)

LNE osaleb sellistes Euroopa ja rahvusvahelistes organisatsioonides, nagu Euroopa Standardikomitee (CEN), EUROLAB (Euroopa riiklike mõõtmis-, katse- ja analüüsilaboratooriumide assotsiatsioonide liit), EOTC (Euroopa sertifitseerimis- ja katseorganisatsioon) ja ILAC (International Laboratory Accreditation Committee – Rahvusvaheline laborite akrediteerimise koostööorganisatsioon).

| (11) | LNE mitme valdkonna esindajatest koosnevas kolmekümnes töörühmas on kokku 700 töötajat, tal on 55 000 m2 laboratooriumipindu, millest 10 000 m2 Pariisis ja 45 000 m2 Trappes’is. |
| --- | --- |

(11)

LNE mitme valdkonna esindajatest koosnevas kolmekümnes töörühmas on kokku 700 töötajat, tal on 55 000 m2 laboratooriumipindu, millest 10 000 m2 Pariisis ja 45 000 m2 Trappes’is.

| (12) | LNE-l on esindused Aasias (LNE-Asia Hongkongis (6)) ja Ühendriikides (filiaal G-MED North America Washingtonis). Kõnealuste esinduste tegevus on siiski väheulatuslik. |
| --- | --- |

(12)

LNE-l on esindused Aasias (LNE-Asia Hongkongis (6)) ja Ühendriikides (filiaal G-MED North America Washingtonis). Kõnealuste esinduste tegevus on siiski väheulatuslik.

| (13) | 2005. aastal ulatusid LNE tulud 65 miljoni euroni ja kasum 0,7 miljoni euroni. |
| --- | --- |

(13)

2005. aastal ulatusid LNE tulud 65 miljoni euroni ja kasum 0,7 miljoni euroni.

| (14) | Alates 1997. aastast sätestatakse LNE-le riigi poolt usaldatud volitused Prantsuse ametiasutuste ja laboratooriumi vahel neljaks aastaks sõlmitud tulemuslepingus. Esimest tulemuslepingut kohaldati aastatel 1997–2001, teist aastatel 2001–2004. Kolmas leping on sõlmitud ajavahemikuks 2005–2008. |
| --- | --- |

(14)

Alates 1997. aastast sätestatakse LNE-le riigi poolt usaldatud volitused Prantsuse ametiasutuste ja laboratooriumi vahel neljaks aastaks sõlmitud tulemuslepingus. Esimest tulemuslepingut kohaldati aastatel 1997–2001, teist aastatel 2001–2004. Kolmas leping on sõlmitud ajavahemikuks 2005–2008.

| (15) | Kõnealused lepingud sisaldavad nii riikliku metroloogialaboratooriumi ülesandeid kui ka teadusorganisatsiooni ülesandeid, valitsusasutustele tehnilise abi osutamise ülesandeid ning ettevõtjatele abi osutamise ülesandeid katsetamise ja nõuetele vastavuse tõendamise valdkonnas. |
| --- | --- |

(15)

Kõnealused lepingud sisaldavad nii riikliku metroloogialaboratooriumi ülesandeid kui ka teadusorganisatsiooni ülesandeid, valitsusasutustele tehnilise abi osutamise ülesandeid ning ettevõtjatele abi osutamise ülesandeid katsetamise ja nõuetele vastavuse tõendamise valdkonnas.

| (16) | 10. märtsi 1978. aasta määrus nr 78-280 LNE kohta sätestab, et “äriühingut võib rahastada: [...] riiklikest, kohaliku omavalitsuse, riigiasutuste ning muude avalik-õiguslike ja eraõiguslike asutuste toetustest [...]”. (7) Sellest lähtudes on LNE-le käesoleva ajani antud tegevus- (8) ja investeerimistoetusi:







  (Mln eurodes) |
| --- | --- |
| | Tegevustoetused | Investeerimistoetused |
| 2005 | 14,7 | 6,9 |
| 2004 | 13,8 | 6,1 |
| 2003 | 13,0 | 5,5 |
| 2002 | 13,6 | 4,6 |
| 2001 | 12,6 | 4,6 |
| 2000 | 11,2 | 4,6 |
| 1999 | 10,8 | 4,4 |
| 1998 | 10,9 | 4,1 |
| 1997 | 10,9 | 4,2 |
| 1996 | 10,4 | 4,2 |
| 1995 | 10,7 | 4,1 |
| 1994 | 11,0 | 4,0 |
| 1993 | 10,6 | 3,8 |

(16)

10. märtsi 1978. aasta määrus nr 78-280 LNE kohta sätestab, et “äriühingut võib rahastada: [...] riiklikest, kohaliku omavalitsuse, riigiasutuste ning muude avalik-õiguslike ja eraõiguslike asutuste toetustest [...]”. (7) Sellest lähtudes on LNE-le käesoleva ajani antud tegevus- (8) ja investeerimistoetusi:

(Mln eurodes)

Tegevustoetused

Investeerimistoetused

2005

14,7

6,9

2004

13,8

6,1

2003

13,0

5,5

2002

13,6

4,6

2001

12,6

4,6

2000

11,2

4,6

1999

10,8

4,4

1998

10,9

4,1

1997

10,9

4,2

1996

10,4

4,2

1995

10,7

4,1

1994

11,0

4,0

1993

10,6

3,8

| (17) | Prantsuse ametiasutuste sõnul andsid tegevustoetusi ja investeerimistoetusi tööstusministeerium ja BNM “vastutasuks LNE avalike teenuste osutamise eest”. Need toetused on sisuliselt kõnealuste ülesannete täitmisega kaasnevate kulude katteks mõeldud toetused. Nende toetuste õiguslik alus on igal aastal Prantsuse parlamendis hääletamisele kuuluv eelarveseadus. |
| --- | --- |

(17)

Prantsuse ametiasutuste sõnul andsid tegevustoetusi ja investeerimistoetusi tööstusministeerium ja BNM “vastutasuks LNE avalike teenuste osutamise eest”. Need toetused on sisuliselt kõnealuste ülesannete täitmisega kaasnevate kulude katteks mõeldud toetused. Nende toetuste õiguslik alus on igal aastal Prantsuse parlamendis hääletamisele kuuluv eelarveseadus.

| (18) | Investeerimistoetuste hulgas on asukoha järgi “Trappes 3” ja “Trappes 4” (1. ja 2. järk) nimetatud kahe laboratooriumikompleksi ehitamisega seonduvad toetused. Need toetused andsid tööstus- ja keskkonnaministeerium, BNM ning Ile-de-France’i maakond ja Yvelines’i üldnõukogu. |
| --- | --- |

(18)

Investeerimistoetuste hulgas on asukoha järgi “Trappes 3” ja “Trappes 4” (1. ja 2. järk) nimetatud kahe laboratooriumikompleksi ehitamisega seonduvad toetused. Need toetused andsid tööstus- ja keskkonnaministeerium, BNM ning Ile-de-France’i maakond ja Yvelines’i üldnõukogu.

| (19) | LNE saab vahendeid ka äritegevusest. Nii on kaubandusvaldkonna käive vaatlusalusel ajavahemikul alati moodustanud üle 50 % LNE kogutulust, ulatudes 2005. aastal 63 % tasemele. |
| --- | --- |

(19)

LNE saab vahendeid ka äritegevusest. Nii on kaubandusvaldkonna käive vaatlusalusel ajavahemikul alati moodustanud üle 50 % LNE kogutulust, ulatudes 2005. aastal 63 % tasemele.

2.2.   Asjaomased turud

| (20) | LNE tegutseb katsetus-, metroloogia-, sertifitseerimis-, kalibreerimis-, koolitus- ning uuringu- ja arendusteenuste turgudel. LNE osutab eespool nimetatud teenuseid eelkõige tarbekaupade, meditsiini-/tervishoiu-, ehitusmaterjalide/pakendite/kaupade ja tööstuskaupade sektoris. |
| --- | --- |

(20)

LNE tegutseb katsetus-, metroloogia-, sertifitseerimis-, kalibreerimis-, koolitus- ning uuringu- ja arendusteenuste turgudel. LNE osutab eespool nimetatud teenuseid eelkõige tarbekaupade, meditsiini-/tervishoiu-, ehitusmaterjalide/pakendite/kaupade ja tööstuskaupade sektoris.

| (21) | Kõnealused turud on Euroopa ühenduses konkurentsile avatud. LNE konkureerib eelkõige Euroopa direktiividega nõutava sertifitseerimise turul teiste organisatsioonidega ning tuhandete vastavushindamise alal tegutsevate asutustega, kuna ta on volitatud kinnitama vastavust teiste liikmesriikide ametiasutuste kehtestatud riiklikele standarditele (nagu näiteks Saksamaa ohutusstandardile). |
| --- | --- |

(21)

Kõnealused turud on Euroopa ühenduses konkurentsile avatud. LNE konkureerib eelkõige Euroopa direktiividega nõutava sertifitseerimise turul teiste organisatsioonidega ning tuhandete vastavushindamise alal tegutsevate asutustega, kuna ta on volitatud kinnitama vastavust teiste liikmesriikide ametiasutuste kehtestatud riiklikele standarditele (nagu näiteks Saksamaa ohutusstandardile).

2.3.   Menetluse algatamise põhjused

| (22) | Komisjon märkis esialgse uurimise lõpetamisel, et käesolevas etapis ei ole võimalik täpselt hinnata, kas LNE teatavad ülesanded vastavad üldhuviteenuste tingimustele. Samuti ei ole võimalik otsustada asjaomase tegevuse kaubandusliku või mittekaubandusliku olemuse üle. |
| --- | --- |

(22)

Komisjon märkis esialgse uurimise lõpetamisel, et käesolevas etapis ei ole võimalik täpselt hinnata, kas LNE teatavad ülesanded vastavad üldhuviteenuste tingimustele. Samuti ei ole võimalik otsustada asjaomase tegevuse kaubandusliku või mittekaubandusliku olemuse üle.

| (23) | Seega väljendas komisjon kahtlust LNE-le mittemajanduslike tegevuskulude või investeerimisprojektidega või riigi antud volitustega seonduvate kulude katteks eraldatud tegevus- ja investeerimistoetuste summade põhjendatuse suhtes. Kuna puudub eraldi raamatupidamisarvestus eri laadi tegevuste kohta, mida ei suudetud ka täpselt piiritleda, võis LNE kasutada osa riiklikust toetusest konkurentsi tingimustes osutatud teenuste rahastamiseks. See oleks kõnealuse tegevuse ristsubsideerimine ja riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 tähenduses. |
| --- | --- |

(23)

Seega väljendas komisjon kahtlust LNE-le mittemajanduslike tegevuskulude või investeerimisprojektidega või riigi antud volitustega seonduvate kulude katteks eraldatud tegevus- ja investeerimistoetuste summade põhjendatuse suhtes. Kuna puudub eraldi raamatupidamisarvestus eri laadi tegevuste kohta, mida ei suudetud ka täpselt piiritleda, võis LNE kasutada osa riiklikust toetusest konkurentsi tingimustes osutatud teenuste rahastamiseks. See oleks kõnealuse tegevuse ristsubsideerimine ja riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 tähenduses.

| (24) | Komisjon on seisukohal, et konkurentsile avatud tegevusele ristsubsideerimisega antav eelis oleks LNEd soosinud teenuste osutamisel Euroopa tasandil konkurentsile avatud turgudel. Abi oleks seega kahjustanud ühendusesisest kaubandust. |
| --- | --- |

(24)

Komisjon on seisukohal, et konkurentsile avatud tegevusele ristsubsideerimisega antav eelis oleks LNEd soosinud teenuste osutamisel Euroopa tasandil konkurentsile avatud turgudel. Abi oleks seega kahjustanud ühendusesisest kaubandust.

| (25) | Abi tuleks vaadelda ebaseadusliku abina nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (9) artikli 1 punkti f tähenduses. |
| --- | --- |

(25)

Abi tuleks vaadelda ebaseadusliku abina nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (9) artikli 1 punkti f tähenduses.

| (26) | Antud juhul ei ole võimalik kohandada EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikeid 2 ja 3, milles sätestatakse ühisturuga kokkusobiva abi tingimused. |
| --- | --- |

(26)

Antud juhul ei ole võimalik kohandada EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikeid 2 ja 3, milles sätestatakse ühisturuga kokkusobiva abi tingimused.

| (27) | EÜ asutamislepingu artikli 86 lõiget 2 saab kohaldada ainult üldhuvi teenuste ja riigi nimel täidetavate ülesannetega seotud majandustegevuse suhtes. Sellegipoolest leidis komisjon pärast toimiku esialgset analüüsimist, et kõnealuses etapis talle teadaolevatest andmetest ei selgu, kas LNEga sõlmitud tulemuslepingu raames talle riigi poolt ülesandeks tehtud teenuste osutamine on ikka majanduslik tegevus. Samuti ei olnud selge, kas LNE konkurentsi tingimustes osutatavad teenused on üldhuviteenusest erinevad. Nii leidis komisjon, et selles etapis ei saanud kõnealuste meetmete ühisturuga kokkusobivuse kinnitamisel toetuda asutamislepingu artikli 86 lõikele 2. |
| --- | --- |

(27)

EÜ asutamislepingu artikli 86 lõiget 2 saab kohaldada ainult üldhuvi teenuste ja riigi nimel täidetavate ülesannetega seotud majandustegevuse suhtes. Sellegipoolest leidis komisjon pärast toimiku esialgset analüüsimist, et kõnealuses etapis talle teadaolevatest andmetest ei selgu, kas LNEga sõlmitud tulemuslepingu raames talle riigi poolt ülesandeks tehtud teenuste osutamine on ikka majanduslik tegevus. Samuti ei olnud selge, kas LNE konkurentsi tingimustes osutatavad teenused on üldhuviteenusest erinevad. Nii leidis komisjon, et selles etapis ei saanud kõnealuste meetmete ühisturuga kokkusobivuse kinnitamisel toetuda asutamislepingu artikli 86 lõikele 2.

3.   HUVITATUD POOLTE MÄRKUSED

| (28) | Menetluse raames esitasid märkusi kolm huvitatud isikut:






  — | äriühing Emitech 14. novembri 2005. aasta kirjaga, |
| --- | --- | --- |

(28)

Menetluse raames esitasid märkusi kolm huvitatud isikut:

—

äriühing Emitech 14. novembri 2005. aasta kirjaga,

| — | laboratoorium Intertek Testing Services (Prantsusmaa) 21. novembri 2005. aasta kirjaga, |
| --- | --- |

—

laboratoorium Intertek Testing Services (Prantsusmaa) 21. novembri 2005. aasta kirjaga,

| — | laboratooriumid Pourquery Analyses industrielles 21. novembri 2005. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

—

laboratooriumid Pourquery Analyses industrielles 21. novembri 2005. aasta kirjaga.

| (29) | Need sageli sarnased märkused on kokku võetud ja teemade kaupa rühmitatud põhjendustes 30–32. |
| --- | --- |

(29)

Need sageli sarnased märkused on kokku võetud ja teemade kaupa rühmitatud põhjendustes 30–32.

| (30) | Esiteks ei ole LNE-le antud avaliku teenuse osutamise ülesanne selgelt määratletud. LNE konkurentidel on võimatu kindlaks määrata piiri võimalike avalike teenuste osutamise kohustuste ja äritegevuse vahel. Lisaks ei ole neil mingit võimalust objektiivselt ja läbipaistvalt kontrollida, kas LNE kasutab riigilt saadud toetusi ainult oma avaliku teenuse osutamise kohustuse täitmiseks. Näiteks olevat kohalikud omavalitsused andnud toetusi tööruumide laiendamiseks Trappes'is, kus toimub äritegevus. Samuti ei täida LNE väidetavalt teatavaid ülesandeid, näiteks ei esinda valitsusasutusi rahvusvahelistes organisatsioonides (INTERTEK märgib, et tema osaleb AFNOR ja Euroopa Standardiameti komisjonides, saamata selle eest tasu valitsusasutustelt). Pealegi anti kõnealune abi LNE-le ilma, et sellest oleks eelnevalt teatatud; abi on seega ebaseaduslik ja tuleb tühistada. |
| --- | --- |

(30)

Esiteks ei ole LNE-le antud avaliku teenuse osutamise ülesanne selgelt määratletud. LNE konkurentidel on võimatu kindlaks määrata piiri võimalike avalike teenuste osutamise kohustuste ja äritegevuse vahel. Lisaks ei ole neil mingit võimalust objektiivselt ja läbipaistvalt kontrollida, kas LNE kasutab riigilt saadud toetusi ainult oma avaliku teenuse osutamise kohustuse täitmiseks. Näiteks olevat kohalikud omavalitsused andnud toetusi tööruumide laiendamiseks Trappes'is, kus toimub äritegevus. Samuti ei täida LNE väidetavalt teatavaid ülesandeid, näiteks ei esinda valitsusasutusi rahvusvahelistes organisatsioonides (INTERTEK märgib, et tema osaleb AFNOR ja Euroopa Standardiameti komisjonides, saamata selle eest tasu valitsusasutustelt). Pealegi anti kõnealune abi LNE-le ilma, et sellest oleks eelnevalt teatatud; abi on seega ebaseaduslik ja tuleb tühistada.

| (31) | Teiseks olevat LNE-l – tema avalik-õigusliku ettevõtja staatusest tulenevalt – teatavad valikulised eelised, näiteks omakindlustus ja üldine vabastus kindlustusmaksudest, tööõiguse erikord, eelkõige pensionide ja töötuskindlustuse osas, õigus kasutada vabariigi päise ja logoga dokumente, riikliku laboratooriumi maine kasutamine, teadusuuringutega seotud maksusoodustused ja tasuta arhiveerimisteenus. Pealegi soosib LNEd väidetavalt ka tolliamet, kes kasutab LNE teenuseid ning kohustab ettevõtjaid kasutama LNE teenuseid, välistades kõik teised laboratooriumid. |
| --- | --- |

(31)

Teiseks olevat LNE-l – tema avalik-õigusliku ettevõtja staatusest tulenevalt – teatavad valikulised eelised, näiteks omakindlustus ja üldine vabastus kindlustusmaksudest, tööõiguse erikord, eelkõige pensionide ja töötuskindlustuse osas, õigus kasutada vabariigi päise ja logoga dokumente, riikliku laboratooriumi maine kasutamine, teadusuuringutega seotud maksusoodustused ja tasuta arhiveerimisteenus. Pealegi soosib LNEd väidetavalt ka tolliamet, kes kasutab LNE teenuseid ning kohustab ettevõtjaid kasutama LNE teenuseid, välistades kõik teised laboratooriumid.

| (32) | Kolmandaks moonutavad riigitoetused väidetavalt konkurentsi, eriti rahvusvahelisel tasandil. Samuti olevat LNE-l mitu esindust välismaal. |
| --- | --- |

(32)

Kolmandaks moonutavad riigitoetused väidetavalt konkurentsi, eriti rahvusvahelisel tasandil. Samuti olevat LNE-l mitu esindust välismaal.

4.   PRANTSUSMAA MÄRKUSED

| (33) | Prantsusmaa edastas 4. novembri 2005. aasta ja 19. aprilli 2006. aasta kirjadega komisjonile oma märkused LNE-le antud rahalise abi suhtes ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse kohta ning andis täiendavat teavet LNE raamatupidamisarvestuse kohta. |
| --- | --- |

(33)

Prantsusmaa edastas 4. novembri 2005. aasta ja 19. aprilli 2006. aasta kirjadega komisjonile oma märkused LNE-le antud rahalise abi suhtes ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse kohta ning andis täiendavat teavet LNE raamatupidamisarvestuse kohta.

| (34) | Esiteks rõhutab Prantsusmaa, et komisjoni 25. juuni 1980. aasta direktiivi 80/723/EMÜ (liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse kohta) (10) artikli 4 lõike 2 punktides a ja b nimetatud kriteeriumid on täidetud. See vabastab LNE kohustusest korraldada ja säilitada eraldi raamatupidamisarvestust. |
| --- | --- |

(34)

Esiteks rõhutab Prantsusmaa, et komisjoni 25. juuni 1980. aasta direktiivi 80/723/EMÜ (liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse kohta) (10) artikli 4 lõike 2 punktides a ja b nimetatud kriteeriumid on täidetud. See vabastab LNE kohustusest korraldada ja säilitada eraldi raamatupidamisarvestust.

| (35) | Prantsuse ametiasutused rõhutavad siiski, et alates 1990. aastast peetakse LNE kuluarvestust. Selleks et kooskõlastada kuluarvestus riigi ja LNE vahel aastateks 2005–2008 sõlmitud tulemuslepinguga, vaadati see 2005. aastal uuesti läbi. Kuluarvestus võimaldab hoida lahus äritegevuse ja avalik-õigusliku tegevuse raamatupidamisarvestus ning näitab eelkõige LNE osutatavate äriteenuste tasuvust, olenemata laborile igal aastal avaliku teenuse osutamiseks antavast toetusest. |
| --- | --- |

(35)

Prantsuse ametiasutused rõhutavad siiski, et alates 1990. aastast peetakse LNE kuluarvestust. Selleks et kooskõlastada kuluarvestus riigi ja LNE vahel aastateks 2005–2008 sõlmitud tulemuslepinguga, vaadati see 2005. aastal uuesti läbi. Kuluarvestus võimaldab hoida lahus äritegevuse ja avalik-õigusliku tegevuse raamatupidamisarvestus ning näitab eelkõige LNE osutatavate äriteenuste tasuvust, olenemata laborile igal aastal avaliku teenuse osutamiseks antavast toetusest.

| (36) | Kasutatav meetod on kogukulude meetod: LNE koosneb analüüsikeskustest, mis oma erinevate ülesannete ja eesmärkide täitmisel omavahel otse või kaudselt konkureerivad. Kulude ja tulude summad määratakse võimalikult üksikasjalikult:






  — | operatiivosakondadele või põhilistele analüüsikeskustele, mida on 80 umbes 500 töötajaga; |
| --- | --- | --- |

(36)

Kasutatav meetod on kogukulude meetod: LNE koosneb analüüsikeskustest, mis oma erinevate ülesannete ja eesmärkide täitmisel omavahel otse või kaudselt konkureerivad. Kulude ja tulude summad määratakse võimalikult üksikasjalikult:

—

operatiivosakondadele või põhilistele analüüsikeskustele, mida on 80 umbes 500 töötajaga;

| — | funktsionaalsetele osakondadele ja kulukeskustele, mis hõlmavad 40 abikeskust 200 inimesega. |
| --- | --- |

—

funktsionaalsetele osakondadele ja kulukeskustele, mis hõlmavad 40 abikeskust 200 inimesega.

| (37) | LNE töötajad registreerivad töötunnid andmesisestustarkvara abil. Olenevalt tegevuse laadist on töötunnid otsesed (operatiivosakonnad) või kaudsed (operatiivosakonnad ja funktsionaalsed osakonnad), kusjuures üldkulud moodustuvad abikeskuste kuludest (funktsionaalsed osakonnad ja kulukeskused). |
| --- | --- |

(37)

LNE töötajad registreerivad töötunnid andmesisestustarkvara abil. Olenevalt tegevuse laadist on töötunnid otsesed (operatiivosakonnad) või kaudsed (operatiivosakonnad ja funktsionaalsed osakonnad), kusjuures üldkulud moodustuvad abikeskuste kuludest (funktsionaalsed osakonnad ja kulukeskused).

| (38) | Abikeskuste kulud jaotatakse seejärel põhikeskuste vahel mitmete tööühikute või jaotustegurite järgi (töötajate arv, palgafond, arvutite arv, tööruumide pindala, nende kütte- ja kliimasüsteemide kvaliteet). |
| --- | --- |

(38)

Abikeskuste kulud jaotatakse seejärel põhikeskuste vahel mitmete tööühikute või jaotustegurite järgi (töötajate arv, palgafond, arvutite arv, tööruumide pindala, nende kütte- ja kliimasüsteemide kvaliteet).

| (39) | Teiseks arvatakse põhiliste analüüsikeskuste kogukulud tegevuskuludesse kahe kuluteguri alusel:






  — | kõikide töötajate otsene tööaeg; |
| --- | --- | --- |

(39)

Teiseks arvatakse põhiliste analüüsikeskuste kogukulud tegevuskuludesse kahe kuluteguri alusel:

—

kõikide töötajate otsene tööaeg;

| — | seadmestiku kasutusaste. |
| --- | --- |

—

seadmestiku kasutusaste.

| (40) | Teine tegur on ette nähtud selleks, et kanda amortisatsiooni- ja infrastruktuurikulud nõutaval moel LNE tegevuskuludesse (infrastruktuurikulud koosnevad hooldusüksuste, töökoja ja kinnisvarahalduse kaudsetest kuludest). |
| --- | --- |

(40)

Teine tegur on ette nähtud selleks, et kanda amortisatsiooni- ja infrastruktuurikulud nõutaval moel LNE tegevuskuludesse (infrastruktuurikulud koosnevad hooldusüksuste, töökoja ja kinnisvarahalduse kaudsetest kuludest).

| (41) | Põhilise analüüsikeskuse tasandil (keskmine operatiivosakond koosneb kuuest inimesest) arvutatakse kasutusaste iga valdkonna kohta kasutusastme korrutamise teel tehnika väärtuse kaaluteguriga. Amortisatsiooni- ja infrastruktuurikulud, mis on seadmestikuga otseselt seotud, võib seejärel nende astmetega proportsionaalselt maha arvata igast kaubandusliku ja avalik-õigusliku valdkonna kuludest. |
| --- | --- |

(41)

Põhilise analüüsikeskuse tasandil (keskmine operatiivosakond koosneb kuuest inimesest) arvutatakse kasutusaste iga valdkonna kohta kasutusastme korrutamise teel tehnika väärtuse kaaluteguriga. Amortisatsiooni- ja infrastruktuurikulud, mis on seadmestikuga otseselt seotud, võib seejärel nende astmetega proportsionaalselt maha arvata igast kaubandusliku ja avalik-õigusliku valdkonna kuludest.

| (42) | Analüüsikeskuse kaudsed kulud ja muud üldised kulud kantakse osakonna töötajate registreeritud otseste tundidega võrdeliselt kaubandustegevuse või avalik-õigusliku tegevuse kuludesse. |
| --- | --- |

(42)

Analüüsikeskuse kaudsed kulud ja muud üldised kulud kantakse osakonna töötajate registreeritud otseste tundidega võrdeliselt kaubandustegevuse või avalik-õigusliku tegevuse kuludesse.

| (43) | 2005. aastal võimaldasid tehnika tegelikud kasutusastmed kaubandusvaldkonnas ja avalik-õiguslikus valdkonnas kõikide seadmete infrastruktuuri- ja investeerimiskulude eraldi arvestamist võrdeliselt nende kasutusega. 2005. aasta kogukulu võrdub kõnealuste eraldi arvestatud kulude summaga. |
| --- | --- |

(43)

2005. aastal võimaldasid tehnika tegelikud kasutusastmed kaubandusvaldkonnas ja avalik-õiguslikus valdkonnas kõikide seadmete infrastruktuuri- ja investeerimiskulude eraldi arvestamist võrdeliselt nende kasutusega. 2005. aasta kogukulu võrdub kõnealuste eraldi arvestatud kulude summaga.

| (44) | Aastatel 1993–2004 ei olnud võimalik kulusid eraldi arvestada, seega otsustati kasutada kasutusastme üldist näitajat. Üldise näitaja arvutamisel korrutatakse iga seadme individuaalne kasutusaste tehnika väärtuse kaaluteguriga. Aastal 2005 oli kõnealuse näitaja väärtus 44 % kaubandusvaldkonnas ja 56 % avalik-õiguslikus valdkonnas. Kasutusastmed selgitati välja seadmete kaupa laboratooriumi põhiseadmestiku kohta, mille ostuhind on vähemalt 7 500 eurot, ehk ligikaudu 1 200 seadme kohta, mis moodustavad väärtuselt 70 % LNE kogu tehnikast ja seadmestikust. |
| --- | --- |

(44)

Aastatel 1993–2004 ei olnud võimalik kulusid eraldi arvestada, seega otsustati kasutada kasutusastme üldist näitajat. Üldise näitaja arvutamisel korrutatakse iga seadme individuaalne kasutusaste tehnika väärtuse kaaluteguriga. Aastal 2005 oli kõnealuse näitaja väärtus 44 % kaubandusvaldkonnas ja 56 % avalik-õiguslikus valdkonnas. Kasutusastmed selgitati välja seadmete kaupa laboratooriumi põhiseadmestiku kohta, mille ostuhind on vähemalt 7 500 eurot, ehk ligikaudu 1 200 seadme kohta, mis moodustavad väärtuselt 70 % LNE kogu tehnikast ja seadmestikust.

| (45) | Prantsusmaa kasutab siiski oma kulujaotuse arvutustes ja seega avalik-õigusliku ja kaubandusliku valdkonna tulemuste arvestuslikuks hindamiseks ettevaatlikumat jaotustegurit 50/50, teguri 56/44 asemel. See annab umbes 10 % kindlusvaru (nimelt 6 punkti 56st). |
| --- | --- |

(45)

Prantsusmaa kasutab siiski oma kulujaotuse arvutustes ja seega avalik-õigusliku ja kaubandusliku valdkonna tulemuste arvestuslikuks hindamiseks ettevaatlikumat jaotustegurit 50/50, teguri 56/44 asemel. See annab umbes 10 % kindlusvaru (nimelt 6 punkti 56st).

| (46) | Hooneid eespool nimetatud valimi sisse ei arvestata, kuid kasutustegurid annavad kuluarvestuses tulemuseks jaotuse 2/3–1/3 avalik-õigusliku valdkonna kasuks. |
| --- | --- |

(46)

Hooneid eespool nimetatud valimi sisse ei arvestata, kuid kasutustegurid annavad kuluarvestuses tulemuseks jaotuse 2/3–1/3 avalik-õigusliku valdkonna kasuks.

| (47) | Nii oli võimalik LNE 1993–2004 aastate arvepidamine vastavalt komisjoni nõudmisele ümber arvutada, tuues eraldi välja nii kaubandusvaldkonna kui ka avalik-õigusliku valdkonna üldised tootmise püsikulud, samas kui raamatupidamises kajastati neid “segakuludena”. Kasutatud meetod tugineb rahvusvahelise raamatupidamisstandardile IAS 2, mille kohaselt tuleb üldised tootmise püsikulud paigutada tootmiskuludesse tootmisrajatise tavapärase tootmisvõimsuse alusel. |
| --- | --- |

(47)

Nii oli võimalik LNE 1993–2004 aastate arvepidamine vastavalt komisjoni nõudmisele ümber arvutada, tuues eraldi välja nii kaubandusvaldkonna kui ka avalik-õigusliku valdkonna üldised tootmise püsikulud, samas kui raamatupidamises kajastati neid “segakuludena”. Kasutatud meetod tugineb rahvusvahelise raamatupidamisstandardile IAS 2, mille kohaselt tuleb üldised tootmise püsikulud paigutada tootmiskuludesse tootmisrajatise tavapärase tootmisvõimsuse alusel.

| (48) | Teiseks meenutab Prantsusmaa LNE rolli avaliku teenuse osutamisel ning täpsustab, et viimane on avalik-õiguslik tööstus- ja kaubandusasutus, seega järgitakse labori puhul sihtotstarbelisuse põhimõtet, sarnaselt kõikide teiste spetsiaalselt avaliku teenuse haldamiseks loodud riigiasutustega. Prantsusmaa väidab Euroopa Kohtu praktikale tuginedes, (11) et ettevõtja LNE osutatavad avalikud teenused on üldise majandushuvi teenused, kusjuures LNE rakendab selleks vahendeid, mida ta ainult kaubanduslikku huvi silmas pidades ei rakendaks. 2005.–2008. aastateks sõlmitud tulemuslepingus loetletud ülesanded on olemuselt kindlasti majanduslikud ja spetsiifilised ülesanded. Lõpuks rõhutatakse kohtupraktikas (12) ühelt poolt, et üldiseid majandushuvi teenuseid osutavale üksusele peab see ülesanne olema antud avalik-õigusliku asutuse õigusaktiga, milles on täpselt määratletud avaliku teenuse sisu, ja teiselt poolt, et komisjon võib liikmesriigi poolt üldise majandushuvi teenuse määratluse kahtluse alla seada vaid ilmse eksimuse korral. Prantsusmaa on seisukohal, et avalik-õiguslikud tööstus- ja kaubandusasutused vastavad põhimõtteliselt eespool nimetatud nõuetele. |
| --- | --- |

(48)

Teiseks meenutab Prantsusmaa LNE rolli avaliku teenuse osutamisel ning täpsustab, et viimane on avalik-õiguslik tööstus- ja kaubandusasutus, seega järgitakse labori puhul sihtotstarbelisuse põhimõtet, sarnaselt kõikide teiste spetsiaalselt avaliku teenuse haldamiseks loodud riigiasutustega. Prantsusmaa väidab Euroopa Kohtu praktikale tuginedes, (11) et ettevõtja LNE osutatavad avalikud teenused on üldise majandushuvi teenused, kusjuures LNE rakendab selleks vahendeid, mida ta ainult kaubanduslikku huvi silmas pidades ei rakendaks. 2005.–2008. aastateks sõlmitud tulemuslepingus loetletud ülesanded on olemuselt kindlasti majanduslikud ja spetsiifilised ülesanded. Lõpuks rõhutatakse kohtupraktikas (12) ühelt poolt, et üldiseid majandushuvi teenuseid osutavale üksusele peab see ülesanne olema antud avalik-õigusliku asutuse õigusaktiga, milles on täpselt määratletud avaliku teenuse sisu, ja teiselt poolt, et komisjon võib liikmesriigi poolt üldise majandushuvi teenuse määratluse kahtluse alla seada vaid ilmse eksimuse korral. Prantsusmaa on seisukohal, et avalik-õiguslikud tööstus- ja kaubandusasutused vastavad põhimõtteliselt eespool nimetatud nõuetele.

| (49) | Kolmandaks on Prantsusmaa seisukohal, et LNE-le tema avaliku teenuse osutamise kohustuse eest antud hüvitis ei kujuta endast keelatud riigiabi. Nimelt on Altmarki kohtuotsuse (13) neli kumulatiivset tingimust täidetud. Lisaks tõendab analüüs, et avalike teenuste eest hüvitisena makstava riigiabi jaoks kehtestatud ühenduse raamistiku (14) (edaspidi “raamistik”) sätteid on järgitud. Pealegi oleks Prantsusmaa suhtes kohaldatav karistus vastuolus komisjoni 28. novembri 2005. aasta otsusega 2005/842/EÜ (EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes). (15) Selle otsuse artikli 2 lõike 1 punktis a sätestatakse selliste hüvitiste kokkusobivus teatavatel tingimustel, mida LNE täidab. |
| --- | --- |

(49)

Kolmandaks on Prantsusmaa seisukohal, et LNE-le tema avaliku teenuse osutamise kohustuse eest antud hüvitis ei kujuta endast keelatud riigiabi. Nimelt on Altmarki kohtuotsuse (13) neli kumulatiivset tingimust täidetud. Lisaks tõendab analüüs, et avalike teenuste eest hüvitisena makstava riigiabi jaoks kehtestatud ühenduse raamistiku (14) (edaspidi “raamistik”) sätteid on järgitud. Pealegi oleks Prantsusmaa suhtes kohaldatav karistus vastuolus komisjoni 28. novembri 2005. aasta otsusega 2005/842/EÜ (EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes). (15) Selle otsuse artikli 2 lõike 1 punktis a sätestatakse selliste hüvitiste kokkusobivus teatavatel tingimustel, mida LNE täidab.

| (50) | Trappes’i tööruumide jaoks piirkondlike või kohalike omavalitsuste ja riigi poolt antud toetustega rahastati LNE-le usaldatud avaliku teenuse osutamiseks vajalikke vahendeid. |
| --- | --- |

(50)

Trappes’i tööruumide jaoks piirkondlike või kohalike omavalitsuste ja riigi poolt antud toetustega rahastati LNE-le usaldatud avaliku teenuse osutamiseks vajalikke vahendeid.

| (51) | Lisaks kavatseb Prantsusmaa asjaomaste turgude analüüsi põhjal tõestada, et kuni asja kohtusse andmiseni ei ole toimunud ebaseaduslikku ristsubsideerimist, mis võimaldaks LNE-l rakendada vaatlusalustes kaubandussektorites dumpinguhindu. |
| --- | --- |

(51)

Lisaks kavatseb Prantsusmaa asjaomaste turgude analüüsi põhjal tõestada, et kuni asja kohtusse andmiseni ei ole toimunud ebaseaduslikku ristsubsideerimist, mis võimaldaks LNE-l rakendada vaatlusalustes kaubandussektorites dumpinguhindu.

| (52) | Lõpuks leiab Prantsusmaa, et LNE turuosa ei ole märkimisväärne, see on hinnanguliselt 4,2 % riiklikul ja 1 % Euroopa turul. |
| --- | --- |

(52)

Lõpuks leiab Prantsusmaa, et LNE turuosa ei ole märkimisväärne, see on hinnanguliselt 4,2 % riiklikul ja 1 % Euroopa turul.

| (53) | Neljandaks täpsustab Prantsusmaa, et Île-de-France’i väikese ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKE) lubatud kaubanduslik allahindlus vastab komisjoni 1989. aastal lubatud korrale (16) ning seda võib kasutada iga laboratoorium, sealhulgas hagejad. Alates 1995. aastast on Île de France’i maakond antud toetusi 61 000 euro ulatuses. Nende toetuste tegelikud saajad olid asjaomased VKEd. Pealegi ei leidnud Prantsusmaa tõendeid väidetavast Agence de l’environnement et de la maîtrise de l’énergie (ADEME – keskkonna ja energia majandamise agentuur) toetusest LNE-le. |
| --- | --- |

(53)

Neljandaks täpsustab Prantsusmaa, et Île-de-France’i väikese ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKE) lubatud kaubanduslik allahindlus vastab komisjoni 1989. aastal lubatud korrale (16) ning seda võib kasutada iga laboratoorium, sealhulgas hagejad. Alates 1995. aastast on Île de France’i maakond antud toetusi 61 000 euro ulatuses. Nende toetuste tegelikud saajad olid asjaomased VKEd. Pealegi ei leidnud Prantsusmaa tõendeid väidetavast Agence de l’environnement et de la maîtrise de l’énergie (ADEME – keskkonna ja energia majandamise agentuur) toetusest LNE-le.

| (54) | Viiendaks märgib Prantsusmaa, et tolli- ja kaudsete maksude peadirektoraat (Direction générale des douanes et droits indirects – DGDDI) kasutab katsete teostamiseks oma enda või konkurentsi, tarbimise ja pettuste vastu võitlemise peadirektoraadi (DGCCRF) laboratooriume, kui viimastel on olemas asjakohane tehniline pädevus (näiteks tehakse paljud mänguasjadega seotud katsed tolliameti laboratooriumis). Vastasel juhul pöördub DGDDI mõne muu laboratooriumi, näiteks LNE, poole. Laboratoorium valitakse lähtuvalt selle pädevustest asjaomase määrustiku kohaldamisel. Nii võib DGDDI näiteks kaitsemaskide osas pöörduda riikliku uurimis- ja ohutusinstituudi (Institut national de recherche et de sécurité) poole või ehituskaupade osas ehitusalase teadus- ja tehnikakeskuse (Centre scientifique et technique du bâtiment) poole. |
| --- | --- |

(54)

Viiendaks märgib Prantsusmaa, et tolli- ja kaudsete maksude peadirektoraat (Direction générale des douanes et droits indirects – DGDDI) kasutab katsete teostamiseks oma enda või konkurentsi, tarbimise ja pettuste vastu võitlemise peadirektoraadi (DGCCRF) laboratooriume, kui viimastel on olemas asjakohane tehniline pädevus (näiteks tehakse paljud mänguasjadega seotud katsed tolliameti laboratooriumis). Vastasel juhul pöördub DGDDI mõne muu laboratooriumi, näiteks LNE, poole. Laboratoorium valitakse lähtuvalt selle pädevustest asjaomase määrustiku kohaldamisel. Nii võib DGDDI näiteks kaitsemaskide osas pöörduda riikliku uurimis- ja ohutusinstituudi (Institut national de recherche et de sécurité) poole või ehituskaupade osas ehitusalase teadus- ja tehnikakeskuse (Centre scientifique et technique du bâtiment) poole.

5.   MEETMETE HINDAMINE

| (55) | Käesolevas menetluses käsitletakse iga-aastaseid tegevus- ja investeerimistoetusi, mida riigiasutused andsid LNE-le aastatel 1993–2005. |
| --- | --- |

(55)

Käesolevas menetluses käsitletakse iga-aastaseid tegevus- ja investeerimistoetusi, mida riigiasutused andsid LNE-le aastatel 1993–2005.

5.1.   Riigiabiks liigitamine

| (56) | Mittemajanduslikule tegevusele konkurentsieeskirju ei kohaldata. Seega tuleks kõigepealt hinnata, kas LNE tegevus avalik-õiguslikus valdkonnas on majanduslikku laadi või mitte. (17) |
| --- | --- |

(56)

Mittemajanduslikule tegevusele konkurentsieeskirju ei kohaldata. Seega tuleks kõigepealt hinnata, kas LNE tegevus avalik-õiguslikus valdkonnas on majanduslikku laadi või mitte. (17)

| (57) | Majandustegevus on igasugune tegevus, mis seisneb kaupade või teenuste pakkumises teatud turul. (18) Kohtujurist F. G. Jacobs on kohtuasjas C-222/04 tehtud ettepanekus seisukohal, et põhikriteerium, mis võimaldab hinnata, kas tegevus on majandustegevus, on see, kas seda tegevust võiks vähemalt põhimõtteliselt teostada eraettevõtja tulu saamise eesmärgil. |
| --- | --- |

(57)

Majandustegevus on igasugune tegevus, mis seisneb kaupade või teenuste pakkumises teatud turul. (18) Kohtujurist F. G. Jacobs on kohtuasjas C-222/04 tehtud ettepanekus seisukohal, et põhikriteerium, mis võimaldab hinnata, kas tegevus on majandustegevus, on see, kas seda tegevust võiks vähemalt põhimõtteliselt teostada eraettevõtja tulu saamise eesmärgil.

| (58) | Sellega seoses leiab komisjon, et uuringu-, teadus-, nõustamis-, ekspertiisi-, katse-, kontrollitööd ja kõik tarbijate kaitsmiseks ja teavitamiseks või toodete kvaliteedi parandamiseks vajalikud tehnilise abi teenused, mida LNE oma üldise majandushuvi ülesannete raames pakub, kujutavad endast teenuste pakkumist kõnealustel turgudel ja et neid teenuseid võiks põhimõtteliselt pakkuda tulu saamise eesmärgil tegutsev ettevõtja. LNE-le riigi poolt antud ülesanded on seega majanduslikku laadi. (19) |
| --- | --- |

(58)

Sellega seoses leiab komisjon, et uuringu-, teadus-, nõustamis-, ekspertiisi-, katse-, kontrollitööd ja kõik tarbijate kaitsmiseks ja teavitamiseks või toodete kvaliteedi parandamiseks vajalikud tehnilise abi teenused, mida LNE oma üldise majandushuvi ülesannete raames pakub, kujutavad endast teenuste pakkumist kõnealustel turgudel ja et neid teenuseid võiks põhimõtteliselt pakkuda tulu saamise eesmärgil tegutsev ettevõtja. LNE-le riigi poolt antud ülesanded on seega majanduslikku laadi. (19)

| (59) | Artikli 87 lõike 1 kohaselt on meede riigiabi, kui on täidetud neli järgmist kumulatiivset tingimust. Esiteks peab see olema riigi poolt või riigiressurssidest antud abi. Teiseks peab meede andma abisaajale eelise. Kolmandaks peab see moonutama või ähvardama moonutada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid. Neljandaks peab meede kahjustama liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(59)

Artikli 87 lõike 1 kohaselt on meede riigiabi, kui on täidetud neli järgmist kumulatiivset tingimust. Esiteks peab see olema riigi poolt või riigiressurssidest antud abi. Teiseks peab meede andma abisaajale eelise. Kolmandaks peab see moonutama või ähvardama moonutada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid. Neljandaks peab meede kahjustama liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (60) | Riigi eelarveeraldised on ilmselt riigiressursid. |
| --- | --- |

(60)

Riigi eelarveeraldised on ilmselt riigiressursid.

| (61) | Avalik-õiguslik asutus riiklik metroloogiaamet oli riigi alluvuses (20) enne, kui see 2005. aastal LNEga ühendati. BNMiga sõlmitud lepingutega seonduvad LNE vahendid on seega riigiressursid. |
| --- | --- |

(61)

Avalik-õiguslik asutus riiklik metroloogiaamet oli riigi alluvuses (20) enne, kui see 2005. aastal LNEga ühendati. BNMiga sõlmitud lepingutega seonduvad LNE vahendid on seega riigiressursid.

| (62) | Liikmesriikide piirkondlike ja kohalike üksuste antava abi kokkusobivust asutamislepingu artikliga 87 (21) tuleb uurida, olenemata selle abi staatusest ja otstarbest. Île de France’i piirkondliku omavalitsuse ja Yvelines’i üldnõukogu makstud toetused on riigiressursid. |
| --- | --- |

(62)

Liikmesriikide piirkondlike ja kohalike üksuste antava abi kokkusobivust asutamislepingu artikliga 87 (21) tuleb uurida, olenemata selle abi staatusest ja otstarbest. Île de France’i piirkondliku omavalitsuse ja Yvelines’i üldnõukogu makstud toetused on riigiressursid.

| (63) | Seega on kõiki kõnealuseid meetmeid rahastatud riigiressurssidest. |
| --- | --- |

(63)

Seega on kõiki kõnealuseid meetmeid rahastatud riigiressurssidest.

| (64) | EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses annab eelise ükskõik missugusel kujul antav abi, mis vähendab tavaliselt ettevõtja eelarvel lasuvaid kulukohustusi ja mis seeläbi sarnaneb toetusega. (22) |
| --- | --- |

(64)

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses annab eelise ükskõik missugusel kujul antav abi, mis vähendab tavaliselt ettevõtja eelarvel lasuvaid kulukohustusi ja mis seeläbi sarnaneb toetusega. (22)

| (65) | Tegevus- ja investeerimistoetused vähendavad kulukohustusi, mis lasuksid tavaliselt LNE eelarvel. Need toetused kujutavad endast seega LNE-le antavat eelist. |
| --- | --- |

(65)

Tegevus- ja investeerimistoetused vähendavad kulukohustusi, mis lasuksid tavaliselt LNE eelarvel. Need toetused kujutavad endast seega LNE-le antavat eelist.

| (66) | EÜ asustamislepingu artikli 87 lõikes 1 keelatakse “teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist” soodustav abi, see tähendab valikuline abi. |
| --- | --- |

(66)

EÜ asustamislepingu artikli 87 lõikes 1 keelatakse “teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist” soodustav abi, see tähendab valikuline abi.

| (67) | Kuna käesolevas menetluses käsitletavatest meetmetest ainus abisaaja on LNE, on valikulisuse tingimus ilmselt täidetud. |
| --- | --- |

(67)

Kuna käesolevas menetluses käsitletavatest meetmetest ainus abisaaja on LNE, on valikulisuse tingimus ilmselt täidetud.

| (68) | Ühtlasi tuleks meenutada, et abi, millega vabastatakse ettevõtja kuludest, mis tal tuleks tavapäraselt oma jooksva halduse või tavalise tegevuse raames kanda, moonutab põhimõtteliselt konkurentsitingimusi. (23) |
| --- | --- |

(68)

Ühtlasi tuleks meenutada, et abi, millega vabastatakse ettevõtja kuludest, mis tal tuleks tavapäraselt oma jooksva halduse või tavalise tegevuse raames kanda, moonutab põhimõtteliselt konkurentsitingimusi. (23)

| (69) | Seetõttu võivad kõnealused meetmed, mis soodustavad LNEd, konkurentsi moonutada. |
| --- | --- |

(69)

Seetõttu võivad kõnealused meetmed, mis soodustavad LNEd, konkurentsi moonutada.

| (70) | Komisjon täheldab, et kõnealustel turgudel toimub ühendusesisene kaubavahetus. LNE käive 2005. aastal moodustas Euroopa Liidus (väljaspool Prantsusmaad) 4 miljonit eurot ja väljaspool Euroopa Liitu 2,35 miljonit eurot. 2000. aastal teenis LNE Prantsusmaa sõnul 13 % oma käibest väljaspool Prantsusmaad, ehk 9 % Euroopa Liidus ja 4 % väljaspool Euroopa Liitu. |
| --- | --- |

(70)

Komisjon täheldab, et kõnealustel turgudel toimub ühendusesisene kaubavahetus. LNE käive 2005. aastal moodustas Euroopa Liidus (väljaspool Prantsusmaad) 4 miljonit eurot ja väljaspool Euroopa Liitu 2,35 miljonit eurot. 2000. aastal teenis LNE Prantsusmaa sõnul 13 % oma käibest väljaspool Prantsusmaad, ehk 9 % Euroopa Liidus ja 4 % väljaspool Euroopa Liitu.

| (71) | Selleks et tõestada, et kaubavahetuse kahjustamise tingimus on täidetud, ei pea komisjon tuvastama abi tegelikku mõju liikmesriikidevahelisele kaubavahetusele ja tegelikku konkurentsi moonutamist, vaid ainult uurima, kas kõnealune abi võib kaubavahetust kahjustada ja konkurentsi moonutada. |
| --- | --- |

(71)

Selleks et tõestada, et kaubavahetuse kahjustamise tingimus on täidetud, ei pea komisjon tuvastama abi tegelikku mõju liikmesriikidevahelisele kaubavahetusele ja tegelikku konkurentsi moonutamist, vaid ainult uurima, kas kõnealune abi võib kaubavahetust kahjustada ja konkurentsi moonutada.

| (72) | Sellega seoses piisab, kui täheldada, et turud, millel LNE tegutseb, on piiriülese ulatusega ning LNE konkureerib teistes liikmesriikides asutatud ettevõtjatega ja nendel turgudel rahvusvaheliselt tegutsevate Prantsuse ettevõtjatega. Selles suhtes otsustati, et igasugune abi andmine ühenduse turul tegutsevale ettevõtjale võib konkurentsi moonutada ja liikmesriikidevahelist kaubavahetust kahjustada. (24) |
| --- | --- |

(72)

Sellega seoses piisab, kui täheldada, et turud, millel LNE tegutseb, on piiriülese ulatusega ning LNE konkureerib teistes liikmesriikides asutatud ettevõtjatega ja nendel turgudel rahvusvaheliselt tegutsevate Prantsuse ettevõtjatega. Selles suhtes otsustati, et igasugune abi andmine ühenduse turul tegutsevale ettevõtjale võib konkurentsi moonutada ja liikmesriikidevahelist kaubavahetust kahjustada. (24)

| (73) | Seega ei saa nõustuda Prantsusmaa väitega, mille kohaselt seoses LNE väikese turuosaga turgu ei kahjustata, kuivõrd eraldatud summad ei ole kaugeltki tähtsusetud. |
| --- | --- |

(73)

Seega ei saa nõustuda Prantsusmaa väitega, mille kohaselt seoses LNE väikese turuosaga turgu ei kahjustata, kuivõrd eraldatud summad ei ole kaugeltki tähtsusetud.

| (74) | Kõnealused meetmed raskendavad Prantsusmaal äritegevust arendada soovivate ühenduse ettevõtjate tegevust. (25) Ilma riikliku toetuseta oleks LNE tegevus väiksema ulatusega, mis võimaldaks LNE konkurentidel käivet suurendada. |
| --- | --- |

(74)

Kõnealused meetmed raskendavad Prantsusmaal äritegevust arendada soovivate ühenduse ettevõtjate tegevust. (25) Ilma riikliku toetuseta oleks LNE tegevus väiksema ulatusega, mis võimaldaks LNE konkurentidel käivet suurendada.

| (75) | Kuna kõnealused meetmed tugevdavad LNE positsiooni teiste ühendusesiseses kaubavahetuses konkureerivate ettevõtjate suhtes, võib järeldada, et need kahjustavad liikmesriikidevahelist kaubavahetust ja võivad moonutada konkurentsi nende ettevõtjate vahel. |
| --- | --- |

(75)

Kuna kõnealused meetmed tugevdavad LNE positsiooni teiste ühendusesiseses kaubavahetuses konkureerivate ettevõtjate suhtes, võib järeldada, et need kahjustavad liikmesriikidevahelist kaubavahetust ja võivad moonutada konkurentsi nende ettevõtjate vahel.

| (76) | Euroopa Kohus otsustas 2003. aasta juulis Altmarki kohtuotsuses, (26) et kuivõrd riigi sekkumist tuleb pidada toetuseks abisaajatele ettevõtjatele avaliku teenuse osutamise kohustuse täitmise eest, nii et need ettevõtjad tegelikkuses rahalist kasu ei saa ja nimetatud meede ei aseta neid võrreldes teiste konkureerivate ettevõtjatega soodsamasse konkurentsiolukorda, ei kuulu selline meede EÜ artikli 87 lõike 1 kohaldamisalasse. Selleks peavad kohtuotsuses nimetatud neli tingimust olema kumulatiivselt täidetud. |
| --- | --- |

(76)

Euroopa Kohus otsustas 2003. aasta juulis Altmarki kohtuotsuses, (26) et kuivõrd riigi sekkumist tuleb pidada toetuseks abisaajatele ettevõtjatele avaliku teenuse osutamise kohustuse täitmise eest, nii et need ettevõtjad tegelikkuses rahalist kasu ei saa ja nimetatud meede ei aseta neid võrreldes teiste konkureerivate ettevõtjatega soodsamasse konkurentsiolukorda, ei kuulu selline meede EÜ artikli 87 lõike 1 kohaldamisalasse. Selleks peavad kohtuotsuses nimetatud neli tingimust olema kumulatiivselt täidetud.

| (77) | Prantsusmaa leiab, et LNE-le avaliku teenuse osutamise eest makstud hüvitised ei kujuta endast keelatud riigiabi, sest Euroopa Kohtu nimetatud neli kumulatiivset tingimust on täidetud. |
| --- | --- |

(77)

Prantsusmaa leiab, et LNE-le avaliku teenuse osutamise eest makstud hüvitised ei kujuta endast keelatud riigiabi, sest Euroopa Kohtu nimetatud neli kumulatiivset tingimust on täidetud.

| (78) | Komisjon ei jaga seda arvamust. |
| --- | --- |

(78)

Komisjon ei jaga seda arvamust.

| (79) | Altmarki kohtuotsuses nimetatud neljanda tingimuse kohaselt tuleb juhul, kui avaliku teenuse osutamise kohustuste täitmiseks määratud ettevõtjat ei valita riigihankemenetluse raames, mis võimaldab välja valida kandidaadi, kes suudab ühiskonnale teenuseid pakkuda kõige odavamalt, tuleb vajaliku hüvitise taseme kindlaksmääramisel lähtuda hästi juhitud ja vajalike avaliku teenuse nõuete täitmiseks sobiva seadmestikuga varustatud keskmisel ettevõtjal kõnealuste kohustuste täitmisega seotud kulude analüüsist, arvestades nende kohustuste täitmisega seonduvaid tulusid ja mõistlikku kasumit. |
| --- | --- |

(79)

Altmarki kohtuotsuses nimetatud neljanda tingimuse kohaselt tuleb juhul, kui avaliku teenuse osutamise kohustuste täitmiseks määratud ettevõtjat ei valita riigihankemenetluse raames, mis võimaldab välja valida kandidaadi, kes suudab ühiskonnale teenuseid pakkuda kõige odavamalt, tuleb vajaliku hüvitise taseme kindlaksmääramisel lähtuda hästi juhitud ja vajalike avaliku teenuse nõuete täitmiseks sobiva seadmestikuga varustatud keskmisel ettevõtjal kõnealuste kohustuste täitmisega seotud kulude analüüsist, arvestades nende kohustuste täitmisega seonduvaid tulusid ja mõistlikku kasumit.

| (80) | Prantsusmaa märgib oma argumentides, millega ta tahab tõestada, et eelmises punktis nimetatud tingimus on täidetud, et keskmise ettevõtja kulude analüüsis tuleb arvesse võtta LNE-le usaldatud avalike teenuste paljusust, mis seonduvad nii õigusnormide kohaldamise kui ka põhiuuringutega erinevates valdkondades (metroloogia, tervishoid, keskkond, tööstus, tarbekaubad, ehituskaubad, pakendid ja pakendamine). |
| --- | --- |

(80)

Prantsusmaa märgib oma argumentides, millega ta tahab tõestada, et eelmises punktis nimetatud tingimus on täidetud, et keskmise ettevõtja kulude analüüsis tuleb arvesse võtta LNE-le usaldatud avalike teenuste paljusust, mis seonduvad nii õigusnormide kohaldamise kui ka põhiuuringutega erinevates valdkondades (metroloogia, tervishoid, keskkond, tööstus, tarbekaubad, ehituskaubad, pakendid ja pakendamine).

| (81) | Prantsusmaa ei esita “hästi juhitud keskmise ettevõtja” kulude analüüsi. Lisaks ei anna ta selgitusi selle kohta, miks ei ole LNEd võimalik võrrelda sellise keskmise ettevõtjaga. |
| --- | --- |

(81)

Prantsusmaa ei esita “hästi juhitud keskmise ettevõtja” kulude analüüsi. Lisaks ei anna ta selgitusi selle kohta, miks ei ole LNEd võimalik võrrelda sellise keskmise ettevõtjaga.

| (82) | Komisjon ei saa tuletada ühenduse kohtupraktikas nõutavat võrdluselementi ex nihilo. |
| --- | --- |

(82)

Komisjon ei saa tuletada ühenduse kohtupraktikas nõutavat võrdluselementi ex nihilo.

| (83) | Seega leiab komisjon, et Altmarki kohtuotsuses nimetatud neljas tingimus ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(83)

Seega leiab komisjon, et Altmarki kohtuotsuses nimetatud neljas tingimus ei ole täidetud.

| (84) | Prantsusmaa abstraktne viide raamistiku punktidele 13–17 ei muuda seda hinnangut. |
| --- | --- |

(84)

Prantsusmaa abstraktne viide raamistiku punktidele 13–17 ei muuda seda hinnangut.

| (85) | Eespool esitatud põhjendustest lähtuvalt leiab komisjon, et kõnealused eelarveeraldised ja piirkondlike või kohalike omavalitsuste makstud toetused kujutavad endast riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(85)

Eespool esitatud põhjendustest lähtuvalt leiab komisjon, et kõnealused eelarveeraldised ja piirkondlike või kohalike omavalitsuste makstud toetused kujutavad endast riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

5.2.   Abi ebaseaduslikkus

| (86) | Komisjon on seisukohal, et käesolevas menetluses ei tule arvesse võtta 1978. aasta määrusega kehtestatud rahastamiskorda. See määrus on nimelt väga üldine ning otsuseid riigi ja BNMi iga-aastase toetussumma eraldamise kohta LNE-le põhjendati ja sõnastati igal aastal erinevalt. LNE-le antud iga-aastased tegevus- ja investeerimistoetused on seega igal aastal uus üksikabi. |
| --- | --- |

(86)

Komisjon on seisukohal, et käesolevas menetluses ei tule arvesse võtta 1978. aasta määrusega kehtestatud rahastamiskorda. See määrus on nimelt väga üldine ning otsuseid riigi ja BNMi iga-aastase toetussumma eraldamise kohta LNE-le põhjendati ja sõnastati igal aastal erinevalt. LNE-le antud iga-aastased tegevus- ja investeerimistoetused on seega igal aastal uus üksikabi.

| (87) | Kõnealuse abi andmisest ei ole komisjoni eelnevalt teavitatud. Seega on abi ebaseaduslik. |
| --- | --- |

(87)

Kõnealuse abi andmisest ei ole komisjoni eelnevalt teavitatud. Seega on abi ebaseaduslik.

5.3.   Abi kokkusobivus ühisturuga

5.3.1.   Artiklis 87 sätestatud erandid

| (88) | Asutamislepingu artikli 87 lõikes 2 üksiktarbijatele antava sotsiaalabi, loodusõnnetuste ja erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks antava abi ning Saksamaa Liitvabariigi teatud piirkondade majandusele antava abi suhtes sätestatud erandid ei ole antud juhul ilmselgelt asjakohased. |
| --- | --- |

(88)

Asutamislepingu artikli 87 lõikes 2 üksiktarbijatele antava sotsiaalabi, loodusõnnetuste ja erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks antava abi ning Saksamaa Liitvabariigi teatud piirkondade majandusele antava abi suhtes sätestatud erandid ei ole antud juhul ilmselgelt asjakohased.

| (89) | Asutamislepingu artikli 87 lõike 3 eranditega seoses täheldab komisjon, et kõnealune abi ei ole ette nähtud majandusarengu edendamiseks piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus, üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks ega Prantsuse majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks. Abi ei ole ette nähtud ka kultuuri edendamiseks ega kultuuripärandi säilitamiseks. Artikli 87 lõike 3 punktis c ette nähtud erandiga seoses leiab komisjon, et menetluse algatamisel väljendatud kahtlused ei ole hajutatud: kõnealune abi ei võimalda soodustada teatud majanduspiirkondade või toodangu arendamist. |
| --- | --- |

(89)

Asutamislepingu artikli 87 lõike 3 eranditega seoses täheldab komisjon, et kõnealune abi ei ole ette nähtud majandusarengu edendamiseks piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus, üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks ega Prantsuse majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks. Abi ei ole ette nähtud ka kultuuri edendamiseks ega kultuuripärandi säilitamiseks. Artikli 87 lõike 3 punktis c ette nähtud erandiga seoses leiab komisjon, et menetluse algatamisel väljendatud kahtlused ei ole hajutatud: kõnealune abi ei võimalda soodustada teatud majanduspiirkondade või toodangu arendamist.

| (90) | Sellega seoses tuleks märkida, et ei Prantsuse ametiasutused ega huvitatud isikud ei tuginenud haldusmenetluses artikli 87 lõigetes 2 ja 3 sätestatud eranditele. Prantsusmaa nimelt leidis, et artikli 87 sätted ei ole kohaldatavad, sest vaatlusalused meetmed ei moonuta konkurentsi ning ei kahjusta liikmesriikidevahelist kaubavahetust. |
| --- | --- |

(90)

Sellega seoses tuleks märkida, et ei Prantsuse ametiasutused ega huvitatud isikud ei tuginenud haldusmenetluses artikli 87 lõigetes 2 ja 3 sätestatud eranditele. Prantsusmaa nimelt leidis, et artikli 87 sätted ei ole kohaldatavad, sest vaatlusalused meetmed ei moonuta konkurentsi ning ei kahjusta liikmesriikidevahelist kaubavahetust.

5.3.2.   Artikli 86 lõige 2

| (91) | Artikli 86 lõikega 2 sätestatakse, et ettevõtjad, kelle ülesandeks on üldise majandushuvi teenuste osutamine, alluvad asutamislepingu eeskirjadele, eriti konkurentsieeskirjadele niivõrd, kuivõrd nimetatud eeskirjade kohaldamine ei takista juriidiliselt ega faktiliselt nendele määratud eriülesannete täitmist. Kaubanduse arengut ei tohi mõjutada määral, mis oleks vastuolus ühenduse huvidega. |
| --- | --- |

(91)

Artikli 86 lõikega 2 sätestatakse, et ettevõtjad, kelle ülesandeks on üldise majandushuvi teenuste osutamine, alluvad asutamislepingu eeskirjadele, eriti konkurentsieeskirjadele niivõrd, kuivõrd nimetatud eeskirjade kohaldamine ei takista juriidiliselt ega faktiliselt nendele määratud eriülesannete täitmist. Kaubanduse arengut ei tohi mõjutada määral, mis oleks vastuolus ühenduse huvidega.

| (92) | Raamistiku punkti 26 kohaselt kohaldab komisjon teatamata jäetud abi suhtes nimetatud raamistiku sätteid, kui abi anti pärast 29. novembrit 2005, ja muudel juhtudel abi andmise hetkel kehtivaid sätteid. |
| --- | --- |

(92)

Raamistiku punkti 26 kohaselt kohaldab komisjon teatamata jäetud abi suhtes nimetatud raamistiku sätteid, kui abi anti pärast 29. novembrit 2005, ja muudel juhtudel abi andmise hetkel kehtivaid sätteid.

| (93) | Käesoleva menetlusega seotud abi anti enne 29. novembrit 2005. |
| --- | --- |

(93)

Käesoleva menetlusega seotud abi anti enne 29. novembrit 2005.

| (94) | Järelikult tuleks kohaldada abi andmise hetkel kehtinud komisjoni teatist “Üldhuviteenused Euroopas”. (27) Teatise kohaselt sobib avaliku teenuse osutamise eest hüvitise vormis antav abi konkurentsieeskirjadega kokku, kui on täidetud kolm tingimust:






  — | erapooletus ettevõtjate omandivormi suhtes, olgu see riigi- või eraomand; |
| --- | --- | --- |

(94)

Järelikult tuleks kohaldada abi andmise hetkel kehtinud komisjoni teatist “Üldhuviteenused Euroopas”. (27) Teatise kohaselt sobib avaliku teenuse osutamise eest hüvitise vormis antav abi konkurentsieeskirjadega kokku, kui on täidetud kolm tingimust:

—

erapooletus ettevõtjate omandivormi suhtes, olgu see riigi- või eraomand;

| — | liikmesriikide vabadus määratleda üldhuviteenused, mida kontrollitakse ilmsete vigade vältimiseks; |
| --- | --- |

—

liikmesriikide vabadus määratleda üldhuviteenused, mida kontrollitakse ilmsete vigade vältimiseks;

| — | proportsionaalsus, mis nõuab, et konkurentsi ja vabaduste piirangud ühisturul ei oleks rangemad, kui on vaja ülesande tõhusa täitmise tagamiseks. |
| --- | --- |

—

proportsionaalsus, mis nõuab, et konkurentsi ja vabaduste piirangud ühisturul ei oleks rangemad, kui on vaja ülesande tõhusa täitmise tagamiseks.

| (95) | Erapooletuse põhimõtte järgimine ei tekita antud juhul raskusi. |
| --- | --- |

(95)

Erapooletuse põhimõtte järgimine ei tekita antud juhul raskusi.

| (96) | Seoses LNE osutatava avaliku teenuse määratlemisega üldise majandushuvi teenusena, peab komisjon hindama kõnealuse tegevuse majanduslikku olemust ja kontrollima, et liikmesriik ei teinud seda üldhuviteenuseks liigitades ilmset viga. |
| --- | --- |

(96)

Seoses LNE osutatava avaliku teenuse määratlemisega üldise majandushuvi teenusena, peab komisjon hindama kõnealuse tegevuse majanduslikku olemust ja kontrollima, et liikmesriik ei teinud seda üldhuviteenuseks liigitades ilmset viga.

| (97) | Juba on tuvastatud, et LNE tegevus avalik-õiguslikus valdkonnas on majandustegevus. |
| --- | --- |

(97)

Juba on tuvastatud, et LNE tegevus avalik-õiguslikus valdkonnas on majandustegevus.

| (98) | Välja arvatud sektorites, kus kõnealune küsimus on juba reguleeritud ühenduse õigusnormidega, on liikmesriikidel üldhuviteenuste määratlemisel suur otsustamisõigus, kui komisjon ei tuvasta hindamisel tehtud ilmset viga. |
| --- | --- |

(98)

Välja arvatud sektorites, kus kõnealune küsimus on juba reguleeritud ühenduse õigusnormidega, on liikmesriikidel üldhuviteenuste määratlemisel suur otsustamisõigus, kui komisjon ei tuvasta hindamisel tehtud ilmset viga.

| (99) | Käesoleval juhul on komisjon seisukohal, et LNE üldhuviteenuse määratlus, nagu see tuleneb 1978. aasta asutamisaktist ja 2005. aastal tehtud täiendustest, on piisavalt selge (28) ning Prantsuse ametiasutused ei ole seega teinud hindamisel ilmset viga. Lisaks peab üldise majandushuvi teenuste osutamiseks volitatud ettevõtjatele see ülesanne olema antud riigiasutuse õigusaktiga. Antud juhul on 10. jaanuari 1978. aasta seadus nr 78–23 ja 2005. aasta määrused ametlikud riigiasutuse õigusaktid. Lisaks sätestatakse LNE ülesanded alates 1997. aastast riigi kaasallkirjastatud tulemuslepingutes täpselt ja üksikasjalikult. |
| --- | --- |

(99)

Käesoleval juhul on komisjon seisukohal, et LNE üldhuviteenuse määratlus, nagu see tuleneb 1978. aasta asutamisaktist ja 2005. aastal tehtud täiendustest, on piisavalt selge (28) ning Prantsuse ametiasutused ei ole seega teinud hindamisel ilmset viga. Lisaks peab üldise majandushuvi teenuste osutamiseks volitatud ettevõtjatele see ülesanne olema antud riigiasutuse õigusaktiga. Antud juhul on 10. jaanuari 1978. aasta seadus nr 78–23 ja 2005. aasta määrused ametlikud riigiasutuse õigusaktid. Lisaks sätestatakse LNE ülesanded alates 1997. aastast riigi kaasallkirjastatud tulemuslepingutes täpselt ja üksikasjalikult.

| (100) | Huvitatud isikute märkused, milles sisuliselt öeldakse, et LNE konkurentidel on võimatu määratleda piiri tema võimalike avaliku teenuse osutamise kohustuse ja äritegevuse vahel, ei kummuta seda järeldust. Märkustes viidatakse sisuliselt eraldi arvepidamise nõudele üldise majandushuvi teenuste ja äritegevuse kajastamisel, vältimaks EÜ asutamislepinguga kokkusobimatut ristsubsideerimist. Viimatinimetatud küsimusi käsitletakse allpool. |
| --- | --- |

(100)

Huvitatud isikute märkused, milles sisuliselt öeldakse, et LNE konkurentidel on võimatu määratleda piiri tema võimalike avaliku teenuse osutamise kohustuse ja äritegevuse vahel, ei kummuta seda järeldust. Märkustes viidatakse sisuliselt eraldi arvepidamise nõudele üldise majandushuvi teenuste ja äritegevuse kajastamisel, vältimaks EÜ asutamislepinguga kokkusobimatut ristsubsideerimist. Viimatinimetatud küsimusi käsitletakse allpool.

| (101) | Artikli 86 lõikega 2 sätestatud proportsionaalsus eeldab, et üldhuviteenuse osutamiseks kasutatavad vahendid ei mõjuta põhjendamatult kaubanduse arengut. Seega tuleks tagada, et EÜ asutamislepingu eeskirjades kehtestatud piirangud ei oleks rangemad, kui ülesande korraliku täitmise tagamiseks vajalik. Üldise majandushuvi teenuse osutamine tuleb tagada ja selleks volitatud ettevõtjad peavad olema suutelised kandma selle ülesandega kaasnevat erikoormust ja täiendavaid netokulusid. |
| --- | --- |

(101)

Artikli 86 lõikega 2 sätestatud proportsionaalsus eeldab, et üldhuviteenuse osutamiseks kasutatavad vahendid ei mõjuta põhjendamatult kaubanduse arengut. Seega tuleks tagada, et EÜ asutamislepingu eeskirjades kehtestatud piirangud ei oleks rangemad, kui ülesande korraliku täitmise tagamiseks vajalik. Üldise majandushuvi teenuse osutamine tuleb tagada ja selleks volitatud ettevõtjad peavad olema suutelised kandma selle ülesandega kaasnevat erikoormust ja täiendavaid netokulusid.

| (102) | Komisjon leiab, et kõnealune abi kuulub LNE poolt üldhuviteenuse osutamise raamesse. |
| --- | --- |

(102)

Komisjon leiab, et kõnealune abi kuulub LNE poolt üldhuviteenuse osutamise raamesse.

| (103) | Seega, kui ametiasutuste makstav iga-aastane hüvitis on väiksem või võrdne LNE jaoks üldise majandushuvi teenuse osutamisel esinevate täiendavate netokuludega, on proportsionaalsuse põhimõtet järgitud. See on nii, kui tulude ja kulude õige kirjendamise tulemusel analüütilises arvepidamises avalik-õiguslikus ja kaubandusvaldkonnas on majandusaasta kõiki toetusi sisaldav avalik-õigusliku valdkonna tulem negatiivne või null või annab mõistuspärase kasumi, arvestades eelkõige LNE tegevust ja tegevusvaldkondi. |
| --- | --- |

(103)

Seega, kui ametiasutuste makstav iga-aastane hüvitis on väiksem või võrdne LNE jaoks üldise majandushuvi teenuse osutamisel esinevate täiendavate netokuludega, on proportsionaalsuse põhimõtet järgitud. See on nii, kui tulude ja kulude õige kirjendamise tulemusel analüütilises arvepidamises avalik-õiguslikus ja kaubandusvaldkonnas on majandusaasta kõiki toetusi sisaldav avalik-õigusliku valdkonna tulem negatiivne või null või annab mõistuspärase kasumi, arvestades eelkõige LNE tegevust ja tegevusvaldkondi.

| (104) | Komisjon uuris LNE analüütilist arvepidamismeetodit, et kontrollida, kas see võimaldab tõepoolest kindlaks teha kõik üldise majandushuvi teenustega seonduvad tulud ja kulud ajavahemikul 1993–2005. (29) |
| --- | --- |

(104)

Komisjon uuris LNE analüütilist arvepidamismeetodit, et kontrollida, kas see võimaldab tõepoolest kindlaks teha kõik üldise majandushuvi teenustega seonduvad tulud ja kulud ajavahemikul 1993–2005. (29)

| (105) | 2005. aastal LNE analüütiline arvepidamine kogukulude kirjendamisele, mis eeldab arvukate operatiivosakondade (80) ja funktsionaalsete osakondade (umbes 40) kõikide lõpuleviidud tegevuste täpset määratlemist. |
| --- | --- |

(105)

2005. aastal LNE analüütiline arvepidamine kogukulude kirjendamisele, mis eeldab arvukate operatiivosakondade (80) ja funktsionaalsete osakondade (umbes 40) kõikide lõpuleviidud tegevuste täpset määratlemist.

| (106) | LNE tulud kaubandusvaldkonnas koosnevad osutatud teenuste käibest ja muudest tuludest, mis hõlmavad näiteks personali kasutamise tasu, klientide makstud saatekulusid ja ettenägematute kulude reservist tehtud eraldisi. |
| --- | --- |

(106)

LNE tulud kaubandusvaldkonnas koosnevad osutatud teenuste käibest ja muudest tuludest, mis hõlmavad näiteks personali kasutamise tasu, klientide makstud saatekulusid ja ettenägematute kulude reservist tehtud eraldisi.

| (107) | Avalik-õigusliku valdkonna tulud sisaldavad uuringute käivet, metroloogialepingut (endine BNM), mitmesuguseid tulusid (näiteks rahvusvahelisest tehnilisest koostööst saadud tulu), tegevustoetusi ning kasumiaruandes kajastatud investeerimistoetusi. |
| --- | --- |

(107)

Avalik-õigusliku valdkonna tulud sisaldavad uuringute käivet, metroloogialepingut (endine BNM), mitmesuguseid tulusid (näiteks rahvusvahelisest tehnilisest koostööst saadud tulu), tegevustoetusi ning kasumiaruandes kajastatud investeerimistoetusi.

| (108) | Kasumiaruandes kajastatud investeerimistoetused sisaldavad piirkondlike või kohalike omavalitsuste makstud investeerimistoetusi. Kõnealuseid toetusi, mille abil rahastati LNE-le usaldatud avaliku teenuse osutamiseks vajalikke vahendeid, on seega arvestatud LNE-le üldise majandushuvi teenuse osutamise kulude katteks antud hüvitiste summa analüüsis. Hoonete amortisatsiooni 2/3–1/3 jaotus avalik-õigusliku ja kaubandusliku valdkonna vahel on kooskõlas “Trappes 3” ja “Trappes 4” hoonete jaoks antud eraldistega. |
| --- | --- |

(108)

Kasumiaruandes kajastatud investeerimistoetused sisaldavad piirkondlike või kohalike omavalitsuste makstud investeerimistoetusi. Kõnealuseid toetusi, mille abil rahastati LNE-le usaldatud avaliku teenuse osutamiseks vajalikke vahendeid, on seega arvestatud LNE-le üldise majandushuvi teenuse osutamise kulude katteks antud hüvitiste summa analüüsis. Hoonete amortisatsiooni 2/3–1/3 jaotus avalik-õigusliku ja kaubandusliku valdkonna vahel on kooskõlas “Trappes 3” ja “Trappes 4” hoonete jaoks antud eraldistega.

| (109) | Kaubandusvaldkonna ja avalik-õigusliku valdkonna kulud on olemuselt samad. Need jagunevad peamiselt otsesteks tööjõukuludeks, hangete/alltöövõtu/otsesteks kuludeks, otsesteks lähetuskuludeks, kaudseteks kuludeks, üldisteks kuludeks, infrastruktuurikuludeks ja amortisatsiooniks. |
| --- | --- |

(109)

Kaubandusvaldkonna ja avalik-õigusliku valdkonna kulud on olemuselt samad. Need jagunevad peamiselt otsesteks tööjõukuludeks, hangete/alltöövõtu/otsesteks kuludeks, otsesteks lähetuskuludeks, kaudseteks kuludeks, üldisteks kuludeks, infrastruktuurikuludeks ja amortisatsiooniks.

| (110) | Ühtaegu nii kaubanduslikus kui ka avalik-õiguslikus valdkonnas kasutatava tehnika amortisatsioonikulude ja infrastruktuurikulude osas kasutatakse analüütilises arvepidamises üldtunnustatud meetodit, mis võtab arvesse tehnika kasutusastet. |
| --- | --- |

(110)

Ühtaegu nii kaubanduslikus kui ka avalik-õiguslikus valdkonnas kasutatava tehnika amortisatsioonikulude ja infrastruktuurikulude osas kasutatakse analüütilises arvepidamises üldtunnustatud meetodit, mis võtab arvesse tehnika kasutusastet.

| (111) | Komisjon on seisukohal, et koostatud valim, mis hõlmab 70 % LNE tehnika ja seadmestiku väärtusest, on piisav jaotuskoefitsiendi 44/56 kohaldamiseks. Pealegi võib kulukatele seadmetele kohaldatavat üldist jaotuskoefitsiendi kohaldada ka suurte seadmete juurde kuuluvate odavamate seadmete puhul. |
| --- | --- |

(111)

Komisjon on seisukohal, et koostatud valim, mis hõlmab 70 % LNE tehnika ja seadmestiku väärtusest, on piisav jaotuskoefitsiendi 44/56 kohaldamiseks. Pealegi võib kulukatele seadmetele kohaldatavat üldist jaotuskoefitsiendi kohaldada ka suurte seadmete juurde kuuluvate odavamate seadmete puhul.

| (112) | Ühtlasi on suhe 44/56 vastuvõetav kogu vaatlusalusel perioodil, sest kaubandusvaldkonna osakaal kasvas jätkuvalt. (30) Seega on mõistuspärane, et avalik-õigusliku valdkonna seadmestiku kasutusaste 2005. aastal on ajavahemiku 1993–2004 minimaalne kasutusaste. |
| --- | --- |

(112)

Ühtlasi on suhe 44/56 vastuvõetav kogu vaatlusalusel perioodil, sest kaubandusvaldkonna osakaal kasvas jätkuvalt. (30) Seega on mõistuspärane, et avalik-õigusliku valdkonna seadmestiku kasutusaste 2005. aastal on ajavahemiku 1993–2004 minimaalne kasutusaste.

| (113) | Lisaks leiab komisjon, et 10protsendilise kindlusvaru kohaldamisega, mida Prantsuse ametiasutused kasutavad ajavahemiku 1993–2004 andmete töötlemisel, ei kaasne avalik-õigusliku valdkonna kulude ülehindamist ega võimalike ülemääraste toetuste heakskiitmist. Prantsuse ametiasutuste lähenemisviis on seega ettevaatlik. |
| --- | --- |

(113)

Lisaks leiab komisjon, et 10protsendilise kindlusvaru kohaldamisega, mida Prantsuse ametiasutused kasutavad ajavahemiku 1993–2004 andmete töötlemisel, ei kaasne avalik-õigusliku valdkonna kulude ülehindamist ega võimalike ülemääraste toetuste heakskiitmist. Prantsuse ametiasutuste lähenemisviis on seega ettevaatlik.

| (114) | Komisjon järeldab seega esiteks, et LNE analüütiline arvepidamine vastab tavapäraselt selles valdkonnas tunnustatud standarditele ning ei sisalda märkimisväärseid eripärasid, ja teiseks, et 1993–2004 perioodi arvepidamise valdkondade kaupa koostamiseks tehtud ümberarvutused (31) on vastuvõetavad. (32) |
| --- | --- |

(114)

Komisjon järeldab seega esiteks, et LNE analüütiline arvepidamine vastab tavapäraselt selles valdkonnas tunnustatud standarditele ning ei sisalda märkimisväärseid eripärasid, ja teiseks, et 1993–2004 perioodi arvepidamise valdkondade kaupa koostamiseks tehtud ümberarvutused (31) on vastuvõetavad. (32)

| (115) | Avalik-õigusliku valdkonna aastased tulemused, mis sisaldavad riiklikke toetusi, on LNE analüütilise arvepidamise kohaselt järgmised:







  (tuhandetes eurodes) |
| --- | --- |
| | Avalik-õigusliku valdkonna tulem | Avalik-õigusliku valdkonna tulem/käive (33) |
| 2005 | (1 414) | (8,4 %) |
| 2004 | (851) | (5,1 %) |
| 2003 | (321) | (2,2 %) |
| 2002 | 204 | 1,3 % |
| 2001 | (186) | (1,3 %) |
| 2000 | (856) | (6,2 %) |
| 1999 | 65 | 0,5 % |
| 1998 | (459) | (3,5 %) |
| 1997 | 271 | 2,0 % |
| 1996 | (223) | (1,7 %) |
| 1995 | 56 | 0,4 % |
| 1994 | 178 | 1,3 % |
| 1993 | (41) | (0,3 %) |

(115)

Avalik-õigusliku valdkonna aastased tulemused, mis sisaldavad riiklikke toetusi, on LNE analüütilise arvepidamise kohaselt järgmised:

(tuhandetes eurodes)

Avalik-õigusliku valdkonna tulem

Avalik-õigusliku valdkonna tulem/käive (33)

2005

(1 414)

(8,4 %)

2004

(851)

(5,1 %)

2003

(321)

(2,2 %)

2002

204

1,3 %

2001

(186)

(1,3 %)

2000

(856)

(6,2 %)

1999

65

0,5 %

1998

(459)

(3,5 %)

1997

271

2,0 %

1996

(223)

(1,7 %)

1995

56

0,4 %

1994

178

1,3 %

1993

(41)

(0,3 %)

| (116) | Alates 1993. aastast olid avalik-õigusliku valdkonna tulemused, st üldise majandushuvi teenustega seonduv tegevus, vaatamata kõnealuse abi andmisele sageli kahjumlikud. Kui ilmneb ülejääk, on see väiksem või võrdne 2 % avalik-õiguslikus valdkonnas teenitud käibest. 1993–2005 perioodi kaalutud tulem on 1,9 % kahjum. |
| --- | --- |

(116)

Alates 1993. aastast olid avalik-õigusliku valdkonna tulemused, st üldise majandushuvi teenustega seonduv tegevus, vaatamata kõnealuse abi andmisele sageli kahjumlikud. Kui ilmneb ülejääk, on see väiksem või võrdne 2 % avalik-õiguslikus valdkonnas teenitud käibest. 1993–2005 perioodi kaalutud tulem on 1,9 % kahjum.

| (117) | Sellised keskmiselt negatiivsed tulemused on ilmselgelt väiksemad mõistuspärasest kasumist, võrreldes võimaliku eraettevõtjaga. |
| --- | --- |

(117)

Sellised keskmiselt negatiivsed tulemused on ilmselgelt väiksemad mõistuspärasest kasumist, võrreldes võimaliku eraettevõtjaga.

| (118) | Kõigele lisaks uuris komisjon üksikasjalikult LNE ja kolme asjaomase ettevõtja, kelle tegevus on LNE omaga võrreldav, 1998–2005 (34) perioodi tulemit ja käivet. Ilmneb, et LNE puhaskasumi ja käibe suhtarvud olid väiksemad (– 3,2 % LNE tegevuse puhul avalik-õiguslikus valdkonnas, 0,6 % LNE kõikide tegevusalade puhul) kui asjaomastel ettevõtjatel, kelle suhtarvud olid vahemikus 0 %–4 %. See kinnitab, et LNE teenitud kasumit avalik-õiguslikus valdkonnas võib pidada mõistuspäraseks kasumiks. |
| --- | --- |

(118)

Kõigele lisaks uuris komisjon üksikasjalikult LNE ja kolme asjaomase ettevõtja, kelle tegevus on LNE omaga võrreldav, 1998–2005 (34) perioodi tulemit ja käivet. Ilmneb, et LNE puhaskasumi ja käibe suhtarvud olid väiksemad (– 3,2 % LNE tegevuse puhul avalik-õiguslikus valdkonnas, 0,6 % LNE kõikide tegevusalade puhul) kui asjaomastel ettevõtjatel, kelle suhtarvud olid vahemikus 0 %–4 %. See kinnitab, et LNE teenitud kasumit avalik-õiguslikus valdkonnas võib pidada mõistuspäraseks kasumiks.

| (119) | Komisjon järeldab seega, et LNE ei saanud alates 1993. aastast ülemäärast hüvitist üldise majandushuvi teenustega seotud kulude katteks. LNE-le perioodil 1993–2005 makstud hüvitised avaliku teenuse osutamiseks on asutamislepingu artikli 86 lõike 2 kohaselt ühisturuga kokkusobiv riigiabi. |
| --- | --- |

(119)

Komisjon järeldab seega, et LNE ei saanud alates 1993. aastast ülemäärast hüvitist üldise majandushuvi teenustega seotud kulude katteks. LNE-le perioodil 1993–2005 makstud hüvitised avaliku teenuse osutamiseks on asutamislepingu artikli 86 lõike 2 kohaselt ühisturuga kokkusobiv riigiabi.

| (120) | Sellest tulenevalt ei ole vaja kontrollida LNE kaubandusvaldkonnaga seotud tegevuse võimalikku ristsubsideerimist. (35) |
| --- | --- |

(120)

Sellest tulenevalt ei ole vaja kontrollida LNE kaubandusvaldkonnaga seotud tegevuse võimalikku ristsubsideerimist. (35)

5.4.   LNE avalik-õiguslikus valdkonnaga seotud teatava tegevuse mittekaubanduslik olemus

| (121) | Kui teatav piiratud osa LNE tegevust avalik-õiguslikus valdkonnas pidada mittekaubanduslikuks (36) ning võrreldavaks riigiasutuse ülesannetega, tuleks kontrollida, kas ametiasutuste makstud hüvitised on kõnealuste ülesannete täitmisega seonduvatest netokuludest väiksemad või nendega võrdsed. (37) |
| --- | --- |

(121)

Kui teatav piiratud osa LNE tegevust avalik-õiguslikus valdkonnas pidada mittekaubanduslikuks (36) ning võrreldavaks riigiasutuse ülesannetega, tuleks kontrollida, kas ametiasutuste makstud hüvitised on kõnealuste ülesannete täitmisega seonduvatest netokuludest väiksemad või nendega võrdsed. (37)

| (122) | Seda on juba analüüsitud põhjendustes 115–120, millest lähtub, et kõnealuseid hüvitisi ei tule vaidlustada. Analüüsi kohaselt tuleb siiski arvestada, et nimetatud tegevuse rahastamine ei kujuta endast riigiabi. |
| --- | --- |

(122)

Seda on juba analüüsitud põhjendustes 115–120, millest lähtub, et kõnealuseid hüvitisi ei tule vaidlustada. Analüüsi kohaselt tuleb siiski arvestada, et nimetatud tegevuse rahastamine ei kujuta endast riigiabi.

5.5.   Kolmandate isikute märkused

| (123) | Käesoleva menetluse raames esitatud märkustes nimetasid mõned konkurendid LNE-le antavat muud abi. Neid meetmeid käesolev menetlus ei hõlma. Arvestades Prantsuse ametiasutuste vastuseid, leiab komisjon, et tal on siiski piisavalt teavet muu abi suhtes seisukoha võtmiseks. |
| --- | --- |

(123)

Käesoleva menetluse raames esitatud märkustes nimetasid mõned konkurendid LNE-le antavat muud abi. Neid meetmeid käesolev menetlus ei hõlma. Arvestades Prantsuse ametiasutuste vastuseid, leiab komisjon, et tal on siiski piisavalt teavet muu abi suhtes seisukoha võtmiseks.

| (124) | Île-de-France’i maakonna LNE-le antud abi kogusumma, mis oli ette nähtud laboratooriumi poolt kõnealuse piirkonna VKEdele tehtud kaubandusliku allahindluse rahastamiseks, oli 2003. aastal 61 000 eurot. Kuivõrd neid toetusi saab määratleda kui LNE-le (ja mitte tema klientidest VKEdele) antud abi, mis ei kuulu olemasolevasse toetuskavasse (vt põhjendus 54), vastavad need komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määruse (EÜ) nr 69/2001 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes) (38) artikli 2 tingimustele. Komisjon ei vaidlusta seega kõnealust abi. |
| --- | --- |

(124)

Île-de-France’i maakonna LNE-le antud abi kogusumma, mis oli ette nähtud laboratooriumi poolt kõnealuse piirkonna VKEdele tehtud kaubandusliku allahindluse rahastamiseks, oli 2003. aastal 61 000 eurot. Kuivõrd neid toetusi saab määratleda kui LNE-le (ja mitte tema klientidest VKEdele) antud abi, mis ei kuulu olemasolevasse toetuskavasse (vt põhjendus 54), vastavad need komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määruse (EÜ) nr 69/2001 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes) (38) artikli 2 tingimustele. Komisjon ei vaidlusta seega kõnealust abi.

| (125) | Lisaks märgib komisjon, et ADEME ei andnud LNE-le abi. |
| --- | --- |

(125)

Lisaks märgib komisjon, et ADEME ei andnud LNE-le abi.

| (126) | Asjaolu, et LNE kasutab väidetavalt Prantsuse Vabariigi logo ning laboratooriumi rahvusvaheliste organisatsioonide töös osalemise ulatus ei näi antud juhul asja juurde kuuluvat. LNE logo erineb ametlikust logost, mida võivad kasutada ainult riigiasutused. LNE maine väidetav edendamine seoses riigiasutuste esindamisega teatavates Euroopa ja rahvusvahelistes organisatsioonides (rahvusvahelise legaalmetroloogia organisatsiooni (OIML) ja Euroopa legaalmetroloogia organisatsiooni (WELMEC) töörühmades), ei ole võrreldav riigiabiga. |
| --- | --- |

(126)

Asjaolu, et LNE kasutab väidetavalt Prantsuse Vabariigi logo ning laboratooriumi rahvusvaheliste organisatsioonide töös osalemise ulatus ei näi antud juhul asja juurde kuuluvat. LNE logo erineb ametlikust logost, mida võivad kasutada ainult riigiasutused. LNE maine väidetav edendamine seoses riigiasutuste esindamisega teatavates Euroopa ja rahvusvahelistes organisatsioonides (rahvusvahelise legaalmetroloogia organisatsiooni (OIML) ja Euroopa legaalmetroloogia organisatsiooni (WELMEC) töörühmades), ei ole võrreldav riigiabiga.

| (127) | Omakindlustuse, töötajate tööõiguse erikorra või tasuta arhiveerimisteenusega seonduvad väidetavad eelised tegelikult puuduvad. LNE kindlustuspoliisid, mille kulud 2004. aastal olid suuremad kui 300 000 eurot, sarnanevad eraettevõtjate kindlustuspoliisidega. LNE töötajatel ei ole riigiametnike eristaatust, nende puhul kohaldatakse eraõiguses sätestatud staatus nii töötuskindlustuse kui ka pensioni osas. Samuti ei kasuta LNE tasuta arhiveerimisteenust; vastupidi, sellega seonduvad otsesed kulud olid 2005. aastal 80 000 eurot. |
| --- | --- |

(127)

Omakindlustuse, töötajate tööõiguse erikorra või tasuta arhiveerimisteenusega seonduvad väidetavad eelised tegelikult puuduvad. LNE kindlustuspoliisid, mille kulud 2004. aastal olid suuremad kui 300 000 eurot, sarnanevad eraettevõtjate kindlustuspoliisidega. LNE töötajatel ei ole riigiametnike eristaatust, nende puhul kohaldatakse eraõiguses sätestatud staatus nii töötuskindlustuse kui ka pensioni osas. Samuti ei kasuta LNE tasuta arhiveerimisteenust; vastupidi, sellega seonduvad otsesed kulud olid 2005. aastal 80 000 eurot.

| (128) | LNEle võimaldatav teadusuuringutega seotud maksusoodustus ei ole artikli 87 lõike 1 tähenduses riigiabi, eelkõige sellepärast, et maksusoodustuse andmine ei eelda riigiressursse. Sellest tuleneb, et LNE teadlaste teadusuuringutega seotud avalike kohustuste kohta koostati ad hoc hinnang. Teadusuuringutega seotud maksusoodustus kajastub LNE kasumiaruandes. |
| --- | --- |

(128)

LNEle võimaldatav teadusuuringutega seotud maksusoodustus ei ole artikli 87 lõike 1 tähenduses riigiabi, eelkõige sellepärast, et maksusoodustuse andmine ei eelda riigiressursse. Sellest tuleneb, et LNE teadlaste teadusuuringutega seotud avalike kohustuste kohta koostati ad hoc hinnang. Teadusuuringutega seotud maksusoodustus kajastub LNE kasumiaruandes.

| (129) | Tolliameti LNE-le antud väidetava toetuse kohta ei ole täpseid andmeid. Näib, et DGDDI kasutab enda, DGCCRFi või muid laboratooriume, sh LNE, riikliku uurimis- ja ohutusinstituudi laborit või ehituskaupade puhul ehitusalase teadus- ja tehnikakeskuse laborit. |
| --- | --- |

(129)

Tolliameti LNE-le antud väidetava toetuse kohta ei ole täpseid andmeid. Näib, et DGDDI kasutab enda, DGCCRFi või muid laboratooriume, sh LNE, riikliku uurimis- ja ohutusinstituudi laborit või ehituskaupade puhul ehitusalase teadus- ja tehnikakeskuse laborit.

6.   JÄRELDUSED

| (130) | V.a punktis 5.4 nimetatud juhud on riigi ja BNMi eelarveeraldiste kujul antud avaliku teenuse osutamise hüvitised ning LNE-le aastatel 1993–2005 antud piirkondlike omavalitsuste toetused riigiabi. |
| --- | --- |

(130)

V.a punktis 5.4 nimetatud juhud on riigi ja BNMi eelarveeraldiste kujul antud avaliku teenuse osutamise hüvitised ning LNE-le aastatel 1993–2005 antud piirkondlike omavalitsuste toetused riigiabi.

| (131) | Komisjon täheldab, et Prantsusmaa andis kõnealust abi ebaseaduslikult, rikkudes asutamislepingu artikli 88 lõiget 3. |
| --- | --- |

(131)

Komisjon täheldab, et Prantsusmaa andis kõnealust abi ebaseaduslikult, rikkudes asutamislepingu artikli 88 lõiget 3.

| (132) | Asutamislepingu artikli 86 lõike 2 kohaselt oli kõnealune abi ühisturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(132)

Asutamislepingu artikli 86 lõike 2 kohaselt oli kõnealune abi ühisturuga kokkusobiv.

| (133) | Käesolev otsus ei hõlma riigi tagatist, mida võib LNE kaubandusvaldkonnaga seotud tegevusele anda tulenevalt tema avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse staatusest. Seda aspekti, mille kohta tehti ettepanek võtta asutamislepingu artikli 88 lõikes 1 sätestatud meetmeid, (39) käsitletakse edasistes otsustes, |
| --- | --- |

(133)

Käesolev otsus ei hõlma riigi tagatist, mida võib LNE kaubandusvaldkonnaga seotud tegevusele anda tulenevalt tema avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse staatusest. Seda aspekti, mille kohta tehti ettepanek võtta asutamislepingu artikli 88 lõikes 1 sätestatud meetmeid, (39) käsitletakse edasistes otsustes,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Avaliku teenuse osutamise hüvitised, mida Prantsusmaa andis ebaseaduslikult riiklikule metroloogia- ja katselaboratooriumile aastatel 1993–2005, on ühisturuga kokkusobiv riigiabi.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.

Brüssel, 22. november 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Neelie KROES

---

(1)  ELT C 263, 22.10.2005, lk 22.

1

(2)  LNE on pärast riikliku metroloogiaameti ühendamist riikliku katselaboratooriumiga 25. jaanuari 2005. aasta määrusega loodud riikliku metroloogia- ja katselaboratooriumi lühend.

2

(3)  Vt joonealust märkust 1.

3

(4)  Näiteks metroloogia ja mõõtevahendid, materjalid, tarbekaubad, tervishoiu- ja meditsiiniseadmed, tööstusseadmestik ja -komponendid, logistika ja pakendamine, energeetika ja keskkond.

4

(5)  Allikas: www.lne.fr

5

(6)  LNE asutas 2001. aastal LNE ja CMA-Testing and Certification Laboratories’i ühisettevõtja LNE-Asia.

6

(7)  Seda määrust muudeti 25. jaanuari 2005. aasta määrusega nr 2005-49 ja 9. mai 2005. aasta määrusega nr 2005-436, eelkõige LNE finants- ja raamatupidamiskorra ning kontrolli osas. LNE vahendid jäävad ikka samaks.

7

(8)  Tegemist on Contrat Métrologie jaoks eraldatud summade ja kasumiaruande tegevustoetuste liitmisega.

8

(9)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

9

(10)  EÜT L 195, 29.7.1980, lk 35. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2005/81/EÜ (ELT L 312, 29.11.2005, lk 47).

10

(11)  Eelkõige Euroopa Kohtu 11. aprilli 1989. aasta otsus kohtuasjas 66/86: Ahmed Saeed Flugreisen jt (EKL 1989, lk 803).

11

(12)  Esimese astme kohtu 15. juuni 2005. aasta otsus kohtuasjas T-17/02: Olsen v. komisjon (EKL 2005, lk II-2031, punktid 186 jj ja 216).

12

v.

(13)  24. juuli 2003. aasta otsus kohtuasjas C-280/00: Altmark Trans ja Regierungspräsidium Magdeburg (EKL 2003, lk I-7747).

13

(14)  ELT C 297, 29.11.2005, lk 4.

14

(15)  ELT L 312, 29.11.2005, lk 67.

15

(16)  Toimik NN 6/89, piirkondlikud uuendus- ja tehnoloogiasiirdekeskused. Prantsuse ametiasutuste kiri SEK(1989) 814, 23.5.1989.

16

(17)  On ilmne, et tegevus kaubandusvaldkonnas on kohtupraktika tähenduses majandustegevus.

17

(18)  Euroopa Kohtu 10. jaanuari 2006. aasta otsus kohtuasjas C-222/04: Cassa di Risparmio di Firenze jt (EKL 2006, lk I-289).

18

(19)  Käesoleva otsuse punktis 5.4 sätestatud tingimustel.

19

(20)  BNM oli avalik-õiguslik asutus, mille loojaks oli ühelt poolt Prantsuse riik, keda esindas tööstusministeerium ning teadus- ja uute tehnoloogiate ministeerium, ja teiselt poolt sellised avalik-õiguslikud asutused, nagu tuumaenergia komissariaat, riiklik kunsti- ja käsitöökool, LNE ja Pariisi observatoorium. Avalik-õigusliku asutuse rahalised vahendid tulid selle liikmetelt.

20

(21)  Vt Euroopa Kohtu 14. oktoobri 1987. aasta otsus kohtuasjas 248/84: Saksamaa v. komisjon (EKL 1987, lk I-4013, punkt 17).

21

v.

(22)  Vt 19. septembri 2000. aasta otsus kohtuasjas C-156/98: Saksamaa v. komisjon (EKL 2000, lk I-6857, punkt 30 ja viidatud kohtupraktika).

22

v.

(23)  Vt 16. septembri 2004. aasta otsus kohtuasjas T-274/01: Valmont (EKL 2004, lk II-3145, punkt 44 ja viidatud kohtupraktika).

23

(24)  Vt eelkõige Euroopa Kohtu 17. septembri 1980. aasta otsus kohtuasjas 730/79: Philip Morris v. komisjon (EKL 1980, lk 2671, punktid 11 ja 12) ja esimese astme kohtu 30. aprilli 1998. aasta otsus kohtuasjas T-214/95: Vlaams Gewest v. komisjon (EKL 1998, lk II-717, punktid 48–50).

24

v.

v.

(25)  LNE konkurendid on nii riigisisesed ettevõtjad kui ka rahvusvahelised kontsernid (Bureau Veritas, Intertek...).

25

(26)  Vt 24. juuli 2003. aasta otsus kohtuasjas C-280/00: Altmark Trans ja Regierungspräsidium Magdeburg (EKL 2003, lk I-7747, punkt 87).

26

(27)  EÜT C 17, 19.1.2001, lk 4.

27

(28)  Kõnealused ülesanded on üksikasjalikult esitatud 2. jaos.

28

(29)  Käesoleva menetluse raames ei ole vaja tuvastada, kas LNE korraldas eraldi arvepidamist ja tõi riiklike vahendite kasutamise välja vastavalt komisjoni direktiivile 80/723/EMÜ. Selle direktiivi võimalik rikkumine ei mõjuta kõnealuse abi ühisturuga kokkusobivust.

29

(30)  Kaubandusvaldkond moodustab LNE käibest järgmise osa:

30

2005 – 71 %, 2004 – 70 %, 2003 – 69 %, 2002 – 66 %, 2001 – 66 %, 2000 – 66 %, 1999 – 64 %, 1998 – 65 %, 1997 – 61 %, 1996 – 60 %, 1995 – 58 %, 1994 – 60 %, 1993 – 62 %.

(31)  Menetluse algatamise otsuses nimetatud “segavaldkonna” kulud ja tulud jaotati avalik-õigusliku ja kaubandusvaldkonna vahel eelnevates põhjenduse punktides esitatud meetodite järgi.

31

(32)  Komisjoni õigust lähtuda analüütilise arvepidamise puudumisel kulude analüütilisest rekonstruktsioonist, mida tehakse tagantjärele, toetas ka esimese astme kohus (vt 7. juuni 2006. aasta otsus kohtuasjas T-613/97, Union française de l’express (UFEX), eriti punkt 137).

32

(33)  Avalik-õigusliku valdkonna käive ei hõlma investeerimistoetusi, mis kajastuvad kasumiaruandes.

33

(34)  Pourquery laboratooriumide kohta kättesaadavad andmed lõpevad 2004. aastal.

34

(35)  Analüüsides LNE-le pankade võimaldatud laenutingimusi selgus, et juhul, kui avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse staatuse otsene tagatis andiski LNE-le eelise avaliku sektori tegevuses, on kõnealune eelis väga väike. Eelise väärtus vastab ligikaudu vähese tähtsusega abi summale, ning seetõttu ei saa põhjendustes 101–103 avalike teenuste hüvitise proportsionaalsuse kohta esitatud väiteid kahtluse alla seada.

35

(36)  See võiks nii olla metroloogia põhiuuringute puhul.

36

(37)  Vt komisjoni 26.7.2000. aasta otsus 2001/46/EÜ riigiabi kohta, mida Saksamaa andis korporatsioonile Sican ja tema partneritele. (EÜT L 18, 19.1.2001, lk 18, eelkõige punktid 87–92).

37

(38)  EÜT L 10, 13.1.2001, lk 30.

38

(39)  Abi E 24/2004 ja 5. juuli 2005. aasta kiri.

39

---

| 5.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 95/37 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 95/37

---

KOMISJONI OTSUS,

28. märts 2007,

otsuse K(2006) 4332 (lõplik) muutmise kohta, millega määratakse liikmesriigiti kindlaks Euroopa Kalandusfondi kulukohustuste assigneeringute iga-aastane näidisjaotus ajavahemikuks 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 1313 all)

(2007/218/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1198/2006 Euroopa Kalandusfondi (edaspidi “EKF”) kohta, (1) eriti selle artiklit 14,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 4. oktoobri 2006. aasta otsusega K(2006) 4332 (lõplik) määrati liikmesriigiti kindlaks ühenduse kulukohustuste assigneeringute iga-aastane näidisjaotus ajavahemikuks 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013 piirkondadele, mida võib toetada Euroopa Kalandusfondist (edaspidi “EKF”) muu kui lähenemiseesmärgi raames, ja ühenduse kulukohustuste assigneeringud Euroopa Kalandusfondist kokku. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 4. oktoobri 2006. aasta otsusega K(2006) 4332 (lõplik) määrati liikmesriigiti kindlaks ühenduse kulukohustuste assigneeringute iga-aastane näidisjaotus ajavahemikuks 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013 piirkondadele, mida võib toetada Euroopa Kalandusfondist (edaspidi “EKF”) muu kui lähenemiseesmärgi raames, ja ühenduse kulukohustuste assigneeringud Euroopa Kalandusfondist kokku.

| (2) | Selleks et võimaldada Bulgaarial ja Rumeenial Euroopa Kalandusfondist kuni 2013. aastani toetust saada, tuleks Bulgaaria ja Rumeeniaga seoses kindlaks määrata soovituslikud ühenduse kulukohustuste assigneeringute summad piirkondadele, mida võib toetada Euroopa Kalandusfondist lähenemise eesmärgi raames, ja ühenduse kulukohustuste assigneeringud Euroopa Kalandusfondist kokku. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et võimaldada Bulgaarial ja Rumeenial Euroopa Kalandusfondist kuni 2013. aastani toetust saada, tuleks Bulgaaria ja Rumeeniaga seoses kindlaks määrata soovituslikud ühenduse kulukohustuste assigneeringute summad piirkondadele, mida võib toetada Euroopa Kalandusfondist lähenemise eesmärgi raames, ja ühenduse kulukohustuste assigneeringud Euroopa Kalandusfondist kokku.

| (3) | Otsust K(2006) 4332 (lõplik) tuleks vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Otsust K(2006) 4332 (lõplik) tuleks vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse K(2006) 4332 (lõplik) I lisa asendatakse käesolevale otsusele lisatud I lisaga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 28. märts 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joe BORG

---

(1)  ELT L 223, 15.8.2006, lk 1.

1

---

LISA

“I LISA

Kulukohustuste assigneeringute iga-aastane näidisjaotus liikmesriigiti ajavahemikuks 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013 Euroopa Kalandusfondi abikõlblikele piirkondadele pärast komisjoni algatusel ja/või nimel osutatavaks tehniliseks abiks eraldatud summa mahaarvamist

Tabel 1

| (eurodes) |
| --- |
| Liikmesriik | Kulukohustuste assigneeringute iga-aastane näidisjaotus liikmesriigiti ajavahemikuks 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013 piirkondadele, mida võib Euroopa Kalandusfondist toetada muu kui lähenemiseesmärgi raames (2004. aasta hindades) |
| 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Kokku |
| België/Belgique | 3 328 758 | 3 328 759 | 3 328 759 | 3 328 759 | 3 328 759 | 3 328 759 | 3 328 759 | 23 301 312 |
| Danmark | 16 943 811 | 16 943 812 | 16 943 811 | 16 943 812 | 16 943 812 | 16 943 812 | 16 943 812 | 118 606 682 |
| Deutschland | 7 478 994 | 7 478 994 | 7 478 993 | 7 478 992 | 7 478 992 | 7 478 993 | 7 478 993 | 52 352 951 |
| Ellas | 3 928 793 | 3 928 792 | 3 928 793 | 3 928 793 | 3 928 793 | 3 928 793 | 3 928 794 | 27 501 551 |
| España | 23 601 330 | 23 601 331 | 23 601 330 | 23 601 330 | 23 601 330 | 23 601 329 | 23 601 330 | 165 209 310 |
| France | 23 044 156 | 23 044 156 | 23 044 156 | 23 044 156 | 23 044 155 | 23 044 156 | 23 044 155 | 161 309 090 |
| Ireland | 5 357 445 | 5 357 445 | 5 357 445 | 5 357 445 | 5 357 445 | 5 357 445 | 5 357 445 | 37 502 115 |
| Italia | 13 443 614 | 13 443 614 | 13 443 614 | 13 443 615 | 13 443 615 | 13 443 615 | 13 443 615 | 94 105 302 |
| Kypros | 2 500 142 | 2 500 142 | 2 500 141 | 2 500 141 | 2 500 141 | 2 500 141 | 2 500 141 | 17 500 989 |
| Magyarország | 75 111 | 69 970 | 64 013 | 64 354 | 71 628 | 74 181 | 76 743 | 496 000 |
| Nederland | 6 157 490 | 6 157 490 | 6 157 490 | 6 157 490 | 6 157 490 | 6 157 490 | 6 157 490 | 43 102 430 |
| Österreich | 642 893 | 642 893 | 642 893 | 642 894 | 642 894 | 642 893 | 642 893 | 4 500 253 |
| Portugal | 2 857 304 | 2 857 304 | 2 857 303 | 2 857 305 | 2 857 304 | 2 857 304 | 2 857 304 | 20 001 128 |
| Slovensko | 138 394 | 130 323 | 121 389 | 108 136 | 114 157 | 123 797 | 156 605 | 892 801 |
| Suomi/Finland | 5 000 281 | 5 000 281 | 5 000 282 | 5 000 282 | 5 000 282 | 5 000 282 | 5 000 282 | 35 001 972 |
| Sverige | 6 928 961 | 6 928 961 | 6 928 962 | 6 928 962 | 6 928 962 | 6 928 962 | 6 928 962 | 48 502 732 |
| United Kingdom | 12 000 676 | 12 000 676 | 12 000 676 | 12 000 677 | 12 000 677 | 12 000 676 | 12 000 676 | 84 004 734 |
| Kokku | 133 428 153 | 133 414 943 | 133 400 050 | 133 387 143 | 133 400 436 | 133 412 628 | 133 447 999 | 933 891 352 |

(eurodes)

Liikmesriik

Kulukohustuste assigneeringute iga-aastane näidisjaotus liikmesriigiti ajavahemikuks 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013 piirkondadele, mida võib Euroopa Kalandusfondist toetada muu kui lähenemiseesmärgi raames (2004. aasta hindades)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Kokku

België/Belgique

3 328 758

3 328 759

3 328 759

3 328 759

3 328 759

3 328 759

3 328 759

23 301 312

Danmark

16 943 811

16 943 812

16 943 811

16 943 812

16 943 812

16 943 812

16 943 812

118 606 682

Deutschland

7 478 994

7 478 994

7 478 993

7 478 992

7 478 992

7 478 993

7 478 993

52 352 951

Ellas

3 928 793

3 928 792

3 928 793

3 928 793

3 928 793

3 928 793

3 928 794

27 501 551

España

23 601 330

23 601 331

23 601 330

23 601 330

23 601 330

23 601 329

23 601 330

165 209 310

France

23 044 156

23 044 156

23 044 156

23 044 156

23 044 155

23 044 156

23 044 155

161 309 090

Ireland

5 357 445

5 357 445

5 357 445

5 357 445

5 357 445

5 357 445

5 357 445

37 502 115

Italia

13 443 614

13 443 614

13 443 614

13 443 615

13 443 615

13 443 615

13 443 615

94 105 302

Kypros

2 500 142

2 500 142

2 500 141

2 500 141

2 500 141

2 500 141

2 500 141

17 500 989

Magyarország

75 111

69 970

64 013

64 354

71 628

74 181

76 743

496 000

Nederland

6 157 490

6 157 490

6 157 490

6 157 490

6 157 490

6 157 490

6 157 490

43 102 430

Österreich

642 893

642 893

642 893

642 894

642 894

642 893

642 893

4 500 253

Portugal

2 857 304

2 857 304

2 857 303

2 857 305

2 857 304

2 857 304

2 857 304

20 001 128

Slovensko

138 394

130 323

121 389

108 136

114 157

123 797

156 605

892 801

Suomi/Finland

5 000 281

5 000 281

5 000 282

5 000 282

5 000 282

5 000 282

5 000 282

35 001 972

Sverige

6 928 961

6 928 961

6 928 962

6 928 962

6 928 962

6 928 962

6 928 962

48 502 732

United Kingdom

12 000 676

12 000 676

12 000 676

12 000 677

12 000 677

12 000 676

12 000 676

84 004 734

Kokku

133 428 153

133 414 943

133 400 050

133 387 143

133 400 436

133 412 628

133 447 999

933 891 352

Tabel 2

| (eurodes) |
| --- |
| Liikmesriik | Kulukohustuste assigneeringute iga-aastane näidisjaotus liikmesriigiti ajavahemikuks 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013 piirkondadele, mida võib EKFist toetada lähenemiseesmärgi raames (2004. aasta hindades) |
| 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Kokku |
| Bulgaria | 5 483 152 | 7 869 243 | 10 504 789 | 10 852 273 | 11 390 594 | 11 907 743 | 12 398 564 | 70 406 358 |
| Česká republica | 3 166 216 | 3 257 932 | 3 345 482 | 3 435 308 | 3 520 381 | 3 600 235 | 3 678 137 | 24 003 691 |
| Deutschland | 13 005 939 | 12 769 374 | 12 532 810 | 12 296 245 | 12 059 681 | 11 823 115 | 11 586 551 | 86 073 715 |
| Eesti | 8 603 694 | 9 212 468 | 9 863 248 | 10 558 931 | 11 313 394 | 12 120 671 | 12 959 776 | 74 632 182 |
| Ellas | 24 586 550 | 23 881 216 | 23 175 882 | 22 470 547 | 21 765 213 | 21 059 878 | 20 354 544 | 157 293 830 |
| España | 126 126 267 | 124 094 454 | 122 062 642 | 120 030 829 | 117 999 017 | 115 967 205 | 113 935 392 | 840 215 806 |
| France | 4 341 355 | 4 341 355 | 4 341 355 | 4 341 355 | 4 341 355 | 4 341 355 | 4 341 355 | 30 389 485 |
| Italia | 40 819 468 | 40 664 853 | 40 510 238 | 40 355 621 | 40 201 006 | 40 046 391 | 39 891 775 | 282 489 352 |
| Latvija | 12 813 269 | 13 753 955 | 14 747 241 | 15 749 323 | 16 752 804 | 17 766 933 | 18 786 289 | 110 369 814 |
| Lietuva | 6 537 188 | 6 447 084 | 6 418 419 | 6 700 717 | 7 105 123 | 7 400 832 | 7 808 772 | 48 418 135 |
| Magyarország | 4 603 492 | 4 288 375 | 3 923 245 | 3 944 206 | 4 389 998 | 4 546 487 | 4 703 536 | 30 399 339 |
| Malta | 1 227 580 | 1 113 452 | 1 031 932 | 917 804 | 917 804 | 1 031 932 | 1 194 972 | 7 435 476 |
| Österreich | 29 403 | 27 565 | 25 728 | 23 889 | 22 052 | 20 214 | 18 377 | 167 228 |
| Polska | 95 460 129 | 95 264 928 | 95 048 546 | 91 480 737 | 91 461 937 | 91 494 830 | 91 579 905 | 651 791 012 |
| Portugal | 28 759 662 | 28 638 179 | 28 516 696 | 28 395 213 | 28 273 730 | 28 152 248 | 28 030 764 | 198 766 492 |
| România | 14 255 007 | 20 469 689 | 27 313 430 | 32 314 582 | 34 175 626 | 36 070 701 | 35 957 144 | 202 556 179 |
| Slovenija | 3 465 711 | 3 230 997 | 2 996 283 | 2 761 570 | 2 526 856 | 2 292 143 | 2 057 430 | 19 330 990 |
| Slovensko | 1 742 715 | 1 641 095 | 1 528 588 | 1 361 693 | 1 437 517 | 1 558 903 | 1 972 041 | 11 242 552 |
| United Kingdom | 5 738 742 | 5 651 305 | 5 563 868 | 5 476 431 | 5 388 994 | 5 301 558 | 5 214 121 | 38 335 019 |
| Kokku | 400 765 539 | 406 617 519 | 413 450 422 | 413 467 274 | 415 043 082 | 416 503 374 | 418 469 445 | 2 884 316 655 |

(eurodes)

Liikmesriik

Kulukohustuste assigneeringute iga-aastane näidisjaotus liikmesriigiti ajavahemikuks 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013 piirkondadele, mida võib EKFist toetada lähenemiseesmärgi raames (2004. aasta hindades)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Kokku

Bulgaria

5 483 152

7 869 243

10 504 789

10 852 273

11 390 594

11 907 743

12 398 564

70 406 358

Česká republica

3 166 216

3 257 932

3 345 482

3 435 308

3 520 381

3 600 235

3 678 137

24 003 691

Deutschland

13 005 939

12 769 374

12 532 810

12 296 245

12 059 681

11 823 115

11 586 551

86 073 715

Eesti

8 603 694

9 212 468

9 863 248

10 558 931

11 313 394

12 120 671

12 959 776

74 632 182

Ellas

24 586 550

23 881 216

23 175 882

22 470 547

21 765 213

21 059 878

20 354 544

157 293 830

España

126 126 267

124 094 454

122 062 642

120 030 829

117 999 017

115 967 205

113 935 392

840 215 806

France

4 341 355

4 341 355

4 341 355

4 341 355

4 341 355

4 341 355

4 341 355

30 389 485

Italia

40 819 468

40 664 853

40 510 238

40 355 621

40 201 006

40 046 391

39 891 775

282 489 352

Latvija

12 813 269

13 753 955

14 747 241

15 749 323

16 752 804

17 766 933

18 786 289

110 369 814

Lietuva

6 537 188

6 447 084

6 418 419

6 700 717

7 105 123

7 400 832

7 808 772

48 418 135

Magyarország

4 603 492

4 288 375

3 923 245

3 944 206

4 389 998

4 546 487

4 703 536

30 399 339

Malta

1 227 580

1 113 452

1 031 932

917 804

917 804

1 031 932

1 194 972

7 435 476

Österreich

29 403

27 565

25 728

23 889

22 052

20 214

18 377

167 228

Polska

95 460 129

95 264 928

95 048 546

91 480 737

91 461 937

91 494 830

91 579 905

651 791 012

Portugal

28 759 662

28 638 179

28 516 696

28 395 213

28 273 730

28 152 248

28 030 764

198 766 492

România

14 255 007

20 469 689

27 313 430

32 314 582

34 175 626

36 070 701

35 957 144

202 556 179

Slovenija

3 465 711

3 230 997

2 996 283

2 761 570

2 526 856

2 292 143

2 057 430

19 330 990

Slovensko

1 742 715

1 641 095

1 528 588

1 361 693

1 437 517

1 558 903

1 972 041

11 242 552

United Kingdom

5 738 742

5 651 305

5 563 868

5 476 431

5 388 994

5 301 558

5 214 121

38 335 019

Kokku

400 765 539

406 617 519

413 450 422

413 467 274

415 043 082

416 503 374

418 469 445

2 884 316 655

Tabel 3

| (eurodes) |
| --- |
| Liikmesriik | Euroopa Kalandusfondi kulukohustuste koguassigneeringute iga-aastane näidisjaotus liikmesriigiti ajavahemikuks 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013 (2004. aasta hindades) |
| 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Kokku |
| Bulgaria | 5 483 152 | 7 869 243 | 10 504 789 | 10 852 273 | 11 390 594 | 11 907 743 | 12 398 564 | 70 406 358 |
| België/Belgique | 3 328 758 | 3 328 759 | 3 328 759 | 3 328 759 | 3 328 759 | 3 328 759 | 3 328 759 | 23 301 312 |
| Česká republika | 3 166 216 | 3 257 932 | 3 345 482 | 3 435 308 | 3 520 381 | 3 600 235 | 3 678 137 | 24 003 691 |
| Danmark | 16 943 811 | 16 943 812 | 16 943 811 | 16 943 812 | 16 943 812 | 16 943 812 | 16 943 812 | 118 606 682 |
| Deutschland | 20 484 933 | 20 248 368 | 20 011 803 | 19 775 237 | 19 538 673 | 19 302 108 | 19 065 544 | 138 426 666 |
| Eesti | 8 603 694 | 9 212 468 | 9 863 248 | 10 558 931 | 11 313 394 | 12 120 671 | 12 959 776 | 74 632 182 |
| Ellas | 28 515 343 | 27 810 008 | 27 104 675 | 26 399 340 | 25 694 006 | 24 988 671 | 24 283 338 | 184 795 381 |
| España | 149 727 597 | 147 695 785 | 145 663 972 | 143 632 159 | 141 600 347 | 139 568 534 | 137 536 722 | 1 005 425 116 |
| France | 27 385 511 | 27 385 511 | 27 385 511 | 27 385 511 | 27 385 510 | 27 385 511 | 27 385 510 | 191 698 575 |
| Ireland | 5 357 445 | 5 357 445 | 5 357 445 | 5 357 445 | 5 357 445 | 5 357 445 | 5 357 445 | 37 502 115 |
| Italia | 54 263 082 | 54 108 467 | 53 953 852 | 53 799 236 | 53 644 621 | 53 490 006 | 53 335 390 | 376 594 654 |
| Kypros | 2 500 142 | 2 500 142 | 2 500 141 | 2 500 141 | 2 500 141 | 2 500 141 | 2 500 141 | 17 500 989 |
| Latvija | 12 813 269 | 13 753 955 | 14 747 241 | 15 749 323 | 16 752 804 | 17 766 933 | 18 786 289 | 110 369 814 |
| Lietuva | 6 537 188 | 6 447 084 | 6 418 419 | 6 700 717 | 7 105 123 | 7 400 832 | 7 808 772 | 48 418 135 |
| Magyarország | 4 678 603 | 4 358 345 | 3 987 258 | 4 008 560 | 4 461 626 | 4 620 668 | 4 780 279 | 30 895 339 |
| Malta | 1 227 580 | 1 113 452 | 1 031 932 | 917 804 | 917 804 | 1 031 932 | 1 194 972 | 7 435 476 |
| Nederland | 6 157 490 | 6 157 490 | 6 157 490 | 6 157 490 | 6 157 490 | 6 157 490 | 6 157 490 | 43 102 430 |
| Österreich | 672 296 | 670 458 | 668 621 | 666 783 | 664 946 | 663 107 | 661 270 | 4 667 481 |
| Polska | 95 460 129 | 95 264 928 | 95 048 546 | 91 480 737 | 91 461 937 | 91 494 830 | 91 579 905 | 651 791 012 |
| Portugal | 31 616 966 | 31 495 483 | 31 373 999 | 31 252 518 | 31 131 034 | 31 009 552 | 30 888 068 | 218 767 620 |
| România | 14 255 007 | 20 469 689 | 27 313 430 | 32 314 582 | 34 175 626 | 36 070 701 | 35 957 144 | 202 556 179 |
| Slovenija | 3 465 711 | 3 230 997 | 2 996 283 | 2 761 570 | 2 526 856 | 2 292 143 | 2 057 430 | 19 330 990 |
| Slovensko | 1 881 109 | 1 771 418 | 1 649 977 | 1 469 829 | 1 551 674 | 1 682 700 | 2 128 646 | 12 135 353 |
| Suomi/Finland | 5 000 281 | 5 000 281 | 5 000 282 | 5 000 282 | 5 000 282 | 5 000 282 | 5 000 282 | 35 001 972 |
| Sverige | 6 928 961 | 6 928 961 | 6 928 962 | 6 928 962 | 6 928 962 | 6 928 962 | 6 928 962 | 48 502 732 |
| United Kingdom | 17 739 418 | 17 651 981 | 17 564 544 | 17 477 108 | 17 389 671 | 17 302 234 | 17 214 797 | 122 339 753 |
| Kokku | 534 193 692 | 540 032 462 | 546 850 472 | 546 854 417 | 548 443 518 | 549 916 002 | 551 917 444 | 3 818 208 007” |

(eurodes)

Liikmesriik

Euroopa Kalandusfondi kulukohustuste koguassigneeringute iga-aastane näidisjaotus liikmesriigiti ajavahemikuks 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013 (2004. aasta hindades)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Kokku

Bulgaria

5 483 152

7 869 243

10 504 789

10 852 273

11 390 594

11 907 743

12 398 564

70 406 358

België/Belgique

3 328 758

3 328 759

3 328 759

3 328 759

3 328 759

3 328 759

3 328 759

23 301 312

Česká republika

3 166 216

3 257 932

3 345 482

3 435 308

3 520 381

3 600 235

3 678 137

24 003 691

Danmark

16 943 811

16 943 812

16 943 811

16 943 812

16 943 812

16 943 812

16 943 812

118 606 682

Deutschland

20 484 933

20 248 368

20 011 803

19 775 237

19 538 673

19 302 108

19 065 544

138 426 666

Eesti

8 603 694

9 212 468

9 863 248

10 558 931

11 313 394

12 120 671

12 959 776

74 632 182

Ellas

28 515 343

27 810 008

27 104 675

26 399 340

25 694 006

24 988 671

24 283 338

184 795 381

España

149 727 597

147 695 785

145 663 972

143 632 159

141 600 347

139 568 534

137 536 722

1 005 425 116

France

27 385 511

27 385 511

27 385 511

27 385 511

27 385 510

27 385 511

27 385 510

191 698 575

Ireland

5 357 445

5 357 445

5 357 445

5 357 445

5 357 445

5 357 445

5 357 445

37 502 115

Italia

54 263 082

54 108 467

53 953 852

53 799 236

53 644 621

53 490 006

53 335 390

376 594 654

Kypros

2 500 142

2 500 142

2 500 141

2 500 141

2 500 141

2 500 141

2 500 141

17 500 989

Latvija

12 813 269

13 753 955

14 747 241

15 749 323

16 752 804

17 766 933

18 786 289

110 369 814

Lietuva

6 537 188

6 447 084

6 418 419

6 700 717

7 105 123

7 400 832

7 808 772

48 418 135

Magyarország

4 678 603

4 358 345

3 987 258

4 008 560

4 461 626

4 620 668

4 780 279

30 895 339

Malta

1 227 580

1 113 452

1 031 932

917 804

917 804

1 031 932

1 194 972

7 435 476

Nederland

6 157 490

6 157 490

6 157 490

6 157 490

6 157 490

6 157 490

6 157 490

43 102 430

Österreich

672 296

670 458

668 621

666 783

664 946

663 107

661 270

4 667 481

Polska

95 460 129

95 264 928

95 048 546

91 480 737

91 461 937

91 494 830

91 579 905

651 791 012

Portugal

31 616 966

31 495 483

31 373 999

31 252 518

31 131 034

31 009 552

30 888 068

218 767 620

România

14 255 007

20 469 689

27 313 430

32 314 582

34 175 626

36 070 701

35 957 144

202 556 179

Slovenija

3 465 711

3 230 997

2 996 283

2 761 570

2 526 856

2 292 143

2 057 430

19 330 990

Slovensko

1 881 109

1 771 418

1 649 977

1 469 829

1 551 674

1 682 700

2 128 646

12 135 353

Suomi/Finland

5 000 281

5 000 281

5 000 282

5 000 282

5 000 282

5 000 282

5 000 282

35 001 972

Sverige

6 928 961

6 928 961

6 928 962

6 928 962

6 928 962

6 928 962

6 928 962

48 502 732

United Kingdom

17 739 418

17 651 981

17 564 544

17 477 108

17 389 671

17 302 234

17 214 797

122 339 753

Kokku

534 193 692

540 032 462

546 850 472

546 854 417

548 443 518

549 916 002

551 917 444

3 818 208 007”

---

| 5.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 95/41 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 95/41

---

KOMISJONI OTSUS,

30. märts 2007,

ühenduse rahalise toetuse kohta tapasigade hulgas salmonelloosi levimust käsitleva alusuuringu läbiviimiseks Bulgaarias ja Rumeenias

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 1394 all)

(Ainult bulgaaria- ja rumeeniakeelne tekst on autentsed)

(2007/219/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta otsust 90/424/EMÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas, (1) eriti selle artiklit 20,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsuses 90/424/EMÜ on sätestatud ühenduse rahaline toetus veterinaariaalaste erimeetmete puhul. Selles on samuti sätestatud, et ühendus võtab või aitab liikmesriikidel võtta tehnilisi ja teaduslikke meetmeid, mis on vajalikud ühenduse veterinaariaalaste õigusaktide ning veterinaariahariduse või -koolituse arendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Otsuses 90/424/EMÜ on sätestatud ühenduse rahaline toetus veterinaariaalaste erimeetmete puhul. Selles on samuti sätestatud, et ühendus võtab või aitab liikmesriikidel võtta tehnilisi ja teaduslikke meetmeid, mis on vajalikud ühenduse veterinaariaalaste õigusaktide ning veterinaariahariduse või -koolituse arendamiseks.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta määruses (EÜ) nr 2160/2003 (salmonella ja teiste konkreetsete toidupõhiste zoonootilise toimega mõjurite kontrolli kohta) (2) on sätestatud, et tuleb kehtestada ühenduse eesmärk salmonelloosi levimuse vähendamiseks tapasigade karjade populatsioonides 2007. aasta lõpuks. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta määruses (EÜ) nr 2160/2003 (salmonella ja teiste konkreetsete toidupõhiste zoonootilise toimega mõjurite kontrolli kohta) (2) on sätestatud, et tuleb kehtestada ühenduse eesmärk salmonelloosi levimuse vähendamiseks tapasigade karjade populatsioonides 2007. aasta lõpuks.

| (3) | Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) bioloogiliste ohtude teaduskomisjon võttis 16. märtsi 2006. aasta istungil komisjoni palvel vastu arvamuse “Salmonelloosi riskianalüüs ja tõrjevõimalused seakasvatuses”. Arvamuses pakutakse alusuuringu jaoks välja tehnilised näitajad nuumsigade salmonelloosi levimuse kohta ühenduses. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) bioloogiliste ohtude teaduskomisjon võttis 16. märtsi 2006. aasta istungil komisjoni palvel vastu arvamuse “Salmonelloosi riskianalüüs ja tõrjevõimalused seakasvatuses”. Arvamuses pakutakse alusuuringu jaoks välja tehnilised näitajad nuumsigade salmonelloosi levimuse kohta ühenduses.

| (4) | Ühenduse eesmärgi kehtestamiseks peaksid olema kättesaadavad võrreldavad andmed salmonelloosi levimuse kohta tapasigade populatsioonides Bulgaarias ja Rumeenias. Praegu ei ole selline teave kättesaadav ning seepärast tuleks korraldada eriuuring, et piisava aja jooksul jälgida salmonelloosi levimust tapasigade hulgas nendes liikmesriikides. |
| --- | --- |

(4)

Ühenduse eesmärgi kehtestamiseks peaksid olema kättesaadavad võrreldavad andmed salmonelloosi levimuse kohta tapasigade populatsioonides Bulgaarias ja Rumeenias. Praegu ei ole selline teave kättesaadav ning seepärast tuleks korraldada eriuuring, et piisava aja jooksul jälgida salmonelloosi levimust tapasigade hulgas nendes liikmesriikides.

| (5) | Komisjoni 29. septembri 2006. aasta otsuse 2006/668/EÜ (ühenduse rahalise toetuse kohta tapasigade hulgas salmonelloosi levimust käsitleva alusuuringu läbiviimiseks liikmesriikides) (3) kohaselt tuleb tapasigade hulgas salmonelloosi levimust käsitlev alusuuring muudes liikmesriikides teha ajavahemikul 2006. aasta oktoobrist 2007. aasta septembrini. Sama korda tuleks kasutada ka alusuuringul Bulgaarias ja Rumeenias. Jälgimisperioodi tuleks siiski lühendada, et kõigi liikmesriikide andmeid saaks analüüsida üheaegselt. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni 29. septembri 2006. aasta otsuse 2006/668/EÜ (ühenduse rahalise toetuse kohta tapasigade hulgas salmonelloosi levimust käsitleva alusuuringu läbiviimiseks liikmesriikides) (3) kohaselt tuleb tapasigade hulgas salmonelloosi levimust käsitlev alusuuring muudes liikmesriikides teha ajavahemikul 2006. aasta oktoobrist 2007. aasta septembrini. Sama korda tuleks kasutada ka alusuuringul Bulgaarias ja Rumeenias. Jälgimisperioodi tuleks siiski lühendada, et kõigi liikmesriikide andmeid saaks analüüsida üheaegselt.

| (6) | EFSA arvamuses soovitatakse tapale saadetud sea salmonelloosi nakatumise kindlakstegemiseks võtta tapamajas proov niude lümfisõlmedest. Seetõttu tuleks sellist proovivõttu kasutada tapasigade salmonelloosi levimuse jälgimise vahendina. |
| --- | --- |

(6)

EFSA arvamuses soovitatakse tapale saadetud sea salmonelloosi nakatumise kindlakstegemiseks võtta tapamajas proov niude lümfisõlmedest. Seetõttu tuleks sellist proovivõttu kasutada tapasigade salmonelloosi levimuse jälgimise vahendina.

| (7) | Uuringu eesmärk on saada ühenduse veterinaariaalaste õigusaktide väljatöötamiseks vajalikku tehnilist teavet. Võttes arvesse Bulgaarias ja Rumeenias tapasigade salmonelloosi levimuse kohta võrreldavate andmete kogumise tähtsust, peaks ühendus andma neile liikmesriikidele rahalist toetust uuringu erinõuete rakendamiseks. On asjakohane hüvitada 100 % laboratoorsete analüüsidega kaasnevatest kuludest, arvestades vastavaid maksimummäärasid. Mingeid muid kulusid, näiteks proovide võtmisega seotud kulud, transpordi- ja halduskulud, ei peaks ühendus hüvitama. |
| --- | --- |

(7)

Uuringu eesmärk on saada ühenduse veterinaariaalaste õigusaktide väljatöötamiseks vajalikku tehnilist teavet. Võttes arvesse Bulgaarias ja Rumeenias tapasigade salmonelloosi levimuse kohta võrreldavate andmete kogumise tähtsust, peaks ühendus andma neile liikmesriikidele rahalist toetust uuringu erinõuete rakendamiseks. On asjakohane hüvitada 100 % laboratoorsete analüüsidega kaasnevatest kuludest, arvestades vastavaid maksimummäärasid. Mingeid muid kulusid, näiteks proovide võtmisega seotud kulud, transpordi- ja halduskulud, ei peaks ühendus hüvitama.

| (8) | Ühenduse rahalist toetust antakse eeldusel, et uuring on tehtud ühenduse õigusaktide kohaselt ning vastab teatavatele muudele eritingimustele. Eelkõige tuleks anda ühenduse rahalist toetust, kui ettenähtud meetmed on tõhusalt rakendatud ning eeldusel, et asutused esitavad kogu vajaliku teabe ettenähtud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(8)

Ühenduse rahalist toetust antakse eeldusel, et uuring on tehtud ühenduse õigusaktide kohaselt ning vastab teatavatele muudele eritingimustele. Eelkõige tuleks anda ühenduse rahalist toetust, kui ettenähtud meetmed on tõhusalt rakendatud ning eeldusel, et asutused esitavad kogu vajaliku teabe ettenähtud tähtaja jooksul.

| (9) | On vaja selgitada riikide vääringutes esitatud toetusetaotluste konverteerimisel kasutatavat määra, mis on määratletud nõukogu 15. detsembri 1998. aasta määruse (EÜ) nr 2799/98 (millega kehtestatakse põllumajanduse eurol põhinev valuutakord) (4) artikli 1 punktis d. |
| --- | --- |

(9)

On vaja selgitada riikide vääringutes esitatud toetusetaotluste konverteerimisel kasutatavat määra, mis on määratletud nõukogu 15. detsembri 1998. aasta määruse (EÜ) nr 2799/98 (millega kehtestatakse põllumajanduse eurol põhinev valuutakord) (4) artikli 1 punktis d.

| (10) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Sisu ja reguleerimisala

1.   Bulgaarias ja Rumeenias viiakse läbi uuring, et hinnata salmonelloosi levimust nende liikmesriikide tapamajades tapasigadelt võetud proovide alusel (edaspidi “uuring”).

2.   Uuring hõlmab ajavahemikku 1. aprillist 200730. septembrini 2007.

3.   Käesoleva otsuse kohaldamisel tähendab “pädev asutus” määruse (EÜ) nr 2160/2003 artikli 3 kohaselt määratud liikmesriigi asutust või asutusi.

Artikkel 2

Tehnilised nõuded

Uuringuks vajalike proovide võtmine ja analüüsimine teostatakse pädeva asutuse poolt või tema järelevalve all vastavalt I lisas sätestatud tehnilistele nõuetele.

Artikkel 3

Andmete kogumine, hindamine ja esitamine

1.   Käesoleva otsuse artikli 2 kohaselt kogub ja hindab pädev asutus saadud tulemusi ning esitab komisjonile aruande kõigi vajalike kokkuvõtlike andmete ja oma hinnangu kohta.

Komisjon edastab need tulemused koos liikmesriikide kogutud kokkuvõtlike andmete ja nende poolt antud hinnangutega Euroopa Toiduohutusametile, kes need läbi vaatab.

2.   Riiklikud kokkuvõtlikud andmed ja lõikes 1 osutatud tulemused tehakse avalikult kättesaadavaks konfidentsiaalsust tagaval viisil.

Artikkel 4

Ühenduse rahaline toetus

1.   Bulgaariale ja Rumeeniale antakse ühenduse rahalist toetust kulude puhul, mis nad on kandud seoses laboratoorsete analüüsidega, st seoses Salmonella spp. bakterioloogilise tuvastamise ja asjakohaste isolaatide serotüüpide kindlaksmääramisega.

2.   Ühenduse rahalise toetuse ülemmäär on järgmine:

| a) | 20 eurot analüüsi kohta Salmonella spp. bakteriaalse tuvastamise puhul; |
| --- | --- |

a)

20 eurot analüüsi kohta Salmonella spp. bakteriaalse tuvastamise puhul;

| b) | 30 eurot analüüsi kohta asjakohaste isolaatide serotüüpide kindlaksmääramise puhul. |
| --- | --- |

b)

30 eurot analüüsi kohta asjakohaste isolaatide serotüüpide kindlaksmääramise puhul.

Siiski ei või ühenduse rahaline toetus ületada II lisas sätestatud summasid.

Artikkel 5

Ühenduse rahalise toetuse andmise tingimused

1.   Artiklis 4 sätestatud rahalist toetust antakse Bulgaariale ja Rumeeniale eeldusel, et uuring tehakse kooskõlas ühenduse õigusaktide asjakohaste sätetega, sealhulgas konkurentsieeskirjade ja riigihankelepingute sõlmimist käsitlevate eeskirjadega, ning juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | uuringu rakendamiseks vajalikud õigusnormid jõustuvad hiljemalt 1. aprilliks 2007; |
| --- | --- |

a)

uuringu rakendamiseks vajalikud õigusnormid jõustuvad hiljemalt 1. aprilliks 2007;

| b) | eduaruanne uuringu esimese kolme kuu kohta esitatakse 31. juuliks 2007; eduaruanne sisaldab kogu I lisas nõutavat teavet; |
| --- | --- |

b)

eduaruanne uuringu esimese kolme kuu kohta esitatakse 31. juuliks 2007; eduaruanne sisaldab kogu I lisas nõutavat teavet;

| c) | lõpparuanne uuringu tehnilise teostuse kohta esitatakse hiljemalt 31. oktoobriks 2007 koos ajavahemikul 1. aprillist 2007 kuni 30. septembrini 2007 tehtud kulutusi põhjendava ja saadud tulemusi kajastava tõendusmaterjaliga; tõendusmaterjal tehtud kulutuste kohta peab sisaldama vähemalt III lisas ettenähtud teavet; |
| --- | --- |

c)

lõpparuanne uuringu tehnilise teostuse kohta esitatakse hiljemalt 31. oktoobriks 2007 koos ajavahemikul 1. aprillist 2007 kuni 30. septembrini 2007 tehtud kulutusi põhjendava ja saadud tulemusi kajastava tõendusmaterjaliga; tõendusmaterjal tehtud kulutuste kohta peab sisaldama vähemalt III lisas ettenähtud teavet;

| d) | uuringut rakendatakse tulemuslikult. |
| --- | --- |

d)

uuringut rakendatakse tulemuslikult.

2.   Bulgaaria või Rumeenia taotluse korral võib ühendus teha liikmesriigile ettemakse 50 % ulatuses II lisas esitatud kogusummast.

3.   Lõike 1 punktis c osutatud tähtaja ületamine toob kaasa rahalise toetuse järkjärgulise vähendamise 25 % kogusummast alates 15. novembrist 2007, 50 % alates 1. detsembrist 2007 ja 100 % alates 15. detsembrist 2007.

Artikkel 6

Kulude ümberarvestuskurss

Haldusliku efektiivsuse huvides tuleks kõik kulud, millele taotletakse ühenduse rahalist toetust, esitada eurodes. Vastavalt komisjoni 20. detsembri 2006. aasta määrusele (EÜ) nr 1913/2006, millega sätestatakse põllumajanduse eurol põhineva valuutasüsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad põllumajandussektoris ja muudetakse teatavaid määruseid, (5) tuleks muus vääringus kui eurodes väljendatud kulude ümberarvestuskursina kasutada kõige uuemat kurssi, mille Euroopa Keskpank on avaldanud enne selle kuu esimest päeva, mil asjaomane liikmesriik oma taotluse esitas.

Artikkel 7

Kohaldamine

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. aprillist 2007.

Artikkel 8

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud Bulgaaria Vabariigile ja Rumeeniale.

Brüssel, 30. märts 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 19. Otsust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

1

(2)  ELT L 325, 12.12.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1791/2006.

2

(3)  ELT L 275, 6.10.2006, lk 51.

3

(4)  EÜT L 349, 24.12.1998, lk 1.

4

(5)  ELT L 365, 21.12.2006, lk 52.

5

---

I LISA

Artikli 2 kohased tehnilised näitajad

1.   Valimi võtmise raamid

Vähemalt kolme viimase kuu jooksul liikmesriigis peetud vähimale arvule sigadele tehakse test juhusliku valimi alusel järgmiselt:

| | Bulgaaria: 192 |
| --- | --- |

Bulgaaria: 192

| | Rumeenia: 300 |
| --- | --- |

Rumeenia: 300

Bulgaaria ja Rumeenia peavad võtma analüüsimiseks 10 % rohkem proove juhuks, kui mõned proovid jäävad eri põhjustel uuringust välja.

Proove võetakse kõikidest osalevatest tapamajadest proportsionaalselt tapamaja suurusega. Mõlemad liikmesriigid reastavad tapamajad nendes eelneval aastal tapetud nuumsigade arvu järgi. Seega määravad nad kindlaks tapamajad, kus tapeti vähemalt 80 % kõikidest nuumsigadest.

Sigade ja loomakorjuste valimi kogusuurus igas uuringus osalevas tapamajas prognoositakse, korrutades omavahel valimi suuruse (nt 2 400) ja eelneval aastal tapetud nuumsigade arvu. Näiteks kui ühes tapamajas tapeti 25 % kõigis valitud tapamajades (milles tapetakse vähemalt 80 % kõigist liikmesriigis tapetud nuumsigadest) tapetud nuumsigadest, siis võetakse proov (2 400 × 0,25) 600 sealt. See jaotatakse ühtlaselt nii, et 12 kuu jooksul võetakse proov 50 sealt kuus. Näide on esitatud tabelis 1.

Kui tapamaja on suletud, kui on avatud uus tapamaja või kui uuringu ajal prognoositakse tapamaja läbilaskevõime olulist muutust, siis tuleb prognoositud mahtu vastavalt muuta.

Tabel 1

Tapamajade võrdlus, et määrata kindlaks valimisse kuuluvate nuumsigade arv igas tapamajas; valimi suuruse arvutamine iga tapamaja kohta

| Tapamaja kood | Eelneval aastal tapetud nuumsigade arv | Protsent kogu uuringus osalevate tapamajade toodangust | Valimi suurus tapamaja kohta | Valimeid kuus (/12) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AXD | 88 000 | 17,6 | 0,176 × 2 400 = 422,4 | 422,4 : 12 = 36 |
| SVH | 25 000 | 5,0 |
| TPB | 75 000 | 15,0 |
| MLG | 100 000 | 20,0 |
| GHT | 212 000 | 42,4 |
| kokku | 500 000 (1) | 100,0 | | |

Tapamaja kood

Eelneval aastal tapetud nuumsigade arv

Protsent kogu uuringus osalevate tapamajade toodangust

Valimi suurus tapamaja kohta

Valimeid kuus (/12)

AXD

88 000

17,6

0,176 × 2 400 = 422,4

422,4 : 12 = 36

SVH

25 000

5,0

TPB

75 000

15,0

MLG

100 000

20,0

GHT

212 000

42,4

kokku

500 000 (1)

100,0

Igal kuul valitakse juhusliku valiku teel iga tapamaja jaoks üks number 1 ja 31 vahel. Kui see juhuslikult valitud number langeb kokku selle kuu tapapäevaga, siis võetakse proovid sellel päeval. Kui see ei ole tapapäev, siis valitakse juhusliku valiku teel uus number. Seda tehakse kord kuus ning korratakse nii mitu korda, kui sellest tapamajast peab proove võtma. Näiteks korratakse tapamajas AXD protseduuri vähemalt 36 korda, et valida juhusliku valiku teel vähemalt 36 tööpäeva. Loomulikult võib samal päeval proove võtta rohkem kui ühelt loomakorjuselt.

Kuna ühel konkreetsel päeval tapetud loomade arv võib suuresti erineda, siis valitakse konkreetne loom tapamajas juhusliku valiku teel päeval, mis on juhusliku valiku teel valitud proovide võtmiseks. Antud päeval on loomade koguarv teada ja tapamaja personal valib juhusliku valiku teel välja ühe või mitu loomakorjust, kasutades neile antud juhumeetodi lehte, mis on koostatud nii, et sellel antud maksimumarv ületab liikmesriigi mis tahes tapamajas mis tahes päeval tapetud suurimat võimalikku nuumsigade arvu.

Tabelis 2 on esitatud juhumeetodi abil koostatud tabeli näidis.

Tabel 2

Juhumeetodi tabel

| Tapamaja | Kuupäev | Loomakorjuse määramine (2) |
| --- | --- | --- |
| AXD | 19 | 5 |
| 4 | 2 |
| 12 | 124 |
| 12 | 2 |
| 8 | 59 |

Tapamaja

Kuupäev

Loomakorjuse määramine (2)

AXD

19

5

4

2

12

124

12

2

8

59

Alusuuringusse ei kaasata:

| — | loomi, kelle eluskaal on alla 50 kg või üle 170 kg, |
| --- | --- |

—

loomi, kelle eluskaal on alla 50 kg või üle 170 kg,

| — | loomi, kelle tapmine on olnud hädatapmine, |
| --- | --- |

—

loomi, kelle tapmine on olnud hädatapmine,

| — | ühtegi täiesti kõlbmatuks tunnistatud loomakorjust. |
| --- | --- |

—

ühtegi täiesti kõlbmatuks tunnistatud loomakorjust.

2.   Proovid

2.1.   Proovide võtmine üldiselt

| — | Kõigilt valitud sigadelt võetakse niude lümfisõlmede kogum või vähemalt 5 üksikut niude lümfisõlme. Võimaluse korral kogutakse vähemalt 25 grammi lümfisõlmi ilma rasvata või sidekoeta. |
| --- | --- |

—

Kõigilt valitud sigadelt võetakse niude lümfisõlmede kogum või vähemalt 5 üksikut niude lümfisõlme. Võimaluse korral kogutakse vähemalt 25 grammi lümfisõlmi ilma rasvata või sidekoeta.

| — | Tapamajas tuleb säilitada andmed selle kohta, millisest lihasest proovid võeti, iga valimi proovide võtmise kuupäev ja kellaaeg ning valimite kohaletoimetamise aeg, kuupäev ja kulleri nimi. |
| --- | --- |

—

Tapamajas tuleb säilitada andmed selle kohta, millisest lihasest proovid võeti, iga valimi proovide võtmise kuupäev ja kellaaeg ning valimite kohaletoimetamise aeg, kuupäev ja kulleri nimi.

2.2.   Proovide võtmine niude lümfisõlmedest

Pimesoole ja pimesoolele lähima niudesoole osa vahel olev kinnisti rebitakse lahti, mille tulemusena paljastuvad lahtise osa pinnal niude lümfisõlmed. Üksikute lümfisõlmede kogumiseks “korjatakse” sellelt lahtiselt kinnistilt lümfisõlmed ära ilma noata, lihtsalt kinnastatud käega. Lümfisõlmed või kogum asetatakse kilekotti, millele märgitakse kuupäev, kellaaeg, tapamaja kood ja proovi identifitseerimiskood.

3.   Vedu

Proovid tuleb kiirposti või kulleriga ära saata 36 tunni jooksul ja need peavad laborisse jõudma hiljemalt 72 tunni jooksul pärast proovide võtmist. Hiljem kui 72 tundi pärast proovide võtmist kohale jõudnud proovid jäetakse kõrvale, välja arvatud juhul, kui analüüsiga alustatakse 96 tunni jooksul pärast proovide võtmist ja külmaahel ei ole katkenud.

4.   Proovide analüüs ja serotüpiseerimine

Analüüsid ja serotüpiseerimine tehakse riigi referentlaboris. Kui riigi referentlaboris ei ole võimalik kõiki analüüse teha või kui tegemist ei ole igapäevaselt tuvastamisega tegeleva laboriga, siis võivad pädevad asutused otsustada määrata salmonelloosi ametliku kontrolli laboriteks ka piiratud hulgal muid laboreid.

Nendel laboritel peab olema tõestatud kogemus nõutud tuvastusmeetodi kasutamisel ning ISO 17025 standardile vastav kvaliteedi tagamise süsteem ning nad peavad olema riigi referentlabori järelevalve all.

Laboris hoitakse proovi külmutatuna kuni bakterioloogilise kontrollini, mis tehakse 24 tunni jooksul pärast proovi kättesaamist, kusjuures analüüs peab algama hiljemalt 96 tundi pärast proovi võtmist.

4.1.   Proovitüki ettevalmistamine

Lümfisõlmede pind puhastatakse enne analüüsimist, kastes need absoluutsesse alkoholi ja kuivatades õhu käes.

Kõik lümfisõlmed uputatakse ja suletakse kilekotti ning neid taotakse haamri või sarnase esemega läbi kilekoti, kuni lümfisõlmed on purustatud.

Homogeniseeritud lümfisõlmed kaalutakse ja pannakse steriilsesse anumasse eelsoojendatud puhverdatud peptoonvette vahekorras 1:10. Anum inkubeeritakse kokku (18 ± 2) tunniks (37 ± 1) °C juures.

4.2.   Tuvastusmeetod

Kasutada tuleb ühenduse referentlabori soovitatud Madalmaade Bilthoveni salmonelloosi avastamise meetodit.

Kehtiva ISO 6579:2002 esialgse D lisa praeguses versioonis kirjeldatakse meetodit järgmiselt: “Salmonella liikide tuvastamine loomade väljaheites ja esmatootmistasandi proovides”. Selle meetodi puhul kasutatakse ühtse selektiivse rikastussöötmena pooltahket Rappaport-Vassiladise söödet.

4.3.   Serotüpiseerimine

Kõik eraldatud ja kinnitust leidnud Salmonella spp. tüved serotüpiseeritakse Kaufmann-White’i skeemi põhjal.

Kvaliteedi tagamiseks saadetakse ühenduse referentlaborisse 16 määratava tüübiga tüve ja 16 mittemääratava tüübiga isolaati. Kui isoleeritud tüvesid on vähem, siis saadetakse kõik tüved.

4.4.   Faagitüübi kindlaksmääramine

Kui faagitüübi kindlaksmääramiseks (vabatahtlik) on esitatud salmonelloosi serotüübi typhimurium ja salmonelloosi serotüübi enteritidis isolaadid, siis kasutatakse Ühendkuningriigis Colindale’is asuva Tervisekaitseameti salmonelloosi faagitüübi kindlaksmääramise WHO võrdluskeskuse kirjeldatud meetodeid.

4.5.   Antimikroobse tundlikkuse kontroll

Antimikroobse tundlikkuse kontrollimisel (vabatahtlik) kasutatakse analüüside läbiviimiseks valideeritud ja kontrollitud meetodit, näiteks Kliinilise Laboratooriumi Standardite Riikliku Komitee (National Committee for Clinical Laboratory Standards, NCCLS, alates 1. jaanuarist 2005 kannab nime Kliinilise ja Laboratooriumi Standardite Instituut (Clinical and Laboratory Standards Institute, CLSI)) soovitatud meetodit.

Sobivad nii agari difusioonitest kui ka puljongi lahjendamise meetod. Tulemused kajastatakse nii kvantitatiivsete (lahjendamise meetodite puhul minimaalne inhibeeriv kontsentratsioon ja difusioonitesti puhul inhibitsioonitsooni diameeter) kui ka kvalitatiivsete (osaliselt resistentsed isolaadid) andmetena.

Kvalitatiivsed andmed põhinevad epidemioloogilistele lõppväärtustele tuginevatel tõlgendustel, mis on esitatud Antimikroobse Tundlikkuse Euroopa Analüüsikomitee (European Committee on Antimicrobial Susceptibility Testing, EUCAST) veebisaidil http://www.eucast.org

Isolaatide haiguskahtlust analüüsitakse järgmiste antimikroobikumide suhtes:

| — | ampitsilliin või amoksütsilliin, |
| --- | --- |

—

ampitsilliin või amoksütsilliin,

| — | tetratsükliin, |
| --- | --- |

—

tetratsükliin,

| — | klooramfenikool, |
| --- | --- |

—

klooramfenikool,

| — | fluorfenikool, |
| --- | --- |

—

fluorfenikool,

| — | nalidiksiinhape, |
| --- | --- |

—

nalidiksiinhape,

| — | tsiprofloksatsiin (eelistatavalt) või enrofloksatsiin, |
| --- | --- |

—

tsiprofloksatsiin (eelistatavalt) või enrofloksatsiin,

| — | sulfoonamiid (eelistatavalt sulfametoksasool), |
| --- | --- |

—

sulfoonamiid (eelistatavalt sulfametoksasool),

| — | sulfoonamiid/trimetopriim või trimetopriim, |
| --- | --- |

—

sulfoonamiid/trimetopriim või trimetopriim,

| — | gentamitsiin, |
| --- | --- |

—

gentamitsiin,

| — | streptomütsiin, |
| --- | --- |

—

streptomütsiin,

| — | kanamütsiin (eelistatavalt) või neomütsiin, |
| --- | --- |

—

kanamütsiin (eelistatavalt) või neomütsiin,

| — | kolmanda põlvkonna kefalosporiin, (eelistatavalt tsefotaksiim), |
| --- | --- |

—

kolmanda põlvkonna kefalosporiin, (eelistatavalt tsefotaksiim),

| — | kolistiin (vabatahtlik). |
| --- | --- |

—

kolistiin (vabatahtlik).

Enne uuringu alustamist korraldavad Bulgaaria ja Rumeenia asjaomastele isikutele koolituse.

5.   Andmed ja proovi säilitamine

Kõikide töödeldud proovide bakterioloogilisi andmeid tuleb hoida tabelis 3 ettenähtud või sellega sarnasel kujul.

Kõiki isoleeritud tüvesid tuleb säilitada kahe liikmesriigi riiklikes referentlaborites nii kaua kuni tüvede terviklikkus on tagatud, kuid mitte vähem kui viis aastat.

Kõiki seroloogilisteks uuringuteks võetud lihamahla proove säilitatakse külmutatud kujul kaks aastat.

Tabel 3

Näidis kõikide töödeldud proovide andmete kohta

| Proov | Saabumise aeg | Analüüs |
| --- | --- | --- |
| Proovi nr ja tüüp | Tapamaja kood | Nimi | Kuupäev | Kellaaeg | Nimi | Kuupäev | Kellaaeg | Pos või Neg | Serotüüp | Faagitüüp | Antibiogramm | Säilitamise nr |
| 1 S | EU012 | PW | 3-10-06 | 12:00 | AB | 3-10 | 14:00 | Neg | | | | |
| 2 L | EU023 | PW | 4-10 | 12:30 | AB | 4-10 | 14:00 | Pos | Typh | DT104 | ASTSu | (IDnr) |
| 3 L | EU083 | PW | 8-10 | 16:30 | AB | 9-10 | 9:00 | Pos | Agona | n.a. | ASTE | (IDnr) |
| jne |

Proov

Saabumise aeg

Analüüs

Proovi nr ja tüüp

Tapamaja kood

Nimi

Kuupäev

Kellaaeg

Nimi

Kuupäev

Kellaaeg

Pos või Neg

Serotüüp

Faagitüüp

Antibiogramm

Säilitamise nr

1 S

EU012

PW

3-10-06

12:00

AB

3-10

14:00

Neg

2 L

EU023

PW

4-10

12:30

AB

4-10

14:00

Pos

Typh

DT104

ASTSu

(IDnr)

3 L

EU083

PW

8-10

16:30

AB

9-10

9:00

Pos

Agona

n.a.

ASTE

(IDnr)

jne

6.   Bulgaaria ja Rumeenia aruanded

Pädev asutus, kes vastavalt direktiivi 2003/99/EÜ artiklile 9 vastutab loomade salmonelloosi jälgimise iga-aastase riikliku aruande koostamise eest, kogub ja hindab tulemusi ning esitab komisjonile sellekohase aruande.

Kõnealused aruanded sisaldavad vähemalt järgmist teavet:

6.1.   Uuringuprogrammi rakendamise üldine kirjeldus

| — | uuritava populatsiooni kirjeldus, arvestades tapamaja võimsust, |
| --- | --- |

—

uuritava populatsiooni kirjeldus, arvestades tapamaja võimsust,

| — | juhumeetodi läbiviimise, sealhulgas teavitamissüsteemi kirjeldus, |
| --- | --- |

—

juhumeetodi läbiviimise, sealhulgas teavitamissüsteemi kirjeldus,

| — | arvutatud valimi suurus, |
| --- | --- |

—

arvutatud valimi suurus,

| — | proovide võtmisel/analüüside läbiviimisel/tüübi kindlaksmääramisel osalevate asutuste ja laborite andmed, |
| --- | --- |

—

proovide võtmisel/analüüside läbiviimisel/tüübi kindlaksmääramisel osalevate asutuste ja laborite andmed,

| — | uuringu üldised tulemused (bakterioloogia ja seroloogia suhtes analüüsitud proovid, positiivsete arv, serotüüp, faasitüüp ja antibiootikumiresistentsuse analüüs). |
| --- | --- |

—

uuringu üldised tulemused (bakterioloogia ja seroloogia suhtes analüüsitud proovid, positiivsete arv, serotüüp, faasitüüp ja antibiootikumiresistentsuse analüüs).

6.2.   Täielikud andmed iga looma proovide ja vastavate analüüsitulemuste kohta

Liikmesriigid esitavad uurimise tulemused toorandmetena, kasutades komisjonilt saadud andmete sõnastikku ja andmete kogumise vorme.

Sõnastiku ja vormid kehtestab komisjon ning need sisaldavad vähemalt järgmist:

| — | tapamaja kood, |
| --- | --- |

—

tapamaja kood,

| — | tapamaja võimsus, |
| --- | --- |

—

tapamaja võimsus,

| — | proovide võtmise kuupäev ja kellaaeg, |
| --- | --- |

—

proovide võtmise kuupäev ja kellaaeg,

| — | proovi kood (näit number), |
| --- | --- |

—

proovi kood (näit number),

| — | võetud proovi tüüp: lümfisõlmed, |
| --- | --- |

—

võetud proovi tüüp: lümfisõlmed,

| — | laborisse saatmise kuupäev. |
| --- | --- |

—

laborisse saatmise kuupäev.

Liikmesriikides kogutakse iga laborisse saadetud proovi kohta järgmine teave:

| — | labori kood (kui kasutatakse erinevaid laboreid), |
| --- | --- |

—

labori kood (kui kasutatakse erinevaid laboreid),

| — | proovide veovahend, |
| --- | --- |

—

proovide veovahend,

| — | laborisse jõudmise kuupäev, |
| --- | --- |

—

laborisse jõudmise kuupäev,

| — | lümfisõlmede analüüsimise korral proovi kaal, |
| --- | --- |

—

lümfisõlmede analüüsimise korral proovi kaal,

| — | konkreetse proovi analüüsimise tulemused: “negatiivne” või positiivse Salmonella spp. korral ka serotüpiseerimise tulemused “salmonelloosi serotüüp” või “ei ole tüüpi”, |
| --- | --- |

—

konkreetse proovi analüüsimise tulemused: “negatiivne” või positiivse Salmonella spp. korral ka serotüpiseerimise tulemused “salmonelloosi serotüüp” või “ei ole tüüpi”,

| — | tüvede tulemused vastavalt antimikroobse tundlikkuse ja/või faagitüübi kindlaksmääramise proovide tulemustele. |
| --- | --- |

—

tüvede tulemused vastavalt antimikroobse tundlikkuse ja/või faagitüübi kindlaksmääramise proovide tulemustele.

---

(1)  See arv peaks kajastama vähemalt 80 % liikmesriigis tapetud nuumsigade arvust.

(2)  Näiteks tuleks uuringu jaoks võtta analüüs viiendalt loomakorjuselt selle kuu 19. päeval.

---

II LISA

Ühenduse rahalise toetuse ülemmäär Bulgaariale ja Rumeeniale

| (eurodes) |
| --- |
| Liikmesriik | Summa |
| Bulgaaria | 4 992 |
| Rumeenia | 7 800 |

(eurodes)

Liikmesriik

Summa

Bulgaaria

4 992

Rumeenia

7 800

---

III LISA

Tõestatud finantsaruanne nuumsigade hulgas Salmonella spp. levimust käsitleva alusuuringu rakendamise kohta

Aruandeperiood: 1. aprillist 2007–30. septembrini 2007

Aruanne uuringu käigus tekkinud kulude kohta, mille puhul antakse ühenduse rahalist toetust

Rahalise toetuse andmist sätestava komisjoni otsuse viitenumber: ...

...

| Järgmiste toimingutega kaasnenud kulud | Analüüside arv | Aruandeperioodi jooksul tehtud analüüsidega kaasnenud kogukulu
  (riigi omavääringus) |
| --- | --- | --- |
| Salmonella spp. bakterioloogia | | |
| Salmonella isolaatide serotüpiseerimine | | |

Järgmiste toimingutega kaasnenud kulud

Analüüside arv

Aruandeperioodi jooksul tehtud analüüsidega kaasnenud kogukulu

(riigi omavääringus)

Salmonella spp. bakterioloogia

Salmonella isolaatide serotüpiseerimine

Abisaaja kinnitus

Kinnitame, et

| — | kuluaruandes esitatud kulud on ehtsad; need on kantud komisjoni otsuses 2007/219/EÜ sätestatud ülesannete täitmisel ning olid kõnealuste ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks olulised, |
| --- | --- |

—

kuluaruandes esitatud kulud on ehtsad; need on kantud komisjoni otsuses 2007/219/EÜ sätestatud ülesannete täitmisel ning olid kõnealuste ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks olulised,

| — | kõik kulusid tõendavad dokumendid on auditeerimiseks kättesaadavad. |
| --- | --- |

—

kõik kulusid tõendavad dokumendid on auditeerimiseks kättesaadavad.

Kuupäev: ...

Rahaliselt vastutav isik: ...

Allkiri: ...

---

| 5.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 95/50 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 95/50

---

KOMISJONI OTSUS,

4. aprill 2007,

millega muudetakse otsust 2003/250/EÜ seoses teatavate nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ sätete suhtes kehtestatud ajutiste erandite kehtivuse pikendamisega Lõuna-Aafrika Vabariigist pärit ja istutamiseks ettenähtud maasikataimede (Fragaria L.), välja arvatud seemnete puhul

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 1454 all)

(2007/220/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiivi 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2000/29/EÜ alusel ei tohi põhimõtteliselt ühendusse sisse tuua istutamiseks ettenähtud maasikataimi (Fragaria L.), välja arvatud seemneid, mis on pärit mujalt kui Euroopa riikidest, välja arvatud Vahemere riigid, Austraalia, Uus-Meremaa, Kanada ja Ameerika Ühendriikide mandriosas asuvad osariigid. Nimetatud direktiiv lubab siiski erandeid kõnealusest reeglist, kui on kindlaks tehtud, et kahjulike organismide levitamise ohtu ei ole. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2000/29/EÜ alusel ei tohi põhimõtteliselt ühendusse sisse tuua istutamiseks ettenähtud maasikataimi (Fragaria L.), välja arvatud seemneid, mis on pärit mujalt kui Euroopa riikidest, välja arvatud Vahemere riigid, Austraalia, Uus-Meremaa, Kanada ja Ameerika Ühendriikide mandriosas asuvad osariigid. Nimetatud direktiiv lubab siiski erandeid kõnealusest reeglist, kui on kindlaks tehtud, et kahjulike organismide levitamise ohtu ei ole.

| (2) | Komisjoni otsusega 2003/250/EÜ (2) lubatakse liikmesriikidel Lõuna-Aafrika Vabariigist pärit ja istutamiseks ettenähtud maasikataimede (Fragaria L.), välja arvatud seemnete puhul kehtestada ajutisi erandeid direktiivi 2000/29/EÜ teatavatest sätetest. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni otsusega 2003/250/EÜ (2) lubatakse liikmesriikidel Lõuna-Aafrika Vabariigist pärit ja istutamiseks ettenähtud maasikataimede (Fragaria L.), välja arvatud seemnete puhul kehtestada ajutisi erandeid direktiivi 2000/29/EÜ teatavatest sätetest.

| (3) | Seda erandit õigustavad asjaolud on endiselt kehtivad ja uut teavet, mille alusel oleks põhjust eritingimused uuesti läbi vaadata, ei ole. |
| --- | --- |

(3)

Seda erandit õigustavad asjaolud on endiselt kehtivad ja uut teavet, mille alusel oleks põhjust eritingimused uuesti läbi vaadata, ei ole.

| (4) | Seepärast tuleks liikmesriikidele anda uueks piiratud ajavahemikuks luba tuua eritingimustel kõnealuseid taimi oma territooriumile. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks liikmesriikidele anda uueks piiratud ajavahemikuks luba tuua eritingimustel kõnealuseid taimi oma territooriumile.

| (5) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2003/250/EÜ artikli 1 teise lõiku lisatakse punktid e–h:

| “e) | 1. juuni 2007–30. september 2007; |
| --- | --- |

“e)

1. juuni 2007–30. september 2007;

| f) | 1. juuni 2008–30. september 2008; |
| --- | --- |

f)

1. juuni 2008–30. september 2008;

| g) | 1. juuni 2009–30. september 2009; |
| --- | --- |

g)

1. juuni 2009–30. september 2009;

| h) | 1. juuni 2010–30. september 2010.” |
| --- | --- |

h)

1. juuni 2010–30. september 2010.”

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 4. aprill 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/35/EÜ (ELT L 88, 25.3.2006, lk 9).

1

(2)  ELT L 93, 10.4.2003, lk 36.

2

---

| 5.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 95/51 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 95/51

---

KOMISJONI OTSUS,

4. aprill 2007,

millega muudetakse otsust 2003/249/EÜ seoses teatavate nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ sätete suhtes kehtestatud ajutiste erandite kehtivuse pikendamisega Tšiilist pärit ja istutamiseks ette nähtud maasikataimede (Fragaria L.), välja arvatud seemnete puhul

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 1455 all)

(2007/221/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiivi 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2000/29/EÜ alusel ei tohi põhimõtteliselt ühendusse sisse tuua istutamiseks ette nähtud maasikataimi (Fragaria L.), välja arvatud seemneid, mis on pärit mujalt kui Euroopa riikidest, välja arvatud Vahemere riigid, Austraalia, Uus-Meremaa, Kanada ja Ameerika Ühendriikide mandriosas asuvad osariigid. Nimetatud direktiiv lubab siiski erandeid kõnealusest reeglist, kui on kindlaks tehtud, et kahjulike organismide levitamise ohtu ei ole. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2000/29/EÜ alusel ei tohi põhimõtteliselt ühendusse sisse tuua istutamiseks ette nähtud maasikataimi (Fragaria L.), välja arvatud seemneid, mis on pärit mujalt kui Euroopa riikidest, välja arvatud Vahemere riigid, Austraalia, Uus-Meremaa, Kanada ja Ameerika Ühendriikide mandriosas asuvad osariigid. Nimetatud direktiiv lubab siiski erandeid kõnealusest reeglist, kui on kindlaks tehtud, et kahjulike organismide levitamise ohtu ei ole.

| (2) | Komisjoni otsusega 2003/249/EÜ (2) lubatakse liikmesriikidel Tšiilist pärit ja istutamiseks ette nähtud maasikataimede (Fragaria L.), välja arvatud seemnete puhul kehtestada ajutisi erandeid direktiivi 2000/29/EÜ teatavatest sätetest. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni otsusega 2003/249/EÜ (2) lubatakse liikmesriikidel Tšiilist pärit ja istutamiseks ette nähtud maasikataimede (Fragaria L.), välja arvatud seemnete puhul kehtestada ajutisi erandeid direktiivi 2000/29/EÜ teatavatest sätetest.

| (3) | Seda erandit õigustavad asjaolud on endiselt kehtivad ja uut teavet, mille alusel oleks põhjust eritingimused uuesti läbi vaadata, ei ole. |
| --- | --- |

(3)

Seda erandit õigustavad asjaolud on endiselt kehtivad ja uut teavet, mille alusel oleks põhjust eritingimused uuesti läbi vaadata, ei ole.

| (4) | Seepärast tuleks liikmesriikidele anda uueks piiratud ajavahemikuks luba tuua eritingimustel kõnealuseid taimi oma territooriumile. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks liikmesriikidele anda uueks piiratud ajavahemikuks luba tuua eritingimustel kõnealuseid taimi oma territooriumile.

| (5) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2003/249/EÜ artikli 1 teise lõikesse lisatakse punktid e–h:

| “e) | 1. juuni 2007 – 30. september 2007; |
| --- | --- |

“e)

1. juuni 2007 – 30. september 2007;

| f) | 1. juuni 2008 – 30. september 2008; |
| --- | --- |

f)

1. juuni 2008 – 30. september 2008;

| g) | 1. juuni 2009 – 30. september 2009; |
| --- | --- |

g)

1. juuni 2009 – 30. september 2009;

| h) | 1. juuni 2010 – 30. september 2010.” |
| --- | --- |

h)

1. juuni 2010 – 30. september 2010.”

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 4. aprill 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/35/EÜ (ELT L 88, 25.3.2006, lk 9).

1

(2)  ELT L 93, 10.4.2003, lk 32.

2

---

| 5.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 95/52 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 95/52

---

KOMISJONI OTSUS,

4. aprill 2007,

millega teatatakse ühise kalanduspoliitika raames asutatud edelapiirkonna vete piirkondliku nõuandekomisjoni tegevuse alustamisest

(2007/222/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuli 2004. aasta otsust 2004/585/EÜ, millega asutatakse ühise kalanduspoliitika raames piirkondlikud nõuandekomisjonid, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 3,

võttes arvesse Prantsusmaa poolt 9. veebruaril 2007 Belgia, Hispaania, Prantsusmaa, Madalmaade ja Portugali nimel edastatud soovitust,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta (2) ning otsusega 2004/585/EÜ on loodud raamistik piirkondlike nõuandekomisjonide moodustamiseks ja tööks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta (2) ning otsusega 2004/585/EÜ on loodud raamistik piirkondlike nõuandekomisjonide moodustamiseks ja tööks.

| (2) | Otsuse 2004/585/EÜ artikliga 2 on loodud piirkondlik nõuandekomisjon, mis peaks hõlmama Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) VIII, IX ja X püügipiirkondade edelapiirkonna veed (Assoore ümbritsevad veed) ning CECAF rajoonid 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.0 (Madeirat ja Kanaari saari ümbritsevad veed). (3) |
| --- | --- |

(2)

Otsuse 2004/585/EÜ artikliga 2 on loodud piirkondlik nõuandekomisjon, mis peaks hõlmama Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) VIII, IX ja X püügipiirkondade edelapiirkonna veed (Assoore ümbritsevad veed) ning CECAF rajoonid 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.0 (Madeirat ja Kanaari saari ümbritsevad veed). (3)

| (3) | Vastavalt otsuse 2004/585/EÜ artikli 3 lõikele 1 esitasid kalandussektori ja muude huvirühmade esindajad taotluse kõnealuse piirkondliku nõuandekomisjoni tegevuse alustamise kohta Belgiale, Hispaaniale, Prantsusmaale, Madalmaadele ja Portugalile. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt otsuse 2004/585/EÜ artikli 3 lõikele 1 esitasid kalandussektori ja muude huvirühmade esindajad taotluse kõnealuse piirkondliku nõuandekomisjoni tegevuse alustamise kohta Belgiale, Hispaaniale, Prantsusmaale, Madalmaadele ja Portugalile.

| (4) | Asjaomased liikmesriigid tegid otsuse 2004/585/EÜ artikli 3 lõike 2 kohaselt kindlaks, kas taotlus edelapiirkonna vete piirkondliku nõuandekomisjoni kohta on vastavuses kõnealuse otsuse sätetega. Asjaomased liikmesriigid edastasid 9. veebruaril 2007 komisjonile soovituse kõnealuse piirkondliku nõuandekomisjoni kohta. |
| --- | --- |

(4)

Asjaomased liikmesriigid tegid otsuse 2004/585/EÜ artikli 3 lõike 2 kohaselt kindlaks, kas taotlus edelapiirkonna vete piirkondliku nõuandekomisjoni kohta on vastavuses kõnealuse otsuse sätetega. Asjaomased liikmesriigid edastasid 9. veebruaril 2007 komisjonile soovituse kõnealuse piirkondliku nõuandekomisjoni kohta.

| (5) | Komisjon on hinnanud huvitatud poolte esitatud taotlust ja soovitust otsuse 2004/585/EÜ põhjal ning ühise kalanduspoliitika eesmärkide ja põhimõtete valguses ning jõudnud seisukohale, et edelapiirkonna vete piirkondlik nõuandekomisjon on valmis tööd alustama, |
| --- | --- |

(5)

Komisjon on hinnanud huvitatud poolte esitatud taotlust ja soovitust otsuse 2004/585/EÜ põhjal ning ühise kalanduspoliitika eesmärkide ja põhimõtete valguses ning jõudnud seisukohale, et edelapiirkonna vete piirkondlik nõuandekomisjon on valmis tööd alustama,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Otsuse 2004/585/EÜ artikli 2 lõike 1 punkti e kohaselt asutatud edelapiirkonna vete piirkondlik nõuandekomisjon alustab tööd 9. aprillil 2007.

Brüssel, 4. aprill 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joe BORG

---

(1)  ELT L 256, 3.8.2004, lk 17.

1

(2)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

2

(3)  Nagu on määratud määruses (EMÜ) nr 3880/91 (EÜT L 365, 31.12.1991, lk 1).

3

---

| 5.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 95/53 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 95/53

---

KOMISJONI OTSUS,

4. aprill 2007,

milles käsitletakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 alusel Bulgaaria esitatud ülevaadet veinisektori tootmisvõimsuse kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 1469 all)

(Ainult bulgaariakeelne tekst on autentne)

(2007/223/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1493/1999 veinituru ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 23 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrus (EÜ) nr 1493/1999 näeb ette eeltingimusena juurdepääsuks istutusõiguste suurendamisele ning ümberstruktureerimise ja ümbermuutmise toetustele, et asjaomane liikmesriik esitab veinisektori tootmisvõimsuse ülevaate. Selle ülevaate esitamine peab olema kooskõlas nimetatud määruse artikliga 16. |
| --- | --- |

(1)

Määrus (EÜ) nr 1493/1999 näeb ette eeltingimusena juurdepääsuks istutusõiguste suurendamisele ning ümberstruktureerimise ja ümbermuutmise toetustele, et asjaomane liikmesriik esitab veinisektori tootmisvõimsuse ülevaate. Selle ülevaate esitamine peab olema kooskõlas nimetatud määruse artikliga 16.

| (2) | Komisjoni 31. mai 2000. aasta määruse (EÜ) nr 1227/2000 (milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad tootmisvõimsuse puhul) (2) artiklis 19 nähakse ette ülevaates sisalduva teabe esitamise üksikasjad. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 31. mai 2000. aasta määruse (EÜ) nr 1227/2000 (milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad tootmisvõimsuse puhul) (2) artiklis 19 nähakse ette ülevaates sisalduva teabe esitamise üksikasjad.

| (3) | Bulgaaria edastas komisjonile 10. ja 17. jaanuari 2007. aasta kirjades määruse (EÜ) nr 1493/1999 artikliga 16 ja määruse (EÜ) nr 1227/2000 artikliga 19 sätestatud andmed. Nende andmetega tutvumise järel võib sedastada, et Bulgaaria on seega ülevaate koostanud. |
| --- | --- |

(3)

Bulgaaria edastas komisjonile 10. ja 17. jaanuari 2007. aasta kirjades määruse (EÜ) nr 1493/1999 artikliga 16 ja määruse (EÜ) nr 1227/2000 artikliga 19 sätestatud andmed. Nende andmetega tutvumise järel võib sedastada, et Bulgaaria on seega ülevaate koostanud.

| (4) | Käesolev otsus ei eelda ülevaates sisalduvate andmete õigsuse tunnustamist komisjoni poolt või ülevaates järgitud õigusaktide ühituvust ühenduse õigusega. Käesolev otsus ei mõjuta komisjoni võimalikku otsust nende punktide suhtes. |
| --- | --- |

(4)

Käesolev otsus ei eelda ülevaates sisalduvate andmete õigsuse tunnustamist komisjoni poolt või ülevaates järgitud õigusaktide ühituvust ühenduse õigusega. Käesolev otsus ei mõjuta komisjoni võimalikku otsust nende punktide suhtes.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas veinituru korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas veinituru korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Komisjon tõdeb, et Bulgaaria on koostanud veinisektori tootmisvõimsuse ülevaate vastavalt määruse (EÜ) nr 1493/1999 artiklile 16.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Bulgaaria Vabariigile.

Brüssel, 4. aprill 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 179, 14.7.1999, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

1

(2)  EÜT L 143, 16.6.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1460/2006 (ELT L 272, 3.10.2006, lk 9).

2

---