# Euroopa Liidu L 32/6. v

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 32 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 50. aastakäik6. veebruar 2007 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 32

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

50. aastakäik6. veebruar 2007

---

| Sisukord | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2007/51/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 18. veebruar 2004, riigiabi kohta C27/2001 (endine NN 2/2001) põllumajandusreostuse piiramise programmi (PMPOA) rakendamise kohta Prantsusmaa poolt ajavahemikul 1994–2000
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 415 all) | 1 |
| | | 2007/52/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 19. mai 2004, abikava kohta, mille elluviimist Itaalia kavandab kodulinnukasvatusettevõtete toetamiseks – AIMA kodulinnulihasektori programm – C 59/2001 (ex N 97/1999)
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 1802 all) | 14 |
| | | 2007/53/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 24. mai 2004, EÜ asutamislepingu artikli 82 ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 54 alusel Microsoft Corporationi vastu algatatud menetluse kohta. Juhtum nr COMP/C-3/37.792 – Microsoft
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 900 all)


   (
  1
  ) | 23 |
| | | 2007/54/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 2. juuni 2004, mis käsitleb riigiabi, millega Itaalia (Sitsiilia maakond) näeb ette põllumajandustoodete edendamist ja reklaami
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 1923 all)


   (
  1
  ) | 29 |
| | | 2007/55/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 9. november 2005, toetuskava kohta, mida Prantsusmaa kavatseb rakendada abi andmiseks liköörveinide Pineau des Charentes, Floc de Gascogne, Pommeau de Normandie ja Macvin du Jura tootjatele ja turustajatele
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 4189 all) | 37 |
| | | 2007/56/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 16 mai 2006, riigiabi nr C 26/2004 (ex NN 38/2004) kohta, mida Saksamaa Liitvabariik andis Schneider Technologies AG-le
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 1857 all)


   (
  1
  ) | 49 |
| | | 2007/57/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 7. juuni 2006, riigiabi kohta, mida Saksamaa andis osakute omandamiseks viinamarjakasvatajate ühistutes
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 2070 all) | 56 |
| | | 2007/58/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 28. august 2006, Jaapani valitsuse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse vahelise tuumaenergia rahuotstarbelist kasutamist käsitleva koostöölepingu sõlmimise kohta | 64 |
| | * | Lisa. Jaapani valitsuse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse vaheline tuumaenergia rahuotstarbelist kasutamist käsitlev koostööleping | 65 |
| | | 2007/59/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 26. september 2006, milles käsitletakse Madalmaade poolt Holland Malt BV-le antud riigiabi
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 4196 all) | 76 |
| | | 2007/60/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 26. oktoober 2006, millega asutatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 58/2003 kohaldades Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet | 88 |
| | | 2007/61/EÜ |
| | * | Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemist käsitleva kokkuleppe alusel moodustatud ühise veterinaarkomitee otsus nr 1/2006, 1. detsember 2006, kokkuleppe 11. lisa 1., 2., 3., 4., 5., 6. ja 10. liite muutmise kohta | 91 |
| | | 2007/62/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 8. detsember 2006, milles käsitletakse teatavaid tööstustekkelisi kasvuhoonegaase reguleerivaid siseriiklikke õigusnorme, millest Taani on teavitanud
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 5934 all) | 130 |
| | | 2007/63/EÜ |
| | * | Otsus nr 2/2006, 13. detsember 2006, Euroopa Ühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud vastavushindamise vastastikust tunnustamist käsitleva lepinguga loodud komitee otsus vastavushindamisasutuse lisamise kohta isikukaitsevahendite valdkonna peatükki | 135 |
| | | 2007/64/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 16. detsember 2006, millega kehtestatakse kasvusubstraatidele ühenduse ökomärgise andmise muudetud ökokriteeriumid ja nendega seotud hindamis- ja kontrollinõuded
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 6962 all)


   (
  1
  ) | 137 |
| | | 2007/65/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 15. detsember 2006, millega kehtestatakse komisjoni standardsed turvameetmed ja valmisoleku tasemed ning muudetakse komisjoni kodukorda tegutsemiseks kriiside ohjamisel | 144 |
| | | 2007/66/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 18. detsember 2006, ajutise katse korraldamise kohta teatavate söödakultuuride seemnepartiide maksimummassi suurendamiseks vastavalt nõukogu direktiivile 66/401/EMÜ
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 6572 all)


   (
  1
  ) | 161 |
| | | 2007/67/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 18. detsember 2006, millega liikmesriikidel lubatakse pikendada uue toimeaine tritosulfurooni ajutisi kasutuslube
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 6573 all)


   (
  1
  ) | 164 |
| | | 2007/68/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 18. detsember 2006, Läti Vabariigi taotluse kohta vähendatud käibemaksumäära kohaldamiseks kodumajapidamiste kaugkütte-, maagaasi- ja elektritarnetele
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 6592 all) | 165 |
| | | 2007/69/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 18. detsember 2006, millega Rumeeniale antakse luba edasi lükata nõukogu direktiivi 2002/53/EÜ teatavate sätete rakendamine teatavate põllumajandustaimesortide seemnete turustamise osas
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 6568 all)


   (
  1
  ) | 167 |
| | | 2007/70/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 20. detsember 2006, mis käsitleb turuleviimise tähtaja pikendamist biotsiidide suhtes, mis sisaldavad teatavaid direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi jooksul uurimata toimeaineid
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 6707 all) | 174 |
| | | 2007/71/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 20. detsember 2006, millega asutatakse päritolunimetuste, geograafiliste tähiste ja garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste teadusekspertide rühm | 177 |
| | | 2007/72/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 20. detsember 2006, teatud riigiabiotsuste kohaldamisaja pikendamise kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 6927 all)


   (
  1
  ) | 180 |
| | | 2007/73/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 20. detsember 2006, komisjoni 14. juuli 2006. aasta otsusega 2006/505/EÜ (millega luuakse standardialaste nõuannete järelevalverühm, kes nõustab komisjoni Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) arvamuste objektiivsuse ja erapooletuse hindamisel) loodud standardialaste nõuannete järelevalverühma liikmete määramise kohta | 181 |
| | | 2007/74/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 21. detsember 2006, millega kehtestatakse elektri- ja soojusenergia eraldi tootmise tõhususe ühtlustatud kontrollväärtused Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/8/EÜ kohaldamisel
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 6817 all)


   (
  1
  ) | 183 |
| | | 2007/75/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 22. detsember 2006, millega luuakse siirdehindade eksperdirühm | 189 |
| | | 2007/76/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 22. detsembrer 2006, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 6903 all)


   (
  1
  ) | 192 |
| | | 2007/77/EÜ |
| | * | Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise vastastikuse tunnustamise lepinguga loodud komitee otsus nr 35/2006, 22. detsember 2006, mis on seotud vastavushindamisasutuse lisamisega telekommunikatsiooniseadmeid käsitlevasse valdkonnalisasse | 198 |
| | | SOOVITUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2007/78/EÜ |
| | * | Komisjoni soovitus, 22. detsember 2006, turvaliste ja tõhusate sõidukisiseste info- ja sidesüsteemide kohta: uuendatud Euroopa põhimõtted inimene-masin liidese kohta | 200 |

Sisukord

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Lehekülg

OTSUSED

Komisjon

2007/51/EÜ

*

Komisjoni otsus, 18. veebruar 2004, riigiabi kohta C27/2001 (endine NN 2/2001) põllumajandusreostuse piiramise programmi (PMPOA) rakendamise kohta Prantsusmaa poolt ajavahemikul 1994–2000
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 415 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 415 all)

1

2007/52/EÜ

*

Komisjoni otsus, 19. mai 2004, abikava kohta, mille elluviimist Itaalia kavandab kodulinnukasvatusettevõtete toetamiseks – AIMA kodulinnulihasektori programm – C 59/2001 (ex N 97/1999)
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 1802 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 1802 all)

14

2007/53/EÜ

*

Komisjoni otsus, 24. mai 2004, EÜ asutamislepingu artikli 82 ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 54 alusel Microsoft Corporationi vastu algatatud menetluse kohta. Juhtum nr COMP/C-3/37.792 – Microsoft
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 900 all)


   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 900 all)

(
  1

23

2007/54/EÜ

*

Komisjoni otsus, 2. juuni 2004, mis käsitleb riigiabi, millega Itaalia (Sitsiilia maakond) näeb ette põllumajandustoodete edendamist ja reklaami
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 1923 all)


   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 1923 all)

(
  1

29

2007/55/EÜ

*

Komisjoni otsus, 9. november 2005, toetuskava kohta, mida Prantsusmaa kavatseb rakendada abi andmiseks liköörveinide Pineau des Charentes, Floc de Gascogne, Pommeau de Normandie ja Macvin du Jura tootjatele ja turustajatele
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 4189 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 4189 all)

37

2007/56/EÜ

*

Komisjoni otsus, 16 mai 2006, riigiabi nr C 26/2004 (ex NN 38/2004) kohta, mida Saksamaa Liitvabariik andis Schneider Technologies AG-le
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 1857 all)


   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 1857 all)

(
  1

49

2007/57/EÜ

*

Komisjoni otsus, 7. juuni 2006, riigiabi kohta, mida Saksamaa andis osakute omandamiseks viinamarjakasvatajate ühistutes
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 2070 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 2070 all)

56

2007/58/EÜ

*

Komisjoni otsus, 28. august 2006, Jaapani valitsuse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse vahelise tuumaenergia rahuotstarbelist kasutamist käsitleva koostöölepingu sõlmimise kohta

64

*

Lisa. Jaapani valitsuse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse vaheline tuumaenergia rahuotstarbelist kasutamist käsitlev koostööleping

65

2007/59/EÜ

*

Komisjoni otsus, 26. september 2006, milles käsitletakse Madalmaade poolt Holland Malt BV-le antud riigiabi
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 4196 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 4196 all)

76

2007/60/EÜ

*

Komisjoni otsus, 26. oktoober 2006, millega asutatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 58/2003 kohaldades Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet

88

2007/61/EÜ

*

Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemist käsitleva kokkuleppe alusel moodustatud ühise veterinaarkomitee otsus nr 1/2006, 1. detsember 2006, kokkuleppe 11. lisa 1., 2., 3., 4., 5., 6. ja 10. liite muutmise kohta

91

2007/62/EÜ

*

Komisjoni otsus, 8. detsember 2006, milles käsitletakse teatavaid tööstustekkelisi kasvuhoonegaase reguleerivaid siseriiklikke õigusnorme, millest Taani on teavitanud
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 5934 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 5934 all)

130

2007/63/EÜ

*

Otsus nr 2/2006, 13. detsember 2006, Euroopa Ühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud vastavushindamise vastastikust tunnustamist käsitleva lepinguga loodud komitee otsus vastavushindamisasutuse lisamise kohta isikukaitsevahendite valdkonna peatükki

135

2007/64/EÜ

*

Komisjoni otsus, 16. detsember 2006, millega kehtestatakse kasvusubstraatidele ühenduse ökomärgise andmise muudetud ökokriteeriumid ja nendega seotud hindamis- ja kontrollinõuded
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 6962 all)


   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 6962 all)

(
  1

137

2007/65/EÜ

*

Komisjoni otsus, 15. detsember 2006, millega kehtestatakse komisjoni standardsed turvameetmed ja valmisoleku tasemed ning muudetakse komisjoni kodukorda tegutsemiseks kriiside ohjamisel

144

2007/66/EÜ

*

Komisjoni otsus, 18. detsember 2006, ajutise katse korraldamise kohta teatavate söödakultuuride seemnepartiide maksimummassi suurendamiseks vastavalt nõukogu direktiivile 66/401/EMÜ
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 6572 all)


   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 6572 all)

(
  1

161

2007/67/EÜ

*

Komisjoni otsus, 18. detsember 2006, millega liikmesriikidel lubatakse pikendada uue toimeaine tritosulfurooni ajutisi kasutuslube
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 6573 all)


   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 6573 all)

(
  1

164

2007/68/EÜ

*

Komisjoni otsus, 18. detsember 2006, Läti Vabariigi taotluse kohta vähendatud käibemaksumäära kohaldamiseks kodumajapidamiste kaugkütte-, maagaasi- ja elektritarnetele
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 6592 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 6592 all)

165

2007/69/EÜ

*

Komisjoni otsus, 18. detsember 2006, millega Rumeeniale antakse luba edasi lükata nõukogu direktiivi 2002/53/EÜ teatavate sätete rakendamine teatavate põllumajandustaimesortide seemnete turustamise osas
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 6568 all)


   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 6568 all)

(
  1

167

2007/70/EÜ

*

Komisjoni otsus, 20. detsember 2006, mis käsitleb turuleviimise tähtaja pikendamist biotsiidide suhtes, mis sisaldavad teatavaid direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi jooksul uurimata toimeaineid
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 6707 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 6707 all)

174

2007/71/EÜ

*

Komisjoni otsus, 20. detsember 2006, millega asutatakse päritolunimetuste, geograafiliste tähiste ja garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste teadusekspertide rühm

177

2007/72/EÜ

*

Komisjoni otsus, 20. detsember 2006, teatud riigiabiotsuste kohaldamisaja pikendamise kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 6927 all)


   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 6927 all)

(
  1

180

2007/73/EÜ

*

Komisjoni otsus, 20. detsember 2006, komisjoni 14. juuli 2006. aasta otsusega 2006/505/EÜ (millega luuakse standardialaste nõuannete järelevalverühm, kes nõustab komisjoni Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) arvamuste objektiivsuse ja erapooletuse hindamisel) loodud standardialaste nõuannete järelevalverühma liikmete määramise kohta

181

2007/74/EÜ

*

Komisjoni otsus, 21. detsember 2006, millega kehtestatakse elektri- ja soojusenergia eraldi tootmise tõhususe ühtlustatud kontrollväärtused Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/8/EÜ kohaldamisel
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 6817 all)


   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 6817 all)

(
  1

183

2007/75/EÜ

*

Komisjoni otsus, 22. detsember 2006, millega luuakse siirdehindade eksperdirühm

189

2007/76/EÜ

*

Komisjoni otsus, 22. detsembrer 2006, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 6903 all)


   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 6903 all)

(
  1

192

2007/77/EÜ

*

Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise vastastikuse tunnustamise lepinguga loodud komitee otsus nr 35/2006, 22. detsember 2006, mis on seotud vastavushindamisasutuse lisamisega telekommunikatsiooniseadmeid käsitlevasse valdkonnalisasse

198

SOOVITUSED

Komisjon

2007/78/EÜ

*

Komisjoni soovitus, 22. detsember 2006, turvaliste ja tõhusate sõidukisiseste info- ja sidesüsteemide kohta: uuendatud Euroopa põhimõtted inimene-masin liidese kohta

200

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 6.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 32/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 32/1

---

KOMISJONI OTSUS,

18. veebruar 2004,

riigiabi kohta C27/2001 (endine NN 2/2001) põllumajandusreostuse piiramise programmi (PMPOA) rakendamise kohta Prantsusmaa poolt ajavahemikul 1994–2000

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 415 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(2007/51/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

palunud huvitatud isikutel esitada oma märkused nimetatud artikli kohta (1) ning võttes neid märkusi arvesse,

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | Pärast seda, kui komisjoni talitused olid saanud teavet selle kohta, et Prantsusmaal on vastu võetud põllumajandusreostuse piiramise programm (edaspidi “programm”), saatis komisjon 24. veebruaril 2000 Prantsuse ametiasutustele kirja, milles palutakse täpsustada nimetatud programmi rakendamisega alates 1994. aastast seonduvaid asjaolusid. 31. mai 2000. aasta kirjaga edastas Prantsusmaa konkreetse teabe, mis kinnitas programmi rakendamist alates 1994. aastast. Oma 11. juuli 2000. aasta kirjaga palus komisjon lisateavet. Prantsuse ametiasutused vastasid 26. detsembri 2000. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(1)

Pärast seda, kui komisjoni talitused olid saanud teavet selle kohta, et Prantsusmaal on vastu võetud põllumajandusreostuse piiramise programm (edaspidi “programm”), saatis komisjon 24. veebruaril 2000 Prantsuse ametiasutustele kirja, milles palutakse täpsustada nimetatud programmi rakendamisega alates 1994. aastast seonduvaid asjaolusid. 31. mai 2000. aasta kirjaga edastas Prantsusmaa konkreetse teabe, mis kinnitas programmi rakendamist alates 1994. aastast. Oma 11. juuli 2000. aasta kirjaga palus komisjon lisateavet. Prantsuse ametiasutused vastasid 26. detsembri 2000. aasta kirjaga.

| (2) | Prantsuse ametiasutused teatasid 13. veebruaril 2001 seakasvatussektoris rakendatavast keskkonnakaitsealasest riigiabist, mis hõlmab üksikinvestoritele suunatud abi. Oma 13. veebruari 2001. aasta kirjaga (2) andis komisjon loa abi anda. Lisaks sellele teatasid Prantsuse ametiasutused 20. aprillil 1993 kaasfinantseeritava struktuuriprogrammi raames ja vastavalt nõukogu 15. juuli 1991. aasta määruse (EMÜ) nr 2328/91 põllumajandusstruktuuride tõhustamise kohta (3) artikli 29 lõikele neli 2. märtsi 1993 ringkirjast DEPSE/SDEE nr 93-7005 ja 5. novembri 1992 ringkirjast nr 7027, mis käsitlevad investeerimisabi veiselihasektoris. Komisjon võttis määruse (EMÜ) nr 2328/91 alusel 29. juulil 1993 vastu otsuse, millega lubatakse ühenduse finantsosalust selles ühismeetmes (4). Samas ei ole komisjonile asutamislepingu (5) artikli 88 lõike 3 kohaselt riigiabist teatatud. Prantsuse ametiasutused leiavad, et sätted, mis eelnevad programmi käivitamisele, on programmi lisatud 22. aprilli 1994. aasta ringkirjaga nr 7016 ning moodustavad seega programmi sea- ja veisekasvatuse osa. Ka viimati nimetatud ringkirjast ei ole komisjonile asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohaselt teatatud. |
| --- | --- |

(2)

Prantsuse ametiasutused teatasid 13. veebruaril 2001 seakasvatussektoris rakendatavast keskkonnakaitsealasest riigiabist, mis hõlmab üksikinvestoritele suunatud abi. Oma 13. veebruari 2001. aasta kirjaga (2) andis komisjon loa abi anda. Lisaks sellele teatasid Prantsuse ametiasutused 20. aprillil 1993 kaasfinantseeritava struktuuriprogrammi raames ja vastavalt nõukogu 15. juuli 1991. aasta määruse (EMÜ) nr 2328/91 põllumajandusstruktuuride tõhustamise kohta (3) artikli 29 lõikele neli 2. märtsi 1993 ringkirjast DEPSE/SDEE nr 93-7005 ja 5. novembri 1992 ringkirjast nr 7027, mis käsitlevad investeerimisabi veiselihasektoris. Komisjon võttis määruse (EMÜ) nr 2328/91 alusel 29. juulil 1993 vastu otsuse, millega lubatakse ühenduse finantsosalust selles ühismeetmes (4). Samas ei ole komisjonile asutamislepingu (5) artikli 88 lõike 3 kohaselt riigiabist teatatud. Prantsuse ametiasutused leiavad, et sätted, mis eelnevad programmi käivitamisele, on programmi lisatud 22. aprilli 1994. aasta ringkirjaga nr 7016 ning moodustavad seega programmi sea- ja veisekasvatuse osa. Ka viimati nimetatud ringkirjast ei ole komisjonile asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohaselt teatatud.

| (3) | Prantsuse ametiasutused teatasid komisjonile 13. juuni 1994. aasta kirjaga riigiabist investeeringute jaoks keskkonnakaitsesse kodulinnukasvatuse alal. 26. aprilli 1995. aasta kirjas (6) lubas komisjon rakendada seda kava, mis hiljem programmi lisati ja mis moodustab selle programmi kodulinnukasvatuse osa. |
| --- | --- |

(3)

Prantsuse ametiasutused teatasid komisjonile 13. juuni 1994. aasta kirjaga riigiabist investeeringute jaoks keskkonnakaitsesse kodulinnukasvatuse alal. 26. aprilli 1995. aasta kirjas (6) lubas komisjon rakendada seda kava, mis hiljem programmi lisati ja mis moodustab selle programmi kodulinnukasvatuse osa.

| (4) | Prantsuse ametiasutused ei ole komisjonile asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohaselt teatanud 8. oktoobri 1993. aasta kokkuleppest, millega programm loodi, ega ühestki sellega seonduvast dokumendist, millega täpsustatakse programmi tingimusi, eeskätt programmi rahastamistingimusi (7). Eeskätt ei teatatud komisjonile veevarustuskäitiste osalemisest nimetatud programmi rahastamises. |
| --- | --- |

(4)

Prantsuse ametiasutused ei ole komisjonile asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohaselt teatanud 8. oktoobri 1993. aasta kokkuleppest, millega programm loodi, ega ühestki sellega seonduvast dokumendist, millega täpsustatakse programmi tingimusi, eeskätt programmi rahastamistingimusi (7). Eeskätt ei teatatud komisjonile veevarustuskäitiste osalemisest nimetatud programmi rahastamises.

| (5) | Lisaks sellele ei ole Prantsuse ametiasutused komisjonile teatanud veisekasvatussektori jaoks kavandatud investeeringuabist. |
| --- | --- |

(5)

Lisaks sellele ei ole Prantsuse ametiasutused komisjonile teatanud veisekasvatussektori jaoks kavandatud investeeringuabist.

| (6) | Komisjonile ei ole samuti teatatud ühestki noorte põllumajandustootjatega seotud meetmest. |
| --- | --- |

(6)

Komisjonile ei ole samuti teatatud ühestki noorte põllumajandustootjatega seotud meetmest.

| (7) | 11. aprilli 2001. aasta kirjaga teatas komisjon Prantsusmaale oma otsusest algatada programmi suhtes asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlus. Käesolev otsus hõlmab üksnes programmi rakendamist ajavahemikul 1994–2000. |
| --- | --- |

(7)

11. aprilli 2001. aasta kirjaga teatas komisjon Prantsusmaale oma otsusest algatada programmi suhtes asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlus. Käesolev otsus hõlmab üksnes programmi rakendamist ajavahemikul 1994–2000.

| (8) | Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Ühenduste Teatajas
   (8)
  . Komisjon palus teistel liikmesriikidel ja huvitatud kolmandatel isikutel esitada oma märkused kõnealuste abimeetmete suhtes. Komisjon ei saanud kolmandatelt isikutelt ühtegi märkust. Prantsuse ametiasutused saatsid omapoolsed märkused oma 21. juuni 2001 kirjaga. |
| --- | --- |

(8)

Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Ühenduste Teatajas
   (8)
  . Komisjon palus teistel liikmesriikidel ja huvitatud kolmandatel isikutel esitada oma märkused kõnealuste abimeetmete suhtes. Komisjon ei saanud kolmandatelt isikutelt ühtegi märkust. Prantsuse ametiasutused saatsid omapoolsed märkused oma 21. juuni 2001 kirjaga.

| (9) | Loa programmi taaskäivitamise kohta alates 2001. aastast andis komisjon 30. oktoobri 2001. aasta kirjaga (9). |
| --- | --- |

(9)

Loa programmi taaskäivitamise kohta alates 2001. aastast andis komisjon 30. oktoobri 2001. aasta kirjaga (9).

II.   KIRJELDUS

1.   Abimeetmed

| (10) | Programmi aluseks on Prantsuse riigi ja Prantsuse põllumajanduslike kutseorganisatsioonide vaheline varasem kokkulepe, mis sõlmiti 8. oktoobril 1993. See kokkulepe jõustus 1. jaanuaril 1994. Programmi eesmärgiks on võimaldada põllumajandustootjatel kohandada oma seadmeid ja töövõtteid keskkonna, eeskätt veeressursside paremaks kaitsmiseks. Programmiga hõlmatav reostus on määratletud kui veeressursside reostamine fütosanitaarsete ainete ja mineraal- ning orgaaniliste väetistega. |
| --- | --- |

(10)

Programmi aluseks on Prantsuse riigi ja Prantsuse põllumajanduslike kutseorganisatsioonide vaheline varasem kokkulepe, mis sõlmiti 8. oktoobril 1993. See kokkulepe jõustus 1. jaanuaril 1994. Programmi eesmärgiks on võimaldada põllumajandustootjatel kohandada oma seadmeid ja töövõtteid keskkonna, eeskätt veeressursside paremaks kaitsmiseks. Programmiga hõlmatav reostus on määratletud kui veeressursside reostamine fütosanitaarsete ainete ja mineraal- ning orgaaniliste väetistega.

| (11) | Programm on eeskätt suunatud nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest (10) (edaspidi “nitraadidirektiiv”) järgimise tagamisele ning siseriiklike õigusnormide kehtestamisele hea põllumajandustava eeskirjade rakendamiseks. Programm hõlmab mõlemat põllumajandustootmise viisi: looma- ja taimekasvatust. |
| --- | --- |

(11)

Programm on eeskätt suunatud nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest (10) (edaspidi “nitraadidirektiiv”) järgimise tagamisele ning siseriiklike õigusnormide kehtestamisele hea põllumajandustava eeskirjade rakendamiseks. Programm hõlmab mõlemat põllumajandustootmise viisi: looma- ja taimekasvatust.

| (12) | Et saavutada vastavust direktiivile ja selleks, et kaitsta veeressursse loomaväljaheidetega reostumise eest, peeti vajalikuks teha tööd loomakasvatushoonete täiustamiseks ning vedelate farmiheitmete käitlemiseks. Üksnes hoonetega seotud tööde maksumus kuni 2002. aastani oli tolleaegsete hinnangute kohaselt ligikaudu 1 miljard eurot. Koostati investeerimisprogramm, milles sisalduvas üldises rahastamiskavas nähti ette järgmised rahastamisproportsioonid: loomakasvatajad 1/3, riik (põllumajandus- ja kalandusministeerium) ja kohalikud asutused võrdsetes osades kokku 1/3, veevarustuskäitised (11) 1/3. Samas peavad abikõlblikud loomakasvatajad veevarustuskäitistele maksma saastetasu. |
| --- | --- |

(12)

Et saavutada vastavust direktiivile ja selleks, et kaitsta veeressursse loomaväljaheidetega reostumise eest, peeti vajalikuks teha tööd loomakasvatushoonete täiustamiseks ning vedelate farmiheitmete käitlemiseks. Üksnes hoonetega seotud tööde maksumus kuni 2002. aastani oli tolleaegsete hinnangute kohaselt ligikaudu 1 miljard eurot. Koostati investeerimisprogramm, milles sisalduvas üldises rahastamiskavas nähti ette järgmised rahastamisproportsioonid: loomakasvatajad 1/3, riik (põllumajandus- ja kalandusministeerium) ja kohalikud asutused võrdsetes osades kokku 1/3, veevarustuskäitised (11) 1/3. Samas peavad abikõlblikud loomakasvatajad veevarustuskäitistele maksma saastetasu.

| (13) | Prantsuse keskkonnakaitse- ja põllumajandusministeerium täpsustasid 24. veebruaril 1994 asjassepuutuvatele haldusasutustele saadetud teatega programmi rakendamise eest vastutava riikliku järelevalvekomitee käivitatud menetluses sisalduvaid küsimusi – ajakava, rahastamispõhimõtteid ja programmi rakendamiskorda loomakasvatajate tasandil. |
| --- | --- |

(13)

Prantsuse keskkonnakaitse- ja põllumajandusministeerium täpsustasid 24. veebruaril 1994 asjassepuutuvatele haldusasutustele saadetud teatega programmi rakendamise eest vastutava riikliku järelevalvekomitee käivitatud menetluses sisalduvaid küsimusi – ajakava, rahastamispõhimõtteid ja programmi rakendamiskorda loomakasvatajate tasandil.

| (14) | Mis puutub programmi sidumisse asjassepuutuvate rajatistega, siis märkisid Prantsuse ametiasutused nimetatud teates, et loomakasvatajate huvides on viia end pärast reostuse piiramise lepinguga või lepingutega hõlmatavate tööde lõpetamist vastavusse ministri 29. veebruari 1992 määrustes loomakasvatuse kohta sisalduvate nõuetega veeressursside kaitse alal. |
| --- | --- |

(14)

Mis puutub programmi sidumisse asjassepuutuvate rajatistega, siis märkisid Prantsuse ametiasutused nimetatud teates, et loomakasvatajate huvides on viia end pärast reostuse piiramise lepinguga või lepingutega hõlmatavate tööde lõpetamist vastavusse ministri 29. veebruari 1992 määrustes loomakasvatuse kohta sisalduvate nõuetega veeressursside kaitse alal.

| (15) | Programmi rakendamisel kasutati sektoripõhist lähenemist ning selle aluseks olid Põllumajandus- ja kalandusministeeriumi abimeetmeid käsitlevad ringkirjad regioonide ja departemangude prefektidele. Komisjoni nõudel saatsid Prantsuse ametiasutused komisjonile järgmiste ringkirjade koopiad:






  — | 22. aprilli 1994. aasta ringkiri DEPSE/SDEEA nr 7016 veise- ja seakasvatusmajandite nõuetele vastavuse saavutamiseks antava abi kohta; |
| --- | --- | --- |

(15)

Programmi rakendamisel kasutati sektoripõhist lähenemist ning selle aluseks olid Põllumajandus- ja kalandusministeeriumi abimeetmeid käsitlevad ringkirjad regioonide ja departemangude prefektidele. Komisjoni nõudel saatsid Prantsuse ametiasutused komisjonile järgmiste ringkirjade koopiad:

—

22. aprilli 1994. aasta ringkiri DEPSE/SDEEA nr 7016 veise- ja seakasvatusmajandite nõuetele vastavuse saavutamiseks antava abi kohta;

| — | 18. aprilli 1995. aasta ringkiri DEPSE/SDEEA nr 7021 linnukasvatusmajandite nõuetele vastavuse saavutamiseks antava abi kohta; |
| --- | --- |

—

18. aprilli 1995. aasta ringkiri DEPSE/SDEEA nr 7021 linnukasvatusmajandite nõuetele vastavuse saavutamiseks antava abi kohta;

| — | 19. juuni 1996. aasta ringkiri DEPSE/SDEEA nr 7028 loomakasvatusmajandite nõuetele vastavuse saavutamiseks antava abi kohta; |
| --- | --- |

—

19. juuni 1996. aasta ringkiri DEPSE/SDEEA nr 7028 loomakasvatusmajandite nõuetele vastavuse saavutamiseks antava abi kohta;

| — | 15. jaanuari 1996. aasta ringkiri DEPSE/SDEEA nr 7001 loomakasvatusmajandite nõuetele vastavuse saavutamiseks antava abi kohta. Alates 1. jaanuarist 1996 registreeritud noorte põllumajandustootjate juhtumid. |
| --- | --- |

—

15. jaanuari 1996. aasta ringkiri DEPSE/SDEEA nr 7001 loomakasvatusmajandite nõuetele vastavuse saavutamiseks antava abi kohta. Alates 1. jaanuarist 1996 registreeritud noorte põllumajandustootjate juhtumid.

| (16) | Abisaajad olid ettevõtjad ning põllumajandusmaa ja -hoonete omanikud, eeskätt veisekasvatus-, seakasvatus- ja kodulinnukasvatussektoris. Investeeringud olid suunatud olemasolevate rajatiste täiustamisele, muu hulgas loomaväljaheidete ladustamisvõimaluste suurendamisele ning laovarustuse uuendamisele, et võimaldada nitraadidirektiiviga kehtestatud nõuete täitmist (12). |
| --- | --- |

(16)

Abisaajad olid ettevõtjad ning põllumajandusmaa ja -hoonete omanikud, eeskätt veisekasvatus-, seakasvatus- ja kodulinnukasvatussektoris. Investeeringud olid suunatud olemasolevate rajatiste täiustamisele, muu hulgas loomaväljaheidete ladustamisvõimaluste suurendamisele ning laovarustuse uuendamisele, et võimaldada nitraadidirektiiviga kehtestatud nõuete täitmist (12).

| (17) | Rahastamine seisnes riigipoolses toetuses 35 % ulatuses kuludest, täpsemalt kapitalitoetuses 30 % ulatuses kuludest, millele võis lisanduda subsideeritud laen, mille toetusekvivalent ulatus 5 %ni kuludest. Veevarustuskäitiste osalust 1/3 ulatuses kuludest ei olnud põhjenduses 15 viidatud ringkirjades ära näidatud. |
| --- | --- |

(17)

Rahastamine seisnes riigipoolses toetuses 35 % ulatuses kuludest, täpsemalt kapitalitoetuses 30 % ulatuses kuludest, millele võis lisanduda subsideeritud laen, mille toetusekvivalent ulatus 5 %ni kuludest. Veevarustuskäitiste osalust 1/3 ulatuses kuludest ei olnud põhjenduses 15 viidatud ringkirjades ära näidatud.

| (18) | Veise- ja seakasvatussektoris anti abi samuti ettevõtjatele, kelle projektid viidi ellu vähem soodsate piirkondade arengukava raames. See abi seisnes kapitalitoetuses 30 % ulatuses ning laenus, mille toetusekvivalent oli 15 %. Noorte põllumajandustootjate puhul olid need protsendimäärad kõrgemad (43,75 % tasandikupiirkondades ja 56,25 % vähem soodsates piirkondades). Kodulinnukasvatussektoris nähti noorte põllumajandustootjate puhul ette suurendada subsideeritud laenu 5 % võrra. |
| --- | --- |

(18)

Veise- ja seakasvatussektoris anti abi samuti ettevõtjatele, kelle projektid viidi ellu vähem soodsate piirkondade arengukava raames. See abi seisnes kapitalitoetuses 30 % ulatuses ning laenus, mille toetusekvivalent oli 15 %. Noorte põllumajandustootjate puhul olid need protsendimäärad kõrgemad (43,75 % tasandikupiirkondades ja 56,25 % vähem soodsates piirkondades). Kodulinnukasvatussektoris nähti noorte põllumajandustootjate puhul ette suurendada subsideeritud laenu 5 % võrra.

| (19) | 15. jaanuari 1996. aasta ringkirjaga nr 7001 muudeti protsendimäärasid nende noorte põllumajandustootjate suhtes, kes olid registreeritud alates 1. jaanuarist 1996. Kapitalitoetuse määra vähem soodsates piirkondades ja eelisarendatavates maapiirkondades tõsteti 30 %lt 35 %le. Mingit subsideeritud laenu ette ei nähtud. Muudes piirkondades tõsteti kapitalitoetuse määra 30 %lt 32,5 %le. Sealjuures on võimalik anda subsideeritud laenu, mille toetusekvivalent on 2,5 %. |
| --- | --- |

(19)

15. jaanuari 1996. aasta ringkirjaga nr 7001 muudeti protsendimäärasid nende noorte põllumajandustootjate suhtes, kes olid registreeritud alates 1. jaanuarist 1996. Kapitalitoetuse määra vähem soodsates piirkondades ja eelisarendatavates maapiirkondades tõsteti 30 %lt 35 %le. Mingit subsideeritud laenu ette ei nähtud. Muudes piirkondades tõsteti kapitalitoetuse määra 30 %lt 32,5 %le. Sealjuures on võimalik anda subsideeritud laenu, mille toetusekvivalent on 2,5 %.

| (20) | Abi saamiseks pidid põllumajandustootjad esitama eelneva uuringu, mille heakskiidetud tehnikud nende kulul tegid ja millest lähtudes töötati välja põllumajandustootja investeerimisprojekt. Uuringus antud hinnang oli aluseks reostuse piiramise lepingu koostamisele (vt põhjendus 21) ning seega ka iga tööde riiklikus rahastamises osaleva isiku abikõlblike kulutuste kindlaksmääramisele. Nimetatud uuringud hõlmasid 2 % investeeringute mahust ning nende koostamist rahastati 50 % ulatuses riigi ja 50 % ulatuses veevarustuskäitiste poolt, kusjuures toetuse ülempiiriks oli 6 000 Prantsuse franki (FRF) ilma maksudeta (seega 914 eurot). |
| --- | --- |

(20)

Abi saamiseks pidid põllumajandustootjad esitama eelneva uuringu, mille heakskiidetud tehnikud nende kulul tegid ja millest lähtudes töötati välja põllumajandustootja investeerimisprojekt. Uuringus antud hinnang oli aluseks reostuse piiramise lepingu koostamisele (vt põhjendus 21) ning seega ka iga tööde riiklikus rahastamises osaleva isiku abikõlblike kulutuste kindlaksmääramisele. Nimetatud uuringud hõlmasid 2 % investeeringute mahust ning nende koostamist rahastati 50 % ulatuses riigi ja 50 % ulatuses veevarustuskäitiste poolt, kusjuures toetuse ülempiiriks oli 6 000 Prantsuse franki (FRF) ilma maksudeta (seega 914 eurot).

| (21) | Reostuse piiramise leping oli loomakasvatajale programmis ettenähtud abi tagatiseks ning võimaliku veevarustuskäitisele makstava saastetasu hüvitiseks. Tegemist on usalduslepinguga, milles tuuakse teravalt välja keskkonnakaitsega seonduvad probleemid loomakasvatuses, ent mille eesmärk on aidata kaasa nende lahendamisele. Lepingule kirjutasid alla kõik finantspartnerid, sealhulgas ka loomakasvataja. |
| --- | --- |

(21)

Reostuse piiramise leping oli loomakasvatajale programmis ettenähtud abi tagatiseks ning võimaliku veevarustuskäitisele makstava saastetasu hüvitiseks. Tegemist on usalduslepinguga, milles tuuakse teravalt välja keskkonnakaitsega seonduvad probleemid loomakasvatuses, ent mille eesmärk on aidata kaasa nende lahendamisele. Lepingule kirjutasid alla kõik finantspartnerid, sealhulgas ka loomakasvataja.

2.   Läbivaatamise menetluse algatamise käigus komisjoni poolt esitatud argumendid

| (22) | Komisjon märkis kõigepealt, et veevarustuskäitiste osalemise näol programmis on tegemist riigiabiga asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Veevarustuskäitised osalesid programmi raames tekkivates investeerimiskuludes 1/3 ulatuses nendest kuludest. Komisjoni talitused said nimetatud käitiste osalemisest teadlikuks alles pärast rahanduse peainspektsiooni, põllumajandus- ja kalandusministeeriumi alalise koordineerimiskomitee ning maapiirkondade vete ja metsade haldamise üldnõukogu poolt koostatud programmi aasta jooksvate kulude ja bilansi hindamise aruande avaldamist (13). |
| --- | --- |

(22)

Komisjon märkis kõigepealt, et veevarustuskäitiste osalemise näol programmis on tegemist riigiabiga asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Veevarustuskäitised osalesid programmi raames tekkivates investeerimiskuludes 1/3 ulatuses nendest kuludest. Komisjoni talitused said nimetatud käitiste osalemisest teadlikuks alles pärast rahanduse peainspektsiooni, põllumajandus- ja kalandusministeeriumi alalise koordineerimiskomitee ning maapiirkondade vete ja metsade haldamise üldnõukogu poolt koostatud programmi aasta jooksvate kulude ja bilansi hindamise aruande avaldamist (13).

| (23) | Komisjon võttis arvesse asjaolu, et piirkondade rahandusasutusi käsitlevas 14. septembri 1966. aasta määruse nr 66-700 artiklis 2 sätestatakse, et veevarustuskäitised on Prantsuse riigi avalik-õiguslikud ettevõtted, et nad on rahaliselt sõltumatud juriidilised isikud, seega ei jäta Prantsuse õigusaktid mingit kahtlust nende käitiste avalik-õiguslikus iseloomus. |
| --- | --- |

(23)

Komisjon võttis arvesse asjaolu, et piirkondade rahandusasutusi käsitlevas 14. septembri 1966. aasta määruse nr 66-700 artiklis 2 sätestatakse, et veevarustuskäitised on Prantsuse riigi avalik-õiguslikud ettevõtted, et nad on rahaliselt sõltumatud juriidilised isikud, seega ei jäta Prantsuse õigusaktid mingit kahtlust nende käitiste avalik-õiguslikus iseloomus.

| (24) | Komisjon leidis menetluse algatamise otsuses, et Prantsusmaa poolt veevarustuskäitiste ja nende töötamismeetodite kohta vastuvõetud õigusaktidest ning Euroopa Kohtu ja esimese astme kohtu otsustest (14) lähtudes tuleb veevarustuskäitisi vaadelda riigi laiendusena ning et nende käitiste poolt põllumajandusettevõtete investeeringute rahastamine moodustab seega riigiabi (15). |
| --- | --- |

(24)

Komisjon leidis menetluse algatamise otsuses, et Prantsusmaa poolt veevarustuskäitiste ja nende töötamismeetodite kohta vastuvõetud õigusaktidest ning Euroopa Kohtu ja esimese astme kohtu otsustest (14) lähtudes tuleb veevarustuskäitisi vaadelda riigi laiendusena ning et nende käitiste poolt põllumajandusettevõtete investeeringute rahastamine moodustab seega riigiabi (15).

| (25) | Komisjon leidis, et veise-, sea- ja kodulinnukasvatajatele eraldatavad summad, kaasa arvatud veevarustuskäitistelt pärinevad summad, andsid nendele põllumajandustootjatele eelise võrreldes teiste tootjatega. Seega on tegemist Prantsusmaa poolt antud abiga, mis kahjustades või ähvardades kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. Seega on tegemist asutamislepingu artikli 87 lõike 1 alla kuuluva meetmega. |
| --- | --- |

(25)

Komisjon leidis, et veise-, sea- ja kodulinnukasvatajatele eraldatavad summad, kaasa arvatud veevarustuskäitistelt pärinevad summad, andsid nendele põllumajandustootjatele eelise võrreldes teiste tootjatega. Seega on tegemist Prantsusmaa poolt antud abiga, mis kahjustades või ähvardades kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. Seega on tegemist asutamislepingu artikli 87 lõike 1 alla kuuluva meetmega.

| (26) | Komisjon leidis samuti, et Prantsusmaa poolt antud riigiabi kujutab endast uut abi, millest komisjonile ei ole teatatud, ning on seetõttu asutamislepingu tähenduses ebaseaduslik. Komisjon tugines seejuures eeskätt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999, millega nähakse ette EÜ asutamislepingu artikli 93 üksikasjalikud rakenduseeskirjad (16), artikli 1 punktile f, milles määratletakse ebaseadusliku abina uus abi, mida antakse asutamislepingu endise artikli 93 (praeguse artikli 88) lõike 3 sätteid rikkudes. Abi mõiste hõlmab mis tahes uut abi, seega mis tahes abikavasid või üksikabi, sealjuures olemasoleva abi muutmist. |
| --- | --- |

(26)

Komisjon leidis samuti, et Prantsusmaa poolt antud riigiabi kujutab endast uut abi, millest komisjonile ei ole teatatud, ning on seetõttu asutamislepingu tähenduses ebaseaduslik. Komisjon tugines seejuures eeskätt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999, millega nähakse ette EÜ asutamislepingu artikli 93 üksikasjalikud rakenduseeskirjad (16), artikli 1 punktile f, milles määratletakse ebaseadusliku abina uus abi, mida antakse asutamislepingu endise artikli 93 (praeguse artikli 88) lõike 3 sätteid rikkudes. Abi mõiste hõlmab mis tahes uut abi, seega mis tahes abikavasid või üksikabi, sealjuures olemasoleva abi muutmist.

| (27) | Komisjon tuletas meelde, et mis tahes komisjoni poolt lubatud abikavad, mida hiljem muudetakse – antud juhul avalik-õigusliku asutuse osavõtt komisjonile teatatud abi rahastamisest, millega muudetakse olulisel määral rahastamispõhimõtteid ja seega ka abi ulatust –, kujutavad endast uut abi, millest tuleb komisjonile asutamislepingu artikli 88 kohaselt teatada ning saada viimase luba. Teatamiskohustus on sätestatud määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punktiga c. Komisjoni arvates on abi ulatuse muutmise näol tegemist abi olemust muutva elemendiga, millest tuleb komisjonile asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaselt teatada. |
| --- | --- |

(27)

Komisjon tuletas meelde, et mis tahes komisjoni poolt lubatud abikavad, mida hiljem muudetakse – antud juhul avalik-õigusliku asutuse osavõtt komisjonile teatatud abi rahastamisest, millega muudetakse olulisel määral rahastamispõhimõtteid ja seega ka abi ulatust –, kujutavad endast uut abi, millest tuleb komisjonile asutamislepingu artikli 88 kohaselt teatada ning saada viimase luba. Teatamiskohustus on sätestatud määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punktiga c. Komisjoni arvates on abi ulatuse muutmise näol tegemist abi olemust muutva elemendiga, millest tuleb komisjonile asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaselt teatada.

| (28) | Seejärel andis komisjon kõnealusele abile hinnangu, võttes sealjuures arvesse põllumajandussektoris antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (17) (edaspidi “põllumajandussuunised”) punkti 23.3, mille kohaselt tuleb mis tahes määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti f kohaselt ebaseaduslikku abi hinnata vastavalt abi osutamise ajal kehtivatele eeskirjadele ja suunistele. |
| --- | --- |

(28)

Seejärel andis komisjon kõnealusele abile hinnangu, võttes sealjuures arvesse põllumajandussektoris antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (17) (edaspidi “põllumajandussuunised”) punkti 23.3, mille kohaselt tuleb mis tahes määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti f kohaselt ebaseaduslikku abi hinnata vastavalt abi osutamise ajal kehtivatele eeskirjadele ja suunistele.

| (29) | Mis puudutab toetust saavaid investeeringuid ja abi andmise vormi, siis leidis komisjon seakasvatussektori puhul, et investeeringute iseloom vastab programmi määratlustele ning et investeeringud on valdavalt sellised, nagu komisjonile oli teatatud ja nagu viimase antud luba ette nägi. Veisekasvatussektori puhul leidis komisjon, et kuigi loa andmise ajal ei vaadeldud abi ühenduse konkurentsieeskirjade seisukohalt, on abi eeskirjadega kooskõlas. Kodulinnukasvatuse sektori puhul leidis komisjon, et programmi raames rakendatakse abi täpselt sellistena, nagu komisjon seda lubas. Mis puutub alates 1. jaanuarist 1996 registreeritud noorte põllumajandustootjatega seotud kava, siis leidis komisjon, et nimetatud kavaga ei muudeta kava abikõlblike investeeringute suhtes, vaid et tegemist on üksnes abi andmise vormi muutmisega riigi poolt rahastatava osa raames. |
| --- | --- |

(29)

Mis puudutab toetust saavaid investeeringuid ja abi andmise vormi, siis leidis komisjon seakasvatussektori puhul, et investeeringute iseloom vastab programmi määratlustele ning et investeeringud on valdavalt sellised, nagu komisjonile oli teatatud ja nagu viimase antud luba ette nägi. Veisekasvatussektori puhul leidis komisjon, et kuigi loa andmise ajal ei vaadeldud abi ühenduse konkurentsieeskirjade seisukohalt, on abi eeskirjadega kooskõlas. Kodulinnukasvatuse sektori puhul leidis komisjon, et programmi raames rakendatakse abi täpselt sellistena, nagu komisjon seda lubas. Mis puutub alates 1. jaanuarist 1996 registreeritud noorte põllumajandustootjatega seotud kava, siis leidis komisjon, et nimetatud kavaga ei muudeta kava abikõlblike investeeringute suhtes, vaid et tegemist on üksnes abi andmise vormi muutmisega riigi poolt rahastatava osa raames.

| (30) | Seega leidis komisjon Prantsuse ametiasutuste poolt antava abi aluseks olevate investeeringute olemuse ja abi vormi kohta, et kuigi nimetatud abi oli ebaseaduslik, anti abi vastavalt sel ajal kohaldatavatele ühenduse konkurentsieeskirjadele. Seega ei vaidlusta komisjon abi andmise seda külge. |
| --- | --- |

(30)

Seega leidis komisjon Prantsuse ametiasutuste poolt antava abi aluseks olevate investeeringute olemuse ja abi vormi kohta, et kuigi nimetatud abi oli ebaseaduslik, anti abi vastavalt sel ajal kohaldatavatele ühenduse konkurentsieeskirjadele. Seega ei vaidlusta komisjon abi andmise seda külge.

| (31) | Abimeetmete rahastamispõhimõtete puhul tuletas komisjon meelde, et vastavalt programmi jõustumise ajal kehtinud õigusraamistikule oli keskkonnakaitsele antava abi ulatuse ülempiiriks 35 % tekkinud kuludest (45 % vähem soodsates piirkondades). Määruse (EMÜ) nr 2328/91 artikli 12 lõike 5 viiendas alapunktis, milles nähakse ette riikliku abi ülevaatamine lähtudes asutamislepingu endistest artiklitest 92 ja 93 (uued artiklid 87 ja 88) ning lähtudes nimetatud määruse artiklist 6, on lubatud anda abi keskkonnakaitsele suunatud investeeringutele, kui selle abiga ei kaasne toodangu suurenemine. Riigiabi nr N 136/91 käsitlevas otsuses võttis komisjon arvesse asjaolu, et ta tavatseb selliste abiliikide puhul pidada ühisturuga kokkusobivaks protsendimäära 35 % abikõlblikest kuludest (45 % vähem soodsate piirkondade puhul nõukogu 28. aprilli 1975. aasta direktiivi nr 75/268/EMÜ mägipiirkondade ja teatavate ebasoodsamate alade põllumajanduse kohta (18) tähenduses). Need protsendimäärad kinnitati veidi pärast programmi jõustumist kehtestatud keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitleva ühenduse raamkava (19) punktis 3.2.3. |
| --- | --- |

(31)

Abimeetmete rahastamispõhimõtete puhul tuletas komisjon meelde, et vastavalt programmi jõustumise ajal kehtinud õigusraamistikule oli keskkonnakaitsele antava abi ulatuse ülempiiriks 35 % tekkinud kuludest (45 % vähem soodsates piirkondades). Määruse (EMÜ) nr 2328/91 artikli 12 lõike 5 viiendas alapunktis, milles nähakse ette riikliku abi ülevaatamine lähtudes asutamislepingu endistest artiklitest 92 ja 93 (uued artiklid 87 ja 88) ning lähtudes nimetatud määruse artiklist 6, on lubatud anda abi keskkonnakaitsele suunatud investeeringutele, kui selle abiga ei kaasne toodangu suurenemine. Riigiabi nr N 136/91 käsitlevas otsuses võttis komisjon arvesse asjaolu, et ta tavatseb selliste abiliikide puhul pidada ühisturuga kokkusobivaks protsendimäära 35 % abikõlblikest kuludest (45 % vähem soodsate piirkondade puhul nõukogu 28. aprilli 1975. aasta direktiivi nr 75/268/EMÜ mägipiirkondade ja teatavate ebasoodsamate alade põllumajanduse kohta (18) tähenduses). Need protsendimäärad kinnitati veidi pärast programmi jõustumist kehtestatud keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitleva ühenduse raamkava (19) punktis 3.2.3.

| (32) | Nimetatud ülempiiride olemasolu ja olemus toodi Prantsuse ametiasutuste poolt välja ka põhjenduses 15 viidatud sektoripõhistes programmi rakendusringkirjades. Neis on kirjas, et Euroopa Liit lubab selliste keskkonnaseisundi parandamisele suunatud investeeringute toetuseks antava riigiabi puhul erandlikku 35 %list määra. |
| --- | --- |

(32)

Nimetatud ülempiiride olemasolu ja olemus toodi Prantsuse ametiasutuste poolt välja ka põhjenduses 15 viidatud sektoripõhistes programmi rakendusringkirjades. Neis on kirjas, et Euroopa Liit lubab selliste keskkonnaseisundi parandamisele suunatud investeeringute toetuseks antava riigiabi puhul erandlikku 35 %list määra.

| (33) | Võttes arvesse asjaolu, et programmi rahastamispõhimõtte kohaselt osalevad 1/3 ulatuses investeeringute mahust riik ja kohalikud asutused (võrdsetel alustel, seega mõlemad 1/6 ulatuses), 1/3 ulatuses veevarustuskäitised ja 1/3 ulatuses põllumajandusettevõtjad, ning võttes eeskätt arvesse asjaolu, et veevarustuskäitiste osaluse näol on tegemist riigiabiga, leidis komisjon menetluse algatamise otsuses, et abi ulatuse ülempiiri sellelaadsete investeeringute jaoks ei ole järgitud. Veevarustuskäitiste osalusega programmi rahastamises tõuseb riikliku rahastamise osa 2/3ni investeeringute kuludest, seega ligikaudu 66,6 %ni kuludest. Komisjoni arvates ületatakse sellega lubatud ülempiiri 31,6 % võrra (21,6 % võrra vähem soodsates piirkondades) kantud kuludest. Niisama suur abi määra ületamine on täheldatav ka alates 1. jaanuarist 1996 registreeritud noorte põllumajandustootjatega seotud kava puhul, kuivõrd kavas tehtud muudatused puudutavad üksnes abi andmise vormi riigi poolt rahastatava osa piires ning ei too kaasa nendele põllumajandustootjatele antava abi määra üldist suurenemist. |
| --- | --- |

(33)

Võttes arvesse asjaolu, et programmi rahastamispõhimõtte kohaselt osalevad 1/3 ulatuses investeeringute mahust riik ja kohalikud asutused (võrdsetel alustel, seega mõlemad 1/6 ulatuses), 1/3 ulatuses veevarustuskäitised ja 1/3 ulatuses põllumajandusettevõtjad, ning võttes eeskätt arvesse asjaolu, et veevarustuskäitiste osaluse näol on tegemist riigiabiga, leidis komisjon menetluse algatamise otsuses, et abi ulatuse ülempiiri sellelaadsete investeeringute jaoks ei ole järgitud. Veevarustuskäitiste osalusega programmi rahastamises tõuseb riikliku rahastamise osa 2/3ni investeeringute kuludest, seega ligikaudu 66,6 %ni kuludest. Komisjoni arvates ületatakse sellega lubatud ülempiiri 31,6 % võrra (21,6 % võrra vähem soodsates piirkondades) kantud kuludest. Niisama suur abi määra ületamine on täheldatav ka alates 1. jaanuarist 1996 registreeritud noorte põllumajandustootjatega seotud kava puhul, kuivõrd kavas tehtud muudatused puudutavad üksnes abi andmise vormi riigi poolt rahastatava osa piires ning ei too kaasa nendele põllumajandustootjatele antava abi määra üldist suurenemist.

| (34) | Komisjon leidis samuti, et alates põllumajandussuuniste rakendamisest 1. jaanuaril 2000 on nende suuniste punkti 4.1.1.2 kohaselt lubatav sellelaadsetele investeeringutele antav abi 40 % kuludest (50 % vähem soodsate piirkondade puhul). Noorte põllumajandustootjate puhul on lubatav määr 45 % (vähem soodsates piirkondades 55 %). See tähendab, et neid soodsamaid tingimusi 2000. aastal antud abi suhtes rakendades ületas antud abi määr vaid 26,6 % võrra (16,6 % võrra vähem soodsates piirkondades) ja noorte põllumajandustootjate puhul 21,6 % võrra (11,6 % võrra vähem soodsates piirkondades) pärast 1. jaanuari 2000 tehtud investeeringuid, ja abi vastas kõikidele põllumajandussuunistes esitatud tingimustele. |
| --- | --- |

(34)

Komisjon leidis samuti, et alates põllumajandussuuniste rakendamisest 1. jaanuaril 2000 on nende suuniste punkti 4.1.1.2 kohaselt lubatav sellelaadsetele investeeringutele antav abi 40 % kuludest (50 % vähem soodsate piirkondade puhul). Noorte põllumajandustootjate puhul on lubatav määr 45 % (vähem soodsates piirkondades 55 %). See tähendab, et neid soodsamaid tingimusi 2000. aastal antud abi suhtes rakendades ületas antud abi määr vaid 26,6 % võrra (16,6 % võrra vähem soodsates piirkondades) ja noorte põllumajandustootjate puhul 21,6 % võrra (11,6 % võrra vähem soodsates piirkondades) pärast 1. jaanuari 2000 tehtud investeeringuid, ja abi vastas kõikidele põllumajandussuunistes esitatud tingimustele.

| (35) | Kuivõrd komisjoni antud luba puudutas nendele investeeringutele antavat abi, mis põhinevad riikliku rahastamise lubatud ülempiiril 35 % (vähem soodsates piirkondades 45 %) nende investeeringute mahust, või vastavalt 40 % ja 55 % alates 1. jaanuarist 2000, siis leidis komisjon ülevaatusmenetluse algatamise otsuses, et seoses programmi rakendamisega antud abi tase võis mitte vastata komisjoni poolt lubatud ulatuse ülempiirile ning et seetõttu moodustab mis tahes riiklik rahastamine üle lubatud ülempiiri asutamislepinguga kokkusobimatu riigiabi. |
| --- | --- |

(35)

Kuivõrd komisjoni antud luba puudutas nendele investeeringutele antavat abi, mis põhinevad riikliku rahastamise lubatud ülempiiril 35 % (vähem soodsates piirkondades 45 %) nende investeeringute mahust, või vastavalt 40 % ja 55 % alates 1. jaanuarist 2000, siis leidis komisjon ülevaatusmenetluse algatamise otsuses, et seoses programmi rakendamisega antud abi tase võis mitte vastata komisjoni poolt lubatud ulatuse ülempiirile ning et seetõttu moodustab mis tahes riiklik rahastamine üle lubatud ülempiiri asutamislepinguga kokkusobimatu riigiabi.

| (36) | Pärast Prantsuse ametiasutuste poolt edastatud teabega tutvumist tekkis komisjonil kahtlus, kas ajavahemikul 1994–2000 programmi raames rahastatud investeeringutele antud abi, eeskätt abi ulatus, mis võis olla suurem kui lubatud 35 % või 45 %, sobib kokku ühisturuga. Seetõttu otsustas komisjon algatada asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse. |
| --- | --- |

(36)

Pärast Prantsuse ametiasutuste poolt edastatud teabega tutvumist tekkis komisjonil kahtlus, kas ajavahemikul 1994–2000 programmi raames rahastatud investeeringutele antud abi, eeskätt abi ulatus, mis võis olla suurem kui lubatud 35 % või 45 %, sobib kokku ühisturuga. Seetõttu otsustas komisjon algatada asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse.

| (37) | Komisjon otsustas samuti, et Prantsuse ametiasutuste poolt ettevõtete seisukorra hindamiseks antava abi määr vastas kehtivatele konkurentsieeskirjadele. |
| --- | --- |

(37)

Komisjon otsustas samuti, et Prantsuse ametiasutuste poolt ettevõtete seisukorra hindamiseks antava abi määr vastas kehtivatele konkurentsieeskirjadele.

III.   PRANTSUSMAA ESITATUD MÄRKUSED

| (38) | 21. juuni 2001 kirjaga esitasid Prantsuse ametiasutused oma märkused komisjoni otsuse kohta algatada teatatud abimeetmete kohta asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlus. |
| --- | --- |

(38)

21. juuni 2001 kirjaga esitasid Prantsuse ametiasutused oma märkused komisjoni otsuse kohta algatada teatatud abimeetmete kohta asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlus.

| (39) | Prantsuse ametiasutused võtsid teadmiseks komisjoni õigusliku lähenemise veevarustuskäitiste poolt antava abi avaliku olemuse kohta. Ametiasutuste väite kohaselt kavatseb Prantsuse valitsus läbi vaadata 16. detsembri 1964. aasta seaduse nr 64/1245 veekasutuse korralduse ja vee jaotamise ning reostuse vastu võitlemise kohta, milles määratakse kindlaks veevarustuskäitiste tegevuse aluspõhimõtted, selles osas, et anda tulevikus veevarustuskäitiste makstavate tasude arvestamise korra ja nende finantssekkumiste suuniste üle otsustamise õigus parlamendile. |
| --- | --- |

(39)

Prantsuse ametiasutused võtsid teadmiseks komisjoni õigusliku lähenemise veevarustuskäitiste poolt antava abi avaliku olemuse kohta. Ametiasutuste väite kohaselt kavatseb Prantsuse valitsus läbi vaadata 16. detsembri 1964. aasta seaduse nr 64/1245 veekasutuse korralduse ja vee jaotamise ning reostuse vastu võitlemise kohta, milles määratakse kindlaks veevarustuskäitiste tegevuse aluspõhimõtted, selles osas, et anda tulevikus veevarustuskäitiste makstavate tasude arvestamise korra ja nende finantssekkumiste suuniste üle otsustamise õigus parlamendile.

| (40) | Prantsuse ametiasutused leiavad samas, et abi määrade 35 % ja 45 % ületamiseks annavad võimaluse määruse (EMÜ) nr 2328/91 artikli 12 lõige 5 ja nõukogu 20. mai 1997 määruse (EÜ) nr 950/97 põllumajandusstruktuuride tõhususe parandamise kohta (20) artikli 12 lõike 3 punkt d. Prantsuse ametiasutuste arvates võimaldavad nimetatud sätted mitte rakendada abi keelamist ning nimetatud abi ulatuse ülempiire teatavate investeeringute, sealhulgas keskkonnakaitsele suunatud investeeringute osas. |
| --- | --- |

(40)

Prantsuse ametiasutused leiavad samas, et abi määrade 35 % ja 45 % ületamiseks annavad võimaluse määruse (EMÜ) nr 2328/91 artikli 12 lõige 5 ja nõukogu 20. mai 1997 määruse (EÜ) nr 950/97 põllumajandusstruktuuride tõhususe parandamise kohta (20) artikli 12 lõike 3 punkt d. Prantsuse ametiasutuste arvates võimaldavad nimetatud sätted mitte rakendada abi keelamist ning nimetatud abi ulatuse ülempiire teatavate investeeringute, sealhulgas keskkonnakaitsele suunatud investeeringute osas.

| (41) | Programmi raames veevarustusettevõtete osalemise mõju kohta konkurentsile leiavad Prantsuse ametiasutused, et see ei soodusta põhjendamatult konkreetset riiklikku sektorit järgmistel põhjustel. Tegemist on mittetootlike investeeringutega, mis isegi vaatamata kõrgetele abi ulatuse määradele on raskeks koormaks ettevõtete majandustegevusele ning panevad loomakasvatajad ebasoodsasse olukorda võrreldes nende tootjatega, kes selliseid investeeringuid ei tee. Lisaks sellele on need teised tootjad Prantsusmaal enamuses. Prantsuse ametiasutuste väitel toimub konkurentsi üldine kahjustamine hoopis loomakasvatajate kahjuks ja mitte nende kasuks. |
| --- | --- |

(41)

Programmi raames veevarustusettevõtete osalemise mõju kohta konkurentsile leiavad Prantsuse ametiasutused, et see ei soodusta põhjendamatult konkreetset riiklikku sektorit järgmistel põhjustel. Tegemist on mittetootlike investeeringutega, mis isegi vaatamata kõrgetele abi ulatuse määradele on raskeks koormaks ettevõtete majandustegevusele ning panevad loomakasvatajad ebasoodsasse olukorda võrreldes nende tootjatega, kes selliseid investeeringuid ei tee. Lisaks sellele on need teised tootjad Prantsusmaal enamuses. Prantsuse ametiasutuste väitel toimub konkurentsi üldine kahjustamine hoopis loomakasvatajate kahjuks ja mitte nende kasuks.

| (42) | Prantsuse ametiasutuste väitel võib konkurentsi kahjustamisest asutamislepingu artikli 87 tähenduses rääkida üksnes seoses teiste liikmesriikide loomakasvatajatega, kes samasuguse tegevuse korral võivad saada abi üksnes 35 % ja vähem soodsates piirkondades 45 % ulatuses. Prantsuse ametiasutuste arvates tuleks aga sellist konkurentsi kahjustamist vaadelda igal üksikul juhul eraldi. |
| --- | --- |

(42)

Prantsuse ametiasutuste väitel võib konkurentsi kahjustamisest asutamislepingu artikli 87 tähenduses rääkida üksnes seoses teiste liikmesriikide loomakasvatajatega, kes samasuguse tegevuse korral võivad saada abi üksnes 35 % ja vähem soodsates piirkondades 45 % ulatuses. Prantsuse ametiasutuste arvates tuleks aga sellist konkurentsi kahjustamist vaadelda igal üksikul juhul eraldi.

| (43) | Prantsuse ametiasutuste selliste põhjenduste aluseks on asjaolu, et loomakasvatajatele tegelikult antava abi määr on programmi konkreetsetest rakendamistingimustest tulenevalt väga erinev. Ametiasutuste selgituste kohaselt jääb see määr üldiselt oluliselt alla 60 %, kui seda arvutatakse vastavalt määruse (EMÜ) nr 2328/91 artikli 7 lõikele 2 ja määruse (EÜ) nr 950/97 artikli 7 lõikele 2, võttes aluseks abi määra väljendatuna protsentides koguinvesteeringust. |
| --- | --- |

(43)

Prantsuse ametiasutuste selliste põhjenduste aluseks on asjaolu, et loomakasvatajatele tegelikult antava abi määr on programmi konkreetsetest rakendamistingimustest tulenevalt väga erinev. Ametiasutuste selgituste kohaselt jääb see määr üldiselt oluliselt alla 60 %, kui seda arvutatakse vastavalt määruse (EMÜ) nr 2328/91 artikli 7 lõikele 2 ja määruse (EÜ) nr 950/97 artikli 7 lõikele 2, võttes aluseks abi määra väljendatuna protsentides koguinvesteeringust.

| (44) | Prantsuse ametiasutuste arvates määravad komisjonile teatatud riigi poolt eraldatavate abimeetmete rakendamistingimused kindlaks programmi elluviimise üldraamistiku. Veevarustuskäitised kasutavad küll sama abikõlblike tegevuste loendit, kuid abi ulatuse ülempiirid ei ole alati samad. Lisaks sellele on kohalikul tasandil lisatud tehnilisi piiranguid (näiteks abi rakendamise vabajalutusala kaetud pinna ruutmeetrid) nii käitiste kui riigi või kohalike asutuste abimeetmete suhtes, need piirangud vähendavad tihtipeale abikõlblike tegevuste toetamise ulatust. Ja lõpuks võivad teatavate veevarustuskäitiste korral olla seatud ka täiendavad abi piirmäärad, mis on seotud “arvestusliku lämmastikukogusega looma kohta” (N ühikud). |
| --- | --- |

(44)

Prantsuse ametiasutuste arvates määravad komisjonile teatatud riigi poolt eraldatavate abimeetmete rakendamistingimused kindlaks programmi elluviimise üldraamistiku. Veevarustuskäitised kasutavad küll sama abikõlblike tegevuste loendit, kuid abi ulatuse ülempiirid ei ole alati samad. Lisaks sellele on kohalikul tasandil lisatud tehnilisi piiranguid (näiteks abi rakendamise vabajalutusala kaetud pinna ruutmeetrid) nii käitiste kui riigi või kohalike asutuste abimeetmete suhtes, need piirangud vähendavad tihtipeale abikõlblike tegevuste toetamise ulatust. Ja lõpuks võivad teatavate veevarustuskäitiste korral olla seatud ka täiendavad abi piirmäärad, mis on seotud “arvestusliku lämmastikukogusega looma kohta” (N ühikud).

| (45) | Seega tulenevalt nendest erinevatest piirmääradest on loomakasvatajale abikõlblike tegevustega seotud kulutuste puhul antava tegeliku abi ulatus Prantsuse ametiasutuste väitel peaaegu alati madalam programmiga lubatavast maksimaalsest ulatusest. |
| --- | --- |

(45)

Seega tulenevalt nendest erinevatest piirmääradest on loomakasvatajale abikõlblike tegevustega seotud kulutuste puhul antava tegeliku abi ulatus Prantsuse ametiasutuste väitel peaaegu alati madalam programmiga lubatavast maksimaalsest ulatusest.

| (46) | Prantsuse ametiasutused selgitasid, et seoses keskkonnaseisundi parandamiseks vajalike töödega moderniseerivad teatavad loomakasvatajad samaaegselt tootmist. Need tööd ei ole abikõlblikud ning loomakasvatajad ei saa seega programmi raames mingit abi. |
| --- | --- |

(46)

Prantsuse ametiasutused selgitasid, et seoses keskkonnaseisundi parandamiseks vajalike töödega moderniseerivad teatavad loomakasvatajad samaaegselt tootmist. Need tööd ei ole abikõlblikud ning loomakasvatajad ei saa seega programmi raames mingit abi.

| (47) | Veisekasvatuses, mis moodustab 80 % programmi raames toetatavast loomakasvatusest, on tegelikult antava abi ulatus pigem madal, jäädes tavaliselt vahemikku 25–50 %, ning erinevates tootmissüsteemides väga erinev. See on põhjendatav väga erinevate jäätmetega, mis võivad olla vedelad või tahked, kusjuures tavaliselt on vedelad ja tahked jäätmed segunenud ning nõuavad väga erinevate omaduste ja mahtudega ladustamiskohti (sõnnikuhoidlad, sõnnikukaevud). Samuti tuleb arvesse võtta asjaolu, et investeeringud ladustamisse ning betoneeritud alade pindala ja vabajalutusalade katused on seotud tehniliste piirangutega või eriti madalate rahastamise piirmääradega. |
| --- | --- |

(47)

Veisekasvatuses, mis moodustab 80 % programmi raames toetatavast loomakasvatusest, on tegelikult antava abi ulatus pigem madal, jäädes tavaliselt vahemikku 25–50 %, ning erinevates tootmissüsteemides väga erinev. See on põhjendatav väga erinevate jäätmetega, mis võivad olla vedelad või tahked, kusjuures tavaliselt on vedelad ja tahked jäätmed segunenud ning nõuavad väga erinevate omaduste ja mahtudega ladustamiskohti (sõnnikuhoidlad, sõnnikukaevud). Samuti tuleb arvesse võtta asjaolu, et investeeringud ladustamisse ning betoneeritud alade pindala ja vabajalutusalade katused on seotud tehniliste piirangutega või eriti madalate rahastamise piirmääradega.

| (48) | Sea- ja kodulinnukasvatusmajandites, kus puudub side maaga, on olemasolevad jäätmete ladustamisvõimalused enamasti piisavad, seda ka võttes arvesse ajavahemikke, mil komposteerimine ei ole lubatud. Sel juhul seisnevad tööd olemasolevate ladustamispaikade ja betoneeritud pindade tihendamises, kahefaasilise toitega süsteemide paigaldamises, mis vähendavad allikreostust seakasvatusmajandites, ja linnusõnniku käitlemise parandamises kodulinnukasvatusmajandites. Nagu on näidatud tabelis 1, võib tegeliku abi ulatus sellistel puhkudel ulatuda kuni 60 %ni abikõlblikest töödest. Samas on tööde maksumus enamasti oluliselt väiksem kui veisekasvatuses. |
| --- | --- |

(48)

Sea- ja kodulinnukasvatusmajandites, kus puudub side maaga, on olemasolevad jäätmete ladustamisvõimalused enamasti piisavad, seda ka võttes arvesse ajavahemikke, mil komposteerimine ei ole lubatud. Sel juhul seisnevad tööd olemasolevate ladustamispaikade ja betoneeritud pindade tihendamises, kahefaasilise toitega süsteemide paigaldamises, mis vähendavad allikreostust seakasvatusmajandites, ja linnusõnniku käitlemise parandamises kodulinnukasvatusmajandites. Nagu on näidatud tabelis 1, võib tegeliku abi ulatus sellistel puhkudel ulatuda kuni 60 %ni abikõlblikest töödest. Samas on tööde maksumus enamasti oluliselt väiksem kui veisekasvatuses.

| (49) | Prantsuse ametiasutuste väitel näitas Loire-Bretagne’i veevarustuskäitise piirkonnas enam kui 20 000 toimiku uuring, et abi keskmine määr oli 40 %. |
| --- | --- |

(49)

Prantsuse ametiasutuste väitel näitas Loire-Bretagne’i veevarustuskäitise piirkonnas enam kui 20 000 toimiku uuring, et abi keskmine määr oli 40 %.

| (50) | Sealjuures oli osa nendest toimikutest seotud programmi raames ehitatavate uute rajatistega, juhul kui erinevatel põhjustel peeti ebaotstarbekaks tegevuse jätkamist olemasolevates hoonetes. Prantsuse ametiasutuste arvates tuleks selliseid olukordi käsitleda eraldi, kuivõrd abi näol ei ole sel juhul tegemist abiga keskkonnakaitseks, vaid abiga tootmise moderniseerimiseks vastavalt määruse (EMÜ) nr 2328/91 artikli 7 lõike 2 punktile b ja määruse (EÜ) nr 950/97 artikli 12 lõike 4 punktile c. Abi summa ei või sel juhul ületada 35 % või 26,25 % (vähem soodsas piirkonnas vastavalt 45 % või 38,75 %) tööde maksumusest sõltuvalt sellest, kas loomakasvatajal on võimalik rakendada arengukava või mitte. Sel juhul on abi tegelik määr nimetatud piirmääradest oluliselt madalam – vt tabelis 2 esitatud näiteid, kus veerus a on näidatud, kui suur oleks keskkonnatööde maksumus olnud juhul, kui olemasolevad hooned oleks säilitatud. |
| --- | --- |

(50)

Sealjuures oli osa nendest toimikutest seotud programmi raames ehitatavate uute rajatistega, juhul kui erinevatel põhjustel peeti ebaotstarbekaks tegevuse jätkamist olemasolevates hoonetes. Prantsuse ametiasutuste arvates tuleks selliseid olukordi käsitleda eraldi, kuivõrd abi näol ei ole sel juhul tegemist abiga keskkonnakaitseks, vaid abiga tootmise moderniseerimiseks vastavalt määruse (EMÜ) nr 2328/91 artikli 7 lõike 2 punktile b ja määruse (EÜ) nr 950/97 artikli 12 lõike 4 punktile c. Abi summa ei või sel juhul ületada 35 % või 26,25 % (vähem soodsas piirkonnas vastavalt 45 % või 38,75 %) tööde maksumusest sõltuvalt sellest, kas loomakasvatajal on võimalik rakendada arengukava või mitte. Sel juhul on abi tegelik määr nimetatud piirmääradest oluliselt madalam – vt tabelis 2 esitatud näiteid, kus veerus a on näidatud, kui suur oleks keskkonnatööde maksumus olnud juhul, kui olemasolevad hooned oleks säilitatud.

| (51) | Ühes ja samas põllumajandusettevõttes on võimalik teha nii olemasolevate hoonetega seotud töid kui ka ehitada uusi hooneid. |
| --- | --- |

(51)

Ühes ja samas põllumajandusettevõttes on võimalik teha nii olemasolevate hoonetega seotud töid kui ka ehitada uusi hooneid.

| (52) | Lõpuks leiavad Prantsuse ametiasutused, et juhul kui võrdlus toimub igal üksikul juhul eraldi, tuleks igal juhul asutamislepingu artikli 87 alusel toimuvast võrdlusest välja jätta loomakasvatajad, kes maksavad veevarustuskäitistele iga-aastast saastetasu.
  Tabel 1
  Näited programmi raames eeskirjadele vastavuse saavutamiseks rakendatud tegelikest abimääradest












  (summad Prantsuse frankides, FRF |
| --- | --- |
| Loomakasva-tusettevõtte liik | Vajalikud täiustused | Tööde kogu-maksumus (a) | Abikõlbli-ke tööde maksumus (b) | Kinnipeetud summa: riik (c) | Kinnipeetud summa: veevarustus-käitis (d) | Abi kokku (e) | Tegelik abimäär (e/b) |
| Segaloomakasva-tus:
  52 piimalehma, 20 ammlehma ja karjauuendus, 120 N ühikut | Vabajalutusplatsi veekindlaks muutmine ja katmine. Sõnnikuhoidlate mahu suurendamine. Lägakaevu ehitus. | 334 154 | 257 372 | 236 550 | 236 550 | 141 930 | 55,1  % |
| 60 piimalehma ja karjauuendus, 80 N ühikut | Olemasoleva lägahoidla tihendamine. Katmata lägakaevu ehitus. Vabajalutusplatsi veekindlaks muutmine. | 328 178 | 328 178 | 272 038 | 272 038 | 163 222 | 49,7  % |
| 90 piimalehma ja karjauuendus, 120 N ühikut | Sõnnikuhoidla ehitus. Lägahoidla mahu suurendamine. Sadevete eraldamine. Komposteerimiskava. | 1 220 700 | 671 020 | 495 800 | 495 800 | 252 780 | 36,7  % |
| Segaloomakasva-tus: 450 lihasiga, 84 liha- ja piimaveist, 115 N ühikut | Jääkproduktide ladustamise aja pikendamine 9 kuuni. Kaetud vabajalutusplats. Sigade veejaotussüsteem. | 196 380 | 188 330 | 177 225 | 177 225 | 115 195 | 57,5  % |
| 147 emist, 27 kulti, 1 840 nuumsiga, 223 N ühikut | Eraldi veevõrk. Kaetud aedikud. | 93 180 | 305 510 | 16 163 | 16 163 | 10 505 | 34,4  % |
| 210 emist, 1 318 nuumsiga, 167 N ühikut | Sõnnikuhoidla veekindlaks muutmine. Drenaaž. Mitmefaasiline toitesüsteem. | 100 293 | 55 375 | 55 375 | 55 375 | 33 225 | 60 % |
| 242 000 munakana, 1 128 N ühikut | Drenaaži ja sõnnikukuivati paigaldus. | 1 575 200 | 547 700 | 310 930 | 310 930 | 186 558 | 34,6  % |

(52)

Lõpuks leiavad Prantsuse ametiasutused, et juhul kui võrdlus toimub igal üksikul juhul eraldi, tuleks igal juhul asutamislepingu artikli 87 alusel toimuvast võrdlusest välja jätta loomakasvatajad, kes maksavad veevarustuskäitistele iga-aastast saastetasu.

Tabel 1

Näited programmi raames eeskirjadele vastavuse saavutamiseks rakendatud tegelikest abimääradest

(summad Prantsuse frankides, FRF

Loomakasva-tusettevõtte liik

Vajalikud täiustused

Tööde kogu-maksumus (a)

Abikõlbli-ke tööde maksumus (b)

Kinnipeetud summa: riik (c)

Kinnipeetud summa: veevarustus-käitis (d)

Abi kokku (e)

Tegelik abimäär (e/b)

Segaloomakasva-tus:

52 piimalehma, 20 ammlehma ja karjauuendus, 120 N ühikut

Vabajalutusplatsi veekindlaks muutmine ja katmine. Sõnnikuhoidlate mahu suurendamine. Lägakaevu ehitus.

334 154

257 372

236 550

236 550

141 930

55,1  %

60 piimalehma ja karjauuendus, 80 N ühikut

Olemasoleva lägahoidla tihendamine. Katmata lägakaevu ehitus. Vabajalutusplatsi veekindlaks muutmine.

328 178

328 178

272 038

272 038

163 222

49,7  %

90 piimalehma ja karjauuendus, 120 N ühikut

Sõnnikuhoidla ehitus. Lägahoidla mahu suurendamine. Sadevete eraldamine. Komposteerimiskava.

1 220 700

671 020

495 800

495 800

252 780

36,7  %

Segaloomakasva-tus: 450 lihasiga, 84 liha- ja piimaveist, 115 N ühikut

Jääkproduktide ladustamise aja pikendamine 9 kuuni. Kaetud vabajalutusplats. Sigade veejaotussüsteem.

196 380

188 330

177 225

177 225

115 195

57,5  %

147 emist, 27 kulti, 1 840 nuumsiga, 223 N ühikut

Eraldi veevõrk. Kaetud aedikud.

93 180

305 510

16 163

16 163

10 505

34,4  %

210 emist, 1 318 nuumsiga, 167 N ühikut

Sõnnikuhoidla veekindlaks muutmine. Drenaaž. Mitmefaasiline toitesüsteem.

100 293

55 375

55 375

55 375

33 225

60 %

242 000 munakana, 1 128 N ühikut

Drenaaži ja sõnnikukuivati paigaldus.

1 575 200

547 700

310 930

310 930

186 558

34,6  %

Tabel 2

Näited tegelikult rakendatud abimääradest uute rajatiste ehituse korral

| (summad Prantsuse frankides, FRF) |
| --- |
| Looma-kasvatuse liik | Vajalikud täiustused | Endiste hoonete hinnatud kulud (a) | Tööde kogu-maksumus (b) | Kinni-peetud summa: riik (c) | Kinnipeetud summa: veevarustus-käitis (d) | Abi kokku (e) | Tegelik abimäär (e/b) |
| 80 piimalehma ja karjauuendus, 123 N ühikut | Aluspõhuga lauda ehitus kõikidele loomadele. Rennide paigaldus. | 380 120 | 468 502 | 328 640 | 90 880 | 118 592 | 25,3  % |
| 75 piimalehma ja järelkasv, 116 N ühikut | Vabapidamisplatsi ehitus. Läga ja sõnniku ladustamiskoha suurendamine. | 280 634 | 741 807 | 212 436 | 111 211 | 97 094 | 13,1  % |
| 82 piimalehma ja järelkasv, 134 N ühikut | Vabapidamisplatsi ehitus. Betoneeritud pindade tihendamine. Läga ja sõnniku ladustamiskoha suurendamine. | 605 565 | 1 197 152 | 437 153 | 196 951 | 190 231 | 15,9  % |
| 70 ammlehma ja järelkasv, 110 N ühikut | Vabapidamisplatsi ehitus. Betoneeritud pindade tihendamine. Virtsakaevu ehitus. | 160 940 | 565 612 | 88 550 | 6 000 | 26 565 | 4,7  % |
| 34 650 munakana, 214 N ühikut | Kanalate ehitus. Sõnniku ladustamiskoha ehitus. Kuivati paigaldus. | 368 454 | 2 309 993 | 368 454 | 176 454 | 163 472 | 7,1  % |

(summad Prantsuse frankides, FRF)

Looma-kasvatuse liik

Vajalikud täiustused

Endiste hoonete hinnatud kulud (a)

Tööde kogu-maksumus (b)

Kinni-peetud summa: riik (c)

Kinnipeetud summa: veevarustus-käitis (d)

Abi kokku (e)

Tegelik abimäär (e/b)

80 piimalehma ja karjauuendus, 123 N ühikut

Aluspõhuga lauda ehitus kõikidele loomadele. Rennide paigaldus.

380 120

468 502

328 640

90 880

118 592

25,3  %

75 piimalehma ja järelkasv, 116 N ühikut

Vabapidamisplatsi ehitus. Läga ja sõnniku ladustamiskoha suurendamine.

280 634

741 807

212 436

111 211

97 094

13,1  %

82 piimalehma ja järelkasv, 134 N ühikut

Vabapidamisplatsi ehitus. Betoneeritud pindade tihendamine. Läga ja sõnniku ladustamiskoha suurendamine.

605 565

1 197 152

437 153

196 951

190 231

15,9  %

70 ammlehma ja järelkasv, 110 N ühikut

Vabapidamisplatsi ehitus. Betoneeritud pindade tihendamine. Virtsakaevu ehitus.

160 940

565 612

88 550

6 000

26 565

4,7  %

34 650 munakana, 214 N ühikut

Kanalate ehitus. Sõnniku ladustamiskoha ehitus. Kuivati paigaldus.

368 454

2 309 993

368 454

176 454

163 472

7,1  %

IV.   HINNANG

1.   Sissejuhatus: asutamislepingu artikli 87 lõige 1

| (53) | Asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatakse, et “kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikedevahelist kaubandust.” |
| --- | --- |

(53)

Asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatakse, et “kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikedevahelist kaubandust.”

| (54) | Asutamislepingu artikleid 87 kuni 89 rakendati sealihasektoris nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määruse (EMÜ) nr 2759/75 sealihaturu ühise korralduse kohta (22) artikliga 21. Nimetatud artikleid rakendati veise- ja vasikalihasektoris nõukogu 17. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1254/99 veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta (23) artikliga 40. Enne viimati nimetatud määruse vastuvõtmist rakendati neid artikleid selles sektoris nõukogu 27. juuni 1968. aasta määruse (EMÜ) nr 805/68 veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta (24) artikli 24 alusel. Nimetatud artikleid rakendati kodulinnuliha sektoris nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määruse (EMÜ) nr 2777/75 kodulinnulihaturu ühise korralduse kohta (25) artikliga 19. |
| --- | --- |

(54)

Asutamislepingu artikleid 87 kuni 89 rakendati sealihasektoris nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määruse (EMÜ) nr 2759/75 sealihaturu ühise korralduse kohta (22) artikliga 21. Nimetatud artikleid rakendati veise- ja vasikalihasektoris nõukogu 17. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1254/99 veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta (23) artikliga 40. Enne viimati nimetatud määruse vastuvõtmist rakendati neid artikleid selles sektoris nõukogu 27. juuni 1968. aasta määruse (EMÜ) nr 805/68 veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta (24) artikli 24 alusel. Nimetatud artikleid rakendati kodulinnuliha sektoris nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määruse (EMÜ) nr 2777/75 kodulinnulihaturu ühise korralduse kohta (25) artikliga 19.

1.1.   Riigi ressurssidest rahastatava valikulise eelise olemasolu

| (55) | Kõnealuse abi olemus seisneb asjaolus, et seda peab andma nende põllumajandusettevõtjate tasandil, kes teevad programmi raames investeeringuid. Komisjon leiab, et programmi rahastamine andis Prantsusmaa põllumeestele valikulise eelise. |
| --- | --- |

(55)

Kõnealuse abi olemus seisneb asjaolus, et seda peab andma nende põllumajandusettevõtjate tasandil, kes teevad programmi raames investeeringuid. Komisjon leiab, et programmi rahastamine andis Prantsusmaa põllumeestele valikulise eelise.

| (56) | Komisjon leiab, et vastupidiselt Prantsuse ametiasutuste märkustes esitatud väidetele ei välista investeeringute mittetootlik iseloom abi majanduslikku eelist tekitavat mõju, kuivõrd abiga kaetakse kulusid, mis vastasel korral tuleks kanda abisaajal, seega pannakse abisaaja eelisolukorda võrreldes tema konkurentidega, kes sellist abi ei saa. |
| --- | --- |

(56)

Komisjon leiab, et vastupidiselt Prantsuse ametiasutuste märkustes esitatud väidetele ei välista investeeringute mittetootlik iseloom abi majanduslikku eelist tekitavat mõju, kuivõrd abiga kaetakse kulusid, mis vastasel korral tuleks kanda abisaajal, seega pannakse abisaaja eelisolukorda võrreldes tema konkurentidega, kes sellist abi ei saa.

| (57) | Lisaks sellele, isegi eeldades, et sellised mittetootlikud investeeringud võivad esialgu olla koormaks ettevõtete majandustegevusele ning asetavad need ettevõtted Prantsuse ametiasutuste väidete kohaselt ebasoodsasse olukorda võrreldes ettevõtetega, kus selliseid investeeringuid ei tehta, on samas teada, et nimetatud investeeringud tulenevad konkreetsest õiguslikust kohustusest ning et kõik asjassepuutuvad ettevõtjad peavad mingil ajal seaduserikkumise vältimiseks vastavad investeeringud tegema. |
| --- | --- |

(57)

Lisaks sellele, isegi eeldades, et sellised mittetootlikud investeeringud võivad esialgu olla koormaks ettevõtete majandustegevusele ning asetavad need ettevõtted Prantsuse ametiasutuste väidete kohaselt ebasoodsasse olukorda võrreldes ettevõtetega, kus selliseid investeeringuid ei tehta, on samas teada, et nimetatud investeeringud tulenevad konkreetsest õiguslikust kohustusest ning et kõik asjassepuutuvad ettevõtjad peavad mingil ajal seaduserikkumise vältimiseks vastavad investeeringud tegema.

1.2.   Kaubanduse kahjustamine

| (58) | Selleks et määrata kindlaks, kas käesoleva otsuse aluseks olev abi kuulub asutamislepingu artikli 87 lõike 1 rakendusalasse, tuleb lõpuks kindlaks määrata, kas nimetatud abi võib kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(58)

Selleks et määrata kindlaks, kas käesoleva otsuse aluseks olev abi kuulub asutamislepingu artikli 87 lõike 1 rakendusalasse, tuleb lõpuks kindlaks määrata, kas nimetatud abi võib kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (59) | Kohus tuvastas, et kui liikmesriigi poolt antud eelis tugevdab ühe ettevõtteliigi positsiooni ühendusesiseses kaubanduses võrreldes teiste konkureerivate ettevõtetega, tuleb eeldada, et nimetatud eelis kahjustab seda kaubandust (26). |
| --- | --- |

(59)

Kohus tuvastas, et kui liikmesriigi poolt antud eelis tugevdab ühe ettevõtteliigi positsiooni ühendusesiseses kaubanduses võrreldes teiste konkureerivate ettevõtetega, tuleb eeldada, et nimetatud eelis kahjustab seda kaubandust (26).

| (60) | Ilmneb, et käesoleva otsuse aluseks olev abi võib kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust, kuivõrd see soodustab riiklikku tootmist teiste liikmesriikide tootmise kahjuks. Asjassepuutuvate sektorite näol on tegemist ühenduse tasandi konkurentsile äärmiselt avatud sektoritega, mis on seetõttu väga tundlikud kõikide ühe või teise liikmesriigi tootmise kasuks võetud meetmete suhtes. |
| --- | --- |

(60)

Ilmneb, et käesoleva otsuse aluseks olev abi võib kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust, kuivõrd see soodustab riiklikku tootmist teiste liikmesriikide tootmise kahjuks. Asjassepuutuvate sektorite näol on tegemist ühenduse tasandi konkurentsile äärmiselt avatud sektoritega, mis on seetõttu väga tundlikud kõikide ühe või teise liikmesriigi tootmise kasuks võetud meetmete suhtes.

| (61) | Tabelis 3 näidatakse asjassepuutuvate toodete kaubavahetuse taset Prantsusmaa ja teiste liikmesriikide vahel programmi rakendamise esimese aasta jooksul.
  Tabel 3








  Prantsusmaa/EL 11 | Veise- ja vasikaliha | Sealiha | Kodulinnuliha |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Import 1994 | | | |
| Tonnides | 525 000 | 463 000 | 85 000 |
| Milj eküüdes | 1 664 | 860 | 170 |
| Eksport 1994 | | | |
| Tonnides | 796 000 | 361 000 | 389 000 |
| Milj eküüdes | 2 368 | 669 | 863 |

(61)

Tabelis 3 näidatakse asjassepuutuvate toodete kaubavahetuse taset Prantsusmaa ja teiste liikmesriikide vahel programmi rakendamise esimese aasta jooksul.

Tabel 3

Prantsusmaa/EL 11

Veise- ja vasikaliha

Sealiha

Kodulinnuliha

Import 1994

Tonnides

525 000

463 000

85 000

Milj eküüdes

1 664

860

170

Eksport 1994

Tonnides

796 000

361 000

389 000

Milj eküüdes

2 368

669

863

1.3.   Järeldused abi olemuse kohta asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses

| (62) | Käesolevas otsuses vaadeldud meetmed moodustavad riigiabi asutamislepingu tähenduses, kuivõrd nad loovad oma abisaajale majanduseelise, mida teised sektorid ei saa. Komisjon jõudis järeldusele, et need meetmed kuuluvad asutamislepingu artikli 87 lõike 1 reguleerimisalasse. |
| --- | --- |

(62)

Käesolevas otsuses vaadeldud meetmed moodustavad riigiabi asutamislepingu tähenduses, kuivõrd nad loovad oma abisaajale majanduseelise, mida teised sektorid ei saa. Komisjon jõudis järeldusele, et need meetmed kuuluvad asutamislepingu artikli 87 lõike 1 reguleerimisalasse.

2.   Kõnealuse abi ebaseaduslikkus

| (63) | Määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punktis f on ebaseaduslik abi määratletud uue abina, mida antakse vastuolus asutamislepingu artikli 88 lõikega 3. Nimetatud määruse artikli 1 punkti c kohaselt hõlmab uus abi kogu abi, see tähendab abikavad ja individuaalne abi, mis ei ole olemasolev abi, sealhulgas olemasoleva abi muudatused. |
| --- | --- |

(63)

Määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punktis f on ebaseaduslik abi määratletud uue abina, mida antakse vastuolus asutamislepingu artikli 88 lõikega 3. Nimetatud määruse artikli 1 punkti c kohaselt hõlmab uus abi kogu abi, see tähendab abikavad ja individuaalne abi, mis ei ole olemasolev abi, sealhulgas olemasoleva abi muudatused.

| (64) | Mis tahes komisjoni poolt lubatavaks peetavad abikavad, milles hiljem tehakse muudatusi, – antud juhul komisjonile teatatud abi rahastamises osalev avalik-õiguslik asutus, mistõttu rahastamispõhimõtted, seega ka abi ulatus, muutuvad olulisel määral –kujutavad endast uut abi, millest tuleb komisjoni asutamislepingu artikli 88 kohaselt teavitada ning saada selle jaoks komisjoni luba. |
| --- | --- |

(64)

Mis tahes komisjoni poolt lubatavaks peetavad abikavad, milles hiljem tehakse muudatusi, – antud juhul komisjonile teatatud abi rahastamises osalev avalik-õiguslik asutus, mistõttu rahastamispõhimõtted, seega ka abi ulatus, muutuvad olulisel määral –kujutavad endast uut abi, millest tuleb komisjoni asutamislepingu artikli 88 kohaselt teavitada ning saada selle jaoks komisjoni luba.

| (65) | Euroopa Kohtu seisukoht on, et asutamislepingu artikli 88 lõike 3 esimese lausega sätestatud kohustust informeerida komisjoni kõikidest plaanidest abi määramise või muutmise kohta ei kohaldata mitte üksnes esialgse projekti suhtes, vaid samuti ka selle projekti hilisemate muudatuste suhtes, kusjuures eeldatakse, et komisjonile teatamine võib toimuda esialgse teatamisega seotud konsultatsioonide raames (27). |
| --- | --- |

(65)

Euroopa Kohtu seisukoht on, et asutamislepingu artikli 88 lõike 3 esimese lausega sätestatud kohustust informeerida komisjoni kõikidest plaanidest abi määramise või muutmise kohta ei kohaldata mitte üksnes esialgse projekti suhtes, vaid samuti ka selle projekti hilisemate muudatuste suhtes, kusjuures eeldatakse, et komisjonile teatamine võib toimuda esialgse teatamisega seotud konsultatsioonide raames (27).

| (66) | Teatamise kohustus tuleneb määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punktist c. |
| --- | --- |

(66)

Teatamise kohustus tuleneb määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punktist c.

| (67) | Sealjuures tuleb täpsustada, et infolehe lisamine Prantsuse põllumajandusministeeriumi poolt välja töötatud abi dokumentatsioonile on üksnes informatiivse väärtusega ning ei ole käsitletav teatamisena asutamislepingu tähenduses. Liiatigi ei viidata nendes infolehtedes veevarustuskäitiste osalemisele programmis, kuid kinnitatakse, et riigi osalus ulatub kuni 35 %ni investeeringute mahust. |
| --- | --- |

(67)

Sealjuures tuleb täpsustada, et infolehe lisamine Prantsuse põllumajandusministeeriumi poolt välja töötatud abi dokumentatsioonile on üksnes informatiivse väärtusega ning ei ole käsitletav teatamisena asutamislepingu tähenduses. Liiatigi ei viidata nendes infolehtedes veevarustuskäitiste osalemisele programmis, kuid kinnitatakse, et riigi osalus ulatub kuni 35 %ni investeeringute mahust.

| (68) | Komisjon ei olnud võimeline hindama veevarustuskäitiste osalemist programmis ning mõju, mida nende osalemise ulatus võis avaldada asjassepuutuvate investeeringute toetamisele avalikest vahenditest. Täpsemalt väljendudes ei olnud komisjonil võimalust vaadelda võimalikke tagasilööke, mida avalik-õigusliku asutuse osalemine abi rahastamises võib anda abi ulatuse osas. Sellest tulenevalt on võimalik, et Prantsuse ametiasutuste poolt tegelikult rakendatud abimeetmed ei vastanud täiel määral komisjoni poolt lubatud meetmetele riigiabide nr N 146/91 ja N 342/94. |
| --- | --- |

(68)

Komisjon ei olnud võimeline hindama veevarustuskäitiste osalemist programmis ning mõju, mida nende osalemise ulatus võis avaldada asjassepuutuvate investeeringute toetamisele avalikest vahenditest. Täpsemalt väljendudes ei olnud komisjonil võimalust vaadelda võimalikke tagasilööke, mida avalik-õigusliku asutuse osalemine abi rahastamises võib anda abi ulatuse osas. Sellest tulenevalt on võimalik, et Prantsuse ametiasutuste poolt tegelikult rakendatud abimeetmed ei vastanud täiel määral komisjoni poolt lubatud meetmetele riigiabide nr N 146/91 ja N 342/94.

| (69) | Abi ulatuse muutumine on iseenesest abi olemuslikult muutev faktor ning sellest teatamine on asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaselt kohustuslik. |
| --- | --- |

(69)

Abi ulatuse muutumine on iseenesest abi olemuslikult muutev faktor ning sellest teatamine on asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaselt kohustuslik.

| (70) | Konkreetselt veisekasvatussektori puhul ei teatanud Prantsuse ametiasutused komisjoni kavandatud investeerimisabist. Selles osas väitsid Prantsuse ametiasutused, et kuivõrd komisjon pidas neid meetmeid ühenduse rahastamiseks abikõlblikeks, oli neil alust sellest järeldada, et see abi sobib seetõttu ühenduse õigusaktidega kokku. Kuid sel ajal kehtinud määruse (EMÜ) nr 2328/91 artikli 12 lõikes 5 on sätestatud, et keskkonnakaitse ja keskkonnaseisundi parandamisega seotud abi on lubatud tingimusel, et selle rakendamisega ei kaasne tootmise kasv, ja tingimusel, et abi vastab asutamislepingu artiklitele 92 kuni 94 (praegused artiklid 87 kuni 89). See tingimus sisaldab ka kohustust teatada kõikidest riigiabi kavadest asutamislepingu endise artikli 93 lõike 3 tähenduses, seda enam, et 1994. aastal abi suhtes rakendatavad tingimused ei ole samad, mis komisjonile 1991. aastal teatatud tingimused. |
| --- | --- |

(70)

Konkreetselt veisekasvatussektori puhul ei teatanud Prantsuse ametiasutused komisjoni kavandatud investeerimisabist. Selles osas väitsid Prantsuse ametiasutused, et kuivõrd komisjon pidas neid meetmeid ühenduse rahastamiseks abikõlblikeks, oli neil alust sellest järeldada, et see abi sobib seetõttu ühenduse õigusaktidega kokku. Kuid sel ajal kehtinud määruse (EMÜ) nr 2328/91 artikli 12 lõikes 5 on sätestatud, et keskkonnakaitse ja keskkonnaseisundi parandamisega seotud abi on lubatud tingimusel, et selle rakendamisega ei kaasne tootmise kasv, ja tingimusel, et abi vastab asutamislepingu artiklitele 92 kuni 94 (praegused artiklid 87 kuni 89). See tingimus sisaldab ka kohustust teatada kõikidest riigiabi kavadest asutamislepingu endise artikli 93 lõike 3 tähenduses, seda enam, et 1994. aastal abi suhtes rakendatavad tingimused ei ole samad, mis komisjonile 1991. aastal teatatud tingimused.

| (71) | Eelnevast tuleneb, et Prantsusmaa poolt kehtestatud riigiabi näol on tegemist uue abiga, millest komisjonile ei ole teatatud ning mis seetõttu on asutamislepingu kohaselt ebaseaduslik. |
| --- | --- |

(71)

Eelnevast tuleneb, et Prantsusmaa poolt kehtestatud riigiabi näol on tegemist uue abiga, millest komisjonile ei ole teatatud ning mis seetõttu on asutamislepingu kohaselt ebaseaduslik.

3.   Abi ühisturuga kokkusobivuse hindamine

| (72) | Asutamislepingu artikkel 87 sisaldab ka erandeid, kuigi mõnda neist, eeskätt lõikes 2 esitatud erandeid, ei saa antud küsimuses ilmselgelt rakendada. Prantsusmaa ametiasutused nendele eranditele ei viidanud. |
| --- | --- |

(72)

Asutamislepingu artikkel 87 sisaldab ka erandeid, kuigi mõnda neist, eeskätt lõikes 2 esitatud erandeid, ei saa antud küsimuses ilmselgelt rakendada. Prantsusmaa ametiasutused nendele eranditele ei viidanud.

| (73) | Asutamislepingu artikli 87 lõikes 3 sätestatud erandeid tuleb täpselt tõlgendada iga piirkondliku või sektoripõhise programmi, samuti üldiste abikavade iga konkreetse rakendamise korral. Nimetatud erandeid on võimalik rakendada üksnes juhul, kui komisjon tuvastab, et abi on vajalik mõne kõnealuse eesmärgi saavutamiseks. Nimetatud erandite rakendamine muudes olukordades tähendaks lubada liikmesriikidevahelise kaubanduse kahjustamist ja ühenduse huvidega põhjendamatut konkurentsi kahjustamist ning sellega kaasneksid teenimatud eelised teatavate liikmesriikide ettevõtjatele. |
| --- | --- |

(73)

Asutamislepingu artikli 87 lõikes 3 sätestatud erandeid tuleb täpselt tõlgendada iga piirkondliku või sektoripõhise programmi, samuti üldiste abikavade iga konkreetse rakendamise korral. Nimetatud erandeid on võimalik rakendada üksnes juhul, kui komisjon tuvastab, et abi on vajalik mõne kõnealuse eesmärgi saavutamiseks. Nimetatud erandite rakendamine muudes olukordades tähendaks lubada liikmesriikidevahelise kaubanduse kahjustamist ja ühenduse huvidega põhjendamatut konkurentsi kahjustamist ning sellega kaasneksid teenimatud eelised teatavate liikmesriikide ettevõtjatele.

| (74) | Komisjon leiab, et kõnealune abi ei ole suunatud majandusarengu edendamisele piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus, nagu on sätestatud asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis a. Samuti ei ole nimetatud abi suunatud üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks ega mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks, nagu on sätestatud asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis b. Niisamuti ei ole abi suunatud kultuuri edendamisele ega kultuuripärandi säilitamisele, nagu on sätestatud asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis d. |
| --- | --- |

(74)

Komisjon leiab, et kõnealune abi ei ole suunatud majandusarengu edendamisele piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus, nagu on sätestatud asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis a. Samuti ei ole nimetatud abi suunatud üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks ega mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks, nagu on sätestatud asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis b. Niisamuti ei ole abi suunatud kultuuri edendamisele ega kultuuripärandi säilitamisele, nagu on sätestatud asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis d.

| (75) | Asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c on sätestatud, et ühisturuga kokkusobivaks võib pidada abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Selle erandi rakendamiseks peavad abimeetmed soodustama kõnealuse sektori arengut. |
| --- | --- |

(75)

Asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c on sätestatud, et ühisturuga kokkusobivaks võib pidada abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Selle erandi rakendamiseks peavad abimeetmed soodustama kõnealuse sektori arengut.

| (76) | Abi aluseks olevate investeeringute olemuse ja abi vormi puhul leidis komisjon menetluse algatamisel, et kuigi nimetatud abi anti ebaseaduslikult, anti abi siiski selle rakendamise ajal kehtinud ühenduse konkurentsieeskirjade kohaselt. Komisjonil ei ole alust vaidlustada abi andmise seda külge. |
| --- | --- |

(76)

Abi aluseks olevate investeeringute olemuse ja abi vormi puhul leidis komisjon menetluse algatamisel, et kuigi nimetatud abi anti ebaseaduslikult, anti abi siiski selle rakendamise ajal kehtinud ühenduse konkurentsieeskirjade kohaselt. Komisjonil ei ole alust vaidlustada abi andmise seda külge.

| (77) | Järgnevas abimeetmete ühisturuga kokkusobivuse vaatluses käsitletakse seega üksnes Prantsuse ametiasutuste poolt rakendatavaid abi ulatuse määrasid. |
| --- | --- |

(77)

Järgnevas abimeetmete ühisturuga kokkusobivuse vaatluses käsitletakse seega üksnes Prantsuse ametiasutuste poolt rakendatavaid abi ulatuse määrasid.

| (78) | Komisjon märkis menetluse algatamisel, et vastavalt programmi jõustumise ajal kehtinud õigusraamistikule oli keskkonnakaitsele antava abi ulatuse ülempiiriks 35 % tekkinud kuludest (45 % vähem soodsates piirkondades). |
| --- | --- |

(78)

Komisjon märkis menetluse algatamisel, et vastavalt programmi jõustumise ajal kehtinud õigusraamistikule oli keskkonnakaitsele antava abi ulatuse ülempiiriks 35 % tekkinud kuludest (45 % vähem soodsates piirkondades).

| (79) | Prantsuse ametiasutused leiavad samas, et abimäärade 35 % ja 45 % ületamiseks annavad võimaluse määruse (EMÜ) nr 2328/91 artikli 12 lõige 5 ja nõukogu 20. mai 1997 määruse (EÜ) nr 950/97 artikli 12 lõike 3 punkt d. Prantsuse ametiasutuste arvates võimaldavad nimetatud sätted mitte rakendada abi keelamist ning nimetatud abi ulatuse ülempiire teatavate investeeringute, sealhulgas keskkonnakaitsele suunatud investeeringute suhtes. |
| --- | --- |

(79)

Prantsuse ametiasutused leiavad samas, et abimäärade 35 % ja 45 % ületamiseks annavad võimaluse määruse (EMÜ) nr 2328/91 artikli 12 lõige 5 ja nõukogu 20. mai 1997 määruse (EÜ) nr 950/97 artikli 12 lõike 3 punkt d. Prantsuse ametiasutuste arvates võimaldavad nimetatud sätted mitte rakendada abi keelamist ning nimetatud abi ulatuse ülempiire teatavate investeeringute, sealhulgas keskkonnakaitsele suunatud investeeringute suhtes.

| (80) | Komisjon märgib kõigepealt, et määruse (EMÜ) nr 2328/91 artikli 12 lõike 5 viiendas alapunktis, milles nähakse ette riigiabi ülevaatamine lähtudes asutamislepingu endistest artiklitest 92 ja 93 (uued artiklid 87 ja 88) ning lähtudes nimetatud määruse artiklist 6, on lubatud anda abi keskkonnakaitsele suunatud investeeringutele, kui selle abiga ei kaasne toodangu suurenemine. Komisjon loeb tõestatuks asjaolu, et investeeringud, millele abi on suunatud, ei too tõepoolest kaasa tootmise kasvu, kuivõrd abi oli ette nähtud üksnes maapiirkondade keskkonna kaitsmiseks (eeskätt ladustamine ja jäätmekäitlus). |
| --- | --- |

(80)

Komisjon märgib kõigepealt, et määruse (EMÜ) nr 2328/91 artikli 12 lõike 5 viiendas alapunktis, milles nähakse ette riigiabi ülevaatamine lähtudes asutamislepingu endistest artiklitest 92 ja 93 (uued artiklid 87 ja 88) ning lähtudes nimetatud määruse artiklist 6, on lubatud anda abi keskkonnakaitsele suunatud investeeringutele, kui selle abiga ei kaasne toodangu suurenemine. Komisjon loeb tõestatuks asjaolu, et investeeringud, millele abi on suunatud, ei too tõepoolest kaasa tootmise kasvu, kuivõrd abi oli ette nähtud üksnes maapiirkondade keskkonna kaitsmiseks (eeskätt ladustamine ja jäätmekäitlus).

| (81) | Lubatavate abimäärade puhul tuletas komisjon oma Prantsusmaale adresseeritud otsuses, milles käsitletakse riigiabi nr N 136/91, et ta tavatseb selliste abiliikide puhul pidada ühisturuga kokkusobivaks määra 35 % abikõlblikest kuludest (45 % vähem soodsate piirkondade puhul). |
| --- | --- |

(81)

Lubatavate abimäärade puhul tuletas komisjon oma Prantsusmaale adresseeritud otsuses, milles käsitletakse riigiabi nr N 136/91, et ta tavatseb selliste abiliikide puhul pidada ühisturuga kokkusobivaks määra 35 % abikõlblikest kuludest (45 % vähem soodsate piirkondade puhul).

| (82) | Nimetatud abimäärad kinnitati ühenduse keskkonnakaitsele antava riigiabi raamistikuga natuke aega pärast programmi käivitamist. Nimetatud raamistiku punktis 3.2.3 sätestatakse, et üldjuhul on keskkonnakaitsealaste investeeringute toetuseks antav abi lubatav, kui abi ulatus ei ületa teatavat taset. Lehekülje joonealuse märkuse nr 14 teises lõigus täpsustatakse, et “nõukogu määruse (EMÜ) nr 2328/91 artikli 12 lõigetes 1 ja 5 käsitletavate investeeringute puhul (...) on abi maksimaalseks tasemeks 35 % või 45 % vähem soodsates (...) piirkondades. Nimetatud maksimaalseid tasemeid rakendatakse sõltumata ettevõtte suurusest. Seetõttu ei ole neid tasemeid võimalik väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete puhul suurendada, erinevalt käesolevas osas järgnevalt esitatud olukordadest. Sihtaladesse nr 1 ja 5 b suunatud investeeringute puhul jätab komisjon endale õiguse lubada pärast konkreetse olukorra vaatlust ka suuremaid abitasandeid, kui liikmesriik esitab vastava põhjenduse.” |
| --- | --- |

(82)

Nimetatud abimäärad kinnitati ühenduse keskkonnakaitsele antava riigiabi raamistikuga natuke aega pärast programmi käivitamist. Nimetatud raamistiku punktis 3.2.3 sätestatakse, et üldjuhul on keskkonnakaitsealaste investeeringute toetuseks antav abi lubatav, kui abi ulatus ei ületa teatavat taset. Lehekülje joonealuse märkuse nr 14 teises lõigus täpsustatakse, et “nõukogu määruse (EMÜ) nr 2328/91 artikli 12 lõigetes 1 ja 5 käsitletavate investeeringute puhul (...) on abi maksimaalseks tasemeks 35 % või 45 % vähem soodsates (...) piirkondades. Nimetatud maksimaalseid tasemeid rakendatakse sõltumata ettevõtte suurusest. Seetõttu ei ole neid tasemeid võimalik väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete puhul suurendada, erinevalt käesolevas osas järgnevalt esitatud olukordadest. Sihtaladesse nr 1 ja 5 b suunatud investeeringute puhul jätab komisjon endale õiguse lubada pärast konkreetse olukorra vaatlust ka suuremaid abitasandeid, kui liikmesriik esitab vastava põhjenduse.”

| (83) | Hilisema määrusega (EÜ) nr 950/97 kuulutati määrus (EÜ) nr 2328/91 kehtetuks. Määruse (EÜ) nr 950/97 artikli 12 lõike 2 punktis e oli täpsustatud, et liikmesriigid võivad anda abi investeeringutele, mis on suunatud “keskkonnakaitsele ja keskkonnaseisundi parandamisele, kui nende investeeringutega ei kaasne tootmisvõimsuse suurenemist”. Nimetatud määruse artikli 12 lõikes 3 oli sätestatud, et “üksik- või ühismajandites, mis vastavad artiklites 5 ja 9 sätestatud abikõlblikkuse tingimustele, ei ole lubatav investeeringuabi, mille ulatus ja summad ületavad artikli 7 lõigetes 2 ja 3 ning artiklis 11 sätestatud piirmäärasid”. Samas ei laiene see keeld nimetatud määruse artikli 12 lõike 3 lõigu 2 punkti d kohaselt abile, mida antakse “keskkonnakaitse ja keskkonnaseisundi parandamisele suunatud investeeringutele”. |
| --- | --- |

(83)

Hilisema määrusega (EÜ) nr 950/97 kuulutati määrus (EÜ) nr 2328/91 kehtetuks. Määruse (EÜ) nr 950/97 artikli 12 lõike 2 punktis e oli täpsustatud, et liikmesriigid võivad anda abi investeeringutele, mis on suunatud “keskkonnakaitsele ja keskkonnaseisundi parandamisele, kui nende investeeringutega ei kaasne tootmisvõimsuse suurenemist”. Nimetatud määruse artikli 12 lõikes 3 oli sätestatud, et “üksik- või ühismajandites, mis vastavad artiklites 5 ja 9 sätestatud abikõlblikkuse tingimustele, ei ole lubatav investeeringuabi, mille ulatus ja summad ületavad artikli 7 lõigetes 2 ja 3 ning artiklis 11 sätestatud piirmäärasid”. Samas ei laiene see keeld nimetatud määruse artikli 12 lõike 3 lõigu 2 punkti d kohaselt abile, mida antakse “keskkonnakaitse ja keskkonnaseisundi parandamisele suunatud investeeringutele”.

| (84) | Kuid määruse (EÜ) nr 950/97 artikli 12 lõigete 2 ja 3 kohaselt tuleb sellise abi suhtes kohaldada asutamislepingu artikleid 92 kuni 94 (praegused artiklid 87 kuni 89). See tähendab abi andmise ajal kehtinud konkurentsieeskirjade kohaldamist, seega ühenduse lähenemisviisi, mida on juba mainitud otsuses riigiabi nr N 136/91 kohta. Samuti tähendab see ühenduse keskkonnakaitse raamistiku tingimuste kohaldamist. |
| --- | --- |

(84)

Kuid määruse (EÜ) nr 950/97 artikli 12 lõigete 2 ja 3 kohaselt tuleb sellise abi suhtes kohaldada asutamislepingu artikleid 92 kuni 94 (praegused artiklid 87 kuni 89). See tähendab abi andmise ajal kehtinud konkurentsieeskirjade kohaldamist, seega ühenduse lähenemisviisi, mida on juba mainitud otsuses riigiabi nr N 136/91 kohta. Samuti tähendab see ühenduse keskkonnakaitse raamistiku tingimuste kohaldamist.

| (85) | Tuginedes ajavahemikul 1994–1999 kehtinud ja käesolevas otsuses kirjeldatud õigussätetele võib komisjon järeldada üksnes seda, et kõnealuse abi puhul oli suurimaks lubatud määraks 35 % kantud kuludest (45 % vähem soodsates piirkondades) ning et seetõttu neid piirmäärasid ületav abi ei olnud nende sätetega vastavuses. |
| --- | --- |

(85)

Tuginedes ajavahemikul 1994–1999 kehtinud ja käesolevas otsuses kirjeldatud õigussätetele võib komisjon järeldada üksnes seda, et kõnealuse abi puhul oli suurimaks lubatud määraks 35 % kantud kuludest (45 % vähem soodsates piirkondades) ning et seetõttu neid piirmäärasid ületav abi ei olnud nende sätetega vastavuses.

| (86) | Ent mis puudutab aastat 2000, siis sätestatakse alates 1. jaanuarist 2000 kohaldatavate põllumajandussuuniste punktis 4.1.1.2 põllumajandusettevõtete investeeringuabi kohta, et suurimaks lubatavaks riigiabi määraks on 40 % abikõlbliku investeeringu mahust või 50 % vähem soodsates piirkondades. Sealjuures, kui tegemist on noorte põllumajandustootjatega, siis on viie nende registreerimisele järgneva aasta jooksul lubatavaks suurimaks abi määraks 45 % ja vähem soodsates piirkondades 55 % . |
| --- | --- |

(86)

Ent mis puudutab aastat 2000, siis sätestatakse alates 1. jaanuarist 2000 kohaldatavate põllumajandussuuniste punktis 4.1.1.2 põllumajandusettevõtete investeeringuabi kohta, et suurimaks lubatavaks riigiabi määraks on 40 % abikõlbliku investeeringu mahust või 50 % vähem soodsates piirkondades. Sealjuures, kui tegemist on noorte põllumajandustootjatega, siis on viie nende registreerimisele järgneva aasta jooksul lubatavaks suurimaks abi määraks 45 % ja vähem soodsates piirkondades 55 % .

| (87) | Põllumajandussuuniste punktis 4.1.2.4 nähakse erijuhuna ette, et kui investeeringud toovad kaasa täiendavaid kulusid, mis on eeskätt seotud keskkonnakaitsega ja keskkonnaseisundi parandamisega, siis võib nimetatud suuniste punktis 4.1.1.2 sätestatud lubatava 40 % ja 50 % piirmäära suurendada vastavalt 20 ja 25 protsendipunkti võrra. Sellist piirmäärade tõstmist on võimalik lubada selliste investeeringute korral, mille eesmärgiks on tagada uute kehtestatud miinimumnõuete järgimine, arvestades samas tingimusi, mis on sätestatud nõukogu 23. juuli 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1750/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõukogu määruse (EÜ) nr 1257/1999 (Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) toetuse kohta maaelu arendamiseks) (28), artiklis 2. Nimetatud piirmäärade tõstmine peab toimuma rangelt täiendavate abikõlblike kulude piires, mis on vajalikud püstitatud eesmärgi saavutamiseks ning ei tohi olla seotud investeeringutega, millega kaasneb tootmisvõimsuse suurenemine. |
| --- | --- |

(87)

Põllumajandussuuniste punktis 4.1.2.4 nähakse erijuhuna ette, et kui investeeringud toovad kaasa täiendavaid kulusid, mis on eeskätt seotud keskkonnakaitsega ja keskkonnaseisundi parandamisega, siis võib nimetatud suuniste punktis 4.1.1.2 sätestatud lubatava 40 % ja 50 % piirmäära suurendada vastavalt 20 ja 25 protsendipunkti võrra. Sellist piirmäärade tõstmist on võimalik lubada selliste investeeringute korral, mille eesmärgiks on tagada uute kehtestatud miinimumnõuete järgimine, arvestades samas tingimusi, mis on sätestatud nõukogu 23. juuli 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1750/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõukogu määruse (EÜ) nr 1257/1999 (Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) toetuse kohta maaelu arendamiseks) (28), artiklis 2. Nimetatud piirmäärade tõstmine peab toimuma rangelt täiendavate abikõlblike kulude piires, mis on vajalikud püstitatud eesmärgi saavutamiseks ning ei tohi olla seotud investeeringutega, millega kaasneb tootmisvõimsuse suurenemine.

| (88) | Komisjoni 23. detsembri 2003. aasta määruse nr (EÜ) 1/2004, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (29), jõustumine 23. jaanuaril 2004 muutis õiguslikku olukorda kõnealuses küsimuses. Selle määruse kohaselt lubatakse teatud tingimustel abi anda väikestele ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtetele, kohaldamata selle abi suhtes asutamislepingu artikli 66 lõikes 3 sätestatud teatamiskohustust. |
| --- | --- |

(88)

Komisjoni 23. detsembri 2003. aasta määruse nr (EÜ) 1/2004, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (29), jõustumine 23. jaanuaril 2004 muutis õiguslikku olukorda kõnealuses küsimuses. Selle määruse kohaselt lubatakse teatud tingimustel abi anda väikestele ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtetele, kohaldamata selle abi suhtes asutamislepingu artikli 66 lõikes 3 sätestatud teatamiskohustust.

| (89) | Prantsuse ametiasutused täpsustasid, et programmi raames investeerimisabi saajateks ajavahemikul 1994–2000 olid väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted määruse (EÜ) nr 1/2004 artikli 2 punkti 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(89)

Prantsuse ametiasutused täpsustasid, et programmi raames investeerimisabi saajateks ajavahemikul 1994–2000 olid väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted määruse (EÜ) nr 1/2004 artikli 2 punkti 4 tähenduses.

| (90) | Määruse (EÜ) nr 1/2004 artikli 20 lõikes 2 on sätestatud, et üksiktoetused ja toetuskavad, mida rakendatakse enne nimetatud määruse jõustumist, ning abi, mida antakse nende abikavade kohaselt ilma komisjoni loata ja asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud teatamiskohustust järgimata, sobivad ühisturuga kokku asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses ning vabastatakse teatamiskohustusest, kui need vastavad artiklis 3 ettenähtud tingimustele, välja arvatud nimetatud artikli lõikes 1 ja lõike 2 punktides b ja c ettenähtud nõuete korral. |
| --- | --- |

(90)

Määruse (EÜ) nr 1/2004 artikli 20 lõikes 2 on sätestatud, et üksiktoetused ja toetuskavad, mida rakendatakse enne nimetatud määruse jõustumist, ning abi, mida antakse nende abikavade kohaselt ilma komisjoni loata ja asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud teatamiskohustust järgimata, sobivad ühisturuga kokku asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses ning vabastatakse teatamiskohustusest, kui need vastavad artiklis 3 ettenähtud tingimustele, välja arvatud nimetatud artikli lõikes 1 ja lõike 2 punktides b ja c ettenähtud nõuete korral.

| (91) | Määruse (EÜ) nr 1/2004 artikli 3 lõikes 3 on sätestatud, et nimetatud artikli lõikes 2 osutatud abikavade alusel antav abi sobib ühisturuga kokku asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohaselt teatamiskohustusest tingimusel, et antav abi vastab otseselt kõigile nimetatud määruse tingimustele. |
| --- | --- |

(91)

Määruse (EÜ) nr 1/2004 artikli 3 lõikes 3 on sätestatud, et nimetatud artikli lõikes 2 osutatud abikavade alusel antav abi sobib ühisturuga kokku asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohaselt teatamiskohustusest tingimusel, et antav abi vastab otseselt kõigile nimetatud määruse tingimustele.

| (92) | Määruse (EÜ) nr 1/2004 artikkel 4 sisaldab nõudeid, mida kõnealuses küsimuses, st väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antavate teatamata investeerimisabi kavade korral tuleb järgida. |
| --- | --- |

(92)

Määruse (EÜ) nr 1/2004 artikkel 4 sisaldab nõudeid, mida kõnealuses küsimuses, st väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antavate teatamata investeerimisabi kavade korral tuleb järgida.

| (93) | Nii sobib määruse (EÜ) nr 1/2004 artikli 4 lõike 1 kohaselt ühisturuga kokku ja vabastatakse teatamiskohustusest põllumajandusettevõtetele antav abi põllumajanduslike toodete tootmiseks, kui selle abi koguulatus ei ületa 50 % abikõlblikest investeeringutest vähem soodsates piirkondades ja 40 % muudes piirkondades. |
| --- | --- |

(93)

Nii sobib määruse (EÜ) nr 1/2004 artikli 4 lõike 1 kohaselt ühisturuga kokku ja vabastatakse teatamiskohustusest põllumajandusettevõtetele antav abi põllumajanduslike toodete tootmiseks, kui selle abi koguulatus ei ületa 50 % abikõlblikest investeeringutest vähem soodsates piirkondades ja 40 % muudes piirkondades.

| (94) | Kuid juhul, kui investeeringud toovad kaasa täiendavaid keskkonnakaitsega ja keskkonnaseisundi parandamisega seotud kulusid, on suurimaid lubatavaid määrasid 50 % ja 40 % lubatud suurendada vastavalt 25 ja 20 protsendipunkti võrra. Selline suurendamine on lubatud üksnes selliste investeeringute korral, mis ületavad ühenduses kehtivaid miinimumnõudeid, või investeeringute korral, mida tehakse selleks, et saavutada vastavus uute kehtestatud miinimumnõuetega. Selline suurendamine on rangelt piiratud vajalike täiendavate abikõlblike kuludega ning seda ei ole võimalik rakendada selliste investeeringute puhul, millega kaasneb tootmisvõimsuse suurenemine. |
| --- | --- |

(94)

Kuid juhul, kui investeeringud toovad kaasa täiendavaid keskkonnakaitsega ja keskkonnaseisundi parandamisega seotud kulusid, on suurimaid lubatavaid määrasid 50 % ja 40 % lubatud suurendada vastavalt 25 ja 20 protsendipunkti võrra. Selline suurendamine on lubatud üksnes selliste investeeringute korral, mis ületavad ühenduses kehtivaid miinimumnõudeid, või investeeringute korral, mida tehakse selleks, et saavutada vastavus uute kehtestatud miinimumnõuetega. Selline suurendamine on rangelt piiratud vajalike täiendavate abikõlblike kuludega ning seda ei ole võimalik rakendada selliste investeeringute puhul, millega kaasneb tootmisvõimsuse suurenemine.

| (95) | Antud konkreetse olukorra puhul on ilmne, et tegemist on investeeringutega, mis on suunatud keskkonnakaitsele ja keskkonnaseisundi parandamisele, kusjuures rakendatavaks keskkonnaeeskirjaks on antud juhul “nitraadidirektiiv”. See õigusakt võeti vastu 1991. aastal ja seetõttu ei saa seda 2000. aastal enam määratleda uute normidena. |
| --- | --- |

(95)

Antud konkreetse olukorra puhul on ilmne, et tegemist on investeeringutega, mis on suunatud keskkonnakaitsele ja keskkonnaseisundi parandamisele, kusjuures rakendatavaks keskkonnaeeskirjaks on antud juhul “nitraadidirektiiv”. See õigusakt võeti vastu 1991. aastal ja seetõttu ei saa seda 2000. aastal enam määratleda uute normidena.

| (96) | Kuid komisjon on selles küsimuses oma seisukohta juba väljendanud riigiabiga nr N 355/2000 seonduvalt, lubades programmi rakendamise jätkamist alates aastast 2001 kuni aastani 2006. Viidates omaaegsele põhjendusele rõhutab komisjon ka nüüd asjaolu, et ta on teadlik, et esimene Prantsusmaa tegevuskava “nitraadidirektiivi” elluviimiseks võeti vastu alles 1997. aastal ning et esimesed sellest kavast tulenevad tegelikud kohustused maapiirkondade loomakasvatajatele tekkisid veelgi hiljem. Kuigi on ilmne, et Prantsusmaa ei ole vajalikul määral hoolt kandnud direktiivi ülevõtmise eest ning et vajalikud sätted oleksid pidanud olema vastu võetud juba ammu möödunud tähtaegade jooksul (30), on samas samuti ilmne, et esimesed loomakasvatajatele esitatud nõuded on oluliselt hilisemad. |
| --- | --- |

(96)

Kuid komisjon on selles küsimuses oma seisukohta juba väljendanud riigiabiga nr N 355/2000 seonduvalt, lubades programmi rakendamise jätkamist alates aastast 2001 kuni aastani 2006. Viidates omaaegsele põhjendusele rõhutab komisjon ka nüüd asjaolu, et ta on teadlik, et esimene Prantsusmaa tegevuskava “nitraadidirektiivi” elluviimiseks võeti vastu alles 1997. aastal ning et esimesed sellest kavast tulenevad tegelikud kohustused maapiirkondade loomakasvatajatele tekkisid veelgi hiljem. Kuigi on ilmne, et Prantsusmaa ei ole vajalikul määral hoolt kandnud direktiivi ülevõtmise eest ning et vajalikud sätted oleksid pidanud olema vastu võetud juba ammu möödunud tähtaegade jooksul (30), on samas samuti ilmne, et esimesed loomakasvatajatele esitatud nõuded on oluliselt hilisemad.

| (97) | Lisaks sellele ei hõlma “nitraadidirektiiv” erinevalt teatavatest muudest ühenduse õigusaktidest konkreetseid kohustusi, mida majandusettevõtjad peaksid täitma ilma liikmesriigi eelneva menetlemiseta. See direktiiv ei sätesta samuti tähtaega sisseseade kohandamiseks. |
| --- | --- |

(97)

Lisaks sellele ei hõlma “nitraadidirektiiv” erinevalt teatavatest muudest ühenduse õigusaktidest konkreetseid kohustusi, mida majandusettevõtjad peaksid täitma ilma liikmesriigi eelneva menetlemiseta. See direktiiv ei sätesta samuti tähtaega sisseseade kohandamiseks.

| (98) | Seetõttu on komisjon endiselt seisukohal, et “nitraadidirektiiviga” seonduvate eritingimuste tõttu võib loomakasvatajatele pandud kohustusi vaadelda uute normidena määruse (EÜ) nr 1/2004 tähenduses. Mis tahes muu tõlgendus oleks loomakasvatajate karistamine Prantsusmaa madala aktiivsuse eest õiguslikus plaanis. |
| --- | --- |

(98)

Seetõttu on komisjon endiselt seisukohal, et “nitraadidirektiiviga” seonduvate eritingimuste tõttu võib loomakasvatajatele pandud kohustusi vaadelda uute normidena määruse (EÜ) nr 1/2004 tähenduses. Mis tahes muu tõlgendus oleks loomakasvatajate karistamine Prantsusmaa madala aktiivsuse eest õiguslikus plaanis.

| (99) | Komisjon on seisukohal, et investeeringute puhul, mida tehakse “nitraadidirektiivi” seisukohalt mitteohustatud piirkondades, kus nimetatud direktiivis sätestatud tingimusi ei rakendata, on samuti võimalik kasutada suurendatud piirmäärasid, kuivõrd neis piirkondades rakendatavad nõuded on väiksemad nimetatud direktiivis sätestatutest ning seetõttu ületatakse kavandatavate tööde teostamisega nendes piirkondades kehtestatud miinimumnõuded. |
| --- | --- |

(99)

Komisjon on seisukohal, et investeeringute puhul, mida tehakse “nitraadidirektiivi” seisukohalt mitteohustatud piirkondades, kus nimetatud direktiivis sätestatud tingimusi ei rakendata, on samuti võimalik kasutada suurendatud piirmäärasid, kuivõrd neis piirkondades rakendatavad nõuded on väiksemad nimetatud direktiivis sätestatutest ning seetõttu ületatakse kavandatavate tööde teostamisega nendes piirkondades kehtestatud miinimumnõuded.

| (100) | Ohustatud piirkondades tehtavate investeeringute puhul leiab komisjon, säilitades sidususe loomakasvatajatele esitatavate nõuete uute normidena käsitlemise juba esitatud põhjendustega, et antud küsimuses võib rakendada abi ulatuse määra suurendamist. See määr võib seega ulatuda kuni 60 %ni või vähem soodsates piirkondades 75 %ni investeeringutest. |
| --- | --- |

(100)

Ohustatud piirkondades tehtavate investeeringute puhul leiab komisjon, säilitades sidususe loomakasvatajatele esitatavate nõuete uute normidena käsitlemise juba esitatud põhjendustega, et antud küsimuses võib rakendada abi ulatuse määra suurendamist. See määr võib seega ulatuda kuni 60 %ni või vähem soodsates piirkondades 75 %ni investeeringutest.

| (101) | Kuivõrd Prantsuse ametiasutuste esitatud arvandmetest ilmneb, et abi määr ei ole tegelikkuses kunagi ületanud 60 % kuludest, leiab komisjon, et programmi raames ajavahemikul 1994–1999 antud abi võib pidada lubatavaks. |
| --- | --- |

(101)

Kuivõrd Prantsuse ametiasutuste esitatud arvandmetest ilmneb, et abi määr ei ole tegelikkuses kunagi ületanud 60 % kuludest, leiab komisjon, et programmi raames ajavahemikul 1994–1999 antud abi võib pidada lubatavaks.

| (102) | Komisjon leiab esitatud põhjendustest tulenevalt, et teatatud abi on kooskõlas ühenduse konkurentsieeskirjadega ja eeskätt asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktiga c. |
| --- | --- |

(102)

Komisjon leiab esitatud põhjendustest tulenevalt, et teatatud abi on kooskõlas ühenduse konkurentsieeskirjadega ja eeskätt asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktiga c.

V.   KOKKUVÕTE

| (103) | Meetme suhtes, mis seisneb investeerimisabi andmises põllumajandusettevõtetele põllumajandusreostuse piiramise programmi (PMPOA) raames ajavahemikul 1994–2000, võib rakendada asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erandit, |
| --- | --- |

(103)

Meetme suhtes, mis seisneb investeerimisabi andmises põllumajandusettevõtetele põllumajandusreostuse piiramise programmi (PMPOA) raames ajavahemikul 1994–2000, võib rakendada asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erandit,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Riigiabi kavad, mida Prantsusmaa on ajavahemikul 1994 kuni 2000 rakendanud põllumajandusettevõtjate investeeringute rahastamiseks põllumajandusreostuse piiramise programmi (PMPOA) raames, sobivad asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c kohaselt ühisturuga kokku.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.

Brüssel, 18. veebruar 2004.

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Franz FISCHLER

---

(1)  EÜT C 179, 23.6.2001, lk 18.

1

(2)  Riigiabi nr N 136/91.

2

(3)  EÜT L 218, 6.8.1991, lk 1.

3

(4)  K(93) 1888.

4

(5)  Vt Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu 15. septembri 1998. aasta otsust liidetud kohtuasjades T-126/96 ja C-127/96, Breda Fucine Meridionali SpA jt versus komisjon, Euroopa Kohtu aruanded (kogumik), lk II-3437. Nimetatud kohtuasjas toetas kohus komisjoni seisukohta, mille kohaselt liikmesriigi teadet ei saa lugeda kehtivaks teatamiseks, kui selles ei ole esitatud selgesõnalist viidet asutamislepingu artikli 88 lõikele 3 ja kui see ei ole esitatud peasekretariaadile. Seega tuleb käesoleval juhul abi pidada teatamata abiks.

5

versus

(6)  Riigiabi nr N 342/94.

6

(7)  Vt joonealune märkus nr 5.

7

(8)  Vt joonealune märkus nr 1.

8

(9)  Riigiabi nr N 355/2000.

9

(10)  EÜT L 375, 31.12.1991, lk 1.

10

(11)  Vastavalt komisjoni käsutuses olevale teabele, mis on osaliselt avaldatud veevarustuskäitiste Interneti-leheküljel (http://www.eaufrance.tm), on veevarustuskäitised riigi 1964. aastal loodud avalik-õiguslikud asutused, rahaliselt autonoomsed juriidilised isikud. Need käitised asuvad keskkonnaministeeriumi ning majandus- ja rahandusministeeriumi vastutusalas ning neid juhib erinevate veekasutajate osas esinduslik haldusnõukogu. Veevarustuskäitised on jagatud kuude suurde piirkonda, mis katavad kogu mandri-Prantsusmaa – Adour-Garonne, Artois-Picardie, Loire-Bretagne, Rhin-Meuse, Rhône-Méditerrannée-Corse ja Seine-Normandie. Kõik need käitised on ühesuguse struktuuriga ning hõlmavad piirkonnakomiteed, veevarustuskäitist ja selle haldusnõukogu. Käitiste rakendatava poliitika määrab kindlaks piirkonnanõukogu ja see poliitika keskendub neljale peamisele tegevusvaldkonnale – veeressursid ja nende haldamine, võitlus reostuse vastu, veekeskkonna säilitamine ja sise- ning rannikuvete kvaliteedi järelevalve.

11

Ajavahemikul 1997 kuni 2001 kavandasid veevarustuskäitised mitmete veeressursside kaitse ja reostuse vastu võitlemisega seotud tööde rahastamist hinnangulises mahus ligikaudu 16 miljardit eurot. Käitised on kohalikele omavalitsustele, tööstus- ja põllumajandustootjatele tehniliseks nõuandjaks ning pakuvad neile finantstoetust veereostuse vältimiseks ja veeressursside kaitseks tehtavate tööde jaoks. Käitiste rahalised vahendid tulenevad makstavatest vee saastetasudest ning vee tarbijatelt ja kasutajatelt. Seejärel jaotatakse rahalised vahendid ümber ning makstakse välja abina (toetused ja laenud) kohalikele omavalitsustele ning tööstus- ja põllumajandustootjatele (üldjuhul tööde projektijuhtidele) selliste tööde jaoks nagu veepuhastusjaamade, kanalisatsioonisüsteemide ja joogiveega varustamise süsteemide ehitus, jõgede haldus, uuringud ja mõõtmisvõrkude väljatöötamine.

(12)  Subsideeritavate investeeringute üksikasjad on esitatud menetluse algatamise otsuses.

12

(13)  Aruanne on koostatud 26. juulil 1999 ja avaldatud 2000. aastal Prantsuse põllumajandusministeeriumi Interneti-leheküljel: http://www.agriculture.gouv.fr.

13

(14)  Vt eeskätt: esimese astme kohtu 12. detsembri 1996. aasta otsus kohtuasjas T-358/94, riigi äriühing Air France v komisjon, kogumik, lk II-2109; Euroopa Kohtu 22. märtsi 1977. aasta otsust kohtuasjas 78/76, Steinike & Weinlig/RFA, kogumik, lk 595; Euroopa Kohtu 31. jaanuari 2001 otsus liidetud kohtuasjades T-197/97 ja T-198/97, Weyl Beef Products BV ja teised v komisjon, kogumik, lk II-303; Euroopa Kohtu 30. jaanuari 1985. aasta otsus kohtuasjas 290/83, komisjon v Prantsusmaa, kogumik, lk 439; komisjoni 26. märtsi 1997. aasta teatis maksude ja keskkonnatasude kohta ühisturu tingimustes (KOM (97) 9 lõppvariant).

14

(15)  Vt komisjoni ammendavat põhjendust veevarustuskäitiste avalik-õigusliku iseloomu kohta menetluse algatamise otsuses.

15

(16)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

16

(17)  EÜT C 28, 1.2.2000, lk 2, ja parandus, EÜT C 232, 12.08.2000, lk 17.

17

(18)  EÜT L 128, 19.5.1975, lk 1.

18

(19)  EÜT C 72, 10.3.1994, lk 3.

19

(20)  EÜT L 142, 2.6.1997, lk 1.

20

(21)  1 FRF = 0,15 eurot

21

(22)  EÜT L 282, 1.11.1975, lk 1.

22

(23)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 21.

23

(24)  EÜT L 148, 28.6.1968, lk 24.

24

(25)  EÜT L 282, 1.11.1975, lk. 77.

25

(26)  Euroopa Kohtu 17. septembri 1980. aasta otsus kohtuasjas 730/79, Philip Morris Holland BV v komisjon, kogumik, lk 2671, punkt 11.

26

(27)  Euroopa Kohtu 9. oktoobri 1984 otsus liidetud kohtuasjades 91 ja 127/83, Heineken Brouwerijen BV v Inspecteur der Vennootschapsbelasting Amsterdamis ja Utrechtis, kogumik, lk. 3435.

27

(28)  EÜT L 214, 13.8.1999, lk 31. Nimetatud artikli 2 teises lõigus on sätestatud, et “kui investeeringute eemärgiks on saavutada vastavus uute kehtestatud keskkonnaalaste eeskirjadega [...], võib nende uute eeskirjadega vastavusse viimiseks eraldada toetusi. Sel juhul võib määrata tähtaja nimetatud minimaalsetele eeskirjadega vastavusse viimiseks, kui selline tähtaeg osutub vajalikuks teatud konkreetsete probleemide korral kõnealuste eeskirjadega vastavuse saavutamisel ja kui see tähtaeg vastab asjaomasele konkreetsele seadusandlusele.”

28

(29)  ELT L 1, 3.1.2004, lk 1.

29

(30)  Selles osas tuleb märkida, et komisjon on ühe Prantsusmaa suhtes algatatud rikkumismenetluse tõttu pöördunud Euroopa Kohtu poole seoses “nitraadidirektiivi” ebakohase rakendamisega selles riigis. Kohus langetas seejärel Prantsusmaa suhtes süüdimõistva otsuse, leides, et Prantsusmaa ei ole korrakohaselt määratlenud vee reostamist ning sellest tulenevalt ka vastavaid ohustatud piirkondi (Euroopa Kohtu 27. juuni 202 otsus kohtuasjas C-258/00, komisjon v Prantsusmaa, kogumik, lk I-05959).

30

---

| 6.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 32/14 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 32/14

---

KOMISJONI OTSUS,

19. mai 2004,

abikava kohta, mille elluviimist Itaalia kavandab kodulinnukasvatusettevõtete toetamiseks – AIMA kodulinnulihasektori programm – C 59/2001 (ex N 97/1999)

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 1802 all)

(Ainult itaaliakeelne tekst on autentne)

(2007/52/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

olles palunud asjassepuutuvatel isikutel esitada oma selgitused vastavalt nimetatud artiklile,

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | 17. detsembri 1999. a kirjas, mis registreeriti 22. detsembril 1999, teatas Itaalia alaline esindus Euroopa Liidu juures komisjonile meetmest vastavalt asutamislepingu artikli 88 lõikele 3, mis puudutab AIMA (Associazione italiana dei mercati agricoli – riiklik põllumajandusturgude ühendus) sekkumist 1999. aasta dioksiinikriisist tingitud linnuliha tarbimise ja läbimüügi vähenemise tagajärjel nõrgenenud Itaalia kodulinnuturu toetamiseks. |
| --- | --- |

(1)

17. detsembri 1999. a kirjas, mis registreeriti 22. detsembril 1999, teatas Itaalia alaline esindus Euroopa Liidu juures komisjonile meetmest vastavalt asutamislepingu artikli 88 lõikele 3, mis puudutab AIMA (Associazione italiana dei mercati agricoli – riiklik põllumajandusturgude ühendus) sekkumist 1999. aasta dioksiinikriisist tingitud linnuliha tarbimise ja läbimüügi vähenemise tagajärjel nõrgenenud Itaalia kodulinnuturu toetamiseks.

| (2) | 8. augusti 2000. a kirjas, mis registreeriti 9. augustil 2000, 15. novembri 2000. a kirjas, mis registreeriti 21. novembril 2000, 27 veebruari 2001. a kirjas, mis registreeriti 1. märtsil 2001, ja 23. mai 2001. a kirjas, mis registreeriti 28. mail 2001, andis Itaalia alaline esindus Euroopa Liidu juures komisjonile täiendavat teavet, mida küsiti Itaalia ametiasutustelt 18. veebruari 2000. a (viide AGR 5073), 2. oktoobri 2000. a (viide AGR 25123), 10. jaanuari 2001. a (viide AGR 000449) ja 24. aprilli 2001. a (viide AGR 009825) kirjas. |
| --- | --- |

(2)

8. augusti 2000. a kirjas, mis registreeriti 9. augustil 2000, 15. novembri 2000. a kirjas, mis registreeriti 21. novembril 2000, 27 veebruari 2001. a kirjas, mis registreeriti 1. märtsil 2001, ja 23. mai 2001. a kirjas, mis registreeriti 28. mail 2001, andis Itaalia alaline esindus Euroopa Liidu juures komisjonile täiendavat teavet, mida küsiti Itaalia ametiasutustelt 18. veebruari 2000. a (viide AGR 5073), 2. oktoobri 2000. a (viide AGR 25123), 10. jaanuari 2001. a (viide AGR 000449) ja 24. aprilli 2001. a (viide AGR 009825) kirjas.

| (3) | 30. juuli 2001. a kirjas teatas komisjon Itaaliale oma otsusest alustada nimetatud abi suhtes asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlust. |
| --- | --- |

(3)

30. juuli 2001. a kirjas teatas komisjon Itaaliale oma otsusest alustada nimetatud abi suhtes asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlust.

| (4) | Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Ühenduste Teatajas
   (1). Komisjon palus asjaomastel isikutel esitada kõnealuse meetme kohta oma selgitused. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Ühenduste Teatajas
   (1). Komisjon palus asjaomastel isikutel esitada kõnealuse meetme kohta oma selgitused.

| (5) | Itaalia asutused esitasid oma selgitused 24. oktoobri 2001. a kuupäeva kandvas kirjas, mis on registreeritud 26. oktoobril 2001. Teistelt asjaomastelt isikutelt ei ole komisjon selgitusi saanud. |
| --- | --- |

(5)

Itaalia asutused esitasid oma selgitused 24. oktoobri 2001. a kuupäeva kandvas kirjas, mis on registreeritud 26. oktoobril 2001. Teistelt asjaomastelt isikutelt ei ole komisjon selgitusi saanud.

II.   KIRJELDUS

Õiguslik alus

| (6) | AIMA riiklik sekkumiskava 1999. aastaks. Väljapakutud abi õiguslik alus on sätestatud seaduse nr 610/82 artikli 3 lõike 1 punktis d, mis lubab AIMA-l “oma juhitavaid rahalisi vahendeid kasutades siseturu arengust ja võimalustest sõltuvalt (...) varustada toiduainetega arengumaid, mis määratakse kokkuleppel välisministeeriumiga ja pärast riikliku toiduinstituudi arvamuse saamist”. |
| --- | --- |

(6)

AIMA riiklik sekkumiskava 1999. aastaks. Väljapakutud abi õiguslik alus on sätestatud seaduse nr 610/82 artikli 3 lõike 1 punktis d, mis lubab AIMA-l “oma juhitavaid rahalisi vahendeid kasutades siseturu arengust ja võimalustest sõltuvalt (...) varustada toiduainetega arengumaid, mis määratakse kokkuleppel välisministeeriumiga ja pärast riikliku toiduinstituudi arvamuse saamist”.

Taust

| (7) | Itaalia riiklik linnukasvatusliit (L'Unione nazionale dell'avicoltura – UNA) oli AIMA-lt taotlenud turule sekkumist dioksiinikriisi raskete tagajärgede leevendamiseks kodulinnusektoris. |
| --- | --- |

(7)

Itaalia riiklik linnukasvatusliit (L'Unione nazionale dell'avicoltura – UNA) oli AIMA-lt taotlenud turule sekkumist dioksiinikriisi raskete tagajärgede leevendamiseks kodulinnusektoris.

| (8) | Kõigepealt (vt 17. detsembri 1999. a kirja), pärast AIMA keeldumist osta ära 17 000 tonni müümata jäänud liha 40 miljardi Itaalia liiri (umbes 20 miljoni euro) väärtuses, tegi UNA ettepaneku turustada osa lihast (11 450 tonni) soodushinnaga arengumaade turgudel; vahe kauba tegeliku kaubandusliku väärtuse ja selle müügihinna vahel (umbes 20 miljardit Itaalia liiri ehk 50 % turuväärtusest) oleks jäänud AIMA kanda. |
| --- | --- |

(8)

Kõigepealt (vt 17. detsembri 1999. a kirja), pärast AIMA keeldumist osta ära 17 000 tonni müümata jäänud liha 40 miljardi Itaalia liiri (umbes 20 miljoni euro) väärtuses, tegi UNA ettepaneku turustada osa lihast (11 450 tonni) soodushinnaga arengumaade turgudel; vahe kauba tegeliku kaubandusliku väärtuse ja selle müügihinna vahel (umbes 20 miljardit Itaalia liiri ehk 50 % turuväärtusest) oleks jäänud AIMA kanda.

| (9) | Pärast komisjoni talituste märkusi (vt 18. veebruari 2000. a kirja), mille põhjal nimetatud abi kujutab endast pigem eksporditoetust hinnavahe katmiseks linnuliha hinna vahel kolmandas maailmas ja Itaalia turul (abi, mis seega oma olemuselt ei sobi kokku ühisturuga, võttes arvesse ühenduse kohustusi seoses Maailma Kaubandusorganisatsiooni ja turgude ühtse korraldamisega), ei viita Itaalia asutused enam oma 10. augusti 2000. a kirjas abi algsele eesmärgile, vaid väidavad, et Itaalia kodulinnulihatootjatele osaks saanud kaotusi tuleb vaadelda erakorraliste sündmuste tagajärjena (ja mitte tavalise tururiski tagajärjena) ning need kuuluvad seega asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punktis b sätestatud erandi alla. |
| --- | --- |

(9)

Pärast komisjoni talituste märkusi (vt 18. veebruari 2000. a kirja), mille põhjal nimetatud abi kujutab endast pigem eksporditoetust hinnavahe katmiseks linnuliha hinna vahel kolmandas maailmas ja Itaalia turul (abi, mis seega oma olemuselt ei sobi kokku ühisturuga, võttes arvesse ühenduse kohustusi seoses Maailma Kaubandusorganisatsiooni ja turgude ühtse korraldamisega), ei viita Itaalia asutused enam oma 10. augusti 2000. a kirjas abi algsele eesmärgile, vaid väidavad, et Itaalia kodulinnulihatootjatele osaks saanud kaotusi tuleb vaadelda erakorraliste sündmuste tagajärjena (ja mitte tavalise tururiski tagajärjena) ning need kuuluvad seega asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punktis b sätestatud erandi alla.

Meede

| (10) | Kõnealune kava näeb ette hüvitise maksmise kodulinnukasvatajatele, kes on kannatanud dioksiinikriisist ja tarbijate seas levinud hirmutundest tingitud hindade ja läbimüügi languse tõttu. Abi suurus vastab kriisist puutumata jäänud riikides registreeritud keskmiste hindade ning Itaalia hindade vahele ajavahemikul juuni – juuli 1999 (periood, mida hüvitis katma peab). Keskmised hinnad kriisist puutumata jäänud riikides (välja arvatud Itaalia) olid Itaalia asutuste sõnutsi juunikuus 137,89 eurot 100 kg kohta ning juulis 132,35 eurot 100 kg kohta. Hindade erinevus oli seega juunikuus 53,966 eurot 100 kg kohta ning juulikuus 46,218 eurot 100 kg kohta (2). Abi suuruseks on maksimaalselt 21 150 Itaalia liiri 100 kg kohta (ehk 10,92 eurot 100 kg kohta) ja 15 400 Itaalia liiri 100 kg kohta (ehk 7,95 eurot 100 kg kohta). Abi antakse 2001. aasta juunis ja juulis toodetud ja turustatud liha suhtes kogusummas 10 329 138 eurot. |
| --- | --- |

(10)

Kõnealune kava näeb ette hüvitise maksmise kodulinnukasvatajatele, kes on kannatanud dioksiinikriisist ja tarbijate seas levinud hirmutundest tingitud hindade ja läbimüügi languse tõttu. Abi suurus vastab kriisist puutumata jäänud riikides registreeritud keskmiste hindade ning Itaalia hindade vahele ajavahemikul juuni – juuli 1999 (periood, mida hüvitis katma peab). Keskmised hinnad kriisist puutumata jäänud riikides (välja arvatud Itaalia) olid Itaalia asutuste sõnutsi juunikuus 137,89 eurot 100 kg kohta ning juulis 132,35 eurot 100 kg kohta. Hindade erinevus oli seega juunikuus 53,966 eurot 100 kg kohta ning juulikuus 46,218 eurot 100 kg kohta (2). Abi suuruseks on maksimaalselt 21 150 Itaalia liiri 100 kg kohta (ehk 10,92 eurot 100 kg kohta) ja 15 400 Itaalia liiri 100 kg kohta (ehk 7,95 eurot 100 kg kohta). Abi antakse 2001. aasta juunis ja juulis toodetud ja turustatud liha suhtes kogusummas 10 329 138 eurot.

| (11) | Nimetatud abi õigustamiseks täpsustavad Itaalia asutused, et dioksiinikriis ei toonud kaasa mitte üksnes tootmise ja müügi olulist langust (seoses turuhäiretega, mis järgnesid kriisi puhkemisele), vaid ka suure kodulinnutoodete tarbimise vähenemise. Itaalia asutuste esitatud andmete kohaselt müüsid Itaalia tootjad madalate hindadega 1999. aasta juunis 34 700 000 kg liha (1998. aasta juunis müüdud 52 000 000 kg asemel) ja 1999. aasta juulis 30 200 000 kg (1998. aasta juulis müüdud 51 000 000 kg asemel (3). UNA poolt linnuliha ületootmise vältimiseks võetud ennetusmeetmetele (meetmed, mis nägid ette nende tibude hukkamise märtsis, kes pidanuksid järgmise kuu jooksul tapaküpseks saama) vaatamata takistas dioksiinikriis selles sektoris rahuldavate tulemuste saavutamist. |
| --- | --- |

(11)

Nimetatud abi õigustamiseks täpsustavad Itaalia asutused, et dioksiinikriis ei toonud kaasa mitte üksnes tootmise ja müügi olulist langust (seoses turuhäiretega, mis järgnesid kriisi puhkemisele), vaid ka suure kodulinnutoodete tarbimise vähenemise. Itaalia asutuste esitatud andmete kohaselt müüsid Itaalia tootjad madalate hindadega 1999. aasta juunis 34 700 000 kg liha (1998. aasta juunis müüdud 52 000 000 kg asemel) ja 1999. aasta juulis 30 200 000 kg (1998. aasta juulis müüdud 51 000 000 kg asemel (3). UNA poolt linnuliha ületootmise vältimiseks võetud ennetusmeetmetele (meetmed, mis nägid ette nende tibude hukkamise märtsis, kes pidanuksid järgmise kuu jooksul tapaküpseks saama) vaatamata takistas dioksiinikriis selles sektoris rahuldavate tulemuste saavutamist.

| (12) | Oma 21. novembri 2000. a ja 28. mai 2001. a kirjas soovisid Itaalia asutused täpsustada meedia olulist rolli kriisikuudel: meedia tekitatud hirm olevat süvendanud linnuliha tarbimise tugevat langust (võrreldes eelmise aastaga oli vähenemine 29,1 % juunis, 10,1 % juulis, 16,2 % augustis ja 5,9 % kogu aasta lõikes). Nõudluse langus tingis hindade märgatava alanemise, eriti juunis ja juulis (-30 % ja -30,1 % võrreldes eelmise aasta samade kuudega). Lisaks pidid Itaalia tootjad selle olukorraga toimetulekuks jätma ladudesse juunis 4 150 tonni, juulis 9 271 tonni ja augustis 2 595 tonni kanaliha, kuna neid koguseid ei saanud turule saata. |
| --- | --- |

(12)

Oma 21. novembri 2000. a ja 28. mai 2001. a kirjas soovisid Itaalia asutused täpsustada meedia olulist rolli kriisikuudel: meedia tekitatud hirm olevat süvendanud linnuliha tarbimise tugevat langust (võrreldes eelmise aastaga oli vähenemine 29,1 % juunis, 10,1 % juulis, 16,2 % augustis ja 5,9 % kogu aasta lõikes). Nõudluse langus tingis hindade märgatava alanemise, eriti juunis ja juulis (-30 % ja -30,1 % võrreldes eelmise aasta samade kuudega). Lisaks pidid Itaalia tootjad selle olukorraga toimetulekuks jätma ladudesse juunis 4 150 tonni, juulis 9 271 tonni ja augustis 2 595 tonni kanaliha, kuna neid koguseid ei saanud turule saata.

| (13) | Abi ei ole ette nähtud loomade ning tarbimiseks või turustamiseks kõlbmatute loomsete toodete hävitamiseks. |
| --- | --- |

(13)

Abi ei ole ette nähtud loomade ning tarbimiseks või turustamiseks kõlbmatute loomsete toodete hävitamiseks.

Abi summa

| (14) | Abi kogusumma ülemmääraks on ette nähtud 20 miljardit Itaalia liiri (ehk 10 329 138 eurot). |
| --- | --- |

(14)

Abi kogusumma ülemmääraks on ette nähtud 20 miljardit Itaalia liiri (ehk 10 329 138 eurot).

Menetluse algatamise põhjused

| (15) | Komisjon algatas asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse, sest tal olid tekkinud kahtlused abikava kokkusobivuses ühisturuga. Need kahtlused seonduvad võimalusega vaadelda kõnealust abi erakorralistest sündmustest tingitud kaotuste hüvitamiseks määratud abina. Täpsemalt on Itaalia asutused viidanud asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punktile b, milles on sätestatud, et erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks antav abi sobib ühisturuga kokku. Teatises viidatakse dioksiinikriisile kui erakorralisele sündmusele. |
| --- | --- |

(15)

Komisjon algatas asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse, sest tal olid tekkinud kahtlused abikava kokkusobivuses ühisturuga. Need kahtlused seonduvad võimalusega vaadelda kõnealust abi erakorralistest sündmustest tingitud kaotuste hüvitamiseks määratud abina. Täpsemalt on Itaalia asutused viidanud asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punktile b, milles on sätestatud, et erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks antav abi sobib ühisturuga kokku. Teatises viidatakse dioksiinikriisile kui erakorralisele sündmusele.

| (16) | Asutamislepingus erakorralise sündmuse mõistet defineeritud ei ole. Komisjon kohaldab seda sätet üksikjuhtumite kaupa pärast asjaomase sündmuse hindamist. Belgias toodetud toiduaineid ja loomatoitusid puudutanud dioksiinikriisi juhtumi puhul jõudis komisjon järeldusele, et tegemist oli erakorralise sündmusega asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti b tähenduses, arvestades selle riigi inimeste tervise kaitseks seatud vajalike piirangute iseloomu ja ulatust (4). |
| --- | --- |

(16)

Asutamislepingus erakorralise sündmuse mõistet defineeritud ei ole. Komisjon kohaldab seda sätet üksikjuhtumite kaupa pärast asjaomase sündmuse hindamist. Belgias toodetud toiduaineid ja loomatoitusid puudutanud dioksiinikriisi juhtumi puhul jõudis komisjon järeldusele, et tegemist oli erakorralise sündmusega asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti b tähenduses, arvestades selle riigi inimeste tervise kaitseks seatud vajalike piirangute iseloomu ja ulatust (4).

| (17) | On olnud ka teisi erakorralise sündmuse määratlemise pretsedente, eriti seoses Ühendkuningriigi (5) poolt veiste spongioosse entsefalopaatia kriisi puhul antud abiga: komisjon jõudis järeldusele, et tegemist oli erakorralise sündmusega, võttes eriti arvesse loomaliha ekspordiembargot ning ebakindlusest ja veiste spongioosset entsefalopaatiat puudutavast teabest tingitud hirmuga seotud loomaliha tarbimise vähenemist. Seetõttu tuleb rõhutada, et eeltoodud näited ei puuduta riiki, kus turgu häirivad tarbijate hoiakud seoses dioksiiniga, nagu käesoleva juhtumi puhul, vaid riike, mida haigus vahetult puudutas (Ühendkuningriigi puhul veiste spongioosne entsefalopaatia ja Belgia puhul dioksiin). |
| --- | --- |

(17)

On olnud ka teisi erakorralise sündmuse määratlemise pretsedente, eriti seoses Ühendkuningriigi (5) poolt veiste spongioosse entsefalopaatia kriisi puhul antud abiga: komisjon jõudis järeldusele, et tegemist oli erakorralise sündmusega, võttes eriti arvesse loomaliha ekspordiembargot ning ebakindlusest ja veiste spongioosset entsefalopaatiat puudutavast teabest tingitud hirmuga seotud loomaliha tarbimise vähenemist. Seetõttu tuleb rõhutada, et eeltoodud näited ei puuduta riiki, kus turgu häirivad tarbijate hoiakud seoses dioksiiniga, nagu käesoleva juhtumi puhul, vaid riike, mida haigus vahetult puudutas (Ühendkuningriigi puhul veiste spongioosne entsefalopaatia ja Belgia puhul dioksiin).

| (18) | Nimetatud juhtudel aktsepteeris komisjon tootjatele nende sissetulekute kaotuse hüvitamiseks hüvitiste maksmist üksnes tingimusel, et turuosaliste kahjud ja tarbimise vähenemine olid lisaks ühiskondlikule hirmule tingitud ka asjassepuutuvate toodete tavalist turustamist takistavatest erakorralistest faktoritest (riiklikud meetmed koos igal juhul ebatavalise tarbijate ja meedia hoiakuga). Eelnimetatud otsustes võis alati näha otsest ja vahetut seost erakorralise sündmusena vaadeldava asjaolude kogumi ja ettevõtjatele kaasnenud kaotuste vahel. |
| --- | --- |

(18)

Nimetatud juhtudel aktsepteeris komisjon tootjatele nende sissetulekute kaotuse hüvitamiseks hüvitiste maksmist üksnes tingimusel, et turuosaliste kahjud ja tarbimise vähenemine olid lisaks ühiskondlikule hirmule tingitud ka asjassepuutuvate toodete tavalist turustamist takistavatest erakorralistest faktoritest (riiklikud meetmed koos igal juhul ebatavalise tarbijate ja meedia hoiakuga). Eelnimetatud otsustes võis alati näha otsest ja vahetut seost erakorralise sündmusena vaadeldava asjaolude kogumi ja ettevõtjatele kaasnenud kaotuste vahel.

| (19) | Itaalia asutused, kellel paluti ära näidata seos põllumajandustootjate sissetulekute kaotuse ja erakorralise sündmuse esinemise vahel, selleks et komisjon saaks kahjude hüvitamist asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti b tähenduses lubada, ei olnud suutelised veenvat selgitust esitama. Hirmutunde kiire levimine, mis tekitas tugeva häire turgudel, kus Itaalia kodulinnukasvatajad tegutsesid, turuosade kaotus ja sellest tulenev tavalises olukorras loodetud käibe vähenemine ei näi olemasolevate andmete pinnalt olevat erakordseks sündmuseks asutamislepingu tähenduses. Lisaks ei viita miski sellele, et siseriiklikud või ühenduse asutused oleksid võtnud müügi blokeerimise meetmeid. |
| --- | --- |

(19)

Itaalia asutused, kellel paluti ära näidata seos põllumajandustootjate sissetulekute kaotuse ja erakorralise sündmuse esinemise vahel, selleks et komisjon saaks kahjude hüvitamist asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti b tähenduses lubada, ei olnud suutelised veenvat selgitust esitama. Hirmutunde kiire levimine, mis tekitas tugeva häire turgudel, kus Itaalia kodulinnukasvatajad tegutsesid, turuosade kaotus ja sellest tulenev tavalises olukorras loodetud käibe vähenemine ei näi olemasolevate andmete pinnalt olevat erakordseks sündmuseks asutamislepingu tähenduses. Lisaks ei viita miski sellele, et siseriiklikud või ühenduse asutused oleksid võtnud müügi blokeerimise meetmeid.

| (20) | Isegi kui oletada, et õnnestub tõestada, et meedia mõju oli Itaalias märkimisväärsem kui teistes Euroopa riikides, arvestades avalikkuse tundlikkusega toiduohutuse küsimustes ja väga kriitilise meelsusega tootmissüsteemidesse loomakasvatussektoris, näib, et tol ajal ei olnud need kaalutlused asjassepuutuva sündmuse erakorralise iseloomu näitamiseks piisavad. |
| --- | --- |

(20)

Isegi kui oletada, et õnnestub tõestada, et meedia mõju oli Itaalias märkimisväärsem kui teistes Euroopa riikides, arvestades avalikkuse tundlikkusega toiduohutuse küsimustes ja väga kriitilise meelsusega tootmissüsteemidesse loomakasvatussektoris, näib, et tol ajal ei olnud need kaalutlused asjassepuutuva sündmuse erakorralise iseloomu näitamiseks piisavad.

| (21) | Komisjonil tekkis pigem küsimus, miks ei suurendanud Itaalia tootjad selles olukorras oma kodulinnutoodete müümist välismaale (isegi riigi territooriumil), arvestades, et Itaalia ei olnud erinevalt Belgiast dioksiinikriisist otseselt puudutatud riikide hulgas. |
| --- | --- |

(21)

Komisjonil tekkis pigem küsimus, miks ei suurendanud Itaalia tootjad selles olukorras oma kodulinnutoodete müümist välismaale (isegi riigi territooriumil), arvestades, et Itaalia ei olnud erinevalt Belgiast dioksiinikriisist otseselt puudutatud riikide hulgas.

| (22) | Veel on vaja selgitada Itaalia ametiasutuste väidet, et kodulinnukasvatajad olid sunnitud müümata liha sügavkülmutama (4 150,8 tonni juunis, 9 271,3 tonni juulis ja 2 595,9 tonni augustis). Selle väite põhjal ei saa välistada, et selline toimimine võimaldab kriisiperioodil müümata jäänud kodulinnulihatooteid müüa edaspidi. Sellisel juhul oleksid kaotused väiksemad, kui asja uurimise käigus väideti. Lisaks ei olnud komisjonil võimalik hinnata dioksiini kartusega seotud nõudluse langusest tingitud müümata jäänud liha kogust ega suvise nõudluse kohta tehtud valedest prognoosidest tingitud ületootmise ulatust. |
| --- | --- |

(22)

Veel on vaja selgitada Itaalia ametiasutuste väidet, et kodulinnukasvatajad olid sunnitud müümata liha sügavkülmutama (4 150,8 tonni juunis, 9 271,3 tonni juulis ja 2 595,9 tonni augustis). Selle väite põhjal ei saa välistada, et selline toimimine võimaldab kriisiperioodil müümata jäänud kodulinnulihatooteid müüa edaspidi. Sellisel juhul oleksid kaotused väiksemad, kui asja uurimise käigus väideti. Lisaks ei olnud komisjonil võimalik hinnata dioksiini kartusega seotud nõudluse langusest tingitud müümata jäänud liha kogust ega suvise nõudluse kohta tehtud valedest prognoosidest tingitud ületootmise ulatust.

| (23) | Nende kaalutluste põhjal ei saa komisjon välistada, et tegemist on abiga, mille eesmärk ei ole anda oma panus sektori arengusse, vaid lihtsalt parandada tootjate rahalist olukorda abiga, mida antakse hinna, koguse või tooteühiku alusel, teisisõnu põllumajandussektoris riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (6) (edaspidi “suunised”) punkti 3.5 kohaselt ühisturuga kokkusobimatuna vaadeldava abiga. |
| --- | --- |

(23)

Nende kaalutluste põhjal ei saa komisjon välistada, et tegemist on abiga, mille eesmärk ei ole anda oma panus sektori arengusse, vaid lihtsalt parandada tootjate rahalist olukorda abiga, mida antakse hinna, koguse või tooteühiku alusel, teisisõnu põllumajandussektoris riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (6) (edaspidi “suunised”) punkti 3.5 kohaselt ühisturuga kokkusobimatuna vaadeldava abiga.

| (24) | Komisjon väljendas seega kahtlusi sideme olemasolu suhtes Itaalia kodulinnulihasektori tootjate sissetulekute kaotuse ja sündmuse erakorralise iseloomu vahel, nagu ka selle suhtes, kas abi vastab tingimustele, et lubada asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti b või artikli 87 lõike 3 punkti c kohaldamist (mis puudutab viimati nimetatud lõiget, siis ei näi nimetatud abi olevat suunatud teatava majandustegevuse arendamiseks) või et seda saaks lugeda vastavuses olevaks mõne suuniste punktiga. |
| --- | --- |

(24)

Komisjon väljendas seega kahtlusi sideme olemasolu suhtes Itaalia kodulinnulihasektori tootjate sissetulekute kaotuse ja sündmuse erakorralise iseloomu vahel, nagu ka selle suhtes, kas abi vastab tingimustele, et lubada asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti b või artikli 87 lõike 3 punkti c kohaldamist (mis puudutab viimati nimetatud lõiget, siis ei näi nimetatud abi olevat suunatud teatava majandustegevuse arendamiseks) või et seda saaks lugeda vastavuses olevaks mõne suuniste punktiga.

III.   ITAALIA SELGITUSED

| (25) | Oma 24. oktoobri 2001. a kuupäeva kandvas ja 26. oktoobril 2001. a registreeritud kirjas tuletavad Itaalia asutused ennekõike meelde, et kodulinnuliha tarbimise vähenemist juuni-, juuli- ja augustikuus, vähemal määral kuni detsembrini 1999. a, ei seatud menetluse algatamise otsuses küsimuse alla. |
| --- | --- |

(25)

Oma 24. oktoobri 2001. a kuupäeva kandvas ja 26. oktoobril 2001. a registreeritud kirjas tuletavad Itaalia asutused ennekõike meelde, et kodulinnuliha tarbimise vähenemist juuni-, juuli- ja augustikuus, vähemal määral kuni detsembrini 1999. a, ei seatud menetluse algatamise otsuses küsimuse alla.

| (26) | Itaalia ametiasutuste sõnutsi tuleb, arvestades, et läbimüügi vähenemist ja hindade langust ei ole komisjon kahtluse alla seadnud, ära näidata üksnes seos kahjude ja dioksiinikriisi vahel. Seda seost saab tõendada selle kaudu, et esimesed teated nn dioksiiniga kanalihast saadeti laiali 28. mail 1999 kell 19.00 ning läbimüügi järsk vähenemine toimus 1999. aasta juunis (läbimüük vähenes võrreldes 1998. aasta juuniga 29 %). Itaalias järgis tarbimistendents täpselt meedia poolt esile kutsutud ühiskondlikku hirmu läbimüügi tugeva vähenemisega dioksiini puudutava teabe esmase levitamisel ajal, taandumisega juulis, kui meedia huvi vähenes, ja uue läbimüügi vähenemisega augustis pärast teate levitamist Euroopa Liidu otsuse kohta mõnedes toodetes lubatavate dioksiinimäärade kahekordistamise kohta. Alates septembrist oli meedia üha vähem sellest sündmusest huvitatud ja kodulinnulihatoodete tarbimine normaliseerus järk-järgult. |
| --- | --- |

(26)

Itaalia ametiasutuste sõnutsi tuleb, arvestades, et läbimüügi vähenemist ja hindade langust ei ole komisjon kahtluse alla seadnud, ära näidata üksnes seos kahjude ja dioksiinikriisi vahel. Seda seost saab tõendada selle kaudu, et esimesed teated nn dioksiiniga kanalihast saadeti laiali 28. mail 1999 kell 19.00 ning läbimüügi järsk vähenemine toimus 1999. aasta juunis (läbimüük vähenes võrreldes 1998. aasta juuniga 29 %). Itaalias järgis tarbimistendents täpselt meedia poolt esile kutsutud ühiskondlikku hirmu läbimüügi tugeva vähenemisega dioksiini puudutava teabe esmase levitamisel ajal, taandumisega juulis, kui meedia huvi vähenes, ja uue läbimüügi vähenemisega augustis pärast teate levitamist Euroopa Liidu otsuse kohta mõnedes toodetes lubatavate dioksiinimäärade kahekordistamise kohta. Alates septembrist oli meedia üha vähem sellest sündmusest huvitatud ja kodulinnulihatoodete tarbimine normaliseerus järk-järgult.

| (27) | Järelikult ei saa Itaalia ametiasutuste sõnutsi eitada sidet Belgia dioksiini puudutava teabe levitamisest tingitud ühiskondliku hirmu ning tarbimise ja hindade languse vahel. |
| --- | --- |

(27)

Järelikult ei saa Itaalia ametiasutuste sõnutsi eitada sidet Belgia dioksiini puudutava teabe levitamisest tingitud ühiskondliku hirmu ning tarbimise ja hindade languse vahel.

| (28) | Seega jääb üle vaid näidata, et Itaalias tekkinud dioksiinikriisi saab vaadelda kui erakorralist sündmust asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti b tähenduses. Komisjon on inimeste tervise kaitseks seatud piirangute iseloomu ja ulatust arvestades juba tunnustanud Belgias tekkinud “dioksiinikriisi” erakorralist iseloomu. On tõsi, et Itaaliat dioksiinikriis otseselt ei puudutanud. Sellele vaatamata ei saa eitada, et kriisi mõjud ületasid riigipiire ja raputasid ka ümbruskaudseid riike, nagu Itaalia. |
| --- | --- |

(28)

Seega jääb üle vaid näidata, et Itaalias tekkinud dioksiinikriisi saab vaadelda kui erakorralist sündmust asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti b tähenduses. Komisjon on inimeste tervise kaitseks seatud piirangute iseloomu ja ulatust arvestades juba tunnustanud Belgias tekkinud “dioksiinikriisi” erakorralist iseloomu. On tõsi, et Itaaliat dioksiinikriis otseselt ei puudutanud. Sellele vaatamata ei saa eitada, et kriisi mõjud ületasid riigipiire ja raputasid ka ümbruskaudseid riike, nagu Itaalia.

| (29) | Itaalia asutuste sõnutsi tuleb asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti b tähenduses lugeda nn erakorraliseks sündmuseks igasugune sündmus, mis ei ole ettenähtav või on raskesti ettenähtav, nagu loodusõnnetused. Seega tuleks kaaluda sündmust ennast, mitte selle sündmusega toimetulekuks võetud meetmeid, mis on vaid selle sündmuse tagajärjeks. Lisaks nõustus komisjon sündmuse erakorralise iseloomuga Ühendkuningriigi veiste spongioosse entsefalopaatia juhtumi puhul seoses rabava loomaliha ekspordikeeluga, aga peamiselt seoses veiste spongioosset entsefalopaatiat puudutavast teabest tingitud ebakindlusest ja hirmust tulenenud loomaliha tarbimise vähenemisega. Sama olukord oli Itaalias 1999. aastal pärast dioksiinihäiret. Ühendkuningriigile seatud ekspordikeeld ei mõjutanud suuremal määral tarbimise vähenemist, kuna ka isegi ilma selle keeluta oleksid välismaa tarbijad (nagu ka tarbijad Inglismaal) igal juhul vähendanud oma loomalihatarbimist, mis oleks niimoodi mõjutanud iga muud nende toodete turustamist välismaal. 1999. aasta dioksiinijuhtumi puhul on sobiv lisada, et kõik kolmandad riigid on samal perioodil keelanud Euroopa Liidust pärit kodulinnuliha impordi. |
| --- | --- |

(29)

Itaalia asutuste sõnutsi tuleb asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti b tähenduses lugeda nn erakorraliseks sündmuseks igasugune sündmus, mis ei ole ettenähtav või on raskesti ettenähtav, nagu loodusõnnetused. Seega tuleks kaaluda sündmust ennast, mitte selle sündmusega toimetulekuks võetud meetmeid, mis on vaid selle sündmuse tagajärjeks. Lisaks nõustus komisjon sündmuse erakorralise iseloomuga Ühendkuningriigi veiste spongioosse entsefalopaatia juhtumi puhul seoses rabava loomaliha ekspordikeeluga, aga peamiselt seoses veiste spongioosset entsefalopaatiat puudutavast teabest tingitud ebakindlusest ja hirmust tulenenud loomaliha tarbimise vähenemisega. Sama olukord oli Itaalias 1999. aastal pärast dioksiinihäiret. Ühendkuningriigile seatud ekspordikeeld ei mõjutanud suuremal määral tarbimise vähenemist, kuna ka isegi ilma selle keeluta oleksid välismaa tarbijad (nagu ka tarbijad Inglismaal) igal juhul vähendanud oma loomalihatarbimist, mis oleks niimoodi mõjutanud iga muud nende toodete turustamist välismaal. 1999. aasta dioksiinijuhtumi puhul on sobiv lisada, et kõik kolmandad riigid on samal perioodil keelanud Euroopa Liidust pärit kodulinnuliha impordi.

| (30) | Põhjuseks, miks Itaalia tootjad ei pöördunud ei välismaa turgude ega Itaalia turu poole, on sündmuse riigiülene iseloom, mis suurel määral väljus Belgia piiridest. |
| --- | --- |

(30)

Põhjuseks, miks Itaalia tootjad ei pöördunud ei välismaa turgude ega Itaalia turu poole, on sündmuse riigiülene iseloom, mis suurel määral väljus Belgia piiridest.

| (31) | Mitme Itaalia kodulinnuettevõtte sissetulekud vaadeldaval ajal (juuni – august 1999) näitavad Itaalia ametiasutuste sõnutsi selgelt hindade ja läbimüügi taseme langust. |
| --- | --- |

(31)

Mitme Itaalia kodulinnuettevõtte sissetulekud vaadeldaval ajal (juuni – august 1999) näitavad Itaalia ametiasutuste sõnutsi selgelt hindade ja läbimüügi taseme langust.

IV.   ÕIGUSLIK HINNANG

Abi olemasolu

| (32) | Artikli 87 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(32)

Artikli 87 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (33) | Nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määruse (EÜ) nr 2777/75 kodulinnulihaturu ühise korralduse kohta (7) artiklis 19 on sätestatud, et kui nimetatud artiklis ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse nimetatud määruses käsitletud toodete suhtes asutamislepingu artikleid 87, 88 ja 89. |
| --- | --- |

(33)

Nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määruse (EÜ) nr 2777/75 kodulinnulihaturu ühise korralduse kohta (7) artiklis 19 on sätestatud, et kui nimetatud artiklis ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse nimetatud määruses käsitletud toodete suhtes asutamislepingu artikleid 87, 88 ja 89.

| (34) | Kavandatud meede näeb ette avalike vahendite andmise teatud ettevõtetele; kõnealust abi (mis ulatub 20 miljardi Itaalia liirini) antakse valikuliselt kodulinnukasvatajatele, keda peetakse dioksiinikriisi tagajärjel kahjusid kandnuks. Teiselt poolt soodustab see meede tootmist (kodulinnulihasektoris) ja võib, arvestades Itaalia osatähtsust ühenduse kodulinnuliha kogutootmises (13,2 %) häirida kaubavahetust. 2001. aastal kasvas Itaalia kodulinnuliha kogutootmine 1 134 000 tonnini ja EL 15 liikmesriigi oma 9 088 000 tonnini (8). |
| --- | --- |

(34)

Kavandatud meede näeb ette avalike vahendite andmise teatud ettevõtetele; kõnealust abi (mis ulatub 20 miljardi Itaalia liirini) antakse valikuliselt kodulinnukasvatajatele, keda peetakse dioksiinikriisi tagajärjel kahjusid kandnuks. Teiselt poolt soodustab see meede tootmist (kodulinnulihasektoris) ja võib, arvestades Itaalia osatähtsust ühenduse kodulinnuliha kogutootmises (13,2 %) häirida kaubavahetust. 2001. aastal kasvas Itaalia kodulinnuliha kogutootmine 1 134 000 tonnini ja EL 15 liikmesriigi oma 9 088 000 tonnini (8).

| (35) | Seega vastab kõnealune abi artikli 87 lõikes 1 sätestatud abi mõistele. |
| --- | --- |

(35)

Seega vastab kõnealune abi artikli 87 lõikes 1 sätestatud abi mõistele.

Abi kokkusobivus

| (36) | Riigiabi andmise keelust on erandeid. Käesoleval juhul tuginevad Itaalia asutused asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punktis b sätestatud erandile, mille kohaselt võib ühisturuga kokkusobivaks pidada loodusõnnetuste ja teiste erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks antavat abi. |
| --- | --- |

(36)

Riigiabi andmise keelust on erandeid. Käesoleval juhul tuginevad Itaalia asutused asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punktis b sätestatud erandile, mille kohaselt võib ühisturuga kokkusobivaks pidada loodusõnnetuste ja teiste erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks antavat abi.

| (37) | Kuivõrd asutamislepingus ei ole antud mingisugust “erakorralise sündmuse” definitsiooni, tuleb kontrollida, kas Itaalias esinenud dioksiinikriisi saab vaadelda erakorralise sündmusena asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

(37)

Kuivõrd asutamislepingus ei ole antud mingisugust “erakorralise sündmuse” definitsiooni, tuleb kontrollida, kas Itaalias esinenud dioksiinikriisi saab vaadelda erakorralise sündmusena asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti b tähenduses.

| (38) | Vastavalt põllumajandussektori riigiabi käsitlevatele ühenduse suunistele (9), peab komisjon igati loogiliseks, et hinnates loodusõnnetuste või erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks võetavaid meetmeid, tuleks artikli 87 lõike 2 punktis b kasutatud mõisteid “loodusõnnetus” ja “erakorraline sündmus” tõlgendada kitsendavalt, kuna need kujutavad endast erandit asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatud üldreeglist, et riigiabi andmine on ühisturuga kokkusobimatu. Kuni praeguseni on komisjon aktsepteerinud loodusõnnetustena maavärinaid, laviine, maalihkeid ja üleujutusi. Erakorraliste sündmustena on komisjon kuni praeguseni aktsepteerinud sõda, siserahutusi ja streike, aga teatud mööndustega ja vastavalt nende ulatusele ka raskeid tuuma- ja tööstusõnnetusi ning tulekahjusid, millega on kaasnenud rasked kaotused. Seevastu ei ole komisjon nõustunud erakorralise sündmusena käsitlema tulekahju, mis puhkes tavalise ärikindlustusega kaetud tavalises tööstusettevõttes. Üldreeglina ei käsitle komisjon loomade ja taimede haiguspuhanguid loodusõnnetustena ega erakorraliste sündmustena. Ühel juhul tunnustas komisjon siiski erakorralise sündmusena loomi puudutava haiguse enneolematult ulatuslikku levikut. Arvestades selle valdkonna sätetega kaasnevaid raskusi, jätkab komisjon abi andmise ettepanekute hindamist, uurides neid üksikjuhtumite kaupa vastavalt artikli 87 lõike 2 punktile b, võttes arvesse varasemat praktikat selles valdkonnas. Selline analüüs üksikjuhtumite kaupa on eriti oluline abi andmise puhul tundlikus sektoris, nagu kodulinnulihasektor, kus iga turule sekkumise meede võib põrkuda ühisturu korraldamise meetmetega. |
| --- | --- |

(38)

Vastavalt põllumajandussektori riigiabi käsitlevatele ühenduse suunistele (9), peab komisjon igati loogiliseks, et hinnates loodusõnnetuste või erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks võetavaid meetmeid, tuleks artikli 87 lõike 2 punktis b kasutatud mõisteid “loodusõnnetus” ja “erakorraline sündmus” tõlgendada kitsendavalt, kuna need kujutavad endast erandit asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatud üldreeglist, et riigiabi andmine on ühisturuga kokkusobimatu. Kuni praeguseni on komisjon aktsepteerinud loodusõnnetustena maavärinaid, laviine, maalihkeid ja üleujutusi. Erakorraliste sündmustena on komisjon kuni praeguseni aktsepteerinud sõda, siserahutusi ja streike, aga teatud mööndustega ja vastavalt nende ulatusele ka raskeid tuuma- ja tööstusõnnetusi ning tulekahjusid, millega on kaasnenud rasked kaotused. Seevastu ei ole komisjon nõustunud erakorralise sündmusena käsitlema tulekahju, mis puhkes tavalise ärikindlustusega kaetud tavalises tööstusettevõttes. Üldreeglina ei käsitle komisjon loomade ja taimede haiguspuhanguid loodusõnnetustena ega erakorraliste sündmustena. Ühel juhul tunnustas komisjon siiski erakorralise sündmusena loomi puudutava haiguse enneolematult ulatuslikku levikut. Arvestades selle valdkonna sätetega kaasnevaid raskusi, jätkab komisjon abi andmise ettepanekute hindamist, uurides neid üksikjuhtumite kaupa vastavalt artikli 87 lõike 2 punktile b, võttes arvesse varasemat praktikat selles valdkonnas. Selline analüüs üksikjuhtumite kaupa on eriti oluline abi andmise puhul tundlikus sektoris, nagu kodulinnulihasektor, kus iga turule sekkumise meede võib põrkuda ühisturu korraldamise meetmetega.

| (39) | Üldreeglina ei saa komisjon artikli 87 lõike 2 punkti b tähenduses erakorralise sündmusena aktsepteerida inimestele tarbimiseks määratud toiduainete keemilist nakatumist. Hoopis vastupidi, nakatumise oht on tagajärjeks asjaolule, et kogu toiduahela vältel ei ole tagatud kõige kõrgem kvaliteeditase. |
| --- | --- |

(39)

Üldreeglina ei saa komisjon artikli 87 lõike 2 punkti b tähenduses erakorralise sündmusena aktsepteerida inimestele tarbimiseks määratud toiduainete keemilist nakatumist. Hoopis vastupidi, nakatumise oht on tagajärjeks asjaolule, et kogu toiduahela vältel ei ole tagatud kõige kõrgem kvaliteeditase.

| (40) | Belgia dioksiinikriisi puhul tuli enne, kui selle kriisi sai lõplikult erakorraliseks sündmuseks tunnistada, võtta arvesse mitmeid elemente. Esmalt hindas komisjon inimeste tervise kaitsmiseks ja kriisi ohjamiseks võetud meetmete, sealhulgas linnuliha turule saatmise ja jaemüügi keelu, kolmandate riikidega teatud inimestele ja loomadele tarbimiseks mõeldud loomsete toodete kaubavahetus- ja ekspordikeelu ning rea tingimuste seadmise, sealhulgas asjassepuutuvate toodete järelevalve jälgimise ja kontrollile allutamise ulatust (10). Erakorraliseks sündmuseks lugemisel tugineti ka kahele elemendile, see tähendab Belgia ametiasutuste esitatud teatele ning järgnenud kiireloomuliste meetmete rakendamisele ja toodangu turustamise võimatusele, mis pani Belgia tootjad kriisiolukorda. See kriis erines oma iseloomu ja asjassepuutuvatele turuosalistele põhjustatud tagajärgede poolest selgelt tavalistest sündmustest ja väljus turu tavapärase toimimise tingimuste raamest. Tarbijate hulgas tekkinud hirmutunne ja rea kolmandate riikide poolt loomadele ja loomsetele toodetele kehtestatud embargo suurendasid seda veelgi. Sellest tekkisid turgudel, kus Belgia tootjad osalesid, olulised häired, turuosade kaotus ja sellest tulenevalt normaalses turuolukorras loodetud käibe vähenemine. |
| --- | --- |

(40)

Belgia dioksiinikriisi puhul tuli enne, kui selle kriisi sai lõplikult erakorraliseks sündmuseks tunnistada, võtta arvesse mitmeid elemente. Esmalt hindas komisjon inimeste tervise kaitsmiseks ja kriisi ohjamiseks võetud meetmete, sealhulgas linnuliha turule saatmise ja jaemüügi keelu, kolmandate riikidega teatud inimestele ja loomadele tarbimiseks mõeldud loomsete toodete kaubavahetus- ja ekspordikeelu ning rea tingimuste seadmise, sealhulgas asjassepuutuvate toodete järelevalve jälgimise ja kontrollile allutamise ulatust (10). Erakorraliseks sündmuseks lugemisel tugineti ka kahele elemendile, see tähendab Belgia ametiasutuste esitatud teatele ning järgnenud kiireloomuliste meetmete rakendamisele ja toodangu turustamise võimatusele, mis pani Belgia tootjad kriisiolukorda. See kriis erines oma iseloomu ja asjassepuutuvatele turuosalistele põhjustatud tagajärgede poolest selgelt tavalistest sündmustest ja väljus turu tavapärase toimimise tingimuste raamest. Tarbijate hulgas tekkinud hirmutunne ja rea kolmandate riikide poolt loomadele ja loomsetele toodetele kehtestatud embargo suurendasid seda veelgi. Sellest tekkisid turgudel, kus Belgia tootjad osalesid, olulised häired, turuosade kaotus ja sellest tulenevalt normaalses turuolukorras loodetud käibe vähenemine.

| (41) | Ei toodete keemilisest nakatumisest ega läbimüügi vähenemisest ei saa järeldada, et turustamisele ja ekspordile seatud olulistest piirangutest ja nende toodete läbimüügi vähenemisest tekkinud sündmus oleks erakorralise iseloomuga. Hirm ja tarbijate reaktsioon seoses linnuliha dioksiiniga nakatumisega ainult lisas sellele sündmusele erakorralise sündmuse tunnuseid. |
| --- | --- |

(41)

Ei toodete keemilisest nakatumisest ega läbimüügi vähenemisest ei saa järeldada, et turustamisele ja ekspordile seatud olulistest piirangutest ja nende toodete läbimüügi vähenemisest tekkinud sündmus oleks erakorralise iseloomuga. Hirm ja tarbijate reaktsioon seoses linnuliha dioksiiniga nakatumisega ainult lisas sellele sündmusele erakorralise sündmuse tunnuseid.

| (42) | Itaalia tootjate puhul tuleb tõdeda, et mitte ühtegi turustamis- ega ekspordipiirangut ega ühtegi piirangut tarbijate tervise kaitseks ei ole seatud, kuna kriis riiki otseselt ei puudutanud. Ainsateks ettenägematuteks ja turgu häirivateks elementideks olid ühiskonnas hirmu vallandumine ja nakatumist puudutav tarbijate reaktsioon. |
| --- | --- |

(42)

Itaalia tootjate puhul tuleb tõdeda, et mitte ühtegi turustamis- ega ekspordipiirangut ega ühtegi piirangut tarbijate tervise kaitseks ei ole seatud, kuna kriis riiki otseselt ei puudutanud. Ainsateks ettenägematuteks ja turgu häirivateks elementideks olid ühiskonnas hirmu vallandumine ja nakatumist puudutav tarbijate reaktsioon.

| (43) | Itaalia olukorda ei saa samastada olukorraga nendes riikides, mida kriis otseselt puudutas. Dioksiinikriis tunnistati erakorraliseks sündmuseks Belgias, mitte aga erakorraliseks sündmuseks iseenesest. Nagu juba rõhutati põhjendustes 35 kuni 38, ei ole artikli 87 lõike 2 punkti b tähenduses erakorraliseks sündmuseks ei lihtne inimestele tarbimiseks mõeldud toiduainete keemiline nakatumine ega hirmu vallandumine. |
| --- | --- |

(43)

Itaalia olukorda ei saa samastada olukorraga nendes riikides, mida kriis otseselt puudutas. Dioksiinikriis tunnistati erakorraliseks sündmuseks Belgias, mitte aga erakorraliseks sündmuseks iseenesest. Nagu juba rõhutati põhjendustes 35 kuni 38, ei ole artikli 87 lõike 2 punkti b tähenduses erakorraliseks sündmuseks ei lihtne inimestele tarbimiseks mõeldud toiduainete keemiline nakatumine ega hirmu vallandumine.

| (44) | Itaalia asutused on samuti viidanud Ühendkuningriigi esimesele nn veiste spongioosse entsefalopaatia kriisile. Sellel konkreetsel juhul oli erakorraline olukord, millesse loomalihasektor sattus, otseselt seotud elusloomade ja loomaliha Ühendkuningriigist teistesse Euroopa ja kolmandatesse riikidesse eksportimise täieliku keelamisega. Veiste spongioosse entsefalopaatia raames võetud meetmed saavutasid Ühendkuningriigis enneolematu ulatuse. Komisjon tuletab meelde, et sellele kriisile reageerimiseks võetud meetmete hulgas oli täielik embargo briti lihale ning kõigile sellest saadud toodetele, mis võisid sattuda inimeste või loomade toiduahelasse; embargo, mis tõi kaasa liha sisetarbimise enneolematu vähenemise. Sellel juhul oli tarbimise vähenemine seotud oluliste turupiirangutega ning tekitas olukorra, mida võis määratleda erakorralisena. |
| --- | --- |

(44)

Itaalia asutused on samuti viidanud Ühendkuningriigi esimesele nn veiste spongioosse entsefalopaatia kriisile. Sellel konkreetsel juhul oli erakorraline olukord, millesse loomalihasektor sattus, otseselt seotud elusloomade ja loomaliha Ühendkuningriigist teistesse Euroopa ja kolmandatesse riikidesse eksportimise täieliku keelamisega. Veiste spongioosse entsefalopaatia raames võetud meetmed saavutasid Ühendkuningriigis enneolematu ulatuse. Komisjon tuletab meelde, et sellele kriisile reageerimiseks võetud meetmete hulgas oli täielik embargo briti lihale ning kõigile sellest saadud toodetele, mis võisid sattuda inimeste või loomade toiduahelasse; embargo, mis tõi kaasa liha sisetarbimise enneolematu vähenemise. Sellel juhul oli tarbimise vähenemine seotud oluliste turupiirangutega ning tekitas olukorra, mida võis määratleda erakorralisena.

| (45) | Teisalt tuletas komisjon Euroopas esinenud hilisemate spongioosse entsefalopaatia juhtumite puhul (11) meelde, et läbimüügi või sissetulekute vähenemist ei saa käsitleda kui erakorralist sündmust. Läbimüügi vähenemist saab käsitleda kui erakorralise sündmuse tagajärge, mis on tingitud erinevate faktorite haruldasest kokkusattumisest. Nagu eespool vaadeldud juhtumite puhul, kiideti artikli 87 lõike 2 punkti b tähenduses erakorralise sündmusega toimetulekuks ettenähtud abi heaks otseselt seotud riikides, riikides, kus mitu faktorit andsid kriisile erakorralise iseloomu: väga negatiivne vastukaja Euroopa põllumajandustootjatelt, tarbijate hulgas tekkinud hirmutunne, ELst pärit loomade ja lihatoodete suhtes paljude kolmandate riikide poolt kehtestatud embargo, samuti nagu mitmed loomakasvatajate kontrolli alt väljunud juhtumid, mis kriisiolukorda ägedamaks muutsid ja tarbijate hirmu õhutasid. Sellest tulenesid tugevad häired turgudel, kus Euroopa tootjad osalesid, sellest tulenev turuosade kaotus ja sellest tulenevalt normaalses turuolukorras loodetud käibe vähenemine. |
| --- | --- |

(45)

Teisalt tuletas komisjon Euroopas esinenud hilisemate spongioosse entsefalopaatia juhtumite puhul (11) meelde, et läbimüügi või sissetulekute vähenemist ei saa käsitleda kui erakorralist sündmust. Läbimüügi vähenemist saab käsitleda kui erakorralise sündmuse tagajärge, mis on tingitud erinevate faktorite haruldasest kokkusattumisest. Nagu eespool vaadeldud juhtumite puhul, kiideti artikli 87 lõike 2 punkti b tähenduses erakorralise sündmusega toimetulekuks ettenähtud abi heaks otseselt seotud riikides, riikides, kus mitu faktorit andsid kriisile erakorralise iseloomu: väga negatiivne vastukaja Euroopa põllumajandustootjatelt, tarbijate hulgas tekkinud hirmutunne, ELst pärit loomade ja lihatoodete suhtes paljude kolmandate riikide poolt kehtestatud embargo, samuti nagu mitmed loomakasvatajate kontrolli alt väljunud juhtumid, mis kriisiolukorda ägedamaks muutsid ja tarbijate hirmu õhutasid. Sellest tulenesid tugevad häired turgudel, kus Euroopa tootjad osalesid, sellest tulenev turuosade kaotus ja sellest tulenevalt normaalses turuolukorras loodetud käibe vähenemine.

| (46) | Nimetatud kriisi erakorralise sündmusena tunnustamisel võttis komisjon arvesse ühte olulist elementi, nimelt loomalihaturu stabiilsust ja tasakaalu enne kriisi puhkemist. Kuid nagu on näidatud alljärgnevalt (vt põhjendusi 52 kuni 55) ning nagu Itaalia asutused ka ise märgivad (vt 28. augusti 2000. a ja 15. novembri 2000. a kirja), ei kehti see kodulinnulihaturu kohta Itaalias, mis juba oli ületootmise ja hindade languse olukorras. |
| --- | --- |

(46)

Nimetatud kriisi erakorralise sündmusena tunnustamisel võttis komisjon arvesse ühte olulist elementi, nimelt loomalihaturu stabiilsust ja tasakaalu enne kriisi puhkemist. Kuid nagu on näidatud alljärgnevalt (vt põhjendusi 52 kuni 55) ning nagu Itaalia asutused ka ise märgivad (vt 28. augusti 2000. a ja 15. novembri 2000. a kirja), ei kehti see kodulinnulihaturu kohta Itaalias, mis juba oli ületootmise ja hindade languse olukorras.

| (47) | Kõigil eespool vaadeldud juhtudel ja eriti Itaalia asutuste poolt nimetatute puhul leidis erakorraline sündmus aset asjassepuutuvas riigis ning tõi kaasa rea piirangumeetmete, turukontrolli- ja sanitaarmeetmete võtmise, mis aitasid kaasa läbimüügi vähenemisele ja kõnealuste toodete hindade langusele. |
| --- | --- |

(47)

Kõigil eespool vaadeldud juhtudel ja eriti Itaalia asutuste poolt nimetatute puhul leidis erakorraline sündmus aset asjassepuutuvas riigis ning tõi kaasa rea piirangumeetmete, turukontrolli- ja sanitaarmeetmete võtmise, mis aitasid kaasa läbimüügi vähenemisele ja kõnealuste toodete hindade langusele.

| (48) | Lisaks peab erakorraline sündmus vastama vähemalt sellise sündmuse tingimustele, mis oma olemuse ja asjassepuutuvatele turuosalistele avaldatava mõju poolest eristub selgelt tavalistest tingimustest ning väljub turu tavapärase toimimise tingimuste raamest. Sündmuse ettenägematu iseloom või sellise sündmuse ettenägemise raskendatus võivad sellele sündmusele erakorralist iseloomu lisada, ent need ei ole piisavad sündmuse kvalifitseerimiseks erakorralise sündmusena artikli 87 lõike 2 punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

(48)

Lisaks peab erakorraline sündmus vastama vähemalt sellise sündmuse tingimustele, mis oma olemuse ja asjassepuutuvatele turuosalistele avaldatava mõju poolest eristub selgelt tavalistest tingimustest ning väljub turu tavapärase toimimise tingimuste raamest. Sündmuse ettenägematu iseloom või sellise sündmuse ettenägemise raskendatus võivad sellele sündmusele erakorralist iseloomu lisada, ent need ei ole piisavad sündmuse kvalifitseerimiseks erakorralise sündmusena artikli 87 lõike 2 punkti b tähenduses.

| (49) | Käesoleval juhul ei erine väidetav vähenemine teistest nõudlust mõjutavatest sündmustest, nagu näiteks ekspordituru sulgemine. Selline sündmus on samuti ettenägematu, ent see on osa ettevõtte tavalisest äririskist ning ei ole mingil moel erakorralise iseloomuga asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

(49)

Käesoleval juhul ei erine väidetav vähenemine teistest nõudlust mõjutavatest sündmustest, nagu näiteks ekspordituru sulgemine. Selline sündmus on samuti ettenägematu, ent see on osa ettevõtte tavalisest äririskist ning ei ole mingil moel erakorralise iseloomuga asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti b tähenduses.

| (50) | Itaalia asutuste sõnutsi ei olnud Itaalia tootjatel teisi turgusid, kuna kriis levis ka üle Belgia piiride ja linnuliha tarbimise vähenemine puudutas tervet Euroopat. |
| --- | --- |

(50)

Itaalia asutuste sõnutsi ei olnud Itaalia tootjatel teisi turgusid, kuna kriis levis ka üle Belgia piiride ja linnuliha tarbimise vähenemine puudutas tervet Euroopat.

| (51) | Komisjoni käsutuses oleva teabe kohaselt jäi linnuliha ühendusesisene eksport 1999. aasta juunis ja augustis aastase tendentsiga võrreldes samaks ning isegi kasvas võrreldes 1998. aastaga. Ühendusesisene eksport juulikuus oli suurem 1999. aasta jooksul ning eelmise aasta samal kuul registreeritud näitajatest. Kuigi sellest suurenemisest ei piisanud kogu Itaalia asutuste poolt deklareeritud laoülejäägi läbimüümiseks, piiras see kriisi mõjusid tootjatele, võimaldades neil müüa osa toodangust ühenduse turul. Itaalia asutused ei ole esitanud mingeid andmeid, mis näitaksid ühenduse turul teiste müügivõimaluste puudumist, kinnitades üksnes, et kriisi tõttu on ka teised Euroopa riigid oma kodulinnuliha tarbimist vähendanud. Samade asutuste sõnul võib võrdlushindade saamiseks (vt põhjendust 7 eespool) vaadelda kõrvuti siiski mõnesid riike, nagu Taani, Kreeka, Hispaania, Iirimaa, Austria, Portugal, Soome, Rootsi, Ühendkuningriik, kuna neid ei ole see kriis puudutanud. Niisiis oleks sinna võinud suunata vähemalt osa üleliigsest toodangust. |
| --- | --- |

(51)

Komisjoni käsutuses oleva teabe kohaselt jäi linnuliha ühendusesisene eksport 1999. aasta juunis ja augustis aastase tendentsiga võrreldes samaks ning isegi kasvas võrreldes 1998. aastaga. Ühendusesisene eksport juulikuus oli suurem 1999. aasta jooksul ning eelmise aasta samal kuul registreeritud näitajatest. Kuigi sellest suurenemisest ei piisanud kogu Itaalia asutuste poolt deklareeritud laoülejäägi läbimüümiseks, piiras see kriisi mõjusid tootjatele, võimaldades neil müüa osa toodangust ühenduse turul. Itaalia asutused ei ole esitanud mingeid andmeid, mis näitaksid ühenduse turul teiste müügivõimaluste puudumist, kinnitades üksnes, et kriisi tõttu on ka teised Euroopa riigid oma kodulinnuliha tarbimist vähendanud. Samade asutuste sõnul võib võrdlushindade saamiseks (vt põhjendust 7 eespool) vaadelda kõrvuti siiski mõnesid riike, nagu Taani, Kreeka, Hispaania, Iirimaa, Austria, Portugal, Soome, Rootsi, Ühendkuningriik, kuna neid ei ole see kriis puudutanud. Niisiis oleks sinna võinud suunata vähemalt osa üleliigsest toodangust.

| (52) | Lisaks tuleb, võttes arvesse komisjoni seisukohti asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti b kohaldamisel põllumajandusvaldkonnas, välistada igasugune kahjude ülekompenseerimine. |
| --- | --- |

(52)

Lisaks tuleb, võttes arvesse komisjoni seisukohti asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti b kohaldamisel põllumajandusvaldkonnas, välistada igasugune kahjude ülekompenseerimine.

| (53) | Itaalia asutuste väljapakutud hüvitamismehhanism tähendab abi, mida antakse 1999. aasta juunis ja juulis toodetud ja turustatud liha eest ja mida arvutatakse, lähtudes keskmiste hindade erinevusest kriisist puutumata riikide ja Itaalia vahel. See erinevus on Itaalia asutuste sõnul 53,966 eurot 100 kg kohta juunis ning 46,218 eurot 100 kg kohta juulis. Abi suuruseks on maksimaalselt 21 150 Itaalia liiri 100 kg kohta (ehk 10,92 eurot 100 kg kohta) ja 15 400 Itaalia liiri 100 kg kohta (ehk 7,95 eurot 100 kg kohta). |
| --- | --- |

(53)

Itaalia asutuste väljapakutud hüvitamismehhanism tähendab abi, mida antakse 1999. aasta juunis ja juulis toodetud ja turustatud liha eest ja mida arvutatakse, lähtudes keskmiste hindade erinevusest kriisist puutumata riikide ja Itaalia vahel. See erinevus on Itaalia asutuste sõnul 53,966 eurot 100 kg kohta juunis ning 46,218 eurot 100 kg kohta juulis. Abi suuruseks on maksimaalselt 21 150 Itaalia liiri 100 kg kohta (ehk 10,92 eurot 100 kg kohta) ja 15 400 Itaalia liiri 100 kg kohta (ehk 7,95 eurot 100 kg kohta).

| (54) | Sellise arvutusmeetodiga seondub kaks probleemi. Esimene puudutab Itaalia asutuste väidet, et müümata jäänud laovarud on sügavkülmutatud (12). See võimaldaks kriisi ajal müümata jäänud linnulihatooteid müüa edaspidi. Sellisel juhul oleksid kahjud väiksemad, kui asja uurimise käigus väideti. Seda punkti ei ole Itaalia asutused kommenteerinud. Seega ei saa välistada kahjude ülekompenseerimise ohtu seoses osa toodangu hilisema müümisega tõenäoliselt normaliseerunud hindadega. Lisaks on Itaalia asutused väitnud, et kanu on tapetud 43 170,1 tonni 1999. a juunis ja 47 485,9 tonni juulis ehk kokku 90 656 tonni (vt 15. novembri 2000. a kirja), samas kui müüdud kogused on 34 700 000 kg liha 1999. a juunis ja 30 200 000 kg juulis ehk kokku 64 900 tonni. Sügavkülmutatud on juunis 4 150,8 tonni ja juulis 9 271,3 tonni ehk kokku 13 422,1 tonni liha. Mingeid andmeid ei ole esitatud seoses toodetud ja müümata jäänud ning mitte sügavkülmutatud liha kohta, mille puhul ei saa välistada muud ärilist kasutamist. |
| --- | --- |

(54)

Sellise arvutusmeetodiga seondub kaks probleemi. Esimene puudutab Itaalia asutuste väidet, et müümata jäänud laovarud on sügavkülmutatud (12). See võimaldaks kriisi ajal müümata jäänud linnulihatooteid müüa edaspidi. Sellisel juhul oleksid kahjud väiksemad, kui asja uurimise käigus väideti. Seda punkti ei ole Itaalia asutused kommenteerinud. Seega ei saa välistada kahjude ülekompenseerimise ohtu seoses osa toodangu hilisema müümisega tõenäoliselt normaliseerunud hindadega. Lisaks on Itaalia asutused väitnud, et kanu on tapetud 43 170,1 tonni 1999. a juunis ja 47 485,9 tonni juulis ehk kokku 90 656 tonni (vt 15. novembri 2000. a kirja), samas kui müüdud kogused on 34 700 000 kg liha 1999. a juunis ja 30 200 000 kg juulis ehk kokku 64 900 tonni. Sügavkülmutatud on juunis 4 150,8 tonni ja juulis 9 271,3 tonni ehk kokku 13 422,1 tonni liha. Mingeid andmeid ei ole esitatud seoses toodetud ja müümata jäänud ning mitte sügavkülmutatud liha kohta, mille puhul ei saa välistada muud ärilist kasutamist.

| (55) | Itaalia viitab järgnevalt teiste Euroopa riikide, mida kriis ei puudutanud, keskmistele hindadele, võtmata arvesse asjaolu, et Itaalia hinnad olid langemas juba enne 1999. aasta juunit, ning võtmata arvesse kodulinnuliha hindade muutlikkustendentsi. Alltoodud tabel ilmestab tendentsi Itaalias aastatel 1998, 1999, 2000 (13):
  Kogu kanalihaturu igakuised hinnad





  euro/100 kg |
| --- | --- |
| |

(55)

Itaalia viitab järgnevalt teiste Euroopa riikide, mida kriis ei puudutanud, keskmistele hindadele, võtmata arvesse asjaolu, et Itaalia hinnad olid langemas juba enne 1999. aasta juunit, ning võtmata arvesse kodulinnuliha hindade muutlikkustendentsi. Alltoodud tabel ilmestab tendentsi Itaalias aastatel 1998, 1999, 2000 (13):

Kogu kanalihaturu igakuised hinnad

euro/100 kg

Image

| (56) | Itaalia asutuste väite kohaselt oli kodulinnulihasektoris juba enne ületootmine ja sellest asjaolust tulenevalt olid tootjad otsustanud juunikuu lihapakkumise vähendamiseks 4,8 % võrra hukata märtsikuus osa tibudest, kes oleksid läinud tapmisele aprillis ja mais. Itaalia asutuste sõnutsi kandus dioksiinikriisi tõttu juunikuu tapmine ja 10 % toodangu turulepaiskamine üle juulisse ja augustisse, tekitades neil kahel kuul pakkumise suurenemise. Komisjoni käsutuses olevate andmete kohaselt oli tibude kasvatamine veebruaris, märtsis ja aprillis kõvasti suurenenud, lootuses tootmise suurendamisele juunis 5,6 % võrra. |
| --- | --- |

(56)

Itaalia asutuste väite kohaselt oli kodulinnulihasektoris juba enne ületootmine ja sellest asjaolust tulenevalt olid tootjad otsustanud juunikuu lihapakkumise vähendamiseks 4,8 % võrra hukata märtsikuus osa tibudest, kes oleksid läinud tapmisele aprillis ja mais. Itaalia asutuste sõnutsi kandus dioksiinikriisi tõttu juunikuu tapmine ja 10 % toodangu turulepaiskamine üle juulisse ja augustisse, tekitades neil kahel kuul pakkumise suurenemise. Komisjoni käsutuses olevate andmete kohaselt oli tibude kasvatamine veebruaris, märtsis ja aprillis kõvasti suurenenud, lootuses tootmise suurendamisele juunis 5,6 % võrra.

| (57) | Võrreldes andmeid, mis puudutavad kanade tapmist 1999. aasta maist augustini, andmetega eelmise aasta kohta, tuleb välja, et vähemalt 1999. aasta mais toimus tapamahu suurenemine ja sellest tulenevalt ligi 9 %line kanaliha pakkumise tõus; 1999. a juunis vähenes pakkumine 10 % võrreldes 1998. aasta juuniga ning 1999. aasta juulis oli tapetud kanade arv ligi 10 % võrra suurem 1998. aasta vastavast arvust. Selline pakkumise tõusutendents jätkuks 1999. aasta augustis (+6,5 %). Arvestades, et hinnad järgivad üldiselt pakkumistendentsi, võib sellest tuletada hindade languse võrreldes aprilli hindadega, mis olid juba tulenevalt ületootmisest Euroopa keskmisega võrreldes languse teel. Sestap viiks võrdlus juuni ja juuli kanaliha hinna vahel Itaalias ja riikides, mida dioksiinikriis ei puudutanud, Itaalias loodetud kanaliha väärtuse ülehindamiseni. |
| --- | --- |

(57)

Võrreldes andmeid, mis puudutavad kanade tapmist 1999. aasta maist augustini, andmetega eelmise aasta kohta, tuleb välja, et vähemalt 1999. aasta mais toimus tapamahu suurenemine ja sellest tulenevalt ligi 9 %line kanaliha pakkumise tõus; 1999. a juunis vähenes pakkumine 10 % võrreldes 1998. aasta juuniga ning 1999. aasta juulis oli tapetud kanade arv ligi 10 % võrra suurem 1998. aasta vastavast arvust. Selline pakkumise tõusutendents jätkuks 1999. aasta augustis (+6,5 %). Arvestades, et hinnad järgivad üldiselt pakkumistendentsi, võib sellest tuletada hindade languse võrreldes aprilli hindadega, mis olid juba tulenevalt ületootmisest Euroopa keskmisega võrreldes languse teel. Sestap viiks võrdlus juuni ja juuli kanaliha hinna vahel Itaalias ja riikides, mida dioksiinikriis ei puudutanud, Itaalias loodetud kanaliha väärtuse ülehindamiseni.

| (58) | Itaalias kanaliha hindade muutlikkuse ning juba enne dioksiinikriisi puhkemist märgitud hindade langustendentsi tõttu on kõik 1999. aasta juuni müügihindade võrdlused 1998. aasta juuni omadega ebakorrektsed ning ei peegelda Itaalia kanalihaturgu rõhunud ületootmist ega sellest tingitud juba märgitud hindade langust. Itaalia asutuste väide, et tootjad võtsid eelnevalt turukorrastusmeetmeid, korraldades juuni- ja juulikuu pakkumise vähendamiseks märtsis nende tibude hukkamise, kes oleksid pidanud minema tapmisele aprillis ja mais, on vastuolus andmetega tibude kasvatamise kohta ning sellest tulenevalt tootmisprognoosiga, mis näitab juunis pakkumise suurenemist ja juulis kerget vähenemist (-1,6 %). Nende elementide pinnalt oleks igasugune 1999. aasta juuni- ja juulikuu müügihindade prognoosimine (võrreldes kas 1998. aasta juuni hindade või teistes Euroopa riikides, mida dioksiinikriis ei puudutanud, registreeritud hindadega) kahtlane. |
| --- | --- |

(58)

Itaalias kanaliha hindade muutlikkuse ning juba enne dioksiinikriisi puhkemist märgitud hindade langustendentsi tõttu on kõik 1999. aasta juuni müügihindade võrdlused 1998. aasta juuni omadega ebakorrektsed ning ei peegelda Itaalia kanalihaturgu rõhunud ületootmist ega sellest tingitud juba märgitud hindade langust. Itaalia asutuste väide, et tootjad võtsid eelnevalt turukorrastusmeetmeid, korraldades juuni- ja juulikuu pakkumise vähendamiseks märtsis nende tibude hukkamise, kes oleksid pidanud minema tapmisele aprillis ja mais, on vastuolus andmetega tibude kasvatamise kohta ning sellest tulenevalt tootmisprognoosiga, mis näitab juunis pakkumise suurenemist ja juulis kerget vähenemist (-1,6 %). Nende elementide pinnalt oleks igasugune 1999. aasta juuni- ja juulikuu müügihindade prognoosimine (võrreldes kas 1998. aasta juuni hindade või teistes Euroopa riikides, mida dioksiinikriis ei puudutanud, registreeritud hindadega) kahtlane.

| (59) | Seega võib komisjon järeldada, et kuna hirmutunne iseenesest ei ole erakorraline tingimus asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti b tähenduses ning et Itaalia asutuste poolt väljapakutud kaotuse arvutamise meetod võib viia Itaalia linnulihatootjate poolt kantud kaotuste ülehindamisele, ei saa meedet käsitleda artikli 87 lõike 2 punkti b alusel ühisturuga kokkusobivana. |
| --- | --- |

(59)

Seega võib komisjon järeldada, et kuna hirmutunne iseenesest ei ole erakorraline tingimus asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti b tähenduses ning et Itaalia asutuste poolt väljapakutud kaotuse arvutamise meetod võib viia Itaalia linnulihatootjate poolt kantud kaotuste ülehindamisele, ei saa meedet käsitleda artikli 87 lõike 2 punkti b alusel ühisturuga kokkusobivana.

| (60) | Ka asutamislepingu artikli 87 lõike 3 analüüsi kohaselt ei saa seda abi ühisturuga kokkusobivana käsitleda. Artikli 87 lõike 3 punkti a ei kohaldata juhul, kui abi ei ole määratud majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus. |
| --- | --- |

(60)

Ka asutamislepingu artikli 87 lõike 3 analüüsi kohaselt ei saa seda abi ühisturuga kokkusobivana käsitleda. Artikli 87 lõike 3 punkti a ei kohaldata juhul, kui abi ei ole määratud majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus.

| (61) | Viidates artikli 87 lõike 3 punktile b, ei ole abi määratud üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks ega mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

(61)

Viidates artikli 87 lõike 3 punktile b, ei ole abi määratud üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks ega mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks.

| (62) | Tuginedes artikli 87 lõike 3 punktile d, ei taotle see abi ette selles artiklis näidatud eesmärke. |
| --- | --- |

(62)

Tuginedes artikli 87 lõike 3 punktile d, ei taotle see abi ette selles artiklis näidatud eesmärke.

| (63) | Mis puudutab artikli 87 lõike 3 punkti c, siis arvestades, et Itaalia asutused olid kõnealusest seadusest asutamislepingu artikli 88 lõikele 3 vastavalt nõuetekohaselt teavitatud, kohaldatakse selle hindamisel põllumajandussektori riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (14) (edaspidi “suunised”) sätteid. Vastavalt suuniste punktile 23.3 kohaldatakse neid suuniseid alates 1. jaanuarist 2000 uue riigiabi suhtes, sealhulgas sellise suhtes, millest liikmesriigid on juba teavitanud, ent mille kohta ei ole komisjon otsust teinud. |
| --- | --- |

(63)

Mis puudutab artikli 87 lõike 3 punkti c, siis arvestades, et Itaalia asutused olid kõnealusest seadusest asutamislepingu artikli 88 lõikele 3 vastavalt nõuetekohaselt teavitatud, kohaldatakse selle hindamisel põllumajandussektori riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (14) (edaspidi “suunised”) sätteid. Vastavalt suuniste punktile 23.3 kohaldatakse neid suuniseid alates 1. jaanuarist 2000 uue riigiabi suhtes, sealhulgas sellise suhtes, millest liikmesriigid on juba teavitanud, ent mille kohta ei ole komisjon otsust teinud.

| (64) | Loomataudidega seotud sissetulekute kaotuse hüvitamiseks antavat abi reguleerib punkt 11.4. Riiklik abi võib hõlmata teenistuse puudumise mõistlikku hüvitamist, arvestades taasistutamisele või karja taasloomisele omaseid raskusi ning enne kõnealuse tootmisvõimekuse taasistutamist või taasloomist haiguse hävitamise võimaldamiseks pädevate ametiasutuste poolt kehtestatud või soovitatud igasugust garantiini- või ooteperioodi. Taudi ennetamise ja likvideerimise raames sanitaar-/veterinaarasutuste korraldusel loomade kohustuslik hukkamine on seega sellise abi andmise vajalikuks tingimuseks. |
| --- | --- |

(64)

Loomataudidega seotud sissetulekute kaotuse hüvitamiseks antavat abi reguleerib punkt 11.4. Riiklik abi võib hõlmata teenistuse puudumise mõistlikku hüvitamist, arvestades taasistutamisele või karja taasloomisele omaseid raskusi ning enne kõnealuse tootmisvõimekuse taasistutamist või taasloomist haiguse hävitamise võimaldamiseks pädevate ametiasutuste poolt kehtestatud või soovitatud igasugust garantiini- või ooteperioodi. Taudi ennetamise ja likvideerimise raames sanitaar-/veterinaarasutuste korraldusel loomade kohustuslik hukkamine on seega sellise abi andmise vajalikuks tingimuseks.

| (65) | Teatatud meetmetest tuleneb selgelt, et ühtegi korraldust taudi ennetamise ja likvideerimise plaani raames loomade hukkamiseks sanitaar-/veterinaarasutused andnud ei ole, arvestades, et keemiline nakatumine Itaalia ettevõtteid ei puudutanud. Järelikult ei vasta planeeritud meede suuniste punktis 11.4 ettenähtud tingimustele. |
| --- | --- |

(65)

Teatatud meetmetest tuleneb selgelt, et ühtegi korraldust taudi ennetamise ja likvideerimise plaani raames loomade hukkamiseks sanitaar-/veterinaarasutused andnud ei ole, arvestades, et keemiline nakatumine Itaalia ettevõtteid ei puudutanud. Järelikult ei vasta planeeritud meede suuniste punktis 11.4 ettenähtud tingimustele.

| (66) | Eelnevast tulenevalt ei saa kodulinnulihasektori ettevõtetele antavat abi käsitleda erakorralise sündmusena tekitatud kahju korvamiseks antava abina artikli 87 lõike 2 punkt b tähenduses ega ka abina, mida võiks lubada tulenevalt artikli 87 lõikes 3 sätestatust. Seega on kõnealuse abi kujul vastavalt suuniste punktile 3.5. tegemist ühisturuga kokkusobimatu tegevusabiga (15). |
| --- | --- |

(66)

Eelnevast tulenevalt ei saa kodulinnulihasektori ettevõtetele antavat abi käsitleda erakorralise sündmusena tekitatud kahju korvamiseks antava abina artikli 87 lõike 2 punkt b tähenduses ega ka abina, mida võiks lubada tulenevalt artikli 87 lõikes 3 sätestatust. Seega on kõnealuse abi kujul vastavalt suuniste punktile 3.5. tegemist ühisturuga kokkusobimatu tegevusabiga (15).

| (67) | Rikutud on ka nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määruse nr 2777/75 EÜ (kodulinnulihaturu ühise korralduse kohta) sätteid, mille kohaselt võib selle artikli 1 lõikes 1 nimetatud toodete suhtes võtta ainult järgmisi meetmeid: meetmed tootmis-, töötlemis- ja turustuskorralduse paremaks edendamiseks, meetmed kvaliteedi parandamiseks, meetmed kasutatud tootmisvahenditel põhinevate lühi- ja pikaajaliste prognooside kujundamiseks, meetmed turuhinna dünaamika registreerimise hõlbustamiseks. Teisalt võib loomade haiguste levikuga võitlemiseks võetud meetmete võtmisega kaasneda võivaid kaupade vaba liikumise piiranguid silmas pidades võtta vastavalt artiklis 17 sätestatud menetlusele neist piirangutest puudutatud turgude erakorralisi kaitsemeetmeid. Neid meetmeid võib võtta üksnes sellises ulatuses ja sellise kestusega, mis on selle turu kaitsmiseks vajalik. Käesoleval juhul ei ole Itaalia ühtegi neist meetmetest võtnud. Igasugust muud riiklikku abi võib anda ainult kooskõlas asutamislepingu artiklitega 87 ja 89. Nagu eelnevates kaalutlustes on märgitud, ei ole kõnealune abi riigiabi reguleerivate normidega kooskõlas, seega ei ole see ühisturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(67)

Rikutud on ka nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määruse nr 2777/75 EÜ (kodulinnulihaturu ühise korralduse kohta) sätteid, mille kohaselt võib selle artikli 1 lõikes 1 nimetatud toodete suhtes võtta ainult järgmisi meetmeid: meetmed tootmis-, töötlemis- ja turustuskorralduse paremaks edendamiseks, meetmed kvaliteedi parandamiseks, meetmed kasutatud tootmisvahenditel põhinevate lühi- ja pikaajaliste prognooside kujundamiseks, meetmed turuhinna dünaamika registreerimise hõlbustamiseks. Teisalt võib loomade haiguste levikuga võitlemiseks võetud meetmete võtmisega kaasneda võivaid kaupade vaba liikumise piiranguid silmas pidades võtta vastavalt artiklis 17 sätestatud menetlusele neist piirangutest puudutatud turgude erakorralisi kaitsemeetmeid. Neid meetmeid võib võtta üksnes sellises ulatuses ja sellise kestusega, mis on selle turu kaitsmiseks vajalik. Käesoleval juhul ei ole Itaalia ühtegi neist meetmetest võtnud. Igasugust muud riiklikku abi võib anda ainult kooskõlas asutamislepingu artiklitega 87 ja 89. Nagu eelnevates kaalutlustes on märgitud, ei ole kõnealune abi riigiabi reguleerivate normidega kooskõlas, seega ei ole see ühisturuga kokkusobiv.

V.   JÄRELDUSED

| (68) | Eelnevat arvesse võttes järeldab komisjon, et AIMA programmiga kodulinnulihasektorile ettenähtud abi on riigiabi artikli 87 lõike 1 tähenduses, mida ei hõlma ükski artikli 87 lõikes 2 või 3 sätestatud erand. |
| --- | --- |

(68)

Eelnevat arvesse võttes järeldab komisjon, et AIMA programmiga kodulinnulihasektorile ettenähtud abi on riigiabi artikli 87 lõike 1 tähenduses, mida ei hõlma ükski artikli 87 lõikes 2 või 3 sätestatud erand.

| (69) | Arvestades, et programmist teavitati vastavalt asutamislepingu artikli 88 lõikele 3, mille kohaselt võib abimeetmeid rakendada alles pärast Euroopa Komisjoni heakskiitu, ei ole vajalik nõuda abi tagastamist, |
| --- | --- |

(69)

Arvestades, et programmist teavitati vastavalt asutamislepingu artikli 88 lõikele 3, mille kohaselt võib abimeetmeid rakendada alles pärast Euroopa Komisjoni heakskiitu, ei ole vajalik nõuda abi tagastamist,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Abi, mida Itaalia 1999. aasta AIMA riikliku sekkumisprogrammi raames kavatses anda, ei sobi ühisturuga kokku.

Itaalia ei või nimetatud abimeetmeid rakendada.

Artikkel 2

Kahe kuu jooksul alates käesolevast otsusest teatamise kuupäevast teavitab Itaalia komisjoni otsuse täitmiseks võetud meetmetest.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Itaalia Vabariigile.

Brüssel, 19. mai 2004.

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Franz FISCHLER

---

(1)  EÜT C 254, 13.9.2001, lk 2.

1

(2)  Itaalias olid loodetud hinnad vastavalt 83,924 eurot 100 kg kohta ja 86,3132 eurot 100 kg kohta.

2

(3)  Nimetatud andmed sisaldavad era- ja kollektiivtarbijate ostetud tootekoguseid.

3

(4)  Vt eeskätt riigiabi kohta vastuvõetud otsuseid nr NN 87/99, NN 88/99, NN 89/99, N 380/99, N 386/99 ja nr NN 95/99, N 384/99.

4

(5)  Vt riigiabi nr N 299/96, N 290/96, N 278/96 ja N 289/96.

5

(6)  EÜT C 232, 12.8.2000

6

(7)  EÜT L 282, 1.11.1975, lk 77.

7

(8)  Allikas: Eurostat ja Euroopa Komisjon

8

(9)  EÜT C 28, 1.2.2000, lk 2.

9

(10)  Need meetmed väljenduvad kolmes komisjoni otsuses: 3. juuni 1999. aasta otsus nr 1999/363/EÜ mõnede inimestele ja loomadele tarbimiseks mõeldud loomsete toodete dioksiiniga nakatumise vastu kaitsvate meetmete kohta (EÜT L 141, 4.6.1999, lk 24). Need meetmed puudutasid eriti linnuliha ja kõiki kodulindudelt saadavaid tooteid, nagu munad ja munatooted, rasvad, loomsed proteiinid, toiduainetööstuse toorained jne; 4.6.1999 otsus nr 1999/368/EÜ ja 11.6.1999 otsus nr 1999/389/EÜ mõnede inimestele ja loomadele tarbimiseks mõeldud looma- ja sealihast saadud loomsete toodete dioksiiniga nakatumise vastu kaitsvate meetmete kohta (EÜT L 142, 5.6.1999, lk 46, ja EÜT L 147, 12.6.1999, lk 26). Need meetmed puudutasid eriti looma- ja sealiha ning piima ja kõiki piimasaadusi.

10

(11)  Vt muu hulgas abi N 113/A/2001 (27.7.2001, otsus SG 01 290550), N 437/2001 (27.7.2001, otsus SG 01 290526D), N 657/2001 (9.11.2001, otsus SG 01 292096) ja NN 46/2001 (27.7.2001, otsus SG 01 290558 D).

11

(12)  Vt 23. mai 2001. aasta kirja, milles Itaalia asutused kinnitavad, et tootjad olid sunnitud sügavkülmutama juunis 4 150,8 tonni, juulis 9 271,3 tonni ja augustis 2 595,9 tonni.

12

(13)  Kogu kodulinnuliha ekspordi kohta käivad andmed (rümba kaal).

13

(14)  EÜT C 28, 1.2.2000, lk 2.

14

(15)  Esimese astme kohtu otsus, 8.6.1995, kohtuasjas T 459/1993 (Siemens SA – Euroopa Ühenduste Komisjon), kogumik (1995), lk 1675.

15

Siemens SA

Euroopa Ühenduste Komisjon

---

| 6.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 32/23 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 32/23

---

KOMISJONI OTSUS,

24. mai 2004,

EÜ asutamislepingu artikli 82 ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 54 alusel Microsoft Corporationi vastu algatatud menetluse kohta.

Juhtum nr COMP/C-3/37.792 – Microsoft

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 900 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/53/EÜ)

24. märtsil 2004 võttis komisjon vastu otsuse, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artikli 82 ja EMP lepingu artikli 54 alusel algatatud menetlust. Vastavalt määruse nr 17 (1) artiklile 21 avaldab komisjon käesolevaga poolte nimed ja otsuse põhisisu, arvestades ettevõtjate õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi. Otsuse täieliku teksti mittekonfidentsiaalse versiooni leiate kohtuasja autentsetes keeltes ning komisjoni töökeeltes konkurentsi peadirektoraadi veebilehelt http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html.

I.   RIKKUMISE KOKKUVÕTE

Adressaat, rikkumise olemus ja kestus

| (1) | Käesolev otsus on adresseeritud Microsoft Corporationile. |
| --- | --- |

(1)

Käesolev otsus on adresseeritud Microsoft Corporationile.

| (2) | Microsoft Corporation on rikkunud EÜ asutamislepingu artiklit 82 ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artiklit 54:






  — | keeldudes alates oktoobrist 1998 kuni käesoleva otsuse kuupäevani andmast koostalitusvõimealast teavet ja lubamast seda kasutada rühmaserveri operatsioonisüsteemide toodete arendamisel ja levitamisel, |
| --- | --- | --- |

(2)

Microsoft Corporation on rikkunud EÜ asutamislepingu artiklit 82 ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artiklit 54:

—

keeldudes alates oktoobrist 1998 kuni käesoleva otsuse kuupäevani andmast koostalitusvõimealast teavet ja lubamast seda kasutada rühmaserveri operatsioonisüsteemide toodete arendamisel ja levitamisel,

| — | muutes programmi Windows Media Player samaaegse omandamise Windowsi personaalarvuti operatsioonisüsteemi kasutamise eeltingimuseks alates maist 1999 kuni käesoleva otsuse kuupäevani. |
| --- | --- |

—

muutes programmi Windows Media Player samaaegse omandamise Windowsi personaalarvuti operatsioonisüsteemi kasutamise eeltingimuseks alates maist 1999 kuni käesoleva otsuse kuupäevani.

Asjakohased turud

Personaalarvutite operatsioonisüsteemid

| (3) | Operatsioonisüsteem on tarkvaratoode, mis kontrollib arvuti põhifunktsioone. Personaalarvutid on üldotstarbelised arvutid, mis on loodud korraga kasutamiseks ühele inimesele ja mida on võimalik ühendada arvutivõrku. |
| --- | --- |

(3)

Operatsioonisüsteem on tarkvaratoode, mis kontrollib arvuti põhifunktsioone. Personaalarvutid on üldotstarbelised arvutid, mis on loodud korraga kasutamiseks ühele inimesele ja mida on võimalik ühendada arvutivõrku.

| (4) | Eristada võib i) nn Intel-arhitektuuriga ühilduvate personaalarvutite operatsioonisüsteeme ja ii) Intel-arhitektuuriga mitteühilduvate personaalarvutite operatsioonisüsteeme. Intel-arhitektuuriga ühildumine viitab siinkohal eriomasele riistvara arhitektuuri tüübile. Intel-arhitektuuriga mitteühilduva operatsioonisüsteemi (näiteks Apple'i Macintosh) “portimine” (see tähendab kohandamine) töötamaks Intel-arhitektuuriga ühilduval riistvaral, on pikk ja kulukas protsess. Vaatamata sellele võib küsimuse, kas kaasata Intel-arhitektuuriga ühilduvate ja Intel-arhitektuuriga mitteühilduvate personaalarvutite operatsioonisüsteemid asjakohaste turgude määratlemisse, jätta lahtiseks, sest nendevaheline erinevus ei muuda Microsofti turujõu hindamise tulemust. |
| --- | --- |

(4)

Eristada võib i) nn Intel-arhitektuuriga ühilduvate personaalarvutite operatsioonisüsteeme ja ii) Intel-arhitektuuriga mitteühilduvate personaalarvutite operatsioonisüsteeme. Intel-arhitektuuriga ühildumine viitab siinkohal eriomasele riistvara arhitektuuri tüübile. Intel-arhitektuuriga mitteühilduva operatsioonisüsteemi (näiteks Apple'i Macintosh) “portimine” (see tähendab kohandamine) töötamaks Intel-arhitektuuriga ühilduval riistvaral, on pikk ja kulukas protsess. Vaatamata sellele võib küsimuse, kas kaasata Intel-arhitektuuriga ühilduvate ja Intel-arhitektuuriga mitteühilduvate personaalarvutite operatsioonisüsteemid asjakohaste turgude määratlemisse, jätta lahtiseks, sest nendevaheline erinevus ei muuda Microsofti turujõu hindamise tulemust.

| (5) | Käsiseadmete, näiteks pihuarvutite või intelligentsete mobiiltelefonide operatsioonisüsteeme ja serverite operatsioonisüsteeme ei või praegu pidada personaalarvutite operatsioonisüsteemidega konkureerivateks asendustoodeteks. |
| --- | --- |

(5)

Käsiseadmete, näiteks pihuarvutite või intelligentsete mobiiltelefonide operatsioonisüsteeme ja serverite operatsioonisüsteeme ei või praegu pidada personaalarvutite operatsioonisüsteemidega konkureerivateks asendustoodeteks.

| (6) | Tarnete asendamiseks osas tuleks tarkvaratooteid, mis hetkel ei ole esindatud personaalarvuti operatsioonisüsteemide turul, põhjalikult muuta selleks, et neid kohandada kõnealuse turu tarbijate konkreetsetele vajadustele. See hõlmab arendus- ja katseprotsessi, mis võtab palju aega (tihti üle ühe aasta) ja raha ning toob endaga kaasa olulise kommertsriski. Lisaks sellele, nagu tuvastati arutelus, mis käsitles Microsofti valitsevat seisundit asjaomasel turul, oleks sellisel uuel turuletulijal tõsiseid raskusi turule pääsemisega. |
| --- | --- |

(6)

Tarnete asendamiseks osas tuleks tarkvaratooteid, mis hetkel ei ole esindatud personaalarvuti operatsioonisüsteemide turul, põhjalikult muuta selleks, et neid kohandada kõnealuse turu tarbijate konkreetsetele vajadustele. See hõlmab arendus- ja katseprotsessi, mis võtab palju aega (tihti üle ühe aasta) ja raha ning toob endaga kaasa olulise kommertsriski. Lisaks sellele, nagu tuvastati arutelus, mis käsitles Microsofti valitsevat seisundit asjaomasel turul, oleks sellisel uuel turuletulijal tõsiseid raskusi turule pääsemisega.

Rühmaserverite operatsioonisüsteemid

| (7) | Rühmaserveri teenused on põhiteenused, mida kontoritöötajad igapäevaselt kasutavad, nimelt serverisse talletatud failide jagamine, printerite jagamine ja võrgukasutaja õiguste haldamine organisatsiooni infotehnoloogia osakonna poolt. Rühmaserveri operatsioonisüsteemid on operatsioonisüsteemid, mis on mõeldud ja mida turustatakse selleks, et pakkuda suhteliselt väikesele arvule personaalarvutitele, mis on ühendatud väikese kuni keskmise suurusega võrguks, kollektiivselt kõnealuseid teenuseid. |
| --- | --- |

(7)

Rühmaserveri teenused on põhiteenused, mida kontoritöötajad igapäevaselt kasutavad, nimelt serverisse talletatud failide jagamine, printerite jagamine ja võrgukasutaja õiguste haldamine organisatsiooni infotehnoloogia osakonna poolt. Rühmaserveri operatsioonisüsteemid on operatsioonisüsteemid, mis on mõeldud ja mida turustatakse selleks, et pakkuda suhteliselt väikesele arvule personaalarvutitele, mis on ühendatud väikese kuni keskmise suurusega võrguks, kollektiivselt kõnealuseid teenuseid.

| (8) | Komisjoni uurimise käigus kogutud tõendid kinnitavad, et rühmaserveri teenused kujutavad endast tarbijate jaoks eraldi teenuseid, mida serverid pakuvad. Failide ja printerite jagamine ühest küljest ja rühma ning kasutaja haldamine teisest küljest on omavahel tihedalt seotud – ilma korraliku rühma ja kasutaja haldamiseta ei oleks kasutajatel võimalik tõhusalt ja turvaliselt jagada faile ja printereid. |
| --- | --- |

(8)

Komisjoni uurimise käigus kogutud tõendid kinnitavad, et rühmaserveri teenused kujutavad endast tarbijate jaoks eraldi teenuseid, mida serverid pakuvad. Failide ja printerite jagamine ühest küljest ja rühma ning kasutaja haldamine teisest küljest on omavahel tihedalt seotud – ilma korraliku rühma ja kasutaja haldamiseta ei oleks kasutajatel võimalik tõhusalt ja turvaliselt jagada faile ja printereid.

| (9) | Rühmaservereid (serverid, mis töötavad rühmaserveri operatsioonisüsteemiga) tuleb eristada võimsaimatest serveritest, mida on tavaliselt vaja eluliselt tähtsate ülesannete täitmiseks, näiteks kaubavarude kontroll, lennupiletite broneerimine või pangatehingud. Selliste ülesannete puhul võib olla vaja talletada suuri koguseid andmeid ja see nõuab maksimaalset (tihti absoluutseks nimetatud) töökindlust ja käideldavust (2). Neid ülesandeid viivad läbi kallid masinad (mõnikord nimetatakse neid ettevõtteserveriteks) või suurarvutid. Seevastu paigaldatakse rühmaserverite operatsioonisüsteemid tavaliselt odavamatele arvutitele. |
| --- | --- |

(9)

Rühmaservereid (serverid, mis töötavad rühmaserveri operatsioonisüsteemiga) tuleb eristada võimsaimatest serveritest, mida on tavaliselt vaja eluliselt tähtsate ülesannete täitmiseks, näiteks kaubavarude kontroll, lennupiletite broneerimine või pangatehingud. Selliste ülesannete puhul võib olla vaja talletada suuri koguseid andmeid ja see nõuab maksimaalset (tihti absoluutseks nimetatud) töökindlust ja käideldavust (2). Neid ülesandeid viivad läbi kallid masinad (mõnikord nimetatakse neid ettevõtteserveriteks) või suurarvutid. Seevastu paigaldatakse rühmaserverite operatsioonisüsteemid tavaliselt odavamatele arvutitele.

| (10) | Siiski ei kasutata kõiki odavamaid serverimasinaid kui rühmaservereid. Näiteks võib odavamaid servereid paigaldada ka võrkude “äärtesse”, need võivad keskenduda veebilehtede pakkumisele (3) või veebi vahemällu salvestamisele (4) või tulemüüriteenustele (5) ja neid tuleb eristada põhilistest rühmaserveri teenustest. |
| --- | --- |

(10)

Siiski ei kasutata kõiki odavamaid serverimasinaid kui rühmaservereid. Näiteks võib odavamaid servereid paigaldada ka võrkude “äärtesse”, need võivad keskenduda veebilehtede pakkumisele (3) või veebi vahemällu salvestamisele (4) või tulemüüriteenustele (5) ja neid tuleb eristada põhilistest rühmaserveri teenustest.

| (11) | Märkida tuleks ka, et kuigi faili- ja printimisalased teenused ning rühma ja kasutaja haldamine on põhilised rühmaserveri teenused, võib rühmaserverite operatsioonisüsteeme nii nagu teisi operatsioonisüsteeme kasutada ka rakenduste käitamiseks. Kõnealused rakendused on sageli tihedalt seotud rühma ja kasutaja haldamise teenustega. Et tavaliselt kasutatakse rühmaserverite operatsioonisüsteeme odava riistvaraga, ei vaja kõnealused rakendused üldiselt äärmiselt suurt töökindlust. |
| --- | --- |

(11)

Märkida tuleks ka, et kuigi faili- ja printimisalased teenused ning rühma ja kasutaja haldamine on põhilised rühmaserveri teenused, võib rühmaserverite operatsioonisüsteeme nii nagu teisi operatsioonisüsteeme kasutada ka rakenduste käitamiseks. Kõnealused rakendused on sageli tihedalt seotud rühma ja kasutaja haldamise teenustega. Et tavaliselt kasutatakse rühmaserverite operatsioonisüsteeme odava riistvaraga, ei vaja kõnealused rakendused üldiselt äärmiselt suurt töökindlust.

Voogpleierid

| (12) | Voogpleierid on kasutajapoolsed tarkvararakendused, mille põhiline ülesanne on allalaetud või Interneti (või teiste võrkude) kaudu voogedastatud digitaalsete audio- ja videofailide dekodeerimine, lahtipakkimine ja mängimine (ning täiendava töötluse lubamine). Voogpleierid on võimelised ka uuesti mängima audio- ja videofaile, mis on talletatud füüsilistele kandjatele, näiteks laserplaatidele või DVDdele. |
| --- | --- |

(12)

Voogpleierid on kasutajapoolsed tarkvararakendused, mille põhiline ülesanne on allalaetud või Interneti (või teiste võrkude) kaudu voogedastatud digitaalsete audio- ja videofailide dekodeerimine, lahtipakkimine ja mängimine (ning täiendava töötluse lubamine). Voogpleierid on võimelised ka uuesti mängima audio- ja videofaile, mis on talletatud füüsilistele kandjatele, näiteks laserplaatidele või DVDdele.

| (13) | Nõudluspoolse asendatavuse seisukohast ei ole klassikalised taasesitamise seadmed, nagu laserplaadimängijad ja DVD-mängijad multimeediamängijatele asenduseks, sest need pakuvad vaid väga piiratud hulgal voogpleieri funktsioone. Ei ole tõenäoline, et erinevalt Microsofti programmist Windows Media Player, RealNetworksi programmist RealOne Player ja Apple'i programmist QuickTime Player piiraksid kolmanda osapoole tehnoloogiatest sõltuvad voogpleierid tema käitumist. Multimeediamängijad, mis ei suuda vastu võtta Interneti kaudu voogedastatud audio- ja videofaile, ei saa asendada voogpleiereid, sest need ei suuda rahuldada tarbijate konkreetset nõudlust andmete voogedastuse järele. |
| --- | --- |

(13)

Nõudluspoolse asendatavuse seisukohast ei ole klassikalised taasesitamise seadmed, nagu laserplaadimängijad ja DVD-mängijad multimeediamängijatele asenduseks, sest need pakuvad vaid väga piiratud hulgal voogpleieri funktsioone. Ei ole tõenäoline, et erinevalt Microsofti programmist Windows Media Player, RealNetworksi programmist RealOne Player ja Apple'i programmist QuickTime Player piiraksid kolmanda osapoole tehnoloogiatest sõltuvad voogpleierid tema käitumist. Multimeediamängijad, mis ei suuda vastu võtta Interneti kaudu voogedastatud audio- ja videofaile, ei saa asendada voogpleiereid, sest need ei suuda rahuldada tarbijate konkreetset nõudlust andmete voogedastuse järele.

| (14) | Pakkumisepoolse asendatavuse puhul muudavad oluline vajadus investeerida uurimis- ja arendustegevusse, olemasolevate meediatehnoloogiate kaitsmine intellektuaalse omandi õiguste kaudu ja turgu iseloomustavad kaudsed võrgustike mõjud turule pääsemise keeruliseks teistele tarkvararakenduste, sealhulgas tavaliste multimeediamängijate arendajatele. |
| --- | --- |

(14)

Pakkumisepoolse asendatavuse puhul muudavad oluline vajadus investeerida uurimis- ja arendustegevusse, olemasolevate meediatehnoloogiate kaitsmine intellektuaalse omandi õiguste kaudu ja turgu iseloomustavad kaudsed võrgustike mõjud turule pääsemise keeruliseks teistele tarkvararakenduste, sealhulgas tavaliste multimeediamängijate arendajatele.

Valitsev seisund

Personaalarvutite operatsioonisüsteemid

| (15) | Microsoft on kinnitanud, et tal on personaalarvutite operatsioonisüsteemide turul valitsev seisund. |
| --- | --- |

(15)

Microsoft on kinnitanud, et tal on personaalarvutite operatsioonisüsteemide turul valitsev seisund.

| (16) | Kõnealust turgu valitsevat seisundit iseloomustavad Microsofti turuosa, mis on püsinud kõrgel tasemel alates 1996. aastast (üle 90 % viimastel aastatel) ja väga kõrged tõkked turule pääsemisel. Kõnealused turule pääsemise tõkked on eriti seotud kaudsete võrgustike mõjuga. Personaalarvutite operatsioonisüsteemide populaarsus kasutajate seas tuleneb operatsioonisüsteemide populaarsusest personaalarvutite rakenduste edasimüüjate hulgas, kes omakorda suunavad oma arendustegevuse operatsioonisüsteemile, mis on kasutajate seas populaarseim. See loob iseend tugevdava dünaamika, mis kaitseb Windowsi kui tegelikku personaalarvutite operatsioonisüsteemide standardit (“tõke rakenduste turulepääsul”). |
| --- | --- |

(16)

Kõnealust turgu valitsevat seisundit iseloomustavad Microsofti turuosa, mis on püsinud kõrgel tasemel alates 1996. aastast (üle 90 % viimastel aastatel) ja väga kõrged tõkked turule pääsemisel. Kõnealused turule pääsemise tõkked on eriti seotud kaudsete võrgustike mõjuga. Personaalarvutite operatsioonisüsteemide populaarsus kasutajate seas tuleneb operatsioonisüsteemide populaarsusest personaalarvutite rakenduste edasimüüjate hulgas, kes omakorda suunavad oma arendustegevuse operatsioonisüsteemile, mis on kasutajate seas populaarseim. See loob iseend tugevdava dünaamika, mis kaitseb Windowsi kui tegelikku personaalarvutite operatsioonisüsteemide standardit (“tõke rakenduste turulepääsul”).

Rühmaserverite operatsioonisüsteemid

| (17) | Komisjon jõudis järeldusele, et Microsoft on rühmaserverite operatsioonisüsteemide turul saavutanud valitseva seisundi. Käesolev järeledus põhineb eelkõige järgmistel leidudel:






  — | Komisjon on läbi vaadanud erinevad andmed, selleks et mõõta Microsofti turuosa rühmaserverite operatsioonisüsteemide turul. Kõik need andmed kinnitavad, et Microsoftil on teistest oluliselt suurem ja juhtiv turuosa, mis on mis tahes näitaja kohaselt üle 50 % ja suurema osa näitajate kohaselt 60 ja 75 protsendi vahel. |
| --- | --- | --- |

(17)

Komisjon jõudis järeldusele, et Microsoft on rühmaserverite operatsioonisüsteemide turul saavutanud valitseva seisundi. Käesolev järeledus põhineb eelkõige järgmistel leidudel:

—

Komisjon on läbi vaadanud erinevad andmed, selleks et mõõta Microsofti turuosa rühmaserverite operatsioonisüsteemide turul. Kõik need andmed kinnitavad, et Microsoftil on teistest oluliselt suurem ja juhtiv turuosa, mis on mis tahes näitaja kohaselt üle 50 % ja suurema osa näitajate kohaselt 60 ja 75 protsendi vahel.

| — | Rühmaserverite operatsioonisüsteemide turulepääsemist takistavad turutõkked. Mida lihtsam on leida tehnikuid, kellel on oskused kõnealuse rühmaserveri operatsioonisüsteemi haldamiseks, seda enam kalduvad tarbijad seda rühmaserveri operatsioonisüsteemi ostma. Mida populaarsem aga on rühmaserveri operatsioonisüsteem tarbijate hulgas, seda lihtsam on tehnikutel (ja seda rohkem on tehnikud valmis) omandama selle tootega seotud oskusi. Majanduslikust vaatenurgast võib seda mehhanismi nimetada võrgustiku mõjuks. |
| --- | --- |

—

Rühmaserverite operatsioonisüsteemide turulepääsemist takistavad turutõkked. Mida lihtsam on leida tehnikuid, kellel on oskused kõnealuse rühmaserveri operatsioonisüsteemi haldamiseks, seda enam kalduvad tarbijad seda rühmaserveri operatsioonisüsteemi ostma. Mida populaarsem aga on rühmaserveri operatsioonisüsteem tarbijate hulgas, seda lihtsam on tehnikutel (ja seda rohkem on tehnikud valmis) omandama selle tootega seotud oskusi. Majanduslikust vaatenurgast võib seda mehhanismi nimetada võrgustiku mõjuks.

| — | Personaalarvutite operatsioonisüsteemide ja rühmaserverite operatsioonisüsteemide turu vahel on tugevad kaubanduslikud ja tehnilised seosed. Selle tulemusena on Microsofti turgu valitseval seisundil personaalarvutite operatsioonisüsteemide turul oluline mõju viimasega külgnevale rühmaserverite operatsioonisüsteemide turule. |
| --- | --- |

—

Personaalarvutite operatsioonisüsteemide ja rühmaserverite operatsioonisüsteemide turu vahel on tugevad kaubanduslikud ja tehnilised seosed. Selle tulemusena on Microsofti turgu valitseval seisundil personaalarvutite operatsioonisüsteemide turul oluline mõju viimasega külgnevale rühmaserverite operatsioonisüsteemide turule.

Teabeandmisest keeldumine

| (18) | Otsuses täheldatakse järgmist:






  — | Microsoft on keeldunud andmast äriühingule Sun teavet, mis võimaldaks ettevõttel töötada välja rühmaserverite operatsioonisüsteeme, mis suudaksid sujuvalt integreeruda Active Directory domeeni arhitektuuriga. Active Directory domeeni arhitektuur on omavahel tihedalt seotud personaalarvuti-server ja server-server protokollide võrk, mis korraldab Windowsi rühmatöö võrgustikke. Tähelepanuväärt on asjaolu, et selleks, et võimaldada Sunil luua sujuvaks integreerimiseks vajalikud tingimused, peab Microsoft andma ainult asjaomaste protokollide spetsifikatsioonid, see tähendab tehnilised dokumendid, mitte võimaldama juurdepääsu Windowsi tarkvara koodile, veel vähem lubama Sunil seda taastoota. Teabe jagamisest keeldumise puhul on veel kaks faktilist asjaolu, millele tuleks tähelepanu juhtida. Esiteks on Microsofti keeldumine anda Sunile teavet osa üldisest käitumisviisist – Microsoft on keeldunud jagamast asjaomast teavet mis tahes rühmaserveri operatsioonisüsteemi müüjale. Teiseks tähendab Microsofti keeldumine varasema teabejagamise katkestamist, sest analoogsele teabele Microsofti toodete eelmiste versioonide kohta oli Sunil ja teistel äriühingutel juurdepääs AT&T litsentsi alusel. |
| --- | --- | --- |

(18)

Otsuses täheldatakse järgmist:

—

Microsoft on keeldunud andmast äriühingule Sun teavet, mis võimaldaks ettevõttel töötada välja rühmaserverite operatsioonisüsteeme, mis suudaksid sujuvalt integreeruda Active Directory domeeni arhitektuuriga. Active Directory domeeni arhitektuur on omavahel tihedalt seotud personaalarvuti-server ja server-server protokollide võrk, mis korraldab Windowsi rühmatöö võrgustikke. Tähelepanuväärt on asjaolu, et selleks, et võimaldada Sunil luua sujuvaks integreerimiseks vajalikud tingimused, peab Microsoft andma ainult asjaomaste protokollide spetsifikatsioonid, see tähendab tehnilised dokumendid, mitte võimaldama juurdepääsu Windowsi tarkvara koodile, veel vähem lubama Sunil seda taastoota. Teabe jagamisest keeldumise puhul on veel kaks faktilist asjaolu, millele tuleks tähelepanu juhtida. Esiteks on Microsofti keeldumine anda Sunile teavet osa üldisest käitumisviisist – Microsoft on keeldunud jagamast asjaomast teavet mis tahes rühmaserveri operatsioonisüsteemi müüjale. Teiseks tähendab Microsofti keeldumine varasema teabejagamise katkestamist, sest analoogsele teabele Microsofti toodete eelmiste versioonide kohta oli Sunil ja teistel äriühingutel juurdepääs AT&T litsentsi alusel.

| — | Microsofti keeldumine võib kaasa tuua konkurentsi kadumise asjaomaste rühmaserverite operatsioonisüsteemide turul, sest salastatud teave on kõnealusel turul tegutsevate konkurentide jaoks hädavajalik. Kliendialased uuringud tõendavad seost ühest küljest Microsofti personaalarvutite operatsioonisüsteemide turgu valitsevast seisundist tuleneva rühmaserverite operatsioonisüsteemide privilegeeritud koostalitusvõime ja teisest küljest nende kiire valitseva seisundi suurenemise (ja konkurentide toodetega mitteühilduvate Active Directory domeeni arhitektuuri tunnusjoonte suureneva osakaalu) vahel. Komisjoni uurimus näitab samuti, et salastatud teabele puutub tegelik või potentsiaalne alternatiiv. |
| --- | --- |

—

Microsofti keeldumine võib kaasa tuua konkurentsi kadumise asjaomaste rühmaserverite operatsioonisüsteemide turul, sest salastatud teave on kõnealusel turul tegutsevate konkurentide jaoks hädavajalik. Kliendialased uuringud tõendavad seost ühest küljest Microsofti personaalarvutite operatsioonisüsteemide turgu valitsevast seisundist tuleneva rühmaserverite operatsioonisüsteemide privilegeeritud koostalitusvõime ja teisest küljest nende kiire valitseva seisundi suurenemise (ja konkurentide toodetega mitteühilduvate Active Directory domeeni arhitektuuri tunnusjoonte suureneva osakaalu) vahel. Komisjoni uurimus näitab samuti, et salastatud teabele puutub tegelik või potentsiaalne alternatiiv.

| — | Microsofti keeldumine piirab tarbijate kahjuks tehnoloogilist arengut ja on eelkõige vastuolus artikli 82 punktiga b. Kui konkurentidel oleks juurdepääs salastatud teabele, suudaksid nad pakkuda tarbijale uusi ja paremaid tooteid. Turuandmed näitavad eriti, et tarbijad hindavad selliseid toote omadusi nagu turvalisus ja töökindlus, kuigi need omadused on muutunud teisejärguliseks Microsofti koostalitusvõimealase eelise tõttu. Microsofti keeldumine kahjustab seega kaudselt tarbijaid. |
| --- | --- |

—

Microsofti keeldumine piirab tarbijate kahjuks tehnoloogilist arengut ja on eelkõige vastuolus artikli 82 punktiga b. Kui konkurentidel oleks juurdepääs salastatud teabele, suudaksid nad pakkuda tarbijale uusi ja paremaid tooteid. Turuandmed näitavad eriti, et tarbijad hindavad selliseid toote omadusi nagu turvalisus ja töökindlus, kuigi need omadused on muutunud teisejärguliseks Microsofti koostalitusvõimealase eelise tõttu. Microsofti keeldumine kahjustab seega kaudselt tarbijaid.

| (19) | Need erandlikud asjaolud lubavad järeldada, et Microsofti keeldumine on turgu valitseva seisundi kuritarvitamine, mis ei sobi kokku artikliga 82, välja arvatud juhul, kui see on objektiivselt põhjendatud. |
| --- | --- |

(19)

Need erandlikud asjaolud lubavad järeldada, et Microsofti keeldumine on turgu valitseva seisundi kuritarvitamine, mis ei sobi kokku artikliga 82, välja arvatud juhul, kui see on objektiivselt põhjendatud.

| (20) | Microsofti keeldumise väidetav põhjendus on see, et teabe jagamine ja konkurentidel selle teabe kasutada lubamine ühilduvate toodete loomiseks oleks võrdväärne intellektuaalse omandi õiguste litsentseerimisega. Komisjon ei võtnud seisukohta Microsofti üldiste väidete kohta seoses intellektuaalse omandi õigustega, sest nende õiguse saab igal üksikjuhtumil selgitada välja alles siis, kui Microsoft on esitanud asjaomased spetsifikatsioonid. Sellele vaatamata ei saa vastavalt kohtupraktikale äriühingu huvi teostada oma intellektuaalse omandi õigusi olla objektiivne põhjendus juhul, kui on tõestatud eespool määratletud erandlike asjaolude olemasolu. |
| --- | --- |

(20)

Microsofti keeldumise väidetav põhjendus on see, et teabe jagamine ja konkurentidel selle teabe kasutada lubamine ühilduvate toodete loomiseks oleks võrdväärne intellektuaalse omandi õiguste litsentseerimisega. Komisjon ei võtnud seisukohta Microsofti üldiste väidete kohta seoses intellektuaalse omandi õigustega, sest nende õiguse saab igal üksikjuhtumil selgitada välja alles siis, kui Microsoft on esitanud asjaomased spetsifikatsioonid. Sellele vaatamata ei saa vastavalt kohtupraktikale äriühingu huvi teostada oma intellektuaalse omandi õigusi olla objektiivne põhjendus juhul, kui on tõestatud eespool määratletud erandlike asjaolude olemasolu.

| (21) | Komisjon uuris uurimise käigus, kas käesoleva juhtumi erandlike asjaolude korral kaalub Microsofti antud põhjendus üles kõnealused erandliku asjaolud. Uurimise käigus jõuti järeldusele, et Microsoft ei ole sellekohaseid tõendeid esitanud. Korraldus avalikustada asjaomast teavet ei viiks Microsofti toote kloonimiseni. Komisjon võttis arvesse ka tõsiasja, et sellist teavet, mille avalikustamisest Microsoft keeldus, avaldatakse tööstusharus iga päev. |
| --- | --- |

(21)

Komisjon uuris uurimise käigus, kas käesoleva juhtumi erandlike asjaolude korral kaalub Microsofti antud põhjendus üles kõnealused erandliku asjaolud. Uurimise käigus jõuti järeldusele, et Microsoft ei ole sellekohaseid tõendeid esitanud. Korraldus avalikustada asjaomast teavet ei viiks Microsofti toote kloonimiseni. Komisjon võttis arvesse ka tõsiasja, et sellist teavet, mille avalikustamisest Microsoft keeldus, avaldatakse tööstusharus iga päev.

| (22) | Lisaks sellele sai komisjon inspiratsiooni ka kohustustest, mille IBM võttis komisjoni ees 1984. aastal (IBMi kohustus) (6) ja 1991. aasta tarkvaradirektiivist (7). Microsoft tunnistab tõesti, et käesoleva juhtumi puhul on kasulik juhinduda IBMi kohustustest ja tarkvaradirektiivist. Komisjon jõudis järeldusele, et käesoleval juhul oleks teabe avaldamise korraldus analoogne IBMi kohustusega, sest see oleks seotud ainult liidese spetsifikatsioonidega. Komisjon jõudis ka järeldusele, et teabe avaldamisest keeldumise puhul oli tarkvaradirektiivi tähenduses tegu koostalitusvõimealase teabe andmisest keeldumisega. Selles suhtes märkis komisjon, et tarkvaradirektiiv piirab tarkvara autoriõiguse kasutamist (sealhulgas turul mittevalitsevas seisundis olevate ettevõtjate korral) koostalitusvõime kasuks, millega rõhutatakse koostalitusvõime olulisust tarkvaratööstuses. Komisjon märkis ka, et tarkvaradirektiiv sätestab otseselt, et direktiivi sätted ei piira artikli 82 kohaldamist, eriti juhul, kui valitsevat positsiooni omav ettevõtja keeldub andmast teavet, mis on koostalitusvõime jaoks vajalik. |
| --- | --- |

(22)

Lisaks sellele sai komisjon inspiratsiooni ka kohustustest, mille IBM võttis komisjoni ees 1984. aastal (IBMi kohustus) (6) ja 1991. aasta tarkvaradirektiivist (7). Microsoft tunnistab tõesti, et käesoleva juhtumi puhul on kasulik juhinduda IBMi kohustustest ja tarkvaradirektiivist. Komisjon jõudis järeldusele, et käesoleval juhul oleks teabe avaldamise korraldus analoogne IBMi kohustusega, sest see oleks seotud ainult liidese spetsifikatsioonidega. Komisjon jõudis ka järeldusele, et teabe avaldamisest keeldumise puhul oli tarkvaradirektiivi tähenduses tegu koostalitusvõimealase teabe andmisest keeldumisega. Selles suhtes märkis komisjon, et tarkvaradirektiiv piirab tarkvara autoriõiguse kasutamist (sealhulgas turul mittevalitsevas seisundis olevate ettevõtjate korral) koostalitusvõime kasuks, millega rõhutatakse koostalitusvõime olulisust tarkvaratööstuses. Komisjon märkis ka, et tarkvaradirektiiv sätestab otseselt, et direktiivi sätted ei piira artikli 82 kohaldamist, eriti juhul, kui valitsevat positsiooni omav ettevõtja keeldub andmast teavet, mis on koostalitusvõime jaoks vajalik.

| (23) | Microsoft väitis ka, et tema eesmärk koostalitusvõimealase teabe andmisest keeldudes ei saa olla konkurentsi piiramine rühmaserverite operatsioonisüsteemide turul, sest selline strateegia ei ole Microsofti jaoks majanduslikult põhjendatud. Komisjon lükkas Microsofti väite tagasi ja märkis, et see põhines majandusmudelil, mis ei sobinud kokku käesoleva juhtumiga ja oli vastuolus uurimise käigus Microsofti sisedokumentidest välja tulnud Microsofti tegevjuhtide vaadetega. |
| --- | --- |

(23)

Microsoft väitis ka, et tema eesmärk koostalitusvõimealase teabe andmisest keeldudes ei saa olla konkurentsi piiramine rühmaserverite operatsioonisüsteemide turul, sest selline strateegia ei ole Microsofti jaoks majanduslikult põhjendatud. Komisjon lükkas Microsofti väite tagasi ja märkis, et see põhines majandusmudelil, mis ei sobinud kokku käesoleva juhtumiga ja oli vastuolus uurimise käigus Microsofti sisedokumentidest välja tulnud Microsofti tegevjuhtide vaadetega.

Sidumine

| (24) | Otsuses leitakse, et Microsoft rikkus programmi Windows Media Player sidumisel Windowsi personaalarvuti operatsioonisüsteemiga (Windows) asutamislepingu artiklit 82. Komisjoni järeldus ebaseadusliku sidumise kohta põhineb neljal järgmisel tõsiasjal: i) Microsoftil on personaalarvutite operatsioonisüsteemide turul valitsev seisund, ii) Windowsi personaalarvuti operatsioonisüsteem ja programm Windows Media Player on kaks eraldi toodet, iii) Microsoft ei anna tarbijatele võimalust omandada Windowsi ilma programmita Windows Media Player ja iv) kõnealune sidumine kõrvaldab konkurentsi. Lisaks sellele lükatakse otsuses tagasi Microsofti väide programmi Windows Media Player sidumise õigustamiseks. |
| --- | --- |

(24)

Otsuses leitakse, et Microsoft rikkus programmi Windows Media Player sidumisel Windowsi personaalarvuti operatsioonisüsteemiga (Windows) asutamislepingu artiklit 82. Komisjoni järeldus ebaseadusliku sidumise kohta põhineb neljal järgmisel tõsiasjal: i) Microsoftil on personaalarvutite operatsioonisüsteemide turul valitsev seisund, ii) Windowsi personaalarvuti operatsioonisüsteem ja programm Windows Media Player on kaks eraldi toodet, iii) Microsoft ei anna tarbijatele võimalust omandada Windowsi ilma programmita Windows Media Player ja iv) kõnealune sidumine kõrvaldab konkurentsi. Lisaks sellele lükatakse otsuses tagasi Microsofti väide programmi Windows Media Player sidumise õigustamiseks.

| (25) | Microsoft ei vaidlusta, et tal on personaalarvutite operatsioonisüsteemide turul valitsev seisund. |
| --- | --- |

(25)

Microsoft ei vaidlusta, et tal on personaalarvutite operatsioonisüsteemide turul valitsev seisund.

| (26) | Komisjoni otsuses leitakse, et voogpleierid ja personaalarvutite operatsioonisüsteemid on kaks eraldi toodet (sellega lükatakse tagasi Microsofti väide, et programm Windows Media Player on Windowsi lahutamatu osa). Otsusega sätestatakse kõigepealt, et vaatamata sellele, et Microsoft on voogpleierit Windowsiga sidunud juba mõnda aega, on tänapäeval olemas tarbijapoolne nõudlus eraldiseisvate voogpleierite järele. Seda nõudlust saab eristada nõudlusest personaalarvutite operatsioonisüsteemide järele. Teiseks töötavad mitmed müüjad välja ja tarnivad eraldiseisvaid voogpleiereid. Kolmandaks töötab Microsoft ise välja ja levitab programmi Windows Media Player versioone teistele personaalarvutite operatsioonisüsteemidele. Lõpetuseks soodustab Microsoft programmi Windows Media Player otsest konkurentsi kolmanda osapoole voogpleieritega. |
| --- | --- |

(26)

Komisjoni otsuses leitakse, et voogpleierid ja personaalarvutite operatsioonisüsteemid on kaks eraldi toodet (sellega lükatakse tagasi Microsofti väide, et programm Windows Media Player on Windowsi lahutamatu osa). Otsusega sätestatakse kõigepealt, et vaatamata sellele, et Microsoft on voogpleierit Windowsiga sidunud juba mõnda aega, on tänapäeval olemas tarbijapoolne nõudlus eraldiseisvate voogpleierite järele. Seda nõudlust saab eristada nõudlusest personaalarvutite operatsioonisüsteemide järele. Teiseks töötavad mitmed müüjad välja ja tarnivad eraldiseisvaid voogpleiereid. Kolmandaks töötab Microsoft ise välja ja levitab programmi Windows Media Player versioone teistele personaalarvutite operatsioonisüsteemidele. Lõpetuseks soodustab Microsoft programmi Windows Media Player otsest konkurentsi kolmanda osapoole voogpleieritega.

| (27) | Otsuses leitakse kolmanda tõendina sidumise kohta, et Microsoft ei anna tarbijatele võimalust omandada operatsioonisüsteem Windows ilma programmita Windows Media Player. Personaalarvutite tootjatel peab olema Windowsi litsents koos programmiga Windows Media Player. Kui nad soovivad Windowsile paigaldada alternatiivset voogpleierit, saavad nad seda teha ainult lisaks programmile Windows Media Player. Sama kehtib ka juhul, kui kasutaja ostab Windowsi jaemüügikauplusest. Otsuses leitakse, et Microsofti väide, et tarbijad ei pea maksma lisatasu programmi Windows Media Player eest ja et nad ei pea seda kasutama, on väheoluline otsustamaks, kas vastavalt asutamislepingu artiklile 82 kasutatakse sundimist. |
| --- | --- |

(27)

Otsuses leitakse kolmanda tõendina sidumise kohta, et Microsoft ei anna tarbijatele võimalust omandada operatsioonisüsteem Windows ilma programmita Windows Media Player. Personaalarvutite tootjatel peab olema Windowsi litsents koos programmiga Windows Media Player. Kui nad soovivad Windowsile paigaldada alternatiivset voogpleierit, saavad nad seda teha ainult lisaks programmile Windows Media Player. Sama kehtib ka juhul, kui kasutaja ostab Windowsi jaemüügikauplusest. Otsuses leitakse, et Microsofti väide, et tarbijad ei pea maksma lisatasu programmi Windows Media Player eest ja et nad ei pea seda kasutama, on väheoluline otsustamaks, kas vastavalt asutamislepingu artiklile 82 kasutatakse sundimist.

| (28) | Otsuses selgitatakse seejärel, miks sidumine käesoleva konkreetse juhtumi puhul toob kaasa konkurentsi kõrvaldamise. Otsuses sätestatakse, et programmi Windows Media Player sidumise tõttu Windowsiga on Microsofti voogpleier esindatud peaaegu kõikides personaalarvutites üle kogu maailma. Asjaomased tõendid paljastavad, et teised jaotusvahendid ei ole nii edukad. Sidudes programmi Windows Media Player Windowsiga, saab Microsoft pakkuda sisupakkujatele ja tarkvaraarendajatele, kes toetavad Windowsi multimeediatehnoloogiat, võimalust tänu Windowsi monopolile jõuda peaaegu kõikide personaalarvuti kasutajateni maailmas. Tõendid näitavad, et erinevate multimeediatehnoloogiate toetamine toob kaasa lisakulutusi. Programmi Windows Media Player ülemaailmne levik toob endaga kaasa selle, et sisupakkujad ja tarkvaraarendajad toetuvad põhiliselt Windowsi multimeediatehnoloogiale. Tarbijad omakorda eelistavad kasutada programmi Windows Media Player, sest selle toote puhul on saadaval laiem valik täiendavat tarkvara ja sisusaite. Microsofti sidumine tugevdab ja moonutab neid võrgustiku mõjusid enda kasuks, seeläbi tõsiselt õõnestades konkurentsi voogpleierite turul. Tõendid näitavad, et sidumise tõttu suureneb programmi Windows Media Player kasutamine, samal ajal kui kasutajad hindavad teiste voogpleierite kvaliteeti paremaks. Turualased andmed voogpleierite ja vormingute kasutamise ning veebisaitide pakutud sisu kohta viitavad suundumusele, et programmi Windows Media Player ja Windowsi multimeedia vormingut kasutatakse järjest rohkem põhiliste konkureerivate voogpleierite (ja voogpleierite tehnoloogiate) arvelt. Kuigi otsuses tõstetakse esile kõnealust suundumust programmi Windows Media Player ja Windows multimeedia vormingu kasuks, rõhutatakse seal samuti, et kohtu pretsedendiõiguse põhjal ei ole komisjon selleks, et tõendada ebaseadusliku sidumise esinemist, kohustatud tõestama, et konkurentsi takistatakse või et on oht, et konkurents kõrvaldatakse. Vastasel juhul jääks konkurentsipiirangute kontroll hiljaks, sest turumõju tõendeid oleks võimalik näidata alles siis, kui turg on juba moondunud. |
| --- | --- |

(28)

Otsuses selgitatakse seejärel, miks sidumine käesoleva konkreetse juhtumi puhul toob kaasa konkurentsi kõrvaldamise. Otsuses sätestatakse, et programmi Windows Media Player sidumise tõttu Windowsiga on Microsofti voogpleier esindatud peaaegu kõikides personaalarvutites üle kogu maailma. Asjaomased tõendid paljastavad, et teised jaotusvahendid ei ole nii edukad. Sidudes programmi Windows Media Player Windowsiga, saab Microsoft pakkuda sisupakkujatele ja tarkvaraarendajatele, kes toetavad Windowsi multimeediatehnoloogiat, võimalust tänu Windowsi monopolile jõuda peaaegu kõikide personaalarvuti kasutajateni maailmas. Tõendid näitavad, et erinevate multimeediatehnoloogiate toetamine toob kaasa lisakulutusi. Programmi Windows Media Player ülemaailmne levik toob endaga kaasa selle, et sisupakkujad ja tarkvaraarendajad toetuvad põhiliselt Windowsi multimeediatehnoloogiale. Tarbijad omakorda eelistavad kasutada programmi Windows Media Player, sest selle toote puhul on saadaval laiem valik täiendavat tarkvara ja sisusaite. Microsofti sidumine tugevdab ja moonutab neid võrgustiku mõjusid enda kasuks, seeläbi tõsiselt õõnestades konkurentsi voogpleierite turul. Tõendid näitavad, et sidumise tõttu suureneb programmi Windows Media Player kasutamine, samal ajal kui kasutajad hindavad teiste voogpleierite kvaliteeti paremaks. Turualased andmed voogpleierite ja vormingute kasutamise ning veebisaitide pakutud sisu kohta viitavad suundumusele, et programmi Windows Media Player ja Windowsi multimeedia vormingut kasutatakse järjest rohkem põhiliste konkureerivate voogpleierite (ja voogpleierite tehnoloogiate) arvelt. Kuigi otsuses tõstetakse esile kõnealust suundumust programmi Windows Media Player ja Windows multimeedia vormingu kasuks, rõhutatakse seal samuti, et kohtu pretsedendiõiguse põhjal ei ole komisjon selleks, et tõendada ebaseadusliku sidumise esinemist, kohustatud tõestama, et konkurentsi takistatakse või et on oht, et konkurents kõrvaldatakse. Vastasel juhul jääks konkurentsipiirangute kontroll hiljaks, sest turumõju tõendeid oleks võimalik näidata alles siis, kui turg on juba moondunud.

| (29) | Lõpetuseks arutatakse otsuses Microsofti argumente programmi Windows Media Player sidumise põhjendamiseks, eriti väidetavat programmi Windows Media Player Windowsiga sidumise tõhusust. Levitamistõhususe osas lükkab komisjon ümber Microsofti väite, et sidumine vähendab tarbijate jaoks ostu maksumust, sest ajakulu ja segadus väheneb, kui personaalarvuti on lahtipakkimisel juba eelnevalt seadistatud. See kasu, mis saadakse personaalarvuti operatsioonisüsteemile juba eelnevalt paigaldatud voogpleierist ei nõua aga, et Microsoft võiks tarbijate eest valida kasutatava voogpleieri. Personaalarvutite tootjad on võimelised tagama, et suudetakse täita tarbijate nõudlus nende valitud ja eelnevalt paigaldatud voogpleierite järele. Otsuses leitakse ka, et Microsoft ei ole esitanud tõendeid selle kohta, et tehniline tõhusus nõuab programmi Windows Media Player kaasamist. Programmi Windows Media Player sidumine kaitseb pigem Microsofti tegeliku konkurentsi eest võimalike palju tõhusamate voogpleierite müüjaga, mis võiks ohustada ettevõtja seisundit, ja seega vähendab oskusteabe ja kapitali hulka, mis voogpleierite uuendusse investeeritakse. |
| --- | --- |

(29)

Lõpetuseks arutatakse otsuses Microsofti argumente programmi Windows Media Player sidumise põhjendamiseks, eriti väidetavat programmi Windows Media Player Windowsiga sidumise tõhusust. Levitamistõhususe osas lükkab komisjon ümber Microsofti väite, et sidumine vähendab tarbijate jaoks ostu maksumust, sest ajakulu ja segadus väheneb, kui personaalarvuti on lahtipakkimisel juba eelnevalt seadistatud. See kasu, mis saadakse personaalarvuti operatsioonisüsteemile juba eelnevalt paigaldatud voogpleierist ei nõua aga, et Microsoft võiks tarbijate eest valida kasutatava voogpleieri. Personaalarvutite tootjad on võimelised tagama, et suudetakse täita tarbijate nõudlus nende valitud ja eelnevalt paigaldatud voogpleierite järele. Otsuses leitakse ka, et Microsoft ei ole esitanud tõendeid selle kohta, et tehniline tõhusus nõuab programmi Windows Media Player kaasamist. Programmi Windows Media Player sidumine kaitseb pigem Microsofti tegeliku konkurentsi eest võimalike palju tõhusamate voogpleierite müüjaga, mis võiks ohustada ettevõtja seisundit, ja seega vähendab oskusteabe ja kapitali hulka, mis voogpleierite uuendusse investeeritakse.

II.   PARANDUSMEETMED

Teabeandmisest keeldumine

| (30) | Otsusega antakse Microsoftile korraldus avalikustada teave, millest äriühing on keeldunud, ja lubada selle kasutamist ühildatavate toodete arendamisel. Avalikustamiskorraldus hõlmab ainult protokolli spetsifikatsioone ja koostalituse tagamist tüüpilist rühmavõrgustikku iseloomustavate olulise tunnusjoontega. See ei kehti mitte ainult Suni kohta, vaid ka kõigi teiste ettevõtjate kohta, kellel on huvi arendada tooteid, mis konkureeriksid Microsoftiga rühmaserverite operatsioonisüsteemide turul. Kuigi otsusega nõutakse Microsoftilt osalist loobumist oma intellektuaalse omandi õigustest, on see põhjendatud, et lõpetada valitseva seisundi kuritarvitamine. |
| --- | --- |

(30)

Otsusega antakse Microsoftile korraldus avalikustada teave, millest äriühing on keeldunud, ja lubada selle kasutamist ühildatavate toodete arendamisel. Avalikustamiskorraldus hõlmab ainult protokolli spetsifikatsioone ja koostalituse tagamist tüüpilist rühmavõrgustikku iseloomustavate olulise tunnusjoontega. See ei kehti mitte ainult Suni kohta, vaid ka kõigi teiste ettevõtjate kohta, kellel on huvi arendada tooteid, mis konkureeriksid Microsoftiga rühmaserverite operatsioonisüsteemide turul. Kuigi otsusega nõutakse Microsoftilt osalist loobumist oma intellektuaalse omandi õigustest, on see põhjendatud, et lõpetada valitseva seisundi kuritarvitamine.

| (31) | Tingimused, mille puhul Microsoft avalikustab kõnealuse teabe ja lubab selle kasutamist, peavad olema mõistlikud ja mittediskrimineerivad. Microsofti tingimuste mõistlikkuse ja mittediskrimineerimise nõue kehtib eriti tasu kohta, mida Microsoft võib teabega varustamise eest nõuda. Näiteks ei tohi kõnealune tasu kajastada strateegilist väärtust, mis tuleneb Microsofti turujõust personaalarvutite operatsioonisüsteemide turul või rühmaserverite operatsioonisüsteemide turul. Lisaks sellele ei tohi Microsoft kehtestada piiranguid selles osas, milliste toodete puhul võib kõnealuseid spetsifikatsioone rakendada juhul, kui sellised piirangud kaotavad stiimuli Microsoftiga konkureerimiseks või tarbetult piiravad tulusaajate uuendusvõimet. Lisaks peavad tingimused, mis Microsoft tulevikus kehtestab, olema ennustatavad. |
| --- | --- |

(31)

Tingimused, mille puhul Microsoft avalikustab kõnealuse teabe ja lubab selle kasutamist, peavad olema mõistlikud ja mittediskrimineerivad. Microsofti tingimuste mõistlikkuse ja mittediskrimineerimise nõue kehtib eriti tasu kohta, mida Microsoft võib teabega varustamise eest nõuda. Näiteks ei tohi kõnealune tasu kajastada strateegilist väärtust, mis tuleneb Microsofti turujõust personaalarvutite operatsioonisüsteemide turul või rühmaserverite operatsioonisüsteemide turul. Lisaks sellele ei tohi Microsoft kehtestada piiranguid selles osas, milliste toodete puhul võib kõnealuseid spetsifikatsioone rakendada juhul, kui sellised piirangud kaotavad stiimuli Microsoftiga konkureerimiseks või tarbetult piiravad tulusaajate uuendusvõimet. Lisaks peavad tingimused, mis Microsoft tulevikus kehtestab, olema ennustatavad.

| (32) | Microsoft peab avalikustama asjakohase protokolli spetsifikatsioonid õigeaegselt, see tähendab nii kiiresti, kui ta on oma toodetes jõudnud töötava ja piisavalt stabiilse kõnealuste protokollide rakenduseni. |
| --- | --- |

(32)

Microsoft peab avalikustama asjakohase protokolli spetsifikatsioonid õigeaegselt, see tähendab nii kiiresti, kui ta on oma toodetes jõudnud töötava ja piisavalt stabiilse kõnealuste protokollide rakenduseni.

Sidumine

| (33) | Seoses ebaseadusliku sidumisega antakse otsuses Microsoftile korraldus pakkuda lõpptarbijatele ja originaalseadmete tootjatele Euroopa majanduspiirkonnas täielikult toimivat Windowsi versiooni ilma integreeritud programmita Windows Media Player. Microsoft säilitab õiguse pakkuda Windowsi koos programmiga Windows Media Player. |
| --- | --- |

(33)

Seoses ebaseadusliku sidumisega antakse otsuses Microsoftile korraldus pakkuda lõpptarbijatele ja originaalseadmete tootjatele Euroopa majanduspiirkonnas täielikult toimivat Windowsi versiooni ilma integreeritud programmita Windows Media Player. Microsoft säilitab õiguse pakkuda Windowsi koos programmiga Windows Media Player.

| (34) | Microsoft peab hoiduma kasutamast viise, millel oleks samasugune mõju kui programmi Windows Media Player sidumisel Windowsiga; näiteks ei tohi Microsoft eelistada parema koostalitusvõime kaudu Windowsiga programmi Windows Media Player, pakkuda valikulist juurdepääsu Windowsi rakendusliidestele, või Windowsi abil edendada programmi Windows Media Player konkurentide toodete ees. Microsoftil keelatakse samuti pakkuda originaalseadmete tootjatele või kasutajatele allahindlust tingimusel, et nad soetavad Windowsi koos programmiga Windows Media Player, või tegelikult, rahaliselt või muul viisil kõrvaldada või piirata originaalseadmete tootjate või kasutajate vabadust valida Windowsi versioon ilma programmita Windows Media Player. Windowsi versioonil ilma programmita Windows Media Player ei tohi olla halvem jõudlus kui Windowsi versioonil, millele on lisatud programm Windows Media Player, välja arvatud programmi funktsioonid, mis ei sisaldu ilma Windows Media Playerita versioonis. |
| --- | --- |

(34)

Microsoft peab hoiduma kasutamast viise, millel oleks samasugune mõju kui programmi Windows Media Player sidumisel Windowsiga; näiteks ei tohi Microsoft eelistada parema koostalitusvõime kaudu Windowsiga programmi Windows Media Player, pakkuda valikulist juurdepääsu Windowsi rakendusliidestele, või Windowsi abil edendada programmi Windows Media Player konkurentide toodete ees. Microsoftil keelatakse samuti pakkuda originaalseadmete tootjatele või kasutajatele allahindlust tingimusel, et nad soetavad Windowsi koos programmiga Windows Media Player, või tegelikult, rahaliselt või muul viisil kõrvaldada või piirata originaalseadmete tootjate või kasutajate vabadust valida Windowsi versioon ilma programmita Windows Media Player. Windowsi versioonil ilma programmita Windows Media Player ei tohi olla halvem jõudlus kui Windowsi versioonil, millele on lisatud programm Windows Media Player, välja arvatud programmi funktsioonid, mis ei sisaldu ilma Windows Media Playerita versioonis.

III.   TRAHVID

Põhisumma

| (35) | Komisjon leiab, et rikkumine on oma olemuselt väga tõsine EÜ asutamislepingu artikli 82 ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 54 rikkumine. |
| --- | --- |

(35)

Komisjon leiab, et rikkumine on oma olemuselt väga tõsine EÜ asutamislepingu artikli 82 ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 54 rikkumine.

| (36) | Lisaks sellele on Microsofti teisi äriühinguid eemale tõrjuval turujõu ärakasutamisel oluline mõju rühmaserverite operatsioonisüsteemide ja voogpleierite turule. |
| --- | --- |

(36)

Lisaks sellele on Microsofti teisi äriühinguid eemale tõrjuval turujõu ärakasutamisel oluline mõju rühmaserverite operatsioonisüsteemide ja voogpleierite turule.

| (37) | Kuritarvitamise tõsiduse hindamiseks käsitletakse personaalarvutite operatsioonisüsteemide, rühmaserverite operatsioonisüsteemide ja voogpleierite turge kui EMPd hõlmavaid turge. |
| --- | --- |

(37)

Kuritarvitamise tõsiduse hindamiseks käsitletakse personaalarvutite operatsioonisüsteemide, rühmaserverite operatsioonisüsteemide ja voogpleierite turge kui EMPd hõlmavaid turge.

| (38) | Microsoftile määratud esialgne trahvisumma, mis kajastab rikkumise tõsidust ja arvestab eespool mainitud asjaolusid, peaks olema 165 732 101 eurot. Arvestades Microsofti märkimisväärset majanduslikku suutlikkust (8) ja tagamaks piisavat hoiatuslikku mõju Microsoftile, korrutatakse kõnealune summa kahega, mis annab tulemuseks 331 464 203 eurot. |
| --- | --- |

(38)

Microsoftile määratud esialgne trahvisumma, mis kajastab rikkumise tõsidust ja arvestab eespool mainitud asjaolusid, peaks olema 165 732 101 eurot. Arvestades Microsofti märkimisväärset majanduslikku suutlikkust (8) ja tagamaks piisavat hoiatuslikku mõju Microsoftile, korrutatakse kõnealune summa kahega, mis annab tulemuseks 331 464 203 eurot.

| (39) | Lõpetuseks suurendatakse trahvi põhisummat 50 % võrra selleks, et arvestada rikkumise kestust (viis ja pool aastat). Seetõttu määratakse trahvi põhisummaks 497 196 304 eurot. |
| --- | --- |

(39)

Lõpetuseks suurendatakse trahvi põhisummat 50 % võrra selleks, et arvestada rikkumise kestust (viis ja pool aastat). Seetõttu määratakse trahvi põhisummaks 497 196 304 eurot.

Raskendavad ja kergendavad asjaolud

| (40) | Käesoleva otsuse puhul puuduvad raskendavad või kergendavad asjaolud. |
| --- | --- |

(40)

Käesoleva otsuse puhul puuduvad raskendavad või kergendavad asjaolud.

(1)  EÜT 13, 21.2.1962, lk 204/62. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1/2003 (EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1).

---

(2)  Töökindlus on operatsioonisüsteemi omadus töötada pikka aega ilma talitushäirete või taaskäivitamiseta. Käideldavus on operatsioonisüsteemi omadus töötada pikka aega ilma vajaduseta tööd katkestada tavahoolduseks või uue versiooni paigaldamiseks. Teine käideldavuse aspekt on seotud sellega, kui kiiresti suudab operatsioonisüsteem pärast vea esinemist taas tööle hakata.

(3)  Veebiserver majutab veebilehti ja muudab need kättesaadavaks läbi standardse veebiprotokolli.

(4)  Vahemälu on koht, kus hoitakse ajutisi veebiobjektide koopiaid. Veebi vahemällu salvestamine on viis, kuidas veebifaile säilitada hilisemaks taaskasutamiseks nii, et lõppkasutaja jaoks kiireneb nendele juurdepääs.

(5)  Tulemüür on riistvara-tarkvara lahendus, mis eraldab organisatsioonide arvutivõrgud ja seeläbi kaitseb neid väliste ohtude eest.

(6)  Komisjoni juhtum IV/29.479.Komisjon peatas oma uurimuse, mis algas 1970. aastatel, pärast kõnealust IBMi kohustust.

(7)  Nõukogu direktiiv 91/250/EMÜ (EÜT L 122, 17.5.1991, lk 42).

(8)  Microsoft on hetkel maailmas turu kapitalisatsiooni osas suurim äriühing. (Vt http://news.ft.com/servlet/ContentServer? pagename=FT.com/StoryFT/FullStory&c=StoryFT&cid=1051390342368&p=1051389855198 ja http://specials.ft.com/spdocs/global5002003.pdf – the Financial Times “Maailma suurimad ettevõtted”, uuendatud 27. mail 2003, trükitud 13. jaanuaril 2004). Microsoft on sama näitaja kohaselt hoidnud pidevalt kõrget kohta maailma suurimate äriühingute hulgas turu kapitalisatsiooni osas, olles suurim 2000. aastal, suuruselt viies 2001. aastal ja suuruselt teine 2002. aastal (vt http://specials.ft.com/ln/specials/global5002a.htm (2000. aasta kohta, trükitud 24. jaanuaril 2003), http://specials.ft.com/ft500/may2001/FT36H8Z8KMC.html (2001. aasta kohta, trükitud 24. jaanuaril 2003), http://specials.ft.com/ft500/may2002/FT30M8IPX0D.html (2002. aasta kohta, trükitud 24. jaanuaril 2003)). Ka Microsofti vahendid ja kasum on märkimisväärne. Microsofti deklaratsioon Ameerika Väärtpaberi- ja Valuutakomisjonile 2002. aasta juulist kuni 2003. aasta juunini kestnud Ameerika majandusaasta kohta näitab, et 30. juunil 2003 oli äriühingul sularaha (ja lühiajaliste investeeringute) reserv 49 048 miljonit Ameerika dollarit. Kasumi osas näitab kõnealune deklaratsioon, et Ameerika majandusaastal juulist 2002 kuni juunini 2003 oli Microsofti sissetulek 32 187 miljonit Ameerika dollarit, millest kasum oli 13 217 miljonit Ameerika dollarit (kasumimarginaal 41 %). Kõnealusel perioodil oli Microsofti personaalarvutite operatsioonisüsteemide Windowsi toodetest (klienditoodete sektor) tulenev tulu 10 394 miljonit Ameerika dollarit, millest kasum oli 8 400 miljonit Ameerika dollarit (kasumimarginaal 81 %).

---

| 6.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 32/29 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 32/29

---

KOMISJONI OTSUS,

2. juuni 2004,

mis käsitleb riigiabi, millega Itaalia (Sitsiilia maakond) näeb ette põllumajandustoodete edendamist ja reklaami

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 1923 all)

(Ainult itaaliakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/54/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

olles palunud huvitatud pooltel esitada nimetatud artikli (1) kohaselt oma tähelepanekud ja neid arvesse võttes

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | 2. septembri 1997. aasta kirjas, registreeritud 5. septembril 1997. aastal, teavitas Itaalia Alaline Esindus Euroopa Liidu juures EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohaselt komisjoni Sitsiilia maakonna 1997. aasta maakonna seaduse nr 27 artiklist 6. |
| --- | --- |

(1)

2. septembri 1997. aasta kirjas, registreeritud 5. septembril 1997. aastal, teavitas Itaalia Alaline Esindus Euroopa Liidu juures EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohaselt komisjoni Sitsiilia maakonna 1997. aasta maakonna seaduse nr 27 artiklist 6.

| (2) | 28. oktoobril 1997. aastal saatsid komisjoni talitused pädevatele ametiasutustele teleksi VI/41836 palvega esitada selgitusi 1997. aasta maakonna seaduse nr 27 artikliga 6 ette nähtud abi kohta. |
| --- | --- |

(2)

28. oktoobril 1997. aastal saatsid komisjoni talitused pädevatele ametiasutustele teleksi VI/41836 palvega esitada selgitusi 1997. aasta maakonna seaduse nr 27 artikliga 6 ette nähtud abi kohta.

| (3) | 19. jaanuari 1998. aasta kirjaga esitasid pädevad ametiasutused täiendava teabe ja teatise, et seadus on juba jõustunud. Seetõttu suunati teatis teatatud abi registrisse numbri all NN 36/98, teavitades sellest Itaaliat 3. aprilli 1998. aasta kirjas SG(98)D/32328. Samas märkisid pädevad ametiasutused selgesõnaliselt, et seadusega ette nähtud abi ei anta enne asutamislepingu endise artikli 88 lõikega 3 sätestatud menetluse edukat lõpetamist. |
| --- | --- |

(3)

19. jaanuari 1998. aasta kirjaga esitasid pädevad ametiasutused täiendava teabe ja teatise, et seadus on juba jõustunud. Seetõttu suunati teatis teatatud abi registrisse numbri all NN 36/98, teavitades sellest Itaaliat 3. aprilli 1998. aasta kirjas SG(98)D/32328. Samas märkisid pädevad ametiasutused selgesõnaliselt, et seadusega ette nähtud abi ei anta enne asutamislepingu endise artikli 88 lõikega 3 sätestatud menetluse edukat lõpetamist.

| (4) | 31. mai 2000. aasta teleksiga VI/13937 (millele eelnes teleksi ingliskeelne versioon 2000/VI/10442 14. aprillist) palusid komisjoni talitused pädevatel ametiasutustel anda selgitusi maakonna seaduse nr 27/1997 sätete kohta ja edastada seaduse teksti koopia. |
| --- | --- |

(4)

31. mai 2000. aasta teleksiga VI/13937 (millele eelnes teleksi ingliskeelne versioon 2000/VI/10442 14. aprillist) palusid komisjoni talitused pädevatel ametiasutustel anda selgitusi maakonna seaduse nr 27/1997 sätete kohta ja edastada seaduse teksti koopia.

| (5) | 31. juuli 2002. aasta kirjas, registreeritud 5. augustil 2002. aastal, edastasid pädevad ametiasutused täiendava teabe seaduse artikli 5 kohta. |
| --- | --- |

(5)

31. juuli 2002. aasta kirjas, registreeritud 5. augustil 2002. aastal, edastasid pädevad ametiasutused täiendava teabe seaduse artikli 5 kohta.

| (6) | 22. oktoobri 2002. aasta teleksiga AGR 024925 kutsusid komisjoni talitused pädevaid ametiasutusi üles esitama selgitusi ja märkusi viimati edastatud täiendava teabe ja maakonna seaduses nr 27/1997 sisalduvate meetmete kohta. Samas kirjas andsid komisjoni talitused pädevatele ametiasutustele teada võimalusest kõnealune teatis tagasi võtta, kui 1997. aasta maakonna seaduse nr 27 artikliga 6 ette nähtud abimeetmed ja teised võimalikud sama seaduse sätted on veel vastu võtmata ja kui pädevad ametiasutused suudavad kinnitada, et nimetatud seaduse raames ei ole abi eraldatud ega hakata eraldama. |
| --- | --- |

(6)

22. oktoobri 2002. aasta teleksiga AGR 024925 kutsusid komisjoni talitused pädevaid ametiasutusi üles esitama selgitusi ja märkusi viimati edastatud täiendava teabe ja maakonna seaduses nr 27/1997 sisalduvate meetmete kohta. Samas kirjas andsid komisjoni talitused pädevatele ametiasutustele teada võimalusest kõnealune teatis tagasi võtta, kui 1997. aasta maakonna seaduse nr 27 artikliga 6 ette nähtud abimeetmed ja teised võimalikud sama seaduse sätted on veel vastu võtmata ja kui pädevad ametiasutused suudavad kinnitada, et nimetatud seaduse raames ei ole abi eraldatud ega hakata eraldama.

| (7) | Eespool nimetatud teleksile vastust saamata saatsid komisjoni talitused 20. detsembri 2002. aasta teleksis AGR 30657 Itaalia ametiasutustele meeldetuletuse, paludes neil esitada küsitud teave kuu aja jooksul ja täpsustades, et kui nimetatud kuupäevaks pole kõikidele küsimustele rahuldavat vastust saabunud, kasutavad komisjoni talitused õigust soovitada komisjonil kohaldada teabe edastamise korralduse välja andmist vastavalt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (2) artikli 10 lõikele 3. |
| --- | --- |

(7)

Eespool nimetatud teleksile vastust saamata saatsid komisjoni talitused 20. detsembri 2002. aasta teleksis AGR 30657 Itaalia ametiasutustele meeldetuletuse, paludes neil esitada küsitud teave kuu aja jooksul ja täpsustades, et kui nimetatud kuupäevaks pole kõikidele küsimustele rahuldavat vastust saabunud, kasutavad komisjoni talitused õigust soovitada komisjonil kohaldada teabe edastamise korralduse välja andmist vastavalt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (2) artikli 10 lõikele 3.

| (8) | 10. juuli 2003. aasta kirjas SG-(2003)-D/230470 teavitas komisjon Itaaliat oma 9. juulil 2003. aastal (EÜ) määruse nr 659/1999 artikli 10 lõike 3 kohaselt vastu võetud otsusest K(2003) 2054 (lõplik) kohaldada teabe esitamise korraldust vastavalt maakonna seaduse nr 27/1997 artiklitele 6 ja 4. |
| --- | --- |

(8)

10. juuli 2003. aasta kirjas SG-(2003)-D/230470 teavitas komisjon Itaaliat oma 9. juulil 2003. aastal (EÜ) määruse nr 659/1999 artikli 10 lõike 3 kohaselt vastu võetud otsusest K(2003) 2054 (lõplik) kohaldada teabe esitamise korraldust vastavalt maakonna seaduse nr 27/1997 artiklitele 6 ja 4.

| (9) | Nimetatud teabe edastamise korralduses palus komisjon Itaalial esitada 20 tööpäeva jooksul alates otsuse teatavaks tegemisest kõik vajalikud dokumendid, teave ja kuupäevad, mis võimaldaksid komisjonil hinnata, kas seadusega ette nähtud abi on eraldatud ja kokkusobiv ühisturuga. Lisaks palvele edastada eespool nimetatud meetmete hindamiseks vajalikku muud võimalikku teavet, määrati teabe esitamise korralduses kindlaks ka nõutav teave, mis Itaalial esitada tuleb. |
| --- | --- |

(9)

Nimetatud teabe edastamise korralduses palus komisjon Itaalial esitada 20 tööpäeva jooksul alates otsuse teatavaks tegemisest kõik vajalikud dokumendid, teave ja kuupäevad, mis võimaldaksid komisjonil hinnata, kas seadusega ette nähtud abi on eraldatud ja kokkusobiv ühisturuga. Lisaks palvele edastada eespool nimetatud meetmete hindamiseks vajalikku muud võimalikku teavet, määrati teabe esitamise korralduses kindlaks ka nõutav teave, mis Itaalial esitada tuleb.

| (10) | Komisjoni talitused ei saanud vastust ei eespool nimetatud korraldusele ega vastuse esitamise tähtaja pikendamise taotlust. |
| --- | --- |

(10)

Komisjoni talitused ei saanud vastust ei eespool nimetatud korraldusele ega vastuse esitamise tähtaja pikendamise taotlust.

| (11) | 17. detsembri 2003. aasta kirjas (SG(2003)D/233550) teavitas komisjon Itaalia ametiasutusi oma 16. detsembri 2003. aasta otsusest K(2003) 4473 (lõplik), millega alustati asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ette nähtud menetlust maakonna seaduse 27/1997 artiklis 4 (Sitsiilia toodete propageerimine) ja artiklis 6 (kooperatiivid, veinitootjate ühistud) sätestatud abimeetmete osas. |
| --- | --- |

(11)

17. detsembri 2003. aasta kirjas (SG(2003)D/233550) teavitas komisjon Itaalia ametiasutusi oma 16. detsembri 2003. aasta otsusest K(2003) 4473 (lõplik), millega alustati asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ette nähtud menetlust maakonna seaduse 27/1997 artiklis 4 (Sitsiilia toodete propageerimine) ja artiklis 6 (kooperatiivid, veinitootjate ühistud) sätestatud abimeetmete osas.

| (12) | Komisjoni otsus menetluse alustamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (3)
  . Komisjon kutsus huvitatud pooli üles esitama asjakohaseid tähelepanekuid. |
| --- | --- |

(12)

Komisjoni otsus menetluse alustamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (3)
  . Komisjon kutsus huvitatud pooli üles esitama asjakohaseid tähelepanekuid.

| (13) | 10. veebruari 2004. aasta kirjas, registreeritud 13. veebruaril 2004. aastal, taotles Itaalia alaline esindus Euroopa Liidu juures komisjonilt Sitsiilia maakonna nimel tähtaja pikendamist 20 tööpäeva võrra, et esitada teave, mida komisjon oli nõudnud oma 16. detsembri 2003. aasta otsuses K(2003) 4473 (lõplik) maakonna seaduse nr 27/1997 artikli 4 (Sitsiilia toodete propageerimine) kohta. Samas kirjas teatasid Itaalia ametiasutused oma kavatsusest tühistada artikliga 6 (kooperatiivid, veinitootjate ühistud) ette nähtud abimeetmete teatis, mida vastavalt kirjas märgitule ei oldud ellu rakendatud. |
| --- | --- |

(13)

10. veebruari 2004. aasta kirjas, registreeritud 13. veebruaril 2004. aastal, taotles Itaalia alaline esindus Euroopa Liidu juures komisjonilt Sitsiilia maakonna nimel tähtaja pikendamist 20 tööpäeva võrra, et esitada teave, mida komisjon oli nõudnud oma 16. detsembri 2003. aasta otsuses K(2003) 4473 (lõplik) maakonna seaduse nr 27/1997 artikli 4 (Sitsiilia toodete propageerimine) kohta. Samas kirjas teatasid Itaalia ametiasutused oma kavatsusest tühistada artikliga 6 (kooperatiivid, veinitootjate ühistud) ette nähtud abimeetmete teatis, mida vastavalt kirjas märgitule ei oldud ellu rakendatud.

| (14) | 23. veebruari 2004. aasta teleksis AGR 05312 kinnitasid komisjoni talitused, et Itaalia poolt taotletud tähtajapikendus rahuldatakse alates 13. veebruarist 2004. |
| --- | --- |

(14)

23. veebruari 2004. aasta teleksis AGR 05312 kinnitasid komisjoni talitused, et Itaalia poolt taotletud tähtajapikendus rahuldatakse alates 13. veebruarist 2004.

| (15) | 18. veebruari 2004. aasta kirjas, registreeritud 26. veebruaril 2004. aastal, esitas Itaalia alaline esindus taotluse pikendada tähtaega samade abimeetmete osas 20 tööpäeva võrra. |
| --- | --- |

(15)

18. veebruari 2004. aasta kirjas, registreeritud 26. veebruaril 2004. aastal, esitas Itaalia alaline esindus taotluse pikendada tähtaega samade abimeetmete osas 20 tööpäeva võrra.

| (16) | 24. veebruari 2004. aasta kirjas, registreeritud 1. märtsil 2004. aastal, ja järgnevalt seda kinnitavas 12. märtsi 2003. aasta kirjas, registreeritud 17. märtsil 2003. aastal, teavitasid Itaalia ametiasutused komisjoni maakonna seaduse 27/1997 artikliga 6 (kooperatiivid, veinitootjate ühistud) sätestatud abimeetmete teatise tühistamisest, kuna vastavalt kirjas märgitule ei oldud seda ellu rakendatud ega rakendatagi. |
| --- | --- |

(16)

24. veebruari 2004. aasta kirjas, registreeritud 1. märtsil 2004. aastal, ja järgnevalt seda kinnitavas 12. märtsi 2003. aasta kirjas, registreeritud 17. märtsil 2003. aastal, teavitasid Itaalia ametiasutused komisjoni maakonna seaduse 27/1997 artikliga 6 (kooperatiivid, veinitootjate ühistud) sätestatud abimeetmete teatise tühistamisest, kuna vastavalt kirjas märgitule ei oldud seda ellu rakendatud ega rakendatagi.

| (17) | 11. märtsi 2004. aasta teleksis AGR 07074 teavitati Itaalia ametiasutusi asjaolust, et teabe ja/või tähelepanekute esitamise tähtaja pikendamine hiljemaks kui 24. märts 2004. aasta jäetakse rahuldamata, sest menetluse algatamise otsus oli avaldatud Euroopa Liidu Teatajas24. veebruaril 2004. aastal ning kolmandate osapoolte tähelepanekute esitamise tähtaeg oli määratud samale kuupäevale. Samas teleksis võtsid komisjoni talitused teatavaks maakonna seaduse nr 27/1997 artiklit 6 (kooperatiivid, veinitootjate ühistud) käsitleva teatise tühistamise. |
| --- | --- |

(17)

11. märtsi 2004. aasta teleksis AGR 07074 teavitati Itaalia ametiasutusi asjaolust, et teabe ja/või tähelepanekute esitamise tähtaja pikendamine hiljemaks kui 24. märts 2004. aasta jäetakse rahuldamata, sest menetluse algatamise otsus oli avaldatud Euroopa Liidu Teatajas24. veebruaril 2004. aastal ning kolmandate osapoolte tähelepanekute esitamise tähtaeg oli määratud samale kuupäevale. Samas teleksis võtsid komisjoni talitused teatavaks maakonna seaduse nr 27/1997 artiklit 6 (kooperatiivid, veinitootjate ühistud) käsitleva teatise tühistamise.

| (18) | Komisjon sai Itaalia ametiasutuste maakonna seaduse nr 27/1997 artiklit 4 (Sitsiilia toodete propageerimine) käsitlevad tähelepanekud kätte 15. märtsi 2004 aasta kirjaga (registreeritud 18. märtsil 2004. aastal). |
| --- | --- |

(18)

Komisjon sai Itaalia ametiasutuste maakonna seaduse nr 27/1997 artiklit 4 (Sitsiilia toodete propageerimine) käsitlevad tähelepanekud kätte 15. märtsi 2004 aasta kirjaga (registreeritud 18. märtsil 2004. aastal).

| (19) | Vastavalt menetluse algatamise otsusele (4) käsitleb käesolev otsus üksnes maakonna seaduse nr 27/1997 artikliga 4 (Sitsiilia toodete propageerimine) EÜ asutamislepingu I lisas loetletud põllumajandustoodetele ette nähtud riigiabi, mis võib olla antud ja mida võidakse anda pärast ühenduse suuniste (EÜ asutamislepingu I lisas loetletud ja teatavate I lisas loetlemata toodete reklaamiks antava riigiabi kohta (5), edaspidi “reklaamialased suunised”) jõustumist 1. jaanuaril 2002. aastal. |
| --- | --- |

(19)

Vastavalt menetluse algatamise otsusele (4) käsitleb käesolev otsus üksnes maakonna seaduse nr 27/1997 artikliga 4 (Sitsiilia toodete propageerimine) EÜ asutamislepingu I lisas loetletud põllumajandustoodetele ette nähtud riigiabi, mis võib olla antud ja mida võidakse anda pärast ühenduse suuniste (EÜ asutamislepingu I lisas loetletud ja teatavate I lisas loetlemata toodete reklaamiks antava riigiabi kohta (5), edaspidi “reklaamialased suunised”) jõustumist 1. jaanuaril 2002. aastal.

| (20) | Arvestades, et Itaalia tühistas teatise maakonna seaduse nr 27/1997 artikli 6 (kooperatiivid, veinitootjate ühistud) kohta 2004. aasta 24. veebruari kirjas, registreeritud 1. märtsil 2004. aastal, ei ole vaja artikli 6 kohandamisel ette nähtud abimeetmeid kirjeldada ega neile hinnangut anda. |
| --- | --- |

(20)

Arvestades, et Itaalia tühistas teatise maakonna seaduse nr 27/1997 artikli 6 (kooperatiivid, veinitootjate ühistud) kohta 2004. aasta 24. veebruari kirjas, registreeritud 1. märtsil 2004. aastal, ei ole vaja artikli 6 kohandamisel ette nähtud abimeetmeid kirjeldada ega neile hinnangut anda.

II.   ABIMEETMETE ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

| (21) | Artikliga 4 (Sitsiilia toodete propageerimine) muudetakse maakonna seaduse nr 14/1966 artiklit 17 ja nähakse ette järgmist: “1) reklaamikampaaniatega tegeletakse vahetult maakonna nõukogus või väliskaubanduse instituudis või läbi kvalifitseeritud üksuste või ettevõtte Vahemere Näitused ja ettevõtte Messina Näitused baasil moodustatud konsortsiumite kaudu või nende kahe ja maakonna ühe või mitme kaubanduskoja kaudu eespool nimetatud artiklis 15 esitatud programmide alusel. Nende programmide kestus võib olla kolm aastat. 2) Juhul kui programmide ellurakendamine loovutatakse riiklike või maakondlike omavalitsuste erinevate organite hooleks, eelmises punktis nimetatud konsortsiumid välja arvatud, siis tuleb kohaldada avaliku halduse teenuste üleandmise eeskirju”. |
| --- | --- |

(21)

Artikliga 4 (Sitsiilia toodete propageerimine) muudetakse maakonna seaduse nr 14/1966 artiklit 17 ja nähakse ette järgmist: “1) reklaamikampaaniatega tegeletakse vahetult maakonna nõukogus või väliskaubanduse instituudis või läbi kvalifitseeritud üksuste või ettevõtte Vahemere Näitused ja ettevõtte Messina Näitused baasil moodustatud konsortsiumite kaudu või nende kahe ja maakonna ühe või mitme kaubanduskoja kaudu eespool nimetatud artiklis 15 esitatud programmide alusel. Nende programmide kestus võib olla kolm aastat. 2) Juhul kui programmide ellurakendamine loovutatakse riiklike või maakondlike omavalitsuste erinevate organite hooleks, eelmises punktis nimetatud konsortsiumid välja arvatud, siis tuleb kohaldada avaliku halduse teenuste üleandmise eeskirju”.

| (22) | Vaatamata komisjoni talituste korduvatele pöördumistele ja komisjoni poolt 9. juulil 2003. aastal välja antud otsusele teabe esitamise korralduse kohta, ei esitanud Itaalia ametiasutused ühtegi sellist teavet, mis oleks lubanud komisjonil hajutada kahtlusi artikli 4 vastavuse osas riigiabile vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikele 1 ja mille põhjal oleks vajaduse korral saanud hinnata nimetatud abi kokkusobivust ühisturuga. Ka ei olnud selge, kas kõnealust abi on juba jõutud anda. |
| --- | --- |

(22)

Vaatamata komisjoni talituste korduvatele pöördumistele ja komisjoni poolt 9. juulil 2003. aastal välja antud otsusele teabe esitamise korralduse kohta, ei esitanud Itaalia ametiasutused ühtegi sellist teavet, mis oleks lubanud komisjonil hajutada kahtlusi artikli 4 vastavuse osas riigiabile vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikele 1 ja mille põhjal oleks vajaduse korral saanud hinnata nimetatud abi kokkusobivust ühisturuga. Ka ei olnud selge, kas kõnealust abi on juba jõutud anda.

| (23) | Otsuses algatada menetlus kõnealuste vahendite kohta vastavalt asutamislepingu artikli 88 lõikele 2 märkis komisjon, et menetluse selles faasis ei teadnud ta Itaalia ametiasutuste poolse teabe puudumise tõttu, kas maakonna seaduse nr 27/1997 artikliga 4 reguleeriti asutamislepingu I lisas loetletud põllumajandustoodete edendamise ja/või reklaamialase riigiabi kasutuselevõtmist ja muudatusi. |
| --- | --- |

(23)

Otsuses algatada menetlus kõnealuste vahendite kohta vastavalt asutamislepingu artikli 88 lõikele 2 märkis komisjon, et menetluse selles faasis ei teadnud ta Itaalia ametiasutuste poolse teabe puudumise tõttu, kas maakonna seaduse nr 27/1997 artikliga 4 reguleeriti asutamislepingu I lisas loetletud põllumajandustoodete edendamise ja/või reklaamialase riigiabi kasutuselevõtmist ja muudatusi.

| (24) | Lisaks sellele väljendas komisjon kahtlust abimeetmete kokkusobivuse suhtes ühisturuga, sest Itaalia ametiasutuste vastuste puudumise tõttu ei olnud komisjonil selge, kas lepingu artikli 4 järgi rahastatavad meetmed on vastavuses seda tüüpi abimeetmete või normidega, mis on esitatud ühenduse suunistes reklaamiks antava riigiabi kohta. |
| --- | --- |

(24)

Lisaks sellele väljendas komisjon kahtlust abimeetmete kokkusobivuse suhtes ühisturuga, sest Itaalia ametiasutuste vastuste puudumise tõttu ei olnud komisjonil selge, kas lepingu artikli 4 järgi rahastatavad meetmed on vastavuses seda tüüpi abimeetmete või normidega, mis on esitatud ühenduse suunistes reklaamiks antava riigiabi kohta.

| (25) | Arvestades programmide ning reklaami- ja edendamiskampaaniate elluviimise toiminguid vastavalt põhjenduses 21 kirjeldatud artiklile 4, kahtles komisjon ka selles, kas võimalikud, seal ette nähtud riiklikud abimeetmed viiakse täide vastavalt ühenduse riigihanke eeskirjadele. Reklaamikampaaniateks volitatud ettevõtete ja üksuste otsevaliku puhul kahtles komisjon eriti, kas lepinguliste asutuste ja väljavalitud teenuseosutajate vahel oleks kirjalikult sõlmitud piisava vastuhüvitisega leping, ja kas sellisel juhul oleksid täidetud kohtuotsusega Teckal
   (6) sätestatud väga täpsed tingimused. Juhul kui need tingimused jäänuks täitamata, kahtles komisjon, kas vahendajate valik toimunuks vastavalt nõukogu direktiivis 92/50/EMÜ (7) sätestatud kohaldatavatele reeglitele, ja igal juhul vastavalt EÜ asutamislepingus sätestatud põhimõtetele, eriti võrdse kohtlemise ja läbipaistvuse osas, tagades Euroopa Kohtu nõutud piisava reklaami (8). |
| --- | --- |

(25)

Arvestades programmide ning reklaami- ja edendamiskampaaniate elluviimise toiminguid vastavalt põhjenduses 21 kirjeldatud artiklile 4, kahtles komisjon ka selles, kas võimalikud, seal ette nähtud riiklikud abimeetmed viiakse täide vastavalt ühenduse riigihanke eeskirjadele. Reklaamikampaaniateks volitatud ettevõtete ja üksuste otsevaliku puhul kahtles komisjon eriti, kas lepinguliste asutuste ja väljavalitud teenuseosutajate vahel oleks kirjalikult sõlmitud piisava vastuhüvitisega leping, ja kas sellisel juhul oleksid täidetud kohtuotsusega Teckal
   (6) sätestatud väga täpsed tingimused. Juhul kui need tingimused jäänuks täitamata, kahtles komisjon, kas vahendajate valik toimunuks vastavalt nõukogu direktiivis 92/50/EMÜ (7) sätestatud kohaldatavatele reeglitele, ja igal juhul vastavalt EÜ asutamislepingus sätestatud põhimõtetele, eriti võrdse kohtlemise ja läbipaistvuse osas, tagades Euroopa Kohtu nõutud piisava reklaami (8).

III.   KOLMANDATE POOLTE TÄHELEPANEKUD

| (26) | Komisjonile ei saabunud ühtegi kolmandate poolte tähelepanekut. |
| --- | --- |

(26)

Komisjonile ei saabunud ühtegi kolmandate poolte tähelepanekut.

IV.   ITAALIA TÄHELEPANEKUD

| (27) | Itaalia tähelepanekud Sitsiilia maakonna nimel esitati komisjonile 15. märtsi 2004. aasta kirjas, registreeritud 18. märtsil 2004. aastal. |
| --- | --- |

(27)

Itaalia tähelepanekud Sitsiilia maakonna nimel esitati komisjonile 15. märtsi 2004. aasta kirjas, registreeritud 18. märtsil 2004. aastal.

| (28) | Kirjas kinnitasid Itaalia ametiasutused maakonna seaduse nr 27/1997 artiklit 6 käsitleva teatise tagasivõtmist ja edastasid omapoolsed tähelepanekuid artikli 4 kohta. |
| --- | --- |

(28)

Kirjas kinnitasid Itaalia ametiasutused maakonna seaduse nr 27/1997 artiklit 6 käsitleva teatise tagasivõtmist ja edastasid omapoolsed tähelepanekuid artikli 4 kohta.

| (29) | Itaalia ametiasutused toonitasid eriti asjaolu, et artikliga 4 (Sitsiilia kaupade propageerimine) maakonna seaduse nr 14/1966 artiklisse 17 sisse viidud muudatused reklaamikampaaniate teostamise kohta ettevõtte Vahemere Näitused ja ettevõtte Messina Näitused baasil moodustatud konsortsiumite poolt või nende mõlema ja maakonna ühe või mitme kaubanduskoja poolt ei leidnud kohaldamist, sest nimetatud konsortsiumeid ei ole kunagi asutatud. |
| --- | --- |

(29)

Itaalia ametiasutused toonitasid eriti asjaolu, et artikliga 4 (Sitsiilia kaupade propageerimine) maakonna seaduse nr 14/1966 artiklisse 17 sisse viidud muudatused reklaamikampaaniate teostamise kohta ettevõtte Vahemere Näitused ja ettevõtte Messina Näitused baasil moodustatud konsortsiumite poolt või nende mõlema ja maakonna ühe või mitme kaubanduskoja poolt ei leidnud kohaldamist, sest nimetatud konsortsiumeid ei ole kunagi asutatud.

| (30) | Vastavalt edastatud teabele tegeletakse edendamisprogrammidega vahetult maakonnanõukogus või väliskaubanduse instituudis (aastatel 1993-1998 ja aastatel 1999-2001-2003 tootmistegevuse ministeeriumi ja maakonna vaheliste kokkulepete raames sõlmitud konventsioonid). Kord aastas teevad vastutavad isikud rahastamiseks esitatud projektide vahel valiku ja tagavad vajalikud teenused nende täideviimiseks vastavalt kohasele, turureegleid arvestavale kehtivale normatiivile, välja arvatud korraldajatega sõlmitud eksklusiivlepingute korral. |
| --- | --- |

(30)

Vastavalt edastatud teabele tegeletakse edendamisprogrammidega vahetult maakonnanõukogus või väliskaubanduse instituudis (aastatel 1993-1998 ja aastatel 1999-2001-2003 tootmistegevuse ministeeriumi ja maakonna vaheliste kokkulepete raames sõlmitud konventsioonid). Kord aastas teevad vastutavad isikud rahastamiseks esitatud projektide vahel valiku ja tagavad vajalikud teenused nende täideviimiseks vastavalt kohasele, turureegleid arvestavale kehtivale normatiivile, välja arvatud korraldajatega sõlmitud eksklusiivlepingute korral.

| (31) | Maakonnanõukogu pädevusse ei kuulu mitte ainult põllumajandussaaduste sektor, vaid ka teised sektorid (käsitöö, kirjastamine, tekstiilitööstus jne). Asjaomase sektori puhul on riiklikest vahenditest 100 % ulatuses rahastatud tegevuskulud järgmised:






  (a) | näitustel ja messidel osalemine Itaalias ja välismaal: väljapanekuruumi rentimiseks otseselt vajalikud kulud, messibokside ettevalmistamine, vee- ja elektriühendused, ürituse ametlikku kataloogi registreerimine, vastav reklaam, tõlkide töö, transport ja kindlustus; |
| --- | --- | --- |

(31)

Maakonnanõukogu pädevusse ei kuulu mitte ainult põllumajandussaaduste sektor, vaid ka teised sektorid (käsitöö, kirjastamine, tekstiilitööstus jne). Asjaomase sektori puhul on riiklikest vahenditest 100 % ulatuses rahastatud tegevuskulud järgmised:

(a)

näitustel ja messidel osalemine Itaalias ja välismaal: väljapanekuruumi rentimiseks otseselt vajalikud kulud, messibokside ettevalmistamine, vee- ja elektriühendused, ürituse ametlikku kataloogi registreerimine, vastav reklaam, tõlkide töö, transport ja kindlustus;

| (b) | rahvusvaheliste õpikodade korraldamine Itaalias ja välismaal: kohtumiste korraldamiseks ja läbiviimiseks vajalikud kulud (saalide üürimine, ettevalmistus, kohtumiste valik, tõlkide töö ja vastav reklaam); |
| --- | --- |

(b)

rahvusvaheliste õpikodade korraldamine Itaalias ja välismaal: kohtumiste korraldamiseks ja läbiviimiseks vajalikud kulud (saalide üürimine, ettevalmistus, kohtumiste valik, tõlkide töö ja vastav reklaam);

| (c) | reklaam massimeedias (kirjutav ajakirjandus, plakatid, raadio, televisioon). |
| --- | --- |

(c)

reklaam massimeedias (kirjutav ajakirjandus, plakatid, raadio, televisioon).

| (32) | Punktides a ja b loetletud tegevuskulude rahastamise abi saajad on ettevõtetekonsortsiumid ja ettevõtted, mis on nõuetekohaselt registreeritud Sitsiilia kaubanduskodade juures. Abisaajad valitakse iga-aastasele avalikule projektikonkursile osavõtutaotluse esitanute seast Sitsiilia maakonna ametlikus teatajas eelnevalt avaldatud valikukriteeriumite alusel. Vastavalt komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määruse (EÜ) nr 69/2001 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes) (9) neljandale põhjendusele ei kuulu punktides a ja b loetletud abi ekspordiabi alla ning alates aastast 2002 kohaldatakse kõnealusele abile vähese tähtsusega abi normid. Põllumajandussaaduste sektori osas võib nimetatud abi vastavalt reklaamialastele suunistele kuuluda vähese tähtsusega abi hulka, mis on reguleeritud põllumajandussektoris antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (10) punktiga 14.1 “konkursside, näituste ja messide korraldamine”. Olgugi, et maakonna seadus ei nimeta otseselt 100 000 euro suurust ülempiiri abisaaja kohta kolme aasta jooksul, jäävad abisaaja-ettevõttele võimaldatud toetused messidel ja õpikodadel osalemiseks nimetatud ülemmäärast kaugelt alla. |
| --- | --- |

(32)

Punktides a ja b loetletud tegevuskulude rahastamise abi saajad on ettevõtetekonsortsiumid ja ettevõtted, mis on nõuetekohaselt registreeritud Sitsiilia kaubanduskodade juures. Abisaajad valitakse iga-aastasele avalikule projektikonkursile osavõtutaotluse esitanute seast Sitsiilia maakonna ametlikus teatajas eelnevalt avaldatud valikukriteeriumite alusel. Vastavalt komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määruse (EÜ) nr 69/2001 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes) (9) neljandale põhjendusele ei kuulu punktides a ja b loetletud abi ekspordiabi alla ning alates aastast 2002 kohaldatakse kõnealusele abile vähese tähtsusega abi normid. Põllumajandussaaduste sektori osas võib nimetatud abi vastavalt reklaamialastele suunistele kuuluda vähese tähtsusega abi hulka, mis on reguleeritud põllumajandussektoris antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (10) punktiga 14.1 “konkursside, näituste ja messide korraldamine”. Olgugi, et maakonna seadus ei nimeta otseselt 100 000 euro suurust ülempiiri abisaaja kohta kolme aasta jooksul, jäävad abisaaja-ettevõttele võimaldatud toetused messidel ja õpikodadel osalemiseks nimetatud ülemmäärast kaugelt alla.

| (33) | Massimeedia vahendite kaudu teostatava reklaami osas täpsustasid Itaalia ametiasutused asjaolu, et nii siseriiklikult kui ka ühenduse piires teostatud reklaamikampaaniates ei käsitleta konkreetse ettevõtte ega ettevõtetegrupi tooteid, vaid tooteid reklaamitakse üldisel moel, rõhutamata nende päritolu, seda isegi mitte juhul, kui tegemist on regioonile tüüpiliste toodetega. Põllumajandussaaduste sektorit puudutavate toodete reklaamikampaaniates käsitleb tarbijatele suunatud sõnum konkreetset toodet või tooterühma viitamata regioonis tegutsetavatele tootmisettevõtetele. Reklaam on üldist laadi, üleskutseta osta tooteid põhjusel, et need on pärit regioonist ega tohi mõjuda negatiivselt teiste liikmesriikide toodete suhtes. Seetõttu ei ole reklaami näol tegemist asutamislepingu artikli 28 rikkumisega. |
| --- | --- |

(33)

Massimeedia vahendite kaudu teostatava reklaami osas täpsustasid Itaalia ametiasutused asjaolu, et nii siseriiklikult kui ka ühenduse piires teostatud reklaamikampaaniates ei käsitleta konkreetse ettevõtte ega ettevõtetegrupi tooteid, vaid tooteid reklaamitakse üldisel moel, rõhutamata nende päritolu, seda isegi mitte juhul, kui tegemist on regioonile tüüpiliste toodetega. Põllumajandussaaduste sektorit puudutavate toodete reklaamikampaaniates käsitleb tarbijatele suunatud sõnum konkreetset toodet või tooterühma viitamata regioonis tegutsetavatele tootmisettevõtetele. Reklaam on üldist laadi, üleskutseta osta tooteid põhjusel, et need on pärit regioonist ega tohi mõjuda negatiivselt teiste liikmesriikide toodete suhtes. Seetõttu ei ole reklaami näol tegemist asutamislepingu artikli 28 rikkumisega.

| (34) | Itaalia ametiasutuste esitatud tähelepanekutes vaadeldakse nii Euroopa Ühenduses kui ka kolmandates riikides elluviidatavaid edendamis- ja reklaamitegevusi, lähtudes nimetatud kriteeriumitest. |
| --- | --- |

(34)

Itaalia ametiasutuste esitatud tähelepanekutes vaadeldakse nii Euroopa Ühenduses kui ka kolmandates riikides elluviidatavaid edendamis- ja reklaamitegevusi, lähtudes nimetatud kriteeriumitest.

V.   HINNANG ABILE

| (35) | Vastavalt asutamislepingu artikli 87 lõikele 1 on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(35)

Vastavalt asutamislepingu artikli 87 lõikele 1 on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (36) | Vaatlusalused meetmed näevad ette abi võimaldamist riiklike maakondlike ressursside kaudu konkreetsetele Sitsiilia põllumajandusettevõtetele, mis saavad seeläbi selge majandusliku ja rahandusliku eelise, kahjustades teisi ettevõtteid, kes samasugusest toetusest osa ei saa. Vastavalt Euroopa Kohtu kohtulahenditele toob ettevõtte positsiooni paranemine tänu riigiabile tavaliselt kaasa konkurentsi moonutamise konkureerivate ettevõtete osas, mis abi ei saa (11). |
| --- | --- |

(36)

Vaatlusalused meetmed näevad ette abi võimaldamist riiklike maakondlike ressursside kaudu konkreetsetele Sitsiilia põllumajandusettevõtetele, mis saavad seeläbi selge majandusliku ja rahandusliku eelise, kahjustades teisi ettevõtteid, kes samasugusest toetusest osa ei saa. Vastavalt Euroopa Kohtu kohtulahenditele toob ettevõtte positsiooni paranemine tänu riigiabile tavaliselt kaasa konkurentsi moonutamise konkureerivate ettevõtete osas, mis abi ei saa (11).

| (37) | Nagu nähtub järgnevast tabelist (12), milles tuuakse välja Itaalia ja ühenduse vahelise põllumajandustoodete impordi ja ekspordi koguväärtus aastatel 1997-2001 (13), on meetme mõju nii liikmesmaadevahelisele kui ka ühendusesisesele kaubavahetusele põllumajandustoodete alal märkismiväärne. Silmas tuleb pidada asjaolu, et Itaalia maakondade hulgas on Sitsiilia oluline põllumajandustoodete tootja. | Kogu põllumajandus |
| --- | --- | --- |
| | Miljonit ECU-EUR | Miljonit ECU-EUR |
| | Eksport | Import |
| 1997 | 9 459 | 15 370 |
| 1998 | 9 997 | 15 645 |
| 1999 | 10 666 | 15 938 |
| 2000 | 10 939 | 16 804 |
| 2001 | 11 467 | 16 681 |

(37)

Nagu nähtub järgnevast tabelist (12), milles tuuakse välja Itaalia ja ühenduse vahelise põllumajandustoodete impordi ja ekspordi koguväärtus aastatel 1997-2001 (13), on meetme mõju nii liikmesmaadevahelisele kui ka ühendusesisesele kaubavahetusele põllumajandustoodete alal märkismiväärne. Silmas tuleb pidada asjaolu, et Itaalia maakondade hulgas on Sitsiilia oluline põllumajandustoodete tootja.

Kogu põllumajandus

Miljonit ECU-EUR

Miljonit ECU-EUR

Eksport

Import

1997

9 459

15 370

1998

9 997

15 645

1999

10 666

15 938

2000

10 939

16 804

2001

11 467

16 681

| (38) | Eespool nimetatule viidates tasub meenutada kohtu väidet, et juhul kui ettevõte konkureerib teistest liikmesriikidest pärinevate toodetega, olemata ise nende eksportija, võib ettevõttele antav abi kahjustada liikmesmaadevahelist kaubavahetust ja moonutada konkurentsi. Kui liikmesriik võimaldab ettevõttele toetust, võib sisetoodang jääda samaks või kasvada, samas kui teistes liikmesmaades tegutsevate ettevõtete võimalused eksportida oma toodangut selle liikmesriigi turule vähenevad. Seetõttu kahjustab selline abi liikmesriikide kaubavahetust ja moonutab konkurentsi (14). |
| --- | --- |

(38)

Eespool nimetatule viidates tasub meenutada kohtu väidet, et juhul kui ettevõte konkureerib teistest liikmesriikidest pärinevate toodetega, olemata ise nende eksportija, võib ettevõttele antav abi kahjustada liikmesmaadevahelist kaubavahetust ja moonutada konkurentsi. Kui liikmesriik võimaldab ettevõttele toetust, võib sisetoodang jääda samaks või kasvada, samas kui teistes liikmesmaades tegutsevate ettevõtete võimalused eksportida oma toodangut selle liikmesriigi turule vähenevad. Seetõttu kahjustab selline abi liikmesriikide kaubavahetust ja moonutab konkurentsi (14).

| (39) | Seetõttu järeldab komisjon, et vaatlusalune meede käib asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatud keelu alla. Itaalia ametiasutused pole seda punkti kunagi vaidlustanud. |
| --- | --- |

(39)

Seetõttu järeldab komisjon, et vaatlusalune meede käib asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatud keelu alla. Itaalia ametiasutused pole seda punkti kunagi vaidlustanud.

| (40) | Vastavalt asutamislepingu artikli 87 lõikele 1 on keelustamine kitsendatud artikli 87 lõikes 2 ja 3 ette nähtud eranditega. |
| --- | --- |

(40)

Vastavalt asutamislepingu artikli 87 lõikele 1 on keelustamine kitsendatud artikli 87 lõikes 2 ja 3 ette nähtud eranditega.

| (41) | Artikli 87 lõike 2 punktides a, b ja c loetletud erandid pole selgelt kohaldatavad kõnealuaste abimeetmete olemusele ega eesmärkidele. On tõsi, et Itaalia ametiasutused ei taotlenud artikli 87 lõike 2 punktide a, b ja c kohaldamist. |
| --- | --- |

(41)

Artikli 87 lõike 2 punktides a, b ja c loetletud erandid pole selgelt kohaldatavad kõnealuaste abimeetmete olemusele ega eesmärkidele. On tõsi, et Itaalia ametiasutused ei taotlenud artikli 87 lõike 2 punktide a, b ja c kohaldamist.

| (42) | Ka artikli 87 lõike 3 punkti a ei saa käesoleval juhul kohaldada, sest tegemist ei ole abiga, mis on suunatud ebatavaliselt madala elatustasemega või raskekujulise vaeghõive käes kannatatavate regioonide majandusliku arengu soodustamisele. Pealegi ei taotlenud Itaalia artikli 87 lõike 3 punkti a kohaldamist. |
| --- | --- |

(42)

Ka artikli 87 lõike 3 punkti a ei saa käesoleval juhul kohaldada, sest tegemist ei ole abiga, mis on suunatud ebatavaliselt madala elatustasemega või raskekujulise vaeghõive käes kannatatavate regioonide majandusliku arengu soodustamisele. Pealegi ei taotlenud Itaalia artikli 87 lõike 3 punkti a kohaldamist.

| (43) | Ka artikli 87 lõike 3 punkt b pole kõnealuse abi puhul kohaldatav, sest tegemist ei ole abiga, mis on suunatud Euroopa tähtsa ühishuviprojekti elluviimise edendamiseks või pakub lahendust tõsiselt häiritud Itaalia majandusele. Pealegi ei taotlenud Itaalia artikli 87 lõike 3 punkti b kohaldamist. |
| --- | --- |

(43)

Ka artikli 87 lõike 3 punkt b pole kõnealuse abi puhul kohaldatav, sest tegemist ei ole abiga, mis on suunatud Euroopa tähtsa ühishuviprojekti elluviimise edendamiseks või pakub lahendust tõsiselt häiritud Itaalia majandusele. Pealegi ei taotlenud Itaalia artikli 87 lõike 3 punkti b kohaldamist.

| (44) | Asjaomane abi ei ole määratud ega sobiv kultuuri edendamiseks ega kultuuripärandi säilitamiseks, mida on mainitud artikli 87 lõike 3 punktis d sätestatud eesmärkides; Itaalia ei ole kunagi ka nimetatud sätte kohaldamist taotlenud. |
| --- | --- |

(44)

Asjaomane abi ei ole määratud ega sobiv kultuuri edendamiseks ega kultuuripärandi säilitamiseks, mida on mainitud artikli 87 lõike 3 punktis d sätestatud eesmärkides; Itaalia ei ole kunagi ka nimetatud sätte kohaldamist taotlenud.

| (45) | Arvestades asjaomase abi olemust ja eesmärke, on ainuke kohaldatav erand ette nähtud asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c. |
| --- | --- |

(45)

Arvestades asjaomase abi olemust ja eesmärke, on ainuke kohaldatav erand ette nähtud asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c.

Kohaldatavad sätted

| (46) | Põhjenduses 45 käsitletud erandite kohaldatavust tuleb hinnata põllumajandussektori edendamise ja reklaami heaks suunatud riigiabi võimaldamise alaste sätete valguses, täpsemalt reklaamialastes suunistes sätestatud normide valguses (15). |
| --- | --- |

(46)

Põhjenduses 45 käsitletud erandite kohaldatavust tuleb hinnata põllumajandussektori edendamise ja reklaami heaks suunatud riigiabi võimaldamise alaste sätete valguses, täpsemalt reklaamialastes suunistes sätestatud normide valguses (15).

| (47) | Vastavalt reklaamialaste suuniste jaotisele 7.1 kohaldab komisjon käesolevaid suuniseid uue riigiabi, sealhulgas liikmesriikide ootel teatiste suhtes, alates 1. jaanuarist 2002. Määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punktis f määratletud õigusvastast abi hinnatakse abi andmise ajal kehtivate eeskirjade ja juhendite kohaselt. |
| --- | --- |

(47)

Vastavalt reklaamialaste suuniste jaotisele 7.1 kohaldab komisjon käesolevaid suuniseid uue riigiabi, sealhulgas liikmesriikide ootel teatiste suhtes, alates 1. jaanuarist 2002. Määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punktis f määratletud õigusvastast abi hinnatakse abi andmise ajal kehtivate eeskirjade ja juhendite kohaselt.

| (48) | Kooskõlas menetluse algatamise otsusega, milles komisjon väljendas kahtlust kõnealuste meetmete vastavusest praegu niisugust tüüpi abimeetmetele kohaldatavate normidele (16), käsitleb käesolev otsus ainult juba praegu ja alates 1. jaanuarist 2002 antavale abile asutamislepingu I lisas loetletud põllumajandustoodete edendamise ja reklaami heaks. |
| --- | --- |

(48)

Kooskõlas menetluse algatamise otsusega, milles komisjon väljendas kahtlust kõnealuste meetmete vastavusest praegu niisugust tüüpi abimeetmetele kohaldatavate normidele (16), käsitleb käesolev otsus ainult juba praegu ja alates 1. jaanuarist 2002 antavale abile asutamislepingu I lisas loetletud põllumajandustoodete edendamise ja reklaami heaks.

| (49) | Viidates edendamisabile, öeldakse reklaamialaste suuniste punktis 8, et propageerimistegevust, mis on määratletud teaduslikult põhjendatud teadmiste avaliku levitamisena, messide või näituste organiseerimisena, osalemisena nimetatud ja samalaadsetel avalikkusega suhtlemise tegevustes, sealhulgas uuringutes ja turuanalüüsil, reklaamina ei käsitleta. Riigiabi andmine selliseks propageerimiseks laiemas tähenduses toimub vastavalt põllumajandussektori riigiabi ühenduse suuniste (17) punktidele 13 ja 14. Kuna teatises ei täpsustata, kas asjaomast abi kohaldatakse ainult väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, siis ei kohaldata käesoleva juhtumi puhul komisjoni 23. detsembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1/2004, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (18). |
| --- | --- |

(49)

Viidates edendamisabile, öeldakse reklaamialaste suuniste punktis 8, et propageerimistegevust, mis on määratletud teaduslikult põhjendatud teadmiste avaliku levitamisena, messide või näituste organiseerimisena, osalemisena nimetatud ja samalaadsetel avalikkusega suhtlemise tegevustes, sealhulgas uuringutes ja turuanalüüsil, reklaamina ei käsitleta. Riigiabi andmine selliseks propageerimiseks laiemas tähenduses toimub vastavalt põllumajandussektori riigiabi ühenduse suuniste (17) punktidele 13 ja 14. Kuna teatises ei täpsustata, kas asjaomast abi kohaldatakse ainult väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, siis ei kohaldata käesoleva juhtumi puhul komisjoni 23. detsembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1/2004, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (18).

| (50) | Reklaamialase abi kohta määratakse reklaamialaste suuniste punktis 7, et “reklaami” kontseptsiooni puhul ei peeta silmas üksnes mis tahes massimeedia vahendite (kirjutav press, raadio, televisioon, müürilehed) kaudu toimuvat tegevust, mis on mõeldud ajendama ettevõtjaid või tarbijaid asjakohast toodet ostma, vaid see hõlmab kõiki samal eesmärgil vahetult tarbijatele jagatavaid materjale, sealhulgas tarbijatele suunatud reklaamitegevusi müügikohas. |
| --- | --- |

(50)

Reklaamialase abi kohta määratakse reklaamialaste suuniste punktis 7, et “reklaami” kontseptsiooni puhul ei peeta silmas üksnes mis tahes massimeedia vahendite (kirjutav press, raadio, televisioon, müürilehed) kaudu toimuvat tegevust, mis on mõeldud ajendama ettevõtjaid või tarbijaid asjakohast toodet ostma, vaid see hõlmab kõiki samal eesmärgil vahetult tarbijatele jagatavaid materjale, sealhulgas tarbijatele suunatud reklaamitegevusi müügikohas.

Edendamisele suunatud abi

| (51) | Olemasolevast teabest selgub, et põhjenduse 31 punktides a ja b ning käesoleva otsuse punktis 32 kirjeldatud ühendusesisestel ja -välistel messidel ja õpikodades osalemiseks antavat abi võib käsitleda tervenisti edendamisele suunatud abina, kui see ei sisalda tegevust, mis on mõeldud ajendama ettevõtjaid või tarbijaid asjakohast toodet ostma, vaid hõlmab kõiki samal eesmärgil vahetult tarbijatele jagatavaid materjale. Reklaamialaste suuniste punkti 7 alusel vaadeldakse reklaamialase abina abi tegevusele, mis on mõeldud ajendama ettevõtjaid või tarbijaid asjakohast toodet ostma ja hõlmab kõiki samal eesmärgil vahetult tarbijatele jagatavaid materjale. |
| --- | --- |

(51)

Olemasolevast teabest selgub, et põhjenduse 31 punktides a ja b ning käesoleva otsuse punktis 32 kirjeldatud ühendusesisestel ja -välistel messidel ja õpikodades osalemiseks antavat abi võib käsitleda tervenisti edendamisele suunatud abina, kui see ei sisalda tegevust, mis on mõeldud ajendama ettevõtjaid või tarbijaid asjakohast toodet ostma, vaid hõlmab kõiki samal eesmärgil vahetult tarbijatele jagatavaid materjale. Reklaamialaste suuniste punkti 7 alusel vaadeldakse reklaamialase abina abi tegevusele, mis on mõeldud ajendama ettevõtjaid või tarbijaid asjakohast toodet ostma ja hõlmab kõiki samal eesmärgil vahetult tarbijatele jagatavaid materjale.

| (52) | Kui meetmeid, mis on ette nähtud ühendusesisestel ja -välistel messidel ja õpikodades osalemiseks, võib tõepoolest lugeda edendamisalaseks riigiabiks ühenduse põllumajandussektori riigiabi suuniste jaotiste 13 ja 14 tähenduses, võib abi anda kuni 100 % ulatuses, kuid ületamata 100 000 euro suurust summat abisaaja kohta kolme aasta vältel. Nimetatud maksimumsummat võib suurendada tingimusel, et see ei ületa 50 % abikõlblikest kuludest ja seda antakse ettevõtetele, mis vastavad väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratlusele, mis on sätestatud komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määruses (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes (19). Abisumma arvestamiseks vaadeldakse teenuste adressaadina abisaajat. Nagu nähtub Itaalia ametiasutuste läkitatud tähelepanekust, toimub vaatlusaluste edendamisvahendite rahastamine nimetatud maksimaalsetest abisummadest lähtuvalt ja vastab seega selles küsimuses kohaldatavatele normidele (20). |
| --- | --- |

(52)

Kui meetmeid, mis on ette nähtud ühendusesisestel ja -välistel messidel ja õpikodades osalemiseks, võib tõepoolest lugeda edendamisalaseks riigiabiks ühenduse põllumajandussektori riigiabi suuniste jaotiste 13 ja 14 tähenduses, võib abi anda kuni 100 % ulatuses, kuid ületamata 100 000 euro suurust summat abisaaja kohta kolme aasta vältel. Nimetatud maksimumsummat võib suurendada tingimusel, et see ei ületa 50 % abikõlblikest kuludest ja seda antakse ettevõtetele, mis vastavad väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratlusele, mis on sätestatud komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määruses (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes (19). Abisumma arvestamiseks vaadeldakse teenuste adressaadina abisaajat. Nagu nähtub Itaalia ametiasutuste läkitatud tähelepanekust, toimub vaatlusaluste edendamisvahendite rahastamine nimetatud maksimaalsetest abisummadest lähtuvalt ja vastab seega selles küsimuses kohaldatavatele normidele (20).

| (53) | Vastavalt ühenduse põllumajandussektori riigiabi suuniste jaotisele 14 ja selleks, et konkurents ei saaks moonutatud, tuleb kõigile asjaomase valdkonna abikõlblikele subjektidele anda võimalus saada seda laadi abi, tuginedes objektiivselt määratletud kriteeriumitele. Selle otsuse põhjenduses 32 kajastatud Itaalia esitatud teabe põhjal on nimetatud tingimus rahuldatud (21). Abi, mille andmine on piiratud ainult teatud liitudega ja mille eesmärgiks on toetada ainult nende liikmeid, ei soodusta sektori kui terviku arengut ja seda vaadeldakse tegevusabina. Seega, juhul kui kõnealuseid teenuseid pakuvad tootmisliidud või teised vastastikuse abi põllumajandusorganisatsioonid, peavad need olema kättesaadavad kõikidele põllumeestele. Neil juhtudel peavad võimalikud asjaomastele liitudele või organisatsioonide administratiivkulude katmiseks võimaldatavad toetused olema piiritletud teenuse osutamise kuludega. |
| --- | --- |

(53)

Vastavalt ühenduse põllumajandussektori riigiabi suuniste jaotisele 14 ja selleks, et konkurents ei saaks moonutatud, tuleb kõigile asjaomase valdkonna abikõlblikele subjektidele anda võimalus saada seda laadi abi, tuginedes objektiivselt määratletud kriteeriumitele. Selle otsuse põhjenduses 32 kajastatud Itaalia esitatud teabe põhjal on nimetatud tingimus rahuldatud (21). Abi, mille andmine on piiratud ainult teatud liitudega ja mille eesmärgiks on toetada ainult nende liikmeid, ei soodusta sektori kui terviku arengut ja seda vaadeldakse tegevusabina. Seega, juhul kui kõnealuseid teenuseid pakuvad tootmisliidud või teised vastastikuse abi põllumajandusorganisatsioonid, peavad need olema kättesaadavad kõikidele põllumeestele. Neil juhtudel peavad võimalikud asjaomastele liitudele või organisatsioonide administratiivkulude katmiseks võimaldatavad toetused olema piiritletud teenuse osutamise kuludega.

Reklaami abi

| (54) | Tegevuse raames, mis on mõeldud ajendama ettevõtjaid või tarbijaid asjakohast toodet ostma ja hõlmab kõiki samal eesmärgil vahetult tarbijatele jagatavaid materjale (näiteks reklaam müügipunktis või ettevõtjatele, sealhulgas põllumajandussaaduste ettevõtjatele, hulgi- ja jaemüügiga tegelevatele ettevõtjatele, restoranidele, hotellidele ja teiste toitlustamisettevõtete ärimeestele suunatud reklaam), tuleb eespool nimetatud meetmeid messidel ja õpikodades osalemiseks hinnata vastavalt reklaamialasele abile kohaldatavatele normidele, samamoodi nagu massimeedia vahendite kaudu (kirjutav press, plakatid, raadio, televisioon) teostatud reklaamialased meetmed, mida kirjeldatakse käesoleva otsuse põhjenduse 31 punktis c ja põhjenduses 33. |
| --- | --- |

(54)

Tegevuse raames, mis on mõeldud ajendama ettevõtjaid või tarbijaid asjakohast toodet ostma ja hõlmab kõiki samal eesmärgil vahetult tarbijatele jagatavaid materjale (näiteks reklaam müügipunktis või ettevõtjatele, sealhulgas põllumajandussaaduste ettevõtjatele, hulgi- ja jaemüügiga tegelevatele ettevõtjatele, restoranidele, hotellidele ja teiste toitlustamisettevõtete ärimeestele suunatud reklaam), tuleb eespool nimetatud meetmeid messidel ja õpikodades osalemiseks hinnata vastavalt reklaamialasele abile kohaldatavatele normidele, samamoodi nagu massimeedia vahendite kaudu (kirjutav press, plakatid, raadio, televisioon) teostatud reklaamialased meetmed, mida kirjeldatakse käesoleva otsuse põhjenduse 31 punktis c ja põhjenduses 33.

| (55) | Vastavalt reklaamialastele suunistele kannavad reklaamikulud normikohaselt tootjad ja turustajad ise osana nende tavalisest majandustegevusest. |
| --- | --- |

(55)

Vastavalt reklaamialastele suunistele kannavad reklaamikulud normikohaselt tootjad ja turustajad ise osana nende tavalisest majandustegevusest.

| (56) | Käsitlemaks antud abi mitte tegevusabi, vaid EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c kohaselt ühisturuga kokkusobiva reklaami abina, on vajalik, et nimetatud abi ei häiriks kaubandust määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega (negatiivsed kriteeriumid), ning soodustaks teatava majandustegevuse või teatavate majanduspiirkondade arengut (positiivsed kriteeriumid). Lisaks peab riiklik abi vastama ühenduse rahvusvahelistele kohustustele, mis on põllumajanduse suhtes kindlaks määratud 1994. aasta põllumajanduslepingus OMC-GATT. |
| --- | --- |

(56)

Käsitlemaks antud abi mitte tegevusabi, vaid EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c kohaselt ühisturuga kokkusobiva reklaami abina, on vajalik, et nimetatud abi ei häiriks kaubandust määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega (negatiivsed kriteeriumid), ning soodustaks teatava majandustegevuse või teatavate majanduspiirkondade arengut (positiivsed kriteeriumid). Lisaks peab riiklik abi vastama ühenduse rahvusvahelistele kohustustele, mis on põllumajanduse suhtes kindlaks määratud 1994. aasta põllumajanduslepingus OMC-GATT.

| (57) | Vastavalt reklaamialaste suuniste jaotises 3.1 esitatud negatiivsetele kriteeriumitele ei tohi anda abi asutamislepingu artikliga 28 (punkt 3.1.1) vastuolus olevatele reklaamikampaaniatele, ühenduse teiseseid õigusakte rikkuvatele kampaaniatele (punkt 3.1.2) või teatavate ettevõtetega seotud reklaamile (punkt 3.1.3). Lisaks, juhul kui riiklikult rahastatav reklaamitegevus on usaldatud eraettevõttele, valitakse asjaomane eraettevõte turupõhimõtetest lähtudes mittediskrimineerivalt, kasutades asjakohasuse korral pakkumismenetlusi, mis on vastavuses ühenduse õigusega ja eelkõige pretsedendiõigusega (22), ja kasutades piisavalt reklaami, et asjaomasel teenusteturul tekiks konkurents ning et hanke-eeskirjade erapooletut järgimist oleks võimalik jälgida. |
| --- | --- |

(57)

Vastavalt reklaamialaste suuniste jaotises 3.1 esitatud negatiivsetele kriteeriumitele ei tohi anda abi asutamislepingu artikliga 28 (punkt 3.1.1) vastuolus olevatele reklaamikampaaniatele, ühenduse teiseseid õigusakte rikkuvatele kampaaniatele (punkt 3.1.2) või teatavate ettevõtetega seotud reklaamile (punkt 3.1.3). Lisaks, juhul kui riiklikult rahastatav reklaamitegevus on usaldatud eraettevõttele, valitakse asjaomane eraettevõte turupõhimõtetest lähtudes mittediskrimineerivalt, kasutades asjakohasuse korral pakkumismenetlusi, mis on vastavuses ühenduse õigusega ja eelkõige pretsedendiõigusega (22), ja kasutades piisavalt reklaami, et asjaomasel teenusteturul tekiks konkurents ning et hanke-eeskirjade erapooletut järgimist oleks võimalik jälgida.

| (58) | Toetudes esitatud teabele, vastavad punktis 3.1.1 (asutamislepingu artikliga 28 vastuolus olevad) ja punktis 3.1.3 (teatavate ettevõtetega seotud reklaam) ette nähtud kriteeriumid käesoleva otsuse põhjenduses 30, põhjenduse 31 punktis c ja põhjenduses 33 kirjeldatud reklaamimeetmetele. Itaalia ametiasutused pole aga esitanud ühtegi märkust asjaolu kohta, et ka punktis 3.1.2 (ühenduse teiseseid õigusakte rikkuvad kampaaniad) käsitletud kriteerium on täidetud. |
| --- | --- |

(58)

Toetudes esitatud teabele, vastavad punktis 3.1.1 (asutamislepingu artikliga 28 vastuolus olevad) ja punktis 3.1.3 (teatavate ettevõtetega seotud reklaam) ette nähtud kriteeriumid käesoleva otsuse põhjenduses 30, põhjenduse 31 punktis c ja põhjenduses 33 kirjeldatud reklaamimeetmetele. Itaalia ametiasutused pole aga esitanud ühtegi märkust asjaolu kohta, et ka punktis 3.1.2 (ühenduse teiseseid õigusakte rikkuvad kampaaniad) käsitletud kriteerium on täidetud.

| (59) | Lisaks negatiivsete kriteeriumite rahuldamisele peab toetatav reklaam vastavalt reklaamialaste suuniste punktile 3.2 vastama vähemalt ühele positiivsele kriteeriumile, mille eesmärgiks on näidata, et kõnealune abi soodustab reaalselt teatava majandustegevuse või teatavate majanduspiirkondade arengut. Selline positiivne tingimus loetakse täidetuks juhul, kui toetatav reklaam käsitleb ühte järgmistest tegevustest: ülemäärased põllumajandustooted või alakasutatud liigid; uued tooted või asendustooted, mida ei toodeta veel ülemäära; kõrge kvaliteediga tooted, sealhulgas keskkonnasõbraliku tootmisega või püügimeetoditega toodetud või omandatud tooted, näiteks mahepõllundustooted; teatavate piirkondade arendamine; määruses (EÜ) nr 70/2001 määratletud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete arendamine; projektid, mida teostavad nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määruses (EÜ) nr 104/2000 kalastus- ja akvakultuuritooteturu ühise korralduse kohta (23) määratletud tähenduses ametlikult tunnustatud organisatsioonid; projektid, mida teostavad ühiselt riiklike asutuste tunnustatud tootjaorganisatsioonid või muud kalandussektori organisatsioonid. |
| --- | --- |

(59)

Lisaks negatiivsete kriteeriumite rahuldamisele peab toetatav reklaam vastavalt reklaamialaste suuniste punktile 3.2 vastama vähemalt ühele positiivsele kriteeriumile, mille eesmärgiks on näidata, et kõnealune abi soodustab reaalselt teatava majandustegevuse või teatavate majanduspiirkondade arengut. Selline positiivne tingimus loetakse täidetuks juhul, kui toetatav reklaam käsitleb ühte järgmistest tegevustest: ülemäärased põllumajandustooted või alakasutatud liigid; uued tooted või asendustooted, mida ei toodeta veel ülemäära; kõrge kvaliteediga tooted, sealhulgas keskkonnasõbraliku tootmisega või püügimeetoditega toodetud või omandatud tooted, näiteks mahepõllundustooted; teatavate piirkondade arendamine; määruses (EÜ) nr 70/2001 määratletud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete arendamine; projektid, mida teostavad nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määruses (EÜ) nr 104/2000 kalastus- ja akvakultuuritooteturu ühise korralduse kohta (23) määratletud tähenduses ametlikult tunnustatud organisatsioonid; projektid, mida teostavad ühiselt riiklike asutuste tunnustatud tootjaorganisatsioonid või muud kalandussektori organisatsioonid.

| (60) | Reklaamialase abi kohta ei maini Itaalia ametiasutused oma esitatud tähelepanekutes, kas kõnealused reklaamimeetmed rahuldavad eespool mainitud positiivseid kriteeriume. |
| --- | --- |

(60)

Reklaamialase abi kohta ei maini Itaalia ametiasutused oma esitatud tähelepanekutes, kas kõnealused reklaamimeetmed rahuldavad eespool mainitud positiivseid kriteeriume.

| (61) | Põllumajandustoodete reklaami riigiabi maksimumtaseme kohta on reklaamialaste suuniste jaotises 5 esitatud, et üldreeglina ei tohi otsene abi üldotstarbelisest riigieelarvest ületada sektori poolt võetud kulukohustusi seoses kõnealuse reklaamikampaaniaga. Seetõttu ei tohiks reklaamiks antava abi korral otsese abi määr ületada 50 % ning sektori võetud kohustused peaksid moodustama vähemalt 50 % kuludest, seda kas vabatahtlike toetustena või maksutaoliste lõivude või kohustuslike toetuste kogumisena. Et arvestada teatavate reklaamialaste suuniste punktis 3.2 nimetatud positiivsete kriteeriumide kaalu, võib komisjon lubada eespool mainitud otsese abi maksimummäära tõstmist kuni 75 %ni kuludest, kui reklaamitakse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete tooteid, mis on toodetud toetuse andmise nõuetele vastavates piirkondades asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a alusel. |
| --- | --- |

(61)

Põllumajandustoodete reklaami riigiabi maksimumtaseme kohta on reklaamialaste suuniste jaotises 5 esitatud, et üldreeglina ei tohi otsene abi üldotstarbelisest riigieelarvest ületada sektori poolt võetud kulukohustusi seoses kõnealuse reklaamikampaaniaga. Seetõttu ei tohiks reklaamiks antava abi korral otsese abi määr ületada 50 % ning sektori võetud kohustused peaksid moodustama vähemalt 50 % kuludest, seda kas vabatahtlike toetustena või maksutaoliste lõivude või kohustuslike toetuste kogumisena. Et arvestada teatavate reklaamialaste suuniste punktis 3.2 nimetatud positiivsete kriteeriumide kaalu, võib komisjon lubada eespool mainitud otsese abi maksimummäära tõstmist kuni 75 %ni kuludest, kui reklaamitakse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete tooteid, mis on toodetud toetuse andmise nõuetele vastavates piirkondades asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a alusel.

| (62) | Vastavalt esitatud teabele ja käesoleva otsuse põhjenduses 31 märgitule nähtub, et kõik vaatlusaluses abisüsteemis ette nähtud edendamis- ja reklaamimeetmed rahastatakse 100 % ulatuses riiklikest vahenditest. Seega ei ole täidetud teine tingimus, mille kohaselt 50 % (või mõnel juhul 25 %) rahast peab tulema sektorist. |
| --- | --- |

(62)

Vastavalt esitatud teabele ja käesoleva otsuse põhjenduses 31 märgitule nähtub, et kõik vaatlusaluses abisüsteemis ette nähtud edendamis- ja reklaamimeetmed rahastatakse 100 % ulatuses riiklikest vahenditest. Seega ei ole täidetud teine tingimus, mille kohaselt 50 % (või mõnel juhul 25 %) rahast peab tulema sektorist.

| (63) | Lähtuvalt eelnenud hinnangust võib komisjon seega otsustada, et vaatlusealune reklaami abi ei rahulda punkte 3.1.2 (ühenduse teiseseid õigusakte rikkuvad kampaaniad), 3.2 (positiivsed kriteeriumid) ja 5 (riigiabi maksimumtase) kriteeriume. |
| --- | --- |

(63)

Lähtuvalt eelnenud hinnangust võib komisjon seega otsustada, et vaatlusealune reklaami abi ei rahulda punkte 3.1.2 (ühenduse teiseseid õigusakte rikkuvad kampaaniad), 3.2 (positiivsed kriteeriumid) ja 5 (riigiabi maksimumtase) kriteeriume.

| (64) | Samad järeldused kehtivad nii ühendusesiseselt kui -väliselt võetud meetmete kohta. Arvestades, et ühenduseväliselt teostatud reklaamile suunatud abi ei ole põllumajandussektori riigiabi suunistes selgesõnaliselt välja öeldud, kasutab komisjon nendele hinnangu andmiseks isiklikku otsustusvabadust. Vastavalt komisjoni tavapraktikale, juhul kui vaatlusalused meetmed vastavad kohasele, ühenduse territooriumil kohaldatavale riigiabi normidele, võidakse neid vaadelda ühisturuga kokkusobivatena ja rahastada kuni 80 % ulatuses (24). Erandjuhul, nagu nähtub esitatud teabest ja käesoleva otsuse põhjendustes 31 ja 33 kirjeldatust, on ühendusesiseselt ja -väliselt rakendatud meetmed ühesugused ja neile antav abi on 100 %. Niisiis pole ka siin kinni peetud reklaamialaste suuniste punktides 3.1.2 (ühenduse teiseseid õigusakte rikkuvad kampaaniad) ja 3.2 (positiivsed kriteeriumid) sätestatud kriteeriumidest ega komisjoni poolt riigiabile lubatud maksimumsummast (25). Seega pole ka kõnealune abi ühisturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(64)

Samad järeldused kehtivad nii ühendusesiseselt kui -väliselt võetud meetmete kohta. Arvestades, et ühenduseväliselt teostatud reklaamile suunatud abi ei ole põllumajandussektori riigiabi suunistes selgesõnaliselt välja öeldud, kasutab komisjon nendele hinnangu andmiseks isiklikku otsustusvabadust. Vastavalt komisjoni tavapraktikale, juhul kui vaatlusalused meetmed vastavad kohasele, ühenduse territooriumil kohaldatavale riigiabi normidele, võidakse neid vaadelda ühisturuga kokkusobivatena ja rahastada kuni 80 % ulatuses (24). Erandjuhul, nagu nähtub esitatud teabest ja käesoleva otsuse põhjendustes 31 ja 33 kirjeldatust, on ühendusesiseselt ja -väliselt rakendatud meetmed ühesugused ja neile antav abi on 100 %. Niisiis pole ka siin kinni peetud reklaamialaste suuniste punktides 3.1.2 (ühenduse teiseseid õigusakte rikkuvad kampaaniad) ja 3.2 (positiivsed kriteeriumid) sätestatud kriteeriumidest ega komisjoni poolt riigiabile lubatud maksimumsummast (25). Seega pole ka kõnealune abi ühisturuga kokkusobiv.

| (65) | Käesolev otsus käsitleb ainult põllumajandussektori abimeetmeid lepingu I lisas loetletud põllumajandustoodete edendamise ja reklaami heaks. Tegemist ei ole komisjoni ametliku seisukohaga teenuste osutajate valiku vastavuse kohta ühenduse riigihankelepingualaste eeskirjade ja asjakohaste seaduste kohta. Komisjon soovib nimetatud küsimust uurida riigihankelepingute valguses. |
| --- | --- |

(65)

Käesolev otsus käsitleb ainult põllumajandussektori abimeetmeid lepingu I lisas loetletud põllumajandustoodete edendamise ja reklaami heaks. Tegemist ei ole komisjoni ametliku seisukohaga teenuste osutajate valiku vastavuse kohta ühenduse riigihankelepingualaste eeskirjade ja asjakohaste seaduste kohta. Komisjon soovib nimetatud küsimust uurida riigihankelepingute valguses.

VI.   LÕPPJÄRELDUS

| (66) | Eespool kirjeldatust tuleneb, et edendamisele suunatud abimeetmeid võib niivõrd, kuivõrd need vastavad põllumajandussektoris antavat riigiabi käsitlevates ühenduse suuniste jaotistes 13 ja 14 esitatule, lugeda ühisturuga kokkusobivaks asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses, kui tegemist on abiga, mis peaks soodustama teatud majandustegevuse või teatavate majanduspiirkondade arengut. |
| --- | --- |

(66)

Eespool kirjeldatust tuleneb, et edendamisele suunatud abimeetmeid võib niivõrd, kuivõrd need vastavad põllumajandussektoris antavat riigiabi käsitlevates ühenduse suuniste jaotistes 13 ja 14 esitatule, lugeda ühisturuga kokkusobivaks asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses, kui tegemist on abiga, mis peaks soodustama teatud majandustegevuse või teatavate majanduspiirkondade arengut.

| (67) | Reklaami abimeetmed, mis ei vasta ühenduse suunistele (EÜ asutamislepingu I lisas loetletud ja teatavate I lisas loetlemata toodete reklaamiks antava riigiabi kohta) ei ole ühisturuga kokkusobivad ja neid võidakse ellu viia ainult pärast nende ühtlustamist nimetatud sätetega. |
| --- | --- |

(67)

Reklaami abimeetmed, mis ei vasta ühenduse suunistele (EÜ asutamislepingu I lisas loetletud ja teatavate I lisas loetlemata toodete reklaamiks antava riigiabi kohta) ei ole ühisturuga kokkusobivad ja neid võidakse ellu viia ainult pärast nende ühtlustamist nimetatud sätetega.

| (68) | Reklaamiks antavad, ühisturuga mittesobivad abimeetmed peavad juhul, kui need on välja jagatud, peavad abisaajad tagastama, |
| --- | --- |

(68)

Reklaamiks antavad, ühisturuga mittesobivad abimeetmed peavad juhul, kui need on välja jagatud, peavad abisaajad tagastama,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Riigiabi, millega Itaalia näeb ette asutamislepingu I lisas loetletud põllumajandustoodete edendamist ja reklaami Sitsiilia maakonna seaduse nr 27/1997 artikli 4 kohaselt, on ühisturuga kokkusobiv.

Seetõttu on asjaomane abi lubatud.

Artikkel 2

Riigiabi, millega Itaalia näeb ette asutamislepingu I lisas loetletud põllumajandustoodete edendamist ja reklaami Sitsiilia maakonna seaduse nr 27/1997 artikli 4 kohaselt, ei ole ühisturuga kokkusobiv.

Seetõttu ei tohi asjaomast abi rakendada.

Artikkel 3

Juhul kui artiklis 2 märgitud abi on abisaajatele võimaldatud ebaseaduslikult, võtab Itaalia kasutusele kõik asjakohased abinõud, et abiraha tagasi saada.

Sellisel juhul nõutakse abiraha tagasi viivitamata riigisisese menetluse kohaselt, kui see võimaldab käesoleva otsuse viivitamatut ja tõhusat rakendamist. Tagastatava abi hulka kuuluvad intressid, mida arvestatakse alates abi abisaaja(te) käsutusse andmise kuupäevast kuni selle tagastamise kuupäevani. Intresse arvestatakse viitemäära alusel, mida kasutatakse regionaalabi toetusekvivalendi arvestamiseks.

Artikkel 4

Asutamislepingu I lisas loetletud põllumajandustoodete edendamise ja reklaami riigiabi kohta viib Itaalia oma riigisisestesse õigusaktidesse sisse muudatused, et need vastaksid ühenduse suunistele EÜ asutamislepingu I lisas loetletud ja loetlemata toodete reklaamiks antava riigiabi kohta.

Artikkel 5

Itaalia teatab komisjonile kahe kuu jooksul alates käeoleva otsuse teatavakstegemisest selle täitmiseks võetud meetmed.

Artikkel 6

Käesoleva otsus on adresseeritud Itaalia Vabariigile.

Brüssel, 2. juuni 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Franz FISCHLER

---

(1)  ELT C 48, 24.2.2004, lk 2.

1

(2)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1. Määrust on muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

2

(3)  Vt joonealune märkus 1.

3

(4)  Vt ELTs C 48, 24.2.2004, lk-l 2 avaldatud otsuse punktid 27, 28 ja 29.

4

(5)  EÜT C 252, 12.9.2001, lk 5.

5

(6)  Euroopa Kohtu 18. novembri 1999. aasta otsus kohtuasjas C-107/98: Teckal Srl v. Comune di Viano and Azienda Gas-Acqua Consorziale (AGAC) di Reggio Emilia (EKL 1999, lk I-8121).

6

(7)  EÜT L 209, 24.7.1992, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

7

(8)  Euroopa Kohtu 7. detsembri 2000. aasta otsus kohtuasjas C-324/98: Telaustria Verlags GmbH ja Telefonadress GmbH v. Telekom Austria AG (EKL 2000, lk I-10745).

8

(9)  EÜT L 10, 13.1.2001, lk 30.

9

(10)  EÜT C 28, 1.2.2000, lk. 2. Parandatud väljaandes EÜT C 232, 12.8.2000, lk 17.

10

(11)  Euroopa Kohtu 17. septembri 1980. aasta otsus kohtuasjas C-730/79: Philip Morris Holland BV v. Euroopa Ühenduste Komisjon (EKL 1980, lk 2671, punktid 11 ja 12).

11

(12)  Allikas: Eurostat.

12

(13)  Kohtupraktikale tuginedes on kaubavahetuse kahjustamise tingimused rahuldatud juhul, kui abisaaja-ettevõte tegutseb liikmesriikidevahelise kaubavahetuse objektiks oleva majandusliku tegevuse alal. Asjaolu, et ühendusesiseses kaubavahetuses tugevdab abi nimetatud ettevõtte positsiooni tema konkurentide suhtes, näitab et kaubavahetust on kahjustatud. Põllumajandussektoris antava riigiabi osas näitab kohtupraktika, et konkreetne abi mõjutab ühendusesisest kaubavahetust ja konkurentsi isegi juhul, kui tegemist on väikeste summadega, mis jagatakse arvukate ettevõtjate vahel. Vt Euroopa Kohtu 19. septembri 2002. aasta otsust kohtuasjas C-113/00: Hispaania Kuningriik v. Euroopa Ühendust Komisjon (EKL 2002, lk 7601, punktid 30-36 ja 54-56); ja Euroopa Kohtu 19. septembri 2002. aasta otsus kohtuasjas C-114/00: Hispaania Kuningriik v. Euroopa Ühendust Komisjon (EKL 2002, lk 7657, punktid 46-52 ja 68-69).

13

(14)  Euroopa Kohtu 13. juuli 1988. aasta otsus kohtuasjas 102/87: Prantsuse Vabariik v. Euroopa Ühenduste Komisjon (EKL 1988, lk 4067).

14

(15)  Vt joonealune märkus 5.

15

(16)  Vt ELTs C 48, 24.2.2004, lk-l 2 avaldatud otsuse punktid 27, 28 ja 29.

16

(17)  Vt joonealune märkus 9.

17

(18)  ELT L 1, 3.1.2004, lk 1.

18

(19)  EÜT L 10, 13.1.2001, lk 33. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 364/2004 (ELT L 63, 28.2.2004, lk 22).

19

(20)  Põllumajandussektoris antavat riigiabi käsitlevates ühenduse suunistes ei kajastata selgesõnaliselt ühendusevälise edendamise ja reklaami alast abi põllumajandussektoris. Sellest tulenevalt kasutab komisjon nende hindamisel isiklikku otsustusvabadust. Komisjoni tavapraktika kohaselt võib vaatlusaluseid meetmeid vaadelda ühisturuga kokkusobivatena, kui need vastavad ühendusesiseselt kohaldatavate riigiabide normidele. Vt. Itaalia/Toskaana abi N 656/02, abi NN 150/02 (ex N 109/02) (komisjoni kiri K(2003) 1747, 11.6.2003) ja abi NN 44/03 (ex N 6/03) (komisjoni kiri K(2003) 2534, 23.7.2003).

20

ex

ex

(21)  Nagu on märgitud komisjoni 7. mai 2002. aasta otsuses K(2002) 1768 lõplik (abi N 241/01 Itaalia/Kaubanduskoda), ei ole ühe Euroopa ettevõtte käitis ja tema registreerimine kohaliku pädeva kaubanduskoja juures ühegi õigusliku ega de facto kitsenduse subjektiks. Vt ka abi N 62/01 (Itaalia/Piemonte ja Veneto Kaubanduskodade Liit), komisjoni 8. augusti 2001. aasta otsus SG(2001) D/290914.

21

de facto

(22)  Eespool viidatud kohtuasi C-324/98.

22

(23)  EÜT L 17, 21.1.2000, lk. 22. Määrust on muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

23

(24)  Vt näiteks Itaalia/Toskaana abi N 656/02, abi NN 150/02 (ex N 109/02) (komisjoni kiri K(2003) 1747, 11.6.2003) ja abi NN 44/03 (ex N 6/03) (komisjoni kiri K(2003) 2534, 23.7.2003).

24

ex

ex

(25)  Vt joonealune märkus 23.

25

---

| 6.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 32/37 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 32/37

---

KOMISJONI OTSUS,

9. november 2005,

toetuskava kohta, mida Prantsusmaa kavatseb rakendada abi andmiseks liköörveinide Pineau des Charentes, Floc de Gascogne, Pommeau de Normandie ja Macvin du Jura tootjatele ja turustajatele

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 4189 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(2007/55/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut ja eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

olles vastavalt nimetatud artiklile (1) kutsunud huvitatud isikuid üles märkusi esitama

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | 23. juuni 2003. aasta kirjaga teatas Prantsusmaa alaline esindus Euroopa Liidu juures komisjonile asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohaselt toetuskavast, millega ta kavatseb anda abi liköörveinide Pineau de Charentes, Floc de Gascogne, Pommeau de Normandie ja Macvin du Jura tootjatele ja turustajatele. Lisateavet saadeti 9. augusti, 24. ja 28. novembri 2003. aasta ning 17. ja 24. veebruari 2004. aasta kirjadega. |
| --- | --- |

(1)

23. juuni 2003. aasta kirjaga teatas Prantsusmaa alaline esindus Euroopa Liidu juures komisjonile asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohaselt toetuskavast, millega ta kavatseb anda abi liköörveinide Pineau de Charentes, Floc de Gascogne, Pommeau de Normandie ja Macvin du Jura tootjatele ja turustajatele. Lisateavet saadeti 9. augusti, 24. ja 28. novembri 2003. aasta ning 17. ja 24. veebruari 2004. aasta kirjadega.

| (2) | 20. aprilli 2004. aasta kirjaga teatas komisjon Prantsusmaale oma otsusest algatada selle abi suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud uurimismenetlus. |
| --- | --- |

(2)

20. aprilli 2004. aasta kirjaga teatas komisjon Prantsusmaale oma otsusest algatada selle abi suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud uurimismenetlus.

| (3) | Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas. (2) Komisjon kutsus huvitatud isikuid esitama märkusi kõnealuse abi kohta. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas. (2) Komisjon kutsus huvitatud isikuid esitama märkusi kõnealuse abi kohta.

| (4) | Komisjon ei saanud huvitatud isikutelt märkusi. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon ei saanud huvitatud isikutelt märkusi.

| (5) | Prantsusmaa esitas komisjonile oma märkused 11. juuni 2004. aasta kuupäeva kirjaga, registreeritud 14. juunil 2004. aastal. |
| --- | --- |

(5)

Prantsusmaa esitas komisjonile oma märkused 11. juuni 2004. aasta kuupäeva kirjaga, registreeritud 14. juunil 2004. aastal.

II.   KIRJELDUS

| (6) | Teatatud abi on jätkuks abile, millest on komisjonile eelnevalt teatatud ja mille komisjon on heaks kiitnud riigiabi nr N 703/95 (3) ja nr N 327/98 (4) raames, ning see on ette nähtud reklaami- ja müügiedendustegevuseks, uurimis- ja katseprogrammideks, tehnilise abi meetmeteks ning meetmeteks, mille eesmärgiks on kvaliteettoodete tootmise edendamine. |
| --- | --- |

(6)

Teatatud abi on jätkuks abile, millest on komisjonile eelnevalt teatatud ja mille komisjon on heaks kiitnud riigiabi nr N 703/95 (3) ja nr N 327/98 (4) raames, ning see on ette nähtud reklaami- ja müügiedendustegevuseks, uurimis- ja katseprogrammideks, tehnilise abi meetmeteks ning meetmeteks, mille eesmärgiks on kvaliteettoodete tootmise edendamine.

| (7) | Komisjoni otsus riigiabi nr N 703/95 kohta tühistati Euroopa Kohtu otsusega, mille sisu on esitatud allpool. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni otsus riigiabi nr N 703/95 kohta tühistati Euroopa Kohtu otsusega, mille sisu on esitatud allpool.

| (8) | Abid N 703/95 ja 327/98, mis olid esialgu ette nähtud viieks aastaks alates 1995/1996. aastast, maksti välja seitsme osamaksena, millest viimane hõlmas ajavahemikku 2001. aasta maist 2002. aasta aprillini. Valitsuse poolt kehtestatud eelarvepiirangute tõttu on need viimased eelarveeraldised veel tänaseni külmutatud. Eelmise toetuskava tähtaeg lükati edasi 30. aprillini 2002. |
| --- | --- |

(8)

Abid N 703/95 ja 327/98, mis olid esialgu ette nähtud viieks aastaks alates 1995/1996. aastast, maksti välja seitsme osamaksena, millest viimane hõlmas ajavahemikku 2001. aasta maist 2002. aasta aprillini. Valitsuse poolt kehtestatud eelarvepiirangute tõttu on need viimased eelarveeraldised veel tänaseni külmutatud. Eelmise toetuskava tähtaeg lükati edasi 30. aprillini 2002.

| (9) | Abisaajate tootmisettevõtete osas on eelmiste toetuskavadega võrreldes toimunud muutused. Nii ei taotlenud viinasektori (Armagnac, Calvados, Cognac) spetsialistid toetuskava pikendamist. Järelikult otsustasid Prantsuse ametiasutused toetuskava pikendamisel piirduda ainult kontrollitud päritolunimetusega liköörveinidega. |
| --- | --- |

(9)

Abisaajate tootmisettevõtete osas on eelmiste toetuskavadega võrreldes toimunud muutused. Nii ei taotlenud viinasektori (Armagnac, Calvados, Cognac) spetsialistid toetuskava pikendamist. Järelikult otsustasid Prantsuse ametiasutused toetuskava pikendamisel piirduda ainult kontrollitud päritolunimetusega liköörveinidega.

| (10) | Osutatud tootmisharudevaheliste organisatsioonide jaoks kokku ja allpool kirjeldatud toetusteks tervikuna on viieks aastaks ette nähtud toetuste üldeelarve 12 000 000 eurot, mis jaguneb järgmiselt: Pineau des Charentes, 9 360 000 eurot; Floc de Gascogne, 2 040 000 eurot; Pommeau de Normandie, 360 000 eurot ja Macvin du Jura, 240 000 eurot. |
| --- | --- |

(10)

Osutatud tootmisharudevaheliste organisatsioonide jaoks kokku ja allpool kirjeldatud toetusteks tervikuna on viieks aastaks ette nähtud toetuste üldeelarve 12 000 000 eurot, mis jaguneb järgmiselt: Pineau des Charentes, 9 360 000 eurot; Floc de Gascogne, 2 040 000 eurot; Pommeau de Normandie, 360 000 eurot ja Macvin du Jura, 240 000 eurot.

| (11) | Uurimistegevust, tehnilist abi ja kvaliteettoodete arendamist rahastab ainult riik eelarvevahenditest. Reklaami- ja müügiedendustegevust rahastab osaliselt riik ja osaliselt asjaomased tootmisharudevahelised organisatsioonid liikmetelt kogutud vabatahtlike kohustuslike maksete (edaspidi VKM) abil. Reklaamitegevuseks Euroopa Liidu territooriumil on riigi panus maksimaalselt 50 %. |
| --- | --- |

(11)

Uurimistegevust, tehnilist abi ja kvaliteettoodete arendamist rahastab ainult riik eelarvevahenditest. Reklaami- ja müügiedendustegevust rahastab osaliselt riik ja osaliselt asjaomased tootmisharudevahelised organisatsioonid liikmetelt kogutud vabatahtlike kohustuslike maksete (edaspidi VKM) abil. Reklaamitegevuseks Euroopa Liidu territooriumil on riigi panus maksimaalselt 50 %.

| (12) | VKM rakendatakse asjaomases kontrollitud päritolunimetusega tootmispiirkonnas asuvate viinamarjakasvatajate, kutseliste piiritusetootjate, turustajate ja hulgimüüjate poolt turustatud kontrollitud päritolunimetusega liköörveinikoguste suhtes. |
| --- | --- |

(12)

VKM rakendatakse asjaomases kontrollitud päritolunimetusega tootmispiirkonnas asuvate viinamarjakasvatajate, kutseliste piiritusetootjate, turustajate ja hulgimüüjate poolt turustatud kontrollitud päritolunimetusega liköörveinikoguste suhtes.

| (13) | 2002. aastal moodustas VKM Pineau de Charentes puhul 12,96 eurot hektoliitri kohta; Floc de Gascogne’i puhul 0,25 eurot pudeli kohta; Pommeau de Normandie puhul 30,79 eurot hektroliitri kohta; ja Macvin de Jura puhul maksuvaba 2,75 eurot hektoliitri kohta. |
| --- | --- |

(13)

2002. aastal moodustas VKM Pineau de Charentes puhul 12,96 eurot hektoliitri kohta; Floc de Gascogne’i puhul 0,25 eurot pudeli kohta; Pommeau de Normandie puhul 30,79 eurot hektroliitri kohta; ja Macvin de Jura puhul maksuvaba 2,75 eurot hektoliitri kohta.

1.   Reklaami- ja müügiedendustegevus

| (14) | Prantsuse ametiasutused selgitasid, et kavandatavad programmid teostatakse Euroopa Liidu teatavatel turgudel, sealhulgas Prantsusmaal ja kolmandate riikide turgudel. Kavandatava reklaamitegevuse eesmärk on soodustada ostukavatsuste arengut liköörveinide parema tundmise abil, ilma et reklaam piirduks teatud ettevõtete toodanguga. Kõik reklaamitavad tooted on kontrollitud päritolunimetused: Pineau des Charentes, Floc de Gascogne, Pommeau de Normandie ja Macvin du Jura. |
| --- | --- |

(14)

Prantsuse ametiasutused selgitasid, et kavandatavad programmid teostatakse Euroopa Liidu teatavatel turgudel, sealhulgas Prantsusmaal ja kolmandate riikide turgudel. Kavandatava reklaamitegevuse eesmärk on soodustada ostukavatsuste arengut liköörveinide parema tundmise abil, ilma et reklaam piirduks teatud ettevõtete toodanguga. Kõik reklaamitavad tooted on kontrollitud päritolunimetused: Pineau des Charentes, Floc de Gascogne, Pommeau de Normandie ja Macvin du Jura.

| (15) | Sellest tegevusest saavad kasu kõik organiseeritud liköörveinitootjad, kes Prantsuse ametiasutuste sõnul ei suudaks üksi teha samaväärset jõupingutust oma toodete turustamise arendamiseks. |
| --- | --- |

(15)

Sellest tegevusest saavad kasu kõik organiseeritud liköörveinitootjad, kes Prantsuse ametiasutuste sõnul ei suudaks üksi teha samaväärset jõupingutust oma toodete turustamise arendamiseks.

| (16) | Jälgitakse, et reklaamitegevuses kasutatavad sõnumid ei veenaks tarbijaid teiste liikmesriikide tooteid mitte ostma ega halvustaks nende tooteid. |
| --- | --- |

(16)

Jälgitakse, et reklaamitegevuses kasutatavad sõnumid ei veenaks tarbijaid teiste liikmesriikide tooteid mitte ostma ega halvustaks nende tooteid.

| (17) | Tegemist on reklaami-, teavitus- ja kommunikatsioonikampaaniatega, mis hõlmavad eri liiki aktsioone, nimelt reklaami teabevahendites, muude müügiedendusmaterjalide loomist ja levitamist, reklaamitegevust kampaaniatega seonduvates müügikohtades. Nendega võib kaasneda müügiedendustegevus, näiteks suhtekorraldus, messidel osalemine, seminaride korraldamine, ürituste korraldamine, infobrošüürid või -dokumendid, kauba tundmise ja kampaaniate otstarbekuse alased uuringud. |
| --- | --- |

(17)

Tegemist on reklaami-, teavitus- ja kommunikatsioonikampaaniatega, mis hõlmavad eri liiki aktsioone, nimelt reklaami teabevahendites, muude müügiedendusmaterjalide loomist ja levitamist, reklaamitegevust kampaaniatega seonduvates müügikohtades. Nendega võib kaasneda müügiedendustegevus, näiteks suhtekorraldus, messidel osalemine, seminaride korraldamine, ürituste korraldamine, infobrošüürid või -dokumendid, kauba tundmise ja kampaaniate otstarbekuse alased uuringud.

| (18) | Prantsuse ametiasutused kohustusid esitama nendes kampaaniates kasutatavad reklaammaterjalid või nende koopiad. |
| --- | --- |

(18)

Prantsuse ametiasutused kohustusid esitama nendes kampaaniates kasutatavad reklaammaterjalid või nende koopiad.

| (19) | Eespool osutatud tootmisharudevaheliste organisatsioonide poolt kavandatavad reklaamitoetused piirduvad 50 %ga kampaaniate puhul Euroopa Liidus, sealhulgas Prantsusmaal, ja 80 %ga kampaaniate puhul kolmandates riikides. |
| --- | --- |

(19)

Eespool osutatud tootmisharudevaheliste organisatsioonide poolt kavandatavad reklaamitoetused piirduvad 50 %ga kampaaniate puhul Euroopa Liidus, sealhulgas Prantsusmaal, ja 80 %ga kampaaniate puhul kolmandates riikides.

| (20) | Arvestuslikud toetused kavandatavate meetmete jaoks ulatuvad eurodes: | EL | Kolmandad riigid | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Floc de Gascogne | 1 490 000 | 212 500 | 1 702 500 |
| Pineau des Charentes | 6 956 000 | 1 000 000 | 7 956 000 |
| Pommeau de Normandie | 360 000 | — | 360 000 |
| Macvin du Jura | 175 000 | — | 175 000 |
| Kokku | 8 981 000 | 1 212 500 | 10 193 500 |

(20)

Arvestuslikud toetused kavandatavate meetmete jaoks ulatuvad eurodes:

EL

Kolmandad riigid

Kokku

Floc de Gascogne

1 490 000

212 500

1 702 500

Pineau des Charentes

6 956 000

1 000 000

7 956 000

Pommeau de Normandie

360 000

—

360 000

Macvin du Jura

175 000

—

175 000

Kokku

8 981 000

1 212 500

10 193 500

2.   Uurimistegevus

| (21) | Prantsuse ametiasutuste väitel on uurimis- ja katseprogrammide toetusmeetmete eesmärgiks ainult kõik sektorile kasulikud üldiseloomuga uuringud, mis toovad kasu kogu tootmisharule. |
| --- | --- |

(21)

Prantsuse ametiasutuste väitel on uurimis- ja katseprogrammide toetusmeetmete eesmärgiks ainult kõik sektorile kasulikud üldiseloomuga uuringud, mis toovad kasu kogu tootmisharule.

| (22) | Pineau des Charentes’i puhul: mikrobioloogia, bakteriaalsed muudatused ja tagajärjed (piimabakterite arengutegurite kindlaksmääramine Pineau des Charentes’is, saastekontrolli ja tervendamistehnikate väljatöötamine); Pineau des Charentes’i laagerdamise mehhanismid (oksüdeerumisnähtuste tunnuste analüüsikriteeriumide kindlaksmääramine ja laagerdamistegurite väljaselgitamine); analüüside andmepanga koostamine (üldanalüüsid – veinialkoholi määr, suhkrud, pH, võimalikud keemiline või bakteriaalne saastatus, metallid, katioonid, lenduvad ühendid, taimemürgi jäägid). |
| --- | --- |

(22)

Pineau des Charentes’i puhul: mikrobioloogia, bakteriaalsed muudatused ja tagajärjed (piimabakterite arengutegurite kindlaksmääramine Pineau des Charentes’is, saastekontrolli ja tervendamistehnikate väljatöötamine); Pineau des Charentes’i laagerdamise mehhanismid (oksüdeerumisnähtuste tunnuste analüüsikriteeriumide kindlaksmääramine ja laagerdamistegurite väljaselgitamine); analüüside andmepanga koostamine (üldanalüüsid – veinialkoholi määr, suhkrud, pH, võimalikud keemiline või bakteriaalne saastatus, metallid, katioonid, lenduvad ühendid, taimemürgi jäägid).

| (23) | Floc de Gascogne’i puhul: viinamarjade ja segude uuringud viinamarjasegude harmoneerimise optimeerimise eesmärgil värskuse ja puuviljamaitse suurendamiseks Floc de Gascogne’i valmistamisel (kõrgete suhkrusisalduste, tugeva värvierksuse ja kokkukuuluva üldhappesuse otsingud); armanjaki uuringud eesmärgiga võimaldada välja töötada Floc de Gascogne’i (analüütiline kontroll – vase-, etanooli-, etüülatsetaadisisaldus, alkoholikraad, kasutatavate armanjakkide täiustamine); sihttarbimise liikidele kohandatud Floc de Gascogne’i uuringud ja väljatöötamine, kvalitatiivsed ja kvantitatiivsete katsed, säilitamine. |
| --- | --- |

(23)

Floc de Gascogne’i puhul: viinamarjade ja segude uuringud viinamarjasegude harmoneerimise optimeerimise eesmärgil värskuse ja puuviljamaitse suurendamiseks Floc de Gascogne’i valmistamisel (kõrgete suhkrusisalduste, tugeva värvierksuse ja kokkukuuluva üldhappesuse otsingud); armanjaki uuringud eesmärgiga võimaldada välja töötada Floc de Gascogne’i (analüütiline kontroll – vase-, etanooli-, etüülatsetaadisisaldus, alkoholikraad, kasutatavate armanjakkide täiustamine); sihttarbimise liikidele kohandatud Floc de Gascogne’i uuringud ja väljatöötamine, kvalitatiivsed ja kvantitatiivsete katsed, säilitamine.

| (24) | Macvin du Jura puhul: tehniline arendus (Jura viinamarjarühmade küpsuse kontroll küpsusastme määramiseks ja Macvin du Jura valmistamiseks kõige sobivamate viinamarjade kindlakstegemiseks); viinamarjaistanduste sõelumine ja hindamine; virrete ja pressimise kvaliteedi (ekstraheerimismeetodite (fermenteerimine ja jahutamine) ning virde kestadega kääritamise mõju Macvin du Jura aroomi kvaliteedile); SO2 dooside mõju virde puhastamisele; veini selitamine ja töötlemine pudelitesse villimiseks (eri meetodite võrdlus Macvin du Jura läbipaistvuse saavutamiseks ja säilitamiseks pärast selle pudelitesse villimist). |
| --- | --- |

(24)

Macvin du Jura puhul: tehniline arendus (Jura viinamarjarühmade küpsuse kontroll küpsusastme määramiseks ja Macvin du Jura valmistamiseks kõige sobivamate viinamarjade kindlakstegemiseks); viinamarjaistanduste sõelumine ja hindamine; virrete ja pressimise kvaliteedi (ekstraheerimismeetodite (fermenteerimine ja jahutamine) ning virde kestadega kääritamise mõju Macvin du Jura aroomi kvaliteedile); SO2 dooside mõju virde puhastamisele; veini selitamine ja töötlemine pudelitesse villimiseks (eri meetodite võrdlus Macvin du Jura läbipaistvuse saavutamiseks ja säilitamiseks pärast selle pudelitesse villimist).

| (25) | Kavandatavaid uurimistöid rahastatakse kulude katmisega 100 % ulatuses. Toetuse arvestuslik suunamine sellesse uurimistegevusse, kaasa arvatud infotehnoloogia- ja bibliograafiakulud ning kõik lõpuleviidud tegevuse tulemuste levitamise kulud kõikidele ettevõtjatele, moodustab viie aasta peale: Pineau des Charentes, 912 600 eurot; Floc de Gascogne, 118 000 eurot ja Macvin du Jura, 65 000 eurot. |
| --- | --- |

(25)

Kavandatavaid uurimistöid rahastatakse kulude katmisega 100 % ulatuses. Toetuse arvestuslik suunamine sellesse uurimistegevusse, kaasa arvatud infotehnoloogia- ja bibliograafiakulud ning kõik lõpuleviidud tegevuse tulemuste levitamise kulud kõikidele ettevõtjatele, moodustab viie aasta peale: Pineau des Charentes, 912 600 eurot; Floc de Gascogne, 118 000 eurot ja Macvin du Jura, 65 000 eurot.

3.   Tehnilise abi meetmed

| (26) | Prantsuse ametiasutused kirjeldasid kavandatavaid tehnilise abi programme, mis seisnevad peamiselt tehnilistes koolitustes tootmisprotsesside parandamiseks ja oskuslikuks valdamiseks kõikidel tasanditel (esmatootmine, veini valmistamine, degusteerimine) ning ka teadmiste levitamiseks rahva hulgas. |
| --- | --- |

(26)

Prantsuse ametiasutused kirjeldasid kavandatavaid tehnilise abi programme, mis seisnevad peamiselt tehnilistes koolitustes tootmisprotsesside parandamiseks ja oskuslikuks valdamiseks kõikidel tasanditel (esmatootmine, veini valmistamine, degusteerimine) ning ka teadmiste levitamiseks rahva hulgas.

| (27) | Neid töid rahastatakse 100 % ulatuses kuludest eespool nimetatud ülemmäära piires. Sellesse ossa suunamiseks kavandatav toetus on viieks aastaks järgmine: Pineau des Charentes, 280 800 eurot ja Floc de Gascogne, 169 000 eurot. |
| --- | --- |

(27)

Neid töid rahastatakse 100 % ulatuses kuludest eespool nimetatud ülemmäära piires. Sellesse ossa suunamiseks kavandatav toetus on viieks aastaks järgmine: Pineau des Charentes, 280 800 eurot ja Floc de Gascogne, 169 000 eurot.

4.   Kvaliteettoodete tootmiseks antav abi

| (28) | Kvaliteettoodete tootmiseks kavandatakse anda abi Pineau des Charentes’i ja Floc de Gascogne’i sektoris. Tegemist on järgmiste tegevustega: HACCP (ohuanalüüs ja kriitilised kontrollpunktid) ja jälgitavus (tehnilistele ja seadusandlike aktide nõuetele vastava standardi kehtestamine ja levitamine); tehnilised ja majanduslikud uuringud kvaliteedi parandamise toetamiseks. |
| --- | --- |

(28)

Kvaliteettoodete tootmiseks kavandatakse anda abi Pineau des Charentes’i ja Floc de Gascogne’i sektoris. Tegemist on järgmiste tegevustega: HACCP (ohuanalüüs ja kriitilised kontrollpunktid) ja jälgitavus (tehnilistele ja seadusandlike aktide nõuetele vastava standardi kehtestamine ja levitamine); tehnilised ja majanduslikud uuringud kvaliteedi parandamise toetamiseks.

| (29) | Toetuste suunamist sellesse tegevusse kavandatakse viieks aastaks järgmiselt: Pineau des Charentes, 210 600 eurot ja Floc de Gascogne, 50 500 eurot. |
| --- | --- |

(29)

Toetuste suunamist sellesse tegevusse kavandatakse viieks aastaks järgmiselt: Pineau des Charentes, 210 600 eurot ja Floc de Gascogne, 50 500 eurot.

III.   ASUTAMISLEPINGU ARTIKLI 88 LÕIKES 2 ETTE NÄHTUD MENETLUSE ALGATAMINE.

| (30) | Kavandatava abi laadi, abi andmise tingimuste või rahastamismeetodi osas ei tekkinud meetmete esialgsel läbivaatamisel olulisi kahtlusi, kuigi reklaamitoetuste puhul pidas komisjon vajalikuks, et Prantsusmaa lubab selgesõnaliselt, et viited toodete päritoluriigile on teisejärgulised. |
| --- | --- |

(30)

Kavandatava abi laadi, abi andmise tingimuste või rahastamismeetodi osas ei tekkinud meetmete esialgsel läbivaatamisel olulisi kahtlusi, kuigi reklaamitoetuste puhul pidas komisjon vajalikuks, et Prantsusmaa lubab selgesõnaliselt, et viited toodete päritoluriigile on teisejärgulised.

| (31) | Komisjon algatas asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ette nähtud menetluse seoses abi kokkusobivusega ühenduse õiguse muude sätetega, nimelt asutamislepingu artikliga 90. |
| --- | --- |

(31)

Komisjon algatas asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ette nähtud menetluse seoses abi kokkusobivusega ühenduse õiguse muude sätetega, nimelt asutamislepingu artikliga 90.

| (32) | Siinkohal tuleks meenutada, et Euroopa Kohus (5) tühistas komisjoni otsuse riigiabi nr N 703/95 kohta, mille pikenduseks on teatatud abimeede. |
| --- | --- |

(32)

Siinkohal tuleks meenutada, et Euroopa Kohus (5) tühistas komisjoni otsuse riigiabi nr N 703/95 kohta, mille pikenduseks on teatatud abimeede.

| (33) | Oma kohtuotsuses meenutab Euroopa Kohus, et aastatel 1992 ja 1993 (6) kehtestas Prantsuse valitsus liköörveinide ja magusate naturaalveinide (vins doux naturels) astmelise maksustamiskorra. Nii maksustati alates 1993. aasta 1. juulist neid veine aktsiisimaksuga 1 400 FRF (7) hektoliitri kohta liköörveinide puhul ning 350 FRF hektoliitri kohta magusate naturaalveinide puhul. |
| --- | --- |

(33)

Oma kohtuotsuses meenutab Euroopa Kohus, et aastatel 1992 ja 1993 (6) kehtestas Prantsuse valitsus liköörveinide ja magusate naturaalveinide (vins doux naturels) astmelise maksustamiskorra. Nii maksustati alates 1993. aasta 1. juulist neid veine aktsiisimaksuga 1 400 FRF (7) hektoliitri kohta liköörveinide puhul ning 350 FRF hektoliitri kohta magusate naturaalveinide puhul.

| (34) | 1993/1994. aastal olid mõned Prantsuse tootjad keeldunud lisaaktsiisi maksmisest liköörveinide pealt. Kui see “aktsiisistreik” 2004. aasta juunis lõpetati, põhjendas kontrollitud päritolunimetusega liköörveinide tootjate riikliku liidu (Confédération nationale des producteurs vins de liqueur AOC) esimees seda lõpetamist asjaoluga, et tema sõnul kavatseb Prantsuse valitsus hüvitada Prantsuse tootjatele maksustamise vahe aastase hüvitisega ja hüvitisega aastate 1994 kuni 1997 eest. |
| --- | --- |

(34)

1993/1994. aastal olid mõned Prantsuse tootjad keeldunud lisaaktsiisi maksmisest liköörveinide pealt. Kui see “aktsiisistreik” 2004. aasta juunis lõpetati, põhjendas kontrollitud päritolunimetusega liköörveinide tootjate riikliku liidu (Confédération nationale des producteurs vins de liqueur AOC) esimees seda lõpetamist asjaoluga, et tema sõnul kavatseb Prantsuse valitsus hüvitada Prantsuse tootjatele maksustamise vahe aastase hüvitisega ja hüvitisega aastate 1994 kuni 1997 eest.

| (35) | 1995. aastal oli Associação dos Exportadores de Vinho do Porto (portveini eksportijate liit, edaspidi AEVP) esitanud komisjonile kaks kaebust. AEVP väitis, et liköörveinide ja magusate naturaalveinide maksustamise erinevus ühelt poolt ja Prantsuse liköörveinitootjatele antavad teatavad toetused teiselt poolt on omavahel seotud. AEVP väitel on kõnesolevad toetused ette nähtud nimelt kõrgema maksumäära hüvitamiseks Prantsuse liköörveinitootjatele, mis tähendab, et ainult välisriikide liköörveinitootjad peavad tasuma kõrgemat maksu. See diskrimineeriv maksustamine olevat seega vastuolus asutamislepingu artikliga 95 (muudetud artikliks 90). |
| --- | --- |

(35)

1995. aastal oli Associação dos Exportadores de Vinho do Porto (portveini eksportijate liit, edaspidi AEVP) esitanud komisjonile kaks kaebust. AEVP väitis, et liköörveinide ja magusate naturaalveinide maksustamise erinevus ühelt poolt ja Prantsuse liköörveinitootjatele antavad teatavad toetused teiselt poolt on omavahel seotud. AEVP väitel on kõnesolevad toetused ette nähtud nimelt kõrgema maksumäära hüvitamiseks Prantsuse liköörveinitootjatele, mis tähendab, et ainult välisriikide liköörveinitootjad peavad tasuma kõrgemat maksu. See diskrimineeriv maksustamine olevat seega vastuolus asutamislepingu artikliga 95 (muudetud artikliks 90).

| (36) | Kohus täheldas, et osa kõnesolevast abist näib soodustavat tootjate kategooriat, mis langeb suures osas kokku Prantsuse liköörveinitootjate kategooriaga, mis on maksustamiskorra poolest ebasoodsas olukorras, ning et võimaliku seose olemasolu maksustamiskorra ja kõnesoleva toetuskava vahel kujutab tõsist raskust abi kokkusobivuse hindamisel asutamislepingu sätetega. |
| --- | --- |

(36)

Kohus täheldas, et osa kõnesolevast abist näib soodustavat tootjate kategooriat, mis langeb suures osas kokku Prantsuse liköörveinitootjate kategooriaga, mis on maksustamiskorra poolest ebasoodsas olukorras, ning et võimaliku seose olemasolu maksustamiskorra ja kõnesoleva toetuskava vahel kujutab tõsist raskust abi kokkusobivuse hindamisel asutamislepingu sätetega.

| (37) | Kohus rõhutas, et nendel asjaoludel oleks komisjonil ainult asutamislepingu artikli 93 lõikes 2 (muudetud artikli 88 lõikeks 2) ette nähtud menetlust algatades võimalik käsitleda AEVP poolt esitatud kaebustes tõstatatud küsimusi. |
| --- | --- |

(37)

Kohus rõhutas, et nendel asjaoludel oleks komisjonil ainult asutamislepingu artikli 93 lõikes 2 (muudetud artikli 88 lõikeks 2) ette nähtud menetlust algatades võimalik käsitleda AEVP poolt esitatud kaebustes tõstatatud küsimusi.

| (38) | Lisaks täheldas kohus komisjoni otsuses põhjendatuse puudumist, kuivõrd komisjon ei selgitanud, miks ta järeldas, et AEVP kaebus seoses EÜ asutamislepingu artikli 95 (muudetud 90) võimaliku rikkumisega ei ole põhjendatud. |
| --- | --- |

(38)

Lisaks täheldas kohus komisjoni otsuses põhjendatuse puudumist, kuivõrd komisjon ei selgitanud, miks ta järeldas, et AEVP kaebus seoses EÜ asutamislepingu artikli 95 (muudetud 90) võimaliku rikkumisega ei ole põhjendatud.

| (39) | Kohus järeldas seega, et vaidlustatud otsus on ebaseaduslik nii asutamislepingu artikli 93 lõikes 2 (muudetud artikli 88 lõikeks 2) ette nähtud menetluse algatamata jätmise tõttu kui ka asutamislepingu artiklis 190 (muudetud artikliks 253) sätestatud põhjendamise kohustuse rikkumise tõttu. |
| --- | --- |

(39)

Kohus järeldas seega, et vaidlustatud otsus on ebaseaduslik nii asutamislepingu artikli 93 lõikes 2 (muudetud artikli 88 lõikeks 2) ette nähtud menetluse algatamata jätmise tõttu kui ka asutamislepingu artiklis 190 (muudetud artikliks 253) sätestatud põhjendamise kohustuse rikkumise tõttu.

| (40) | Selle kohtuotsuse alusel pidas komisjon hädavajalikuks vaadata asutamislepingu artikli 90 alusel põhjalikumalt läbi teatatud abimeede, mis on kohtu poolt tühistatud otsuse alusel heakskiidetud abi pikendus. |
| --- | --- |

(40)

Selle kohtuotsuse alusel pidas komisjon hädavajalikuks vaadata asutamislepingu artikli 90 alusel põhjalikumalt läbi teatatud abimeede, mis on kohtu poolt tühistatud otsuse alusel heakskiidetud abi pikendus.

| (41) | Abimeetme esialgse läbivaatuse raames küsitles komisjon seega Prantsusmaad, et teada saada, kas kõnesolev riigiabi ei seisne faktiliselt ainult Prantsuse liköörveinitootjatele üldise maksukoodeksi (code général des impôts) artikliga 402a ette nähtud maksu osalises tagastamises. |
| --- | --- |

(41)

Abimeetme esialgse läbivaatuse raames küsitles komisjon seega Prantsusmaad, et teada saada, kas kõnesolev riigiabi ei seisne faktiliselt ainult Prantsuse liköörveinitootjatele üldise maksukoodeksi (code général des impôts) artikliga 402a ette nähtud maksu osalises tagastamises.

| (42) | Selles esimeses järgus antud vastustes rõhutas Prantsusmaa, et nii minevikus kui tänapäeval puudub igasugune seos kavandatavate toetusmeetmete ja aktsiisimaksude vahel, ning põhjendas seda järgmiste kaalutlustega: |
| --- | --- |

(42)

Selles esimeses järgus antud vastustes rõhutas Prantsusmaa, et nii minevikus kui tänapäeval puudub igasugune seos kavandatavate toetusmeetmete ja aktsiisimaksude vahel, ning põhjendas seda järgmiste kaalutlustega:

| (43) | Prantsusmaa sõnul ei ole abiks suunatud summa (2,4 miljonit eurot aastas, 12 miljonit eurot viie aasta peale) seotud summaga, mida sektor toob sisse tarbimismaksudena (aktsiisina). Nii annavad turustatud 150 000 hektoliitrit kontrollitud päritolunimetusega liköörveini, aktsiisimaksuga 214 eurot/hl, üle 32 miljoni euro aktsiisitulu aastas. |
| --- | --- |

(43)

Prantsusmaa sõnul ei ole abiks suunatud summa (2,4 miljonit eurot aastas, 12 miljonit eurot viie aasta peale) seotud summaga, mida sektor toob sisse tarbimismaksudena (aktsiisina). Nii annavad turustatud 150 000 hektoliitrit kontrollitud päritolunimetusega liköörveini, aktsiisimaksuga 214 eurot/hl, üle 32 miljoni euro aktsiisitulu aastas.

| (44) | Seoses selle liköörveinidele kohaldatava spetsiaalse aktsiisimääraga (214 eurot/hl magusatele naturaalveinidele kehtiva 54 euro/hl asemel) kogutakse selles sektoris täiendavalt 24 miljonit eurot aktsiisimaksu. Prantsusmaa sõnul ei ole ka see summa seotud kavandatava abitasemega. |
| --- | --- |

(44)

Seoses selle liköörveinidele kohaldatava spetsiaalse aktsiisimääraga (214 eurot/hl magusatele naturaalveinidele kehtiva 54 euro/hl asemel) kogutakse selles sektoris täiendavalt 24 miljonit eurot aktsiisimaksu. Prantsusmaa sõnul ei ole ka see summa seotud kavandatava abitasemega.

| (45) | Prantsusmaa sõnul ei ole kunagi rakendatud ühtegi sätet selleks, et üldise maksukoodeksi artikli 402a alusel kogutud vahendeid kasutataks uuesti riigi liköörveinitootjate kasuks. Nii maksti 1995. aasta 1. jaanuarist kuni 2000. aasta 31. detsembrini saadud tulu “solidaarsuspensioni fondi”. 2001. aasta 1. jaanuari ja 2003. aasta 31. detsembri vahel kasutati neid tulusid tööaja vähendamise rahastamiseks ettenähtud fondi jaoks. Alates 2004. aasta 1. jaanuarist on need tulud riigi eelarvesse tagasi makstud. |
| --- | --- |

(45)

Prantsusmaa sõnul ei ole kunagi rakendatud ühtegi sätet selleks, et üldise maksukoodeksi artikli 402a alusel kogutud vahendeid kasutataks uuesti riigi liköörveinitootjate kasuks. Nii maksti 1995. aasta 1. jaanuarist kuni 2000. aasta 31. detsembrini saadud tulu “solidaarsuspensioni fondi”. 2001. aasta 1. jaanuari ja 2003. aasta 31. detsembri vahel kasutati neid tulusid tööaja vähendamise rahastamiseks ettenähtud fondi jaoks. Alates 2004. aasta 1. jaanuarist on need tulud riigi eelarvesse tagasi makstud.

| (46) | Olles need andmed läbi vaadanud, hindas komisjon, et need ei hajuta täielikult kogutud maksu ja abi vahelise seose olemasolu suhtes väljendatud kahtlusi. |
| --- | --- |

(46)

Olles need andmed läbi vaadanud, hindas komisjon, et need ei hajuta täielikult kogutud maksu ja abi vahelise seose olemasolu suhtes väljendatud kahtlusi.

| (47) | Komisjon hindas nimelt, et otsese vastavuse puudumine abisumma (2,4 milj eurot) ja liköörveinide aktsiisitulu (32 milj eurot) vahel või abisumma (2,4 milj eurot) ja liköörveinide pealt makstud täiendava aktsiisi vahel, võrreldes magusate naturaalveinidega (24 milj eurot), ei ole piisav tõendus seose puudumise kohta maksu ja abi vahel. Seega ei saa selles menetlusjärgus välistada võimalust, et abi võidi kasvõi osaliselt kasutada Prantsuse liköörveinitootjate hüvitamiseks kompensatsioonina, mida ühenduse teised tootjad ei saanud. |
| --- | --- |

(47)

Komisjon hindas nimelt, et otsese vastavuse puudumine abisumma (2,4 milj eurot) ja liköörveinide aktsiisitulu (32 milj eurot) vahel või abisumma (2,4 milj eurot) ja liköörveinide pealt makstud täiendava aktsiisi vahel, võrreldes magusate naturaalveinidega (24 milj eurot), ei ole piisav tõendus seose puudumise kohta maksu ja abi vahel. Seega ei saa selles menetlusjärgus välistada võimalust, et abi võidi kasvõi osaliselt kasutada Prantsuse liköörveinitootjate hüvitamiseks kompensatsioonina, mida ühenduse teised tootjad ei saanud.

| (48) | Lisaks hindab komisjon, et tuleks vastata kohtu väljendatud püüdlusele anda kolmandatele huvitatud isikutele võimalus argumentide esitamiseks asutamislepingu artikli 90 võimaliku rikkumise kohta. |
| --- | --- |

(48)

Lisaks hindab komisjon, et tuleks vastata kohtu väljendatud püüdlusele anda kolmandatele huvitatud isikutele võimalus argumentide esitamiseks asutamislepingu artikli 90 võimaliku rikkumise kohta.

| (49) | Asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ette nähtud menetluse algatamise otsuses palus komisjon seega Prantsusmaal anda lisateavet ja arvulisi andmeid nende väidete põhjendamiseks. |
| --- | --- |

(49)

Asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ette nähtud menetluse algatamise otsuses palus komisjon seega Prantsusmaal anda lisateavet ja arvulisi andmeid nende väidete põhjendamiseks.

| (50) | Esiteks paluti Prantsusmaal täpsustada, kas riik on juba võtnud kohustusi Prantsuse liköörveinitootjatele 1993. aastal kehtestatud maksu tagajärgede kasvõi osaliseks hüvitamiseks või kompenseerimiseks. |
| --- | --- |

(50)

Esiteks paluti Prantsusmaal täpsustada, kas riik on juba võtnud kohustusi Prantsuse liköörveinitootjatele 1993. aastal kehtestatud maksu tagajärgede kasvõi osaliseks hüvitamiseks või kompenseerimiseks.

| (51) | Seejärel palus komisjon Prantsusmaal esitada liköörveini pealt kogutud maksusummade arvandmed vastavalt Prantsuse toodete ja imporditud toodete kohta ning individuaalse toodangu (Prantsuse või ühenduse) pealt kogutud maksusummade arvandmed. |
| --- | --- |

(51)

Seejärel palus komisjon Prantsusmaal esitada liköörveini pealt kogutud maksusummade arvandmed vastavalt Prantsuse toodete ja imporditud toodete kohta ning individuaalse toodangu (Prantsuse või ühenduse) pealt kogutud maksusummade arvandmed.

| (52) | Olles täheldanud, et Pineau de Charentes on ilmselgelt põhiline teatatud abi saaja 78 %ga summadest, millele järgneb Floc de Gascogne 17 %ga, seejärel Pommeau de Normandie 3 %ga ja lõpuks Macvin du Jura 2 %ga, palus komisjon Prantsusmaal selgitada, kas need suhtarvud langevad kokku iga toote puhul maksutulu suhtarvudega, mida riik saab liköörveini maksudest. |
| --- | --- |

(52)

Olles täheldanud, et Pineau de Charentes on ilmselgelt põhiline teatatud abi saaja 78 %ga summadest, millele järgneb Floc de Gascogne 17 %ga, seejärel Pommeau de Normandie 3 %ga ja lõpuks Macvin du Jura 2 %ga, palus komisjon Prantsusmaal selgitada, kas need suhtarvud langevad kokku iga toote puhul maksutulu suhtarvudega, mida riik saab liköörveini maksudest.

| (53) | Kuna enamik abist kontsentreerub reklaamitegevusele, paluti Prantsusmaal selgitada, kas see valik on tüüpiline valikute hulgas, mis Prantsuse riik on teinud teistes põllumajandustoodangu, nimelt kvaliteettoodete sektorites. |
| --- | --- |

(53)

Kuna enamik abist kontsentreerub reklaamitegevusele, paluti Prantsusmaal selgitada, kas see valik on tüüpiline valikute hulgas, mis Prantsuse riik on teinud teistes põllumajandustoodangu, nimelt kvaliteettoodete sektorites.

| (54) | Komisjon palus Prantsusmaal anda Prantsusmaal teostatavatesse reklaamikampaaniatesse suunatud abi eelarve kõigi nelja asjaomase toote kohta. |
| --- | --- |

(54)

Komisjon palus Prantsusmaal anda Prantsusmaal teostatavatesse reklaamikampaaniatesse suunatud abi eelarve kõigi nelja asjaomase toote kohta.

| (55) | Prantsusmaal paluti ka anda selgitusi võimaliku seose kohta VKMst saadud vahendite ja abi rahastamiseks riigieelarvest pärinevate vahendite vahel. |
| --- | --- |

(55)

Prantsusmaal paluti ka anda selgitusi võimaliku seose kohta VKMst saadud vahendite ja abi rahastamiseks riigieelarvest pärinevate vahendite vahel.

IV.   PRANTSUSMAA MÄRKUSED.

| (56) | 10. jaanuari 2005. aasta kirjaga edastas Prantsusmaa järgmised andmed ja märkused: |
| --- | --- |

(56)

10. jaanuari 2005. aasta kirjaga edastas Prantsusmaa järgmised andmed ja märkused:

| (57) | Seoses reklaamitegevusega (vt põhjendust (30)) võtsid Prantsuse ametiasutused kohustuse mitte rõhutada toodete reklaamimisel asjaomaste liköörveinide Prantsuse päritolu. |
| --- | --- |

(57)

Seoses reklaamitegevusega (vt põhjendust (30)) võtsid Prantsuse ametiasutused kohustuse mitte rõhutada toodete reklaamimisel asjaomaste liköörveinide Prantsuse päritolu.

| (58) | Liköörveinide maksu ja abi vahelise seose kohta rõhutas Prantsusmaa veel kord, et aktsiisitulu ja riigieelarvest tuleva abisumma vahel ei ole seost. Aktsiisitulu, kaasa arvatud liköörveinidelt saadud aktsiisitulu, makstakse riigi üldeelarvesse. Prantsusmaa sõnul võtavad riigivõimud otsuseid abi suhtes teatavate majandussektorite kasuks täiesti sõltumatult. Kõnealusel juhul on abi ette nähtud nende veinide puhul esinevate teatavate struktuuriliste puuduste parandamiseks, nimelt nende puudulik tuntus tarbijate seas, tootmisettevõtete väike suurus ja killustatus turul ning vahendite puudumine turule positsioneerumiseks. |
| --- | --- |

(58)

Liköörveinide maksu ja abi vahelise seose kohta rõhutas Prantsusmaa veel kord, et aktsiisitulu ja riigieelarvest tuleva abisumma vahel ei ole seost. Aktsiisitulu, kaasa arvatud liköörveinidelt saadud aktsiisitulu, makstakse riigi üldeelarvesse. Prantsusmaa sõnul võtavad riigivõimud otsuseid abi suhtes teatavate majandussektorite kasuks täiesti sõltumatult. Kõnealusel juhul on abi ette nähtud nende veinide puhul esinevate teatavate struktuuriliste puuduste parandamiseks, nimelt nende puudulik tuntus tarbijate seas, tootmisettevõtete väike suurus ja killustatus turul ning vahendite puudumine turule positsioneerumiseks.

| (59) | Prantsusmaa kinnitas, et ei ole ühtegi juriidilist teksti, mis võimaldaks liköörveinitootjate poolt makstud aktsiisi hüvitamist (vt põhjendust(50)). |
| --- | --- |

(59)

Prantsusmaa kinnitas, et ei ole ühtegi juriidilist teksti, mis võimaldaks liköörveinitootjate poolt makstud aktsiisi hüvitamist (vt põhjendust(50)).

| (60) | Tarbimiseks ringlusse lubatud Prantsuse liköörveinidest ja imporditud liköörveinidest saadud tulu käsitlevate vastavate arvuliste andmete kohta (vt põhjendust(51)) selgitas Prantsusmaa kõigepealt, et maksustatistika (mis koostatakse aktsiisimäärade kaupa) ei võimalda eristada Prantsuse tooteid ühenduse muud päritolu toodetest. |
| --- | --- |

(60)

Tarbimiseks ringlusse lubatud Prantsuse liköörveinidest ja imporditud liköörveinidest saadud tulu käsitlevate vastavate arvuliste andmete kohta (vt põhjendust(51)) selgitas Prantsusmaa kõigepealt, et maksustatistika (mis koostatakse aktsiisimäärade kaupa) ei võimalda eristada Prantsuse tooteid ühenduse muud päritolu toodetest.

| (61) | Tolliteenistustelt saadud arvuliste andmete kohaselt ulatus 2003. aastal kogutud aktsiisimaksude summa igat päritolu magusate naturaalveinide pealt ja liköörveinide pealt 142,5 miljoni euroni, mis jaguneb järgmiselt: 25,2 miljonit eurot 54 eurot/hl aktsiisimääraga maksustatud magusate naturaalveinide kategooria puhul ehk tootemaht 467 000 hl, ning 117,3 miljonit eurot 214 eurot/hl aktsiisimääraga maksustatud liköörveinide puhul ehk tootemaht 548 000 hl. |
| --- | --- |

(61)

Tolliteenistustelt saadud arvuliste andmete kohaselt ulatus 2003. aastal kogutud aktsiisimaksude summa igat päritolu magusate naturaalveinide pealt ja liköörveinide pealt 142,5 miljoni euroni, mis jaguneb järgmiselt: 25,2 miljonit eurot 54 eurot/hl aktsiisimääraga maksustatud magusate naturaalveinide kategooria puhul ehk tootemaht 467 000 hl, ning 117,3 miljonit eurot 214 eurot/hl aktsiisimääraga maksustatud liköörveinide puhul ehk tootemaht 548 000 hl.

| (62) | Selles viimases kogumis on saagikoristusdeklaratsioonide alusel võimalik eristada Prantsusmaal toodetud liköörveinitoodang, mis kujutab 94 477 hl toodangut Pineau des Charentes’i puhul, 2 091 hl Macvin du Jura puhul, 5 680 hl Pommeau ja 6 057 hl Floc de Gascogne’i puhul. |
| --- | --- |

(62)

Selles viimases kogumis on saagikoristusdeklaratsioonide alusel võimalik eristada Prantsusmaal toodetud liköörveinitoodang, mis kujutab 94 477 hl toodangut Pineau des Charentes’i puhul, 2 091 hl Macvin du Jura puhul, 5 680 hl Pommeau ja 6 057 hl Floc de Gascogne’i puhul.

| (63) | Prantsusmaa edastas tabeli, mis näitab kavandatava abi jagunemist nelja tootmisharu vahel ja kõikide asjaomaste liköörveinide tootemahtude jagunemist (vt põhjendust(52)).








  Nimetused | Toodangumahud | Toodangumahtude suhtarvud | Kavandatava abi suhtarvud |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pineau des Charentes | 112 436 hl (2001) | 87 % | 78 % |
| Floc de Gascogne | 8 413 hl (2003) | 7 % | 17 % |
| Pommeau | 5 111 hl (2002) | 4 % | 3 % |
| Macvin du Jura | 2 717 hl (2002) | 2 % | 2 % |

(63)

Prantsusmaa edastas tabeli, mis näitab kavandatava abi jagunemist nelja tootmisharu vahel ja kõikide asjaomaste liköörveinide tootemahtude jagunemist (vt põhjendust(52)).

Nimetused

Toodangumahud

Toodangumahtude suhtarvud

Kavandatava abi suhtarvud

Pineau des Charentes

112 436 hl (2001)

87 %

78 %

Floc de Gascogne

8 413 hl (2003)

7 %

17 %

Pommeau

5 111 hl (2002)

4 %

3 %

Macvin du Jura

2 717 hl (2002)

2 %

2 %

| (64) | Prantsusmaa täheldab, et iga liköörveini osa kogutoodangus ja kavandatava abi suhtarvud on lähedased, ent ei lange siiski täielikult kokku. Ta rõhutab, et kavandatava abi jagunemine on abisaajate tootmisharude vahelise kooskõlastuse tulemus ja mitte riigivõimude poolt kehtestatud valik. |
| --- | --- |

(64)

Prantsusmaa täheldab, et iga liköörveini osa kogutoodangus ja kavandatava abi suhtarvud on lähedased, ent ei lange siiski täielikult kokku. Ta rõhutab, et kavandatava abi jagunemine on abisaajate tootmisharude vahelise kooskõlastuse tulemus ja mitte riigivõimude poolt kehtestatud valik.

| (65) | Komisjoni küsimuse peale reklaamitegevusele pühendatud eelarve kohta (vt põhjendust(53)) esitas Prantsusmaa arvulised andmed, mis näitavad, et eriti määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetveinide (MPV-kvaliteetveini) sektoris moodustavad reklaamitegevusse suunatud summad 50 % kuni 74 % tootmisharudevaheliste organisatsioonide käsutuses olevatest üldeelarvetest. |
| --- | --- |

(65)

Komisjoni küsimuse peale reklaamitegevusele pühendatud eelarve kohta (vt põhjendust(53)) esitas Prantsusmaa arvulised andmed, mis näitavad, et eriti määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetveinide (MPV-kvaliteetveini) sektoris moodustavad reklaamitegevusse suunatud summad 50 % kuni 74 % tootmisharudevaheliste organisatsioonide käsutuses olevatest üldeelarvetest.

| (66) | Prantsusmaa edastas kõigi nelja asjaomase tootmisharudevahelise organisatsiooni kohta Prantsusmaal toimuvatesse reklaamikampaaniatesse suunatud eelarve osad. See jagunemine, mis jääb samaks, kui toetuskava heaks kiidetakse, on ka tootmisharudevaheliste organisatsioonide vaba valiku tulemus.









  Kontrollitud päritolunimetuse-ga liköörveinid | 2003. aasta reklaami eelarve | sellest reklaam Prantsusmaal | Kavandatav abi (2,4 mlj eurot/aastas) | sellest reklaam Prantsusmaal |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pineau | 1 671 000 eurot | 74 % | 1 872 000 eurot | 74 % |
| Floc | 279 000 eurot | 64 % | 408 000 eurot | 64 % |
| Pommeau | 166 000 eurot | 100 % | 72 000 eurot | 100 % |
| Macvin | 22 600 eurot | 100 % | 48 000 eurot | 100 % |

(66)

Prantsusmaa edastas kõigi nelja asjaomase tootmisharudevahelise organisatsiooni kohta Prantsusmaal toimuvatesse reklaamikampaaniatesse suunatud eelarve osad. See jagunemine, mis jääb samaks, kui toetuskava heaks kiidetakse, on ka tootmisharudevaheliste organisatsioonide vaba valiku tulemus.

Kontrollitud päritolunimetuse-ga liköörveinid

2003. aasta reklaami eelarve

sellest reklaam Prantsusmaal

Kavandatav abi (2,4 mlj eurot/aastas)

sellest reklaam Prantsusmaal

Pineau

1 671 000 eurot

74 %

1 872 000 eurot

74 %

Floc

279 000 eurot

64 %

408 000 eurot

64 %

Pommeau

166 000 eurot

100 %

72 000 eurot

100 %

Macvin

22 600 eurot

100 %

48 000 eurot

100 %

| (67) | VKMst saadud vahendite ja abi rahastamiseks riigieelarvest pärinevate vahendite vahelise võimaliku seose kohta esitas Prantsusmaa järgmise tabeli:









  Päritolu-nimetused | Mahud | VKM määr | Reklaami suunatud VKM tulud | Riigieelarvest reklaami jaoks antav abi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pineau | 112 436 hl | 12,96 eurot/hl | 1 457 000 eurot | 1 591 000 eurot |
| Floc | 8 413 hl | 0,25 eurot pudel | 279 000 eurot | 340 000 eurot |
| Pommeau | 5 111 hl | 30,79 eurot/hl | 157 000 eurot | 72 000 eurot |
| Macvin | 2 717 hl | 2,75 eurot/hl | 75 000 eurot | 35 000 eurot |

(67)

VKMst saadud vahendite ja abi rahastamiseks riigieelarvest pärinevate vahendite vahelise võimaliku seose kohta esitas Prantsusmaa järgmise tabeli:

Päritolu-nimetused

Mahud

VKM määr

Reklaami suunatud VKM tulud

Riigieelarvest reklaami jaoks antav abi

Pineau

112 436 hl

12,96 eurot/hl

1 457 000 eurot

1 591 000 eurot

Floc

8 413 hl

0,25 eurot pudel

279 000 eurot

340 000 eurot

Pommeau

5 111 hl

30,79 eurot/hl

157 000 eurot

72 000 eurot

Macvin

2 717 hl

2,75 eurot/hl

75 000 eurot

35 000 eurot

| (68) | Reklaami suunata võidavat tulu ei vähendata VKM abil kogutud summadeni. Nimelt võivad tootmisharudevahelised organisatsioonid kasutada teisi vahendeid, mis saadakse näiteks teenuste osutamisest, reklaamesemete ja muu müügist. Prantsusmaa kinnitas, et reklaamitegevust rahastatakse osaliselt eravahenditega vähemalt 50 % ulatuses abikõlblikest kuludest. |
| --- | --- |

(68)

Reklaami suunata võidavat tulu ei vähendata VKM abil kogutud summadeni. Nimelt võivad tootmisharudevahelised organisatsioonid kasutada teisi vahendeid, mis saadakse näiteks teenuste osutamisest, reklaamesemete ja muu müügist. Prantsusmaa kinnitas, et reklaamitegevust rahastatakse osaliselt eravahenditega vähemalt 50 % ulatuses abikõlblikest kuludest.

| (69) | Kavandatava abi ja kogutud saagimahtude alusel (8) hinnatava aktsiisitulu võrdlemiseks esitas Prantsusmaa järgmised arvandmed:








  Nimetused | Hinnatav aktsiisitulu/aasta | Kavandatav abi | Abi/aktsiis |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pineau des Charentes | 20 218 078 eurot | 1 872 000 eurot | 9,3  % |
| Floc de Gascogne | 1 296 198 eurot | 408 000 eurot | 31,5  % |
| Pommeau | 1 215 520 eurot | 72 000 eurot | 5,9  % |
| Macvin du Jura | 447 474 eurot | 48 000 eurot | 10,7  % |

(69)

Kavandatava abi ja kogutud saagimahtude alusel (8) hinnatava aktsiisitulu võrdlemiseks esitas Prantsusmaa järgmised arvandmed:

Nimetused

Hinnatav aktsiisitulu/aasta

Kavandatav abi

Abi/aktsiis

Pineau des Charentes

20 218 078 eurot

1 872 000 eurot

9,3  %

Floc de Gascogne

1 296 198 eurot

408 000 eurot

31,5  %

Pommeau

1 215 520 eurot

72 000 eurot

5,9  %

Macvin du Jura

447 474 eurot

48 000 eurot

10,7  %

| (70) | Prantsusmaa rõhutab, et see viimane tabel on eriti tähenduslik, sest sellest ei tulene eesmärk hüvitada aktsiisikoormat abiga, sest puudub koguseline seos. |
| --- | --- |

(70)

Prantsusmaa rõhutab, et see viimane tabel on eriti tähenduslik, sest sellest ei tulene eesmärk hüvitada aktsiisikoormat abiga, sest puudub koguseline seos.

V.   HINNANG

1.   Abi olemus. Asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaldatavus

| (71) | Asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt, kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(71)

Asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt, kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (72) | Selleks, et abimeede jääks asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaldamisalasse, peavad olema kumulatiivselt täidetud neli järgmist tingimust: (1) abimeedet peab rahastama riik või seda rahastatakse riigi ressurssidest, (2) abi peab olema suunatud selektiivselt teatud tootmisettevõtetele või -sektoritele, (3) abimeede peab kujutama majanduslikku eelist abi saavatele ettevõtetele, (4) abi peab mõjutama ühendusesisest kaubandust ja moonutama või ähvardama moonutada konkurentsi. |
| --- | --- |

(72)

Selleks, et abimeede jääks asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaldamisalasse, peavad olema kumulatiivselt täidetud neli järgmist tingimust: (1) abimeedet peab rahastama riik või seda rahastatakse riigi ressurssidest, (2) abi peab olema suunatud selektiivselt teatud tootmisettevõtetele või -sektoritele, (3) abimeede peab kujutama majanduslikku eelist abi saavatele ettevõtetele, (4) abi peab mõjutama ühendusesisest kaubandust ja moonutama või ähvardama moonutada konkurentsi.

| (73) | Antud juhul hindab komisjon, et need tingimused on täidetud. Nii: |
| --- | --- |

(73)

Antud juhul hindab komisjon, et need tingimused on täidetud. Nii:

1.1.   Riigi ressursid

| (74) | Uurimistegevust, tehnilist abi ja kvaliteettoodete arendamist rahastab terviklikult riik oma eelarvevahenditest. |
| --- | --- |

(74)

Uurimistegevust, tehnilist abi ja kvaliteettoodete arendamist rahastab terviklikult riik oma eelarvevahenditest.

| (75) | Müügiedendus- ja reklaamitegevust seevastu rahastab osaliselt riik ja osaliselt (minimaalselt 50 %) asjaomased kutseorganisatsioonid peamiselt liikmetelt kogutud kohustuslikest vabatahtlikest maksetest (VKM) saadud vahenditega. |
| --- | --- |

(75)

Müügiedendus- ja reklaamitegevust seevastu rahastab osaliselt riik ja osaliselt (minimaalselt 50 %) asjaomased kutseorganisatsioonid peamiselt liikmetelt kogutud kohustuslikest vabatahtlikest maksetest (VKM) saadud vahenditega.

| (76) | Komisjon leiab, et müügiedendus- ja reklaamitegevusse suunatud eelarve koosneb täielikult riigi ressurssidest, ning põhjendab seda järgmiselt. |
| --- | --- |

(76)

Komisjon leiab, et müügiedendus- ja reklaamitegevusse suunatud eelarve koosneb täielikult riigi ressurssidest, ning põhjendab seda järgmiselt.

| (77) | Komisjoni pideva tava kohaselt võrdsustatakse sektori ettevõtete kohustuslikud maksed, mis suunatakse rahalise abimeetme rahastamisesse, maksutaoliste lõivudega, ja need kujutavad seega riigi ressursse, kui need maksed on kehtestatud riigi poolt või kui nende maksete tulem läbib seadusega asutatud organisatsiooni. |
| --- | --- |

(77)

Komisjoni pideva tava kohaselt võrdsustatakse sektori ettevõtete kohustuslikud maksed, mis suunatakse rahalise abimeetme rahastamisesse, maksutaoliste lõivudega, ja need kujutavad seega riigi ressursse, kui need maksed on kehtestatud riigi poolt või kui nende maksete tulem läbib seadusega asutatud organisatsiooni.

| (78) | Antud juhul muutis Prantsuse valitsus kogutud sissemaksed kohustuslikuks tootmisharudevaheliste organisatsioonide lepingute pikendamise menetluse raames. Lepinguid pikendati määruse vastuvõtmise teel, mis avaldati Prantsuse Vabariigi Teatajas. Selleks et nende sissemaksetega kaasneksid vajalikud tagajärjed, peavad need olema kehtestatud riigiasutuse aktiga. |
| --- | --- |

(78)

Antud juhul muutis Prantsuse valitsus kogutud sissemaksed kohustuslikuks tootmisharudevaheliste organisatsioonide lepingute pikendamise menetluse raames. Lepinguid pikendati määruse vastuvõtmise teel, mis avaldati Prantsuse Vabariigi Teatajas. Selleks et nende sissemaksetega kaasneksid vajalikud tagajärjed, peavad need olema kehtestatud riigiasutuse aktiga.

| (79) | Euroopa Kohtu kohtupraktika soovitab siiski, et abimeetme riigiabi olemuse hindamisel uuritakse ka, kas nimetatud meedet võib omistada riigile
   (9). Hiljutised kohtuotsused (10) sisaldavad elemente, mida tuleks siinkohal uurida. |
| --- | --- |

(79)

Euroopa Kohtu kohtupraktika soovitab siiski, et abimeetme riigiabi olemuse hindamisel uuritakse ka, kas nimetatud meedet võib omistada riigile
   (9). Hiljutised kohtuotsused (10) sisaldavad elemente, mida tuleks siinkohal uurida.

| (80) | Kohus otsustas, et teatud kutseorganisatsioonide poolt liikmetelt kogutud ressursside abil rahastatud meetmed jäävad asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaldamisalast välja, eeldusel et (a) sissemaksed suunati kohustuslikult meetme rahastamisesse; (b) organisatsioon või riigivõimud ei võinud ühelgi hetkel neid ressursse vabalt käsutada; (c) abimeede on omistatav eranditult kõnesoleva kutseorganisatsiooni liikmetele, ning ei kuulu riikliku poliitika alla (......) |
| --- | --- |

(80)

Kohus otsustas, et teatud kutseorganisatsioonide poolt liikmetelt kogutud ressursside abil rahastatud meetmed jäävad asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaldamisalast välja, eeldusel et (a) sissemaksed suunati kohustuslikult meetme rahastamisesse; (b) organisatsioon või riigivõimud ei võinud ühelgi hetkel neid ressursse vabalt käsutada; (c) abimeede on omistatav eranditult kõnesoleva kutseorganisatsiooni liikmetele, ning ei kuulu riikliku poliitika alla (......)

| (81) | Sellest kohtupraktikast näib johtuvat, et kui riigi osa on üksnes vahendaja roll, kuna riik ei osale kutseorganisatsioonide poliitikavalikute määratlemises ja ei või mingil hetkel käsutada kogutud vahendeid, mis suunatakse kohustuslikult kõnesolevatesse abimeetmetesse, ei ole riigile omistatavuse kriteerium täidetud. Meetmeid ei saa seega pidada riigiabiks. |
| --- | --- |

(81)

Sellest kohtupraktikast näib johtuvat, et kui riigi osa on üksnes vahendaja roll, kuna riik ei osale kutseorganisatsioonide poliitikavalikute määratlemises ja ei või mingil hetkel käsutada kogutud vahendeid, mis suunatakse kohustuslikult kõnesolevatesse abimeetmetesse, ei ole riigile omistatavuse kriteerium täidetud. Meetmeid ei saa seega pidada riigiabiks.

| (82) | Antud juhul ei ole siiski Pearle kohtuotsuses sätestatud kriteeriumid täidetud. Nimelt asjaolu, et riik osaleb 50 % ulatuses selles müügiedendus-reklaamitegevuse rahastamises, näitab selgelt, et see tegevus kuulub küll riiklikusse poliitikasse, ning seega tuleb nende rahastamiseks kasutatavaid vahendeid tervikuna pidada riigile omistatavasse tegevusse suunatud riiklikeks ressurssideks. |
| --- | --- |

(82)

Antud juhul ei ole siiski Pearle kohtuotsuses sätestatud kriteeriumid täidetud. Nimelt asjaolu, et riik osaleb 50 % ulatuses selles müügiedendus-reklaamitegevuse rahastamises, näitab selgelt, et see tegevus kuulub küll riiklikusse poliitikasse, ning seega tuleb nende rahastamiseks kasutatavaid vahendeid tervikuna pidada riigile omistatavasse tegevusse suunatud riiklikeks ressurssideks.

1.2.   Valikulisus

| (83) | Abimeetmed tulevad kasuks eranditult Prantsuse liköörveinitootjatele ning on seega selektiivsed. |
| --- | --- |

(83)

Abimeetmed tulevad kasuks eranditult Prantsuse liköörveinitootjatele ning on seega selektiivsed.

1.3.   Eelise olemasolu

| (84) | Liköörveinitootjad saavad majandusliku eelise eri tegevuste rahastamise kujul (uuringuprojektid, tehniline abi, kvaliteettoodete arendamine, müügiedendus ja reklaam). See eelis parandab abisaajate konkurentsipositsiooni. Euroopa Kohtu pideva kohtupraktika kohaselt näitab ühe ettevõtte konkurentsipositsiooni paranemine riigiabi tulemusel üldjuhul konkurentsimoonutust teiste ettevõtete suhtes, kes ei saa sama toetust (11). |
| --- | --- |

(84)

Liköörveinitootjad saavad majandusliku eelise eri tegevuste rahastamise kujul (uuringuprojektid, tehniline abi, kvaliteettoodete arendamine, müügiedendus ja reklaam). See eelis parandab abisaajate konkurentsipositsiooni. Euroopa Kohtu pideva kohtupraktika kohaselt näitab ühe ettevõtte konkurentsipositsiooni paranemine riigiabi tulemusel üldjuhul konkurentsimoonutust teiste ettevõtete suhtes, kes ei saa sama toetust (11).

1.4.   Kaubanduse kahjustamine ja konkurentsimoonutused

| (85) | Need abid võivad kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust niivõrd, kuivõrd need soodustavad siseriiklikku toodangut teiste liikmesriikide toodangu arvelt. Veinisektor on tegelikult väga avatud konkurentsile ühenduse tasemel, mis tõestab muide väga hästi ühise turukorralduse olemasolu selles sektoris. |
| --- | --- |

(85)

Need abid võivad kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust niivõrd, kuivõrd need soodustavad siseriiklikku toodangut teiste liikmesriikide toodangu arvelt. Veinisektor on tegelikult väga avatud konkurentsile ühenduse tasemel, mis tõestab muide väga hästi ühise turukorralduse olemasolu selles sektoris.

| (86) | Järgmises tabelis on näiteks toodud ühendusesisene ja Prantsuse veinitoodete kaubandus aastatel 2001, 2002 ja 2003 (12).









  Vein (1 000 hl) |
| --- | --- |
| Aasta | EL import | EL eksport | Prantsusmaa import | Prantsusmaa eksport |
| 2001 | 39 774 | 45 983 | 5 157 | 15 215 |
| 2002 | 40 453 | 46 844 | 4 561 | 15 505 |
| 2003 | 43 077 | 48 922 | 4 772 | 14 997 |

(86)

Järgmises tabelis on näiteks toodud ühendusesisene ja Prantsuse veinitoodete kaubandus aastatel 2001, 2002 ja 2003 (12).

Vein (1 000 hl)

Aasta

EL import

EL eksport

Prantsusmaa import

Prantsusmaa eksport

2001

39 774

45 983

5 157

15 215

2002

40 453

46 844

4 561

15 505

2003

43 077

48 922

4 772

14 997

| (87) | Teatavad abimeetmed kavandatakse teostada väljaspool Euroopa Liitu. Arvestades nende turgude vastastikust sõltuvust, kus ühenduse ettevõtjad tegutsevad, ei ole siiski välistatud, et abi võiks moonutada ühendusesisest konkurentsi ettevõtjate konkurentsipositsiooni tugevdamisega (13), isegi kui abi soosib ühendusest väljapoole eksporditavaid tooteid (14). |
| --- | --- |

(87)

Teatavad abimeetmed kavandatakse teostada väljaspool Euroopa Liitu. Arvestades nende turgude vastastikust sõltuvust, kus ühenduse ettevõtjad tegutsevad, ei ole siiski välistatud, et abi võiks moonutada ühendusesisest konkurentsi ettevõtjate konkurentsipositsiooni tugevdamisega (13), isegi kui abi soosib ühendusest väljapoole eksporditavaid tooteid (14).

| (88) | Eespool nimetatust lähtuvalt kuuluvad kõnealusd abimeetmed asutamislepingu artikli 87 lõike 1 alla ning neid saab pidada asutamislepinguga kokkusobivaks ainult siis, kui neile võib kohaldada üht selles lepingus ette nähtud eranditest. |
| --- | --- |

(88)

Eespool nimetatust lähtuvalt kuuluvad kõnealusd abimeetmed asutamislepingu artikli 87 lõike 1 alla ning neid saab pidada asutamislepinguga kokkusobivaks ainult siis, kui neile võib kohaldada üht selles lepingus ette nähtud eranditest.

2.   Abi kokkusobivus

| (89) | Ainus selles järgus arvestatav erand on artikli 87 lõike 3 punkti c erand, mis näeb ette, et ühisturuga võib kokkusobivaks pidada teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks antavat abi, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

(89)

Ainus selles järgus arvestatav erand on artikli 87 lõike 3 punkti c erand, mis näeb ette, et ühisturuga võib kokkusobivaks pidada teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks antavat abi, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

| (90) | Selleks et abile võiks kohaldada seda erandit, peab kõnealune abi vastama riigiabi suhtes kehtivatele õigusaktidele. Komisjon kontrollib in primis, kas on kohaldatav komisjoni 23. detsembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1/2004, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (15). Kui nimetatud määrus ei ole kohaldatav, kontrollib komisjon, kas kohaldada saab muid õiguslikke aluseid, näiteks ühenduse suuniseid või raamistikke. |
| --- | --- |

(90)

Selleks et abile võiks kohaldada seda erandit, peab kõnealune abi vastama riigiabi suhtes kehtivatele õigusaktidele. Komisjon kontrollib in primis, kas on kohaldatav komisjoni 23. detsembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1/2004, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (15). Kui nimetatud määrus ei ole kohaldatav, kontrollib komisjon, kas kohaldada saab muid õiguslikke aluseid, näiteks ühenduse suuniseid või raamistikke.

| (91) | Arvestades, et kavandatav abi ei piirdu väikeste ja keskmise suurusega ettevõtetega, ei ole määrus (EÜ) nr 1/2004 kohaldatav. Komisjon tugines oma hinnangus seega järgmistele õigusaktidele: (a) ühenduse suunised riigiabi kohta põllumajandussektoris (16) (edaspidi: “põllumajandussuunised”); (b) EÜ asutamislepingu I lisasse kuuluvate toodete ja I lisast välja jäävate teatud toodete reklaamiks antava riigiabi suhtes kohaldatavad ühenduse suunised (17) (edaspidi: “reklaamisuunised”) ja (c) ühenduse uurimis- ja arendustegevuseks antava riigiabi raamistik (18) (edaspidi: “raamistik”). |
| --- | --- |

(91)

Arvestades, et kavandatav abi ei piirdu väikeste ja keskmise suurusega ettevõtetega, ei ole määrus (EÜ) nr 1/2004 kohaldatav. Komisjon tugines oma hinnangus seega järgmistele õigusaktidele: (a) ühenduse suunised riigiabi kohta põllumajandussektoris (16) (edaspidi: “põllumajandussuunised”); (b) EÜ asutamislepingu I lisasse kuuluvate toodete ja I lisast välja jäävate teatud toodete reklaamiks antava riigiabi suhtes kohaldatavad ühenduse suunised (17) (edaspidi: “reklaamisuunised”) ja (c) ühenduse uurimis- ja arendustegevuseks antava riigiabi raamistik (18) (edaspidi: “raamistik”).

| (92) | Eeldusel, et kavandatavat abi rahastatakse vähemalt osaliselt maksutaoliste lõivudega võrdsustatud kohustuslike maksete abil, hindas komisjon ka abi rahastamise korda. |
| --- | --- |

(92)

Eeldusel, et kavandatavat abi rahastatakse vähemalt osaliselt maksutaoliste lõivudega võrdsustatud kohustuslike maksete abil, hindas komisjon ka abi rahastamise korda.

2.1.   Meetmed

2.1.1.   Reklaami- ja müügiedendusabi

| (93) | EÜ asutamislepingu I lisasse kuuluvate toodete reklaamiks antava riigiabi suhtes kohaldatavad ühenduse suunised (19) (edaspidi: reklaamisuunised) näevad ette positiivsed ja negatiivsed kriteeriumid, mida tuleb järgida kõikides riiklikes toetuskavades. Nii ei tohi suuniste punktide 16 kuni 30 järgi tegemist olla reklaamitegevusega, mis on vastuolus asutamislepingu artikliga 28 või ühenduse teisese õigusega, ning seda tegevust ei või suunata teatud kindlatest ettevõtetest lähtuvalt. |
| --- | --- |

(93)

EÜ asutamislepingu I lisasse kuuluvate toodete reklaamiks antava riigiabi suhtes kohaldatavad ühenduse suunised (19) (edaspidi: reklaamisuunised) näevad ette positiivsed ja negatiivsed kriteeriumid, mida tuleb järgida kõikides riiklikes toetuskavades. Nii ei tohi suuniste punktide 16 kuni 30 järgi tegemist olla reklaamitegevusega, mis on vastuolus asutamislepingu artikliga 28 või ühenduse teisese õigusega, ning seda tegevust ei või suunata teatud kindlatest ettevõtetest lähtuvalt.

| (94) | Prantsuse ametiasutused selgitasid, et tegevusega ei soosita konkreetseid ettevõtteid, et reklaam ei halvusta teisi ühenduse tooteid ning et see ei esita ebasoodsaid võrdlusi toodete omamaist päritolu ära kasutades. |
| --- | --- |

(94)

Prantsuse ametiasutused selgitasid, et tegevusega ei soosita konkreetseid ettevõtteid, et reklaam ei halvusta teisi ühenduse tooteid ning et see ei esita ebasoodsaid võrdlusi toodete omamaist päritolu ära kasutades.

| (95) | Viited omamaisele päritolule peavad olema teisejärgulised, võrreldes kampaaniaga tarbijaile edastatava põhisõnumiga, ning ei pea moodustama peamist põhjust, mille pärast neil soovitatakse toodet osta. Antud juhul on tähtis, et toodete Prantsuse päritolu ei oleks Prantsuse territooriumil teostatavate kampaaniate puhul esmatähtis sõnum. |
| --- | --- |

(95)

Viited omamaisele päritolule peavad olema teisejärgulised, võrreldes kampaaniaga tarbijaile edastatava põhisõnumiga, ning ei pea moodustama peamist põhjust, mille pärast neil soovitatakse toodet osta. Antud juhul on tähtis, et toodete Prantsuse päritolu ei oleks Prantsuse territooriumil teostatavate kampaaniate puhul esmatähtis sõnum.

| (96) | Prantsuse ametiasutuste poolt saadetud näidised ning Prantsusmaa selgesõnaline lubadus selle kohta lubavad järeldada, et rõhuasetus ei ole eriliselt antud toodete omamaisel päritolul, ning et viited päritolule on reklaamikampaaniate põhisõnumi suhtes teisejärgulised. |
| --- | --- |

(96)

Prantsuse ametiasutuste poolt saadetud näidised ning Prantsusmaa selgesõnaline lubadus selle kohta lubavad järeldada, et rõhuasetus ei ole eriliselt antud toodete omamaisel päritolul, ning et viited päritolule on reklaamikampaaniate põhisõnumi suhtes teisejärgulised.

| (97) | Positiivsete kriteeriumide osas peavad reklaamikampaaniates esile toodud tooted reklaamisuuniste punktide 31 kuni 33 kohaselt täitma vähemalt ühte järgmistest tingimustest: tegemist peab olema põllumajandusliku ületootmisega või alatoodetud sortidega, uue toodanguga või mitte ülejäägi asendamisega, teatud piirkondade arendamisega, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete arendamisega seonduvate toodete või kvaliteettoodete, sealhulgas mahepõllundustoodetega. |
| --- | --- |

(97)

Positiivsete kriteeriumide osas peavad reklaamikampaaniates esile toodud tooted reklaamisuuniste punktide 31 kuni 33 kohaselt täitma vähemalt ühte järgmistest tingimustest: tegemist peab olema põllumajandusliku ületootmisega või alatoodetud sortidega, uue toodanguga või mitte ülejäägi asendamisega, teatud piirkondade arendamisega, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete arendamisega seonduvate toodete või kvaliteettoodete, sealhulgas mahepõllundustoodetega.

| (98) | Prantsuse ametiasutused selgitasid seoses sellega, et meetmete eesmärgiks on asjaomaste tootmispiirkondade arendamine nende tüüpiliste toodete müügi teel. Meetmed vastavad vajadusele anda tuge osutatud geograafiliste piirkondade väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete võrgule: asjaomaste veinisektorite ettevõtete puhul on tegemist peamiselt väikeste, vähese töötajate arvuga ettevõtetega, sageli ka pereettevõtetega. Meetmete eesmärk on ka arendada kvaliteettooteid (kontrollitud päritolunimetusega). |
| --- | --- |

(98)

Prantsuse ametiasutused selgitasid seoses sellega, et meetmete eesmärgiks on asjaomaste tootmispiirkondade arendamine nende tüüpiliste toodete müügi teel. Meetmed vastavad vajadusele anda tuge osutatud geograafiliste piirkondade väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete võrgule: asjaomaste veinisektorite ettevõtete puhul on tegemist peamiselt väikeste, vähese töötajate arvuga ettevõtetega, sageli ka pereettevõtetega. Meetmete eesmärk on ka arendada kvaliteettooteid (kontrollitud päritolunimetusega).

| (99) | Abi osas, mis täpsemalt kujutab endast kaitstud päritolunimetusega või ühenduse poolt registreeritud kaitstud geograafilise tähisega põllumajandustoodete reklaamitoetust (20), kontrollib komisjon, tagamaks, et abi ei anta üksikutele tootjatele, et kõikidel kontrollitud päritolunimetusega hõlmatud toodete tootjatel on võrdne õigus abile. See tähendab, et reklaamimeetmed peavad viitama kontrollitud päritolunimetusele endale ja mitte mis tahes logole või sildile, kui just kõik tootjad ei ole volitatud seda kasutama. Samamoodi, kui praktilistel kaalutlustel makstakse abi tootjate rühmale, nõuab komisjon tagatisi selle kohta, et abist saavad kasu tegelikult kõik tootjad, olenemata sellest, kas nad on rühma liikmed või mitte. |
| --- | --- |

(99)

Abi osas, mis täpsemalt kujutab endast kaitstud päritolunimetusega või ühenduse poolt registreeritud kaitstud geograafilise tähisega põllumajandustoodete reklaamitoetust (20), kontrollib komisjon, tagamaks, et abi ei anta üksikutele tootjatele, et kõikidel kontrollitud päritolunimetusega hõlmatud toodete tootjatel on võrdne õigus abile. See tähendab, et reklaamimeetmed peavad viitama kontrollitud päritolunimetusele endale ja mitte mis tahes logole või sildile, kui just kõik tootjad ei ole volitatud seda kasutama. Samamoodi, kui praktilistel kaalutlustel makstakse abi tootjate rühmale, nõuab komisjon tagatisi selle kohta, et abist saavad kasu tegelikult kõik tootjad, olenemata sellest, kas nad on rühma liikmed või mitte.

| (100) | Prantsuse ametiasutused on võtnud kohustuse tagada, et kõnealusest abist saaksid kollektiivselt teostatud tegevuse teel diskrimineerimiseta kasu kõik tootjad, kelle tooteid reklaamitakse, ning ka nende turustamisse kaasatud spetsialistid. |
| --- | --- |

(100)

Prantsuse ametiasutused on võtnud kohustuse tagada, et kõnealusest abist saaksid kollektiivselt teostatud tegevuse teel diskrimineerimiseta kasu kõik tootjad, kelle tooteid reklaamitakse, ning ka nende turustamisse kaasatud spetsialistid.

| (101) | Mis puutub suuniste punktis 60 sätestatud abi ülemmäära kehtestamisse, siis võib reklaamitegevust rahastada 50 % ulatuses riigi ressurssidest, ülejäänud osa peavad andma abi saavad kutseorganisatsioonid ja tootmisharudevahelised organisatsioonid. |
| --- | --- |

(101)

Mis puutub suuniste punktis 60 sätestatud abi ülemmäära kehtestamisse, siis võib reklaamitegevust rahastada 50 % ulatuses riigi ressurssidest, ülejäänud osa peavad andma abi saavad kutseorganisatsioonid ja tootmisharudevahelised organisatsioonid.

| (102) | Prantsuse ametiasutused võtavad kohustuse, et riigipoolse rahastamise määr piirdub maksimaalselt 50 % reklaamialasest tegevusest Euroopa Liidus. Ülejäänud osa peavad maksma asjaomase põllumajandussektori ettevõtjad. |
| --- | --- |

(102)

Prantsuse ametiasutused võtavad kohustuse, et riigipoolse rahastamise määr piirdub maksimaalselt 50 % reklaamialasest tegevusest Euroopa Liidus. Ülejäänud osa peavad maksma asjaomase põllumajandussektori ettevõtjad.

| (103) | Väljaspool Euroopa Liitu teostatavat tegevust võib rahastada 80 % ulatuses. See järgib komisjoni poolt omaks võetud käitumisjoont (21), mille kohaselt on tootjate osalus seda liiki tegevustes mõiste, mis on ära toodud nõukogu 14. detsembri 1999. aasta määruses (EÜ) nr 2702/1999 põllumajandussaaduste ja -toodetega seotud teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta kolmandates riikides (22), kus käsitletakse kaasrahastatavaid meetmeid. Kuna tegemist on ühenduse poolt kolmandates riikides teostatavate meetmetega, näeb selle määruse artikkel 9 ette, et põllumajandus- ja toiduainetoodete reklaami-, müügiedendus- ja reklaamimeetmete puhul katavad osa rahastamisest ettepaneku teinud organisatsioonid. Nii katavad vähemalt kaks aastat kestvate müügiedendusmeetmete puhul üldjuhul need organisatsioonid vähemalt 20 % kuludest, kusjuures ühendusepoolne maksimaalne osalus on 60 % ja liikmesriikide osalus on 20 %. Sellest tulenevalt näib abisaajate tegelik osalus seda liiki meetmetes vähemalt 20 % ulatuses kuludest sobiv, piiramaks konkurentsimoonutusi ühenduse teiste toodete suhtes. |
| --- | --- |

(103)

Väljaspool Euroopa Liitu teostatavat tegevust võib rahastada 80 % ulatuses. See järgib komisjoni poolt omaks võetud käitumisjoont (21), mille kohaselt on tootjate osalus seda liiki tegevustes mõiste, mis on ära toodud nõukogu 14. detsembri 1999. aasta määruses (EÜ) nr 2702/1999 põllumajandussaaduste ja -toodetega seotud teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta kolmandates riikides (22), kus käsitletakse kaasrahastatavaid meetmeid. Kuna tegemist on ühenduse poolt kolmandates riikides teostatavate meetmetega, näeb selle määruse artikkel 9 ette, et põllumajandus- ja toiduainetoodete reklaami-, müügiedendus- ja reklaamimeetmete puhul katavad osa rahastamisest ettepaneku teinud organisatsioonid. Nii katavad vähemalt kaks aastat kestvate müügiedendusmeetmete puhul üldjuhul need organisatsioonid vähemalt 20 % kuludest, kusjuures ühendusepoolne maksimaalne osalus on 60 % ja liikmesriikide osalus on 20 %. Sellest tulenevalt näib abisaajate tegelik osalus seda liiki meetmetes vähemalt 20 % ulatuses kuludest sobiv, piiramaks konkurentsimoonutusi ühenduse teiste toodete suhtes.

| (104) | Prantsuse ametiasutused saatsid komisjonile teatatud abiga rahastatavate müügiedendus- ja reklaamitegevuse näidised, mis võimaldavad kinnitada nimetatud ametiasutuste poolt võetud kohustusi. |
| --- | --- |

(104)

Prantsuse ametiasutused saatsid komisjonile teatatud abiga rahastatavate müügiedendus- ja reklaamitegevuse näidised, mis võimaldavad kinnitada nimetatud ametiasutuste poolt võetud kohustusi.

| (105) | Komisjon järeldab, et see abi vastab ühenduse tasandil kehtestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(105)

Komisjon järeldab, et see abi vastab ühenduse tasandil kehtestatud tingimustele.

2.1.2.   Uurimistegevuseks antav abi

| (106) | Uurimis- ja katsetustegevuse ning ka teaduslike edusammude levitamise osas näeb põllumajandussuuniste punkt 17 ette, et uurimis- ja arendustegevuseks antavat abi tuleb vaadelda vastavalt uurimis- ja arendustegevuse riigiabi ühenduse raamistikus esitatud kriteeriumidele (23). Selles raamistikus täpsustatakse, et abimäär, mis võib ulatuda 100 %ni, on ühisturuga kokkusobiv, isegi juhul, kui uurimis- ja arendustegevust teostavad ettevõtted, tingimusel, et raamistikus toodud neli tingimust on täidetud kõikidel juhtudel:






  a) | abi on konkreetse sektori jaoks üldhuviga, ilma et see tekitaks lubamatut konkurentsimoonutust teistes sektorites, |
| --- | --- | --- |

(106)

Uurimis- ja katsetustegevuse ning ka teaduslike edusammude levitamise osas näeb põllumajandussuuniste punkt 17 ette, et uurimis- ja arendustegevuseks antavat abi tuleb vaadelda vastavalt uurimis- ja arendustegevuse riigiabi ühenduse raamistikus esitatud kriteeriumidele (23). Selles raamistikus täpsustatakse, et abimäär, mis võib ulatuda 100 %ni, on ühisturuga kokkusobiv, isegi juhul, kui uurimis- ja arendustegevust teostavad ettevõtted, tingimusel, et raamistikus toodud neli tingimust on täidetud kõikidel juhtudel:

a)

abi on konkreetse sektori jaoks üldhuviga, ilma et see tekitaks lubamatut konkurentsimoonutust teistes sektorites,

| b) | teave tuleb avaldada asjakohastes ajalehtedes, mis on vähemalt siseriikliku leviga ja mitte piiratud konkreetse organisatsiooni liikmetega, tagamaks, et kõik sellest meetmest potentsiaalselt huvitatud ettevõtjad saaksid lihtsalt teavet selle kohta, et meede teostatakse või teostati, ning et tulemused avaldatakse või avaldatakse tulevikus nõudmisel kõikidele huvitatud isikutele. See teave avaldatakse kuupäeval, mis ei ole hilisem kui kogu teave, mida võidakse anda konkreetse organisatsiooni liikmetele, |
| --- | --- |

b)

teave tuleb avaldada asjakohastes ajalehtedes, mis on vähemalt siseriikliku leviga ja mitte piiratud konkreetse organisatsiooni liikmetega, tagamaks, et kõik sellest meetmest potentsiaalselt huvitatud ettevõtjad saaksid lihtsalt teavet selle kohta, et meede teostatakse või teostati, ning et tulemused avaldatakse või avaldatakse tulevikus nõudmisel kõikidele huvitatud isikutele. See teave avaldatakse kuupäeval, mis ei ole hilisem kui kogu teave, mida võidakse anda konkreetse organisatsiooni liikmetele,

| c) | kõik asjaomased pooled, sealhulgas abi saajad annavad tööde tulemused kasutamiseks võrdsetel alustel nii maksumuselt kui ajaliselt, |
| --- | --- |

c)

kõik asjaomased pooled, sealhulgas abi saajad annavad tööde tulemused kasutamiseks võrdsetel alustel nii maksumuselt kui ajaliselt,

| d) | abi vastab mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguai voorus sõlmitud põllumajandusleppe (24) 2. lisas “Sisetoetus: vähendamiskohustustest vabastamise alus” sätestatud tingimustele |
| --- | --- |

d)

abi vastab mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguai voorus sõlmitud põllumajandusleppe (24) 2. lisas “Sisetoetus: vähendamiskohustustest vabastamise alus” sätestatud tingimustele

| (107) | Prantsuse ametiasutused kohustusid järgmiseks:






  a) | tegemist on ainult vaatlusaluse sektori jaoks üldhuviga uurimustega, mis on ette nähtud kasutamiseks ja üldiseks levitamiseks selliselt, et need ei muuda kaubavahetustingimusi ning ei tekita lubamatut konkurentsimoonutust teiste sektoritega. |
| --- | --- | --- |

(107)

Prantsuse ametiasutused kohustusid järgmiseks:

a)

tegemist on ainult vaatlusaluse sektori jaoks üldhuviga uurimustega, mis on ette nähtud kasutamiseks ja üldiseks levitamiseks selliselt, et need ei muuda kaubavahetustingimusi ning ei tekita lubamatut konkurentsimoonutust teiste sektoritega.

| b) | iga programmi lõpus levitatakse kogutud andmeid pärast nende õigsuse kontrollimist, avaldades need kõige kättesaadavamates ajalehtedes huvitatud isikutele. Seejärel avaldatakse ja levitatakse nende uurimuste tulemused kõikide spetsialistide ja huvitatud läbirääkimiste poolte teavitamiseks ja neile ligipääsu võimaldamiseks, ilma diskrimineerimata kogu muu teabega samal ajal ja lihtsalt nõudmisel. Tööde lõpptulemused või kokkuvõtted levitatakse asjaomaste tootmisharudevaheliste organisatsioonide “laia levikuga” väljaannetes, uuringute ja uurimuste läbiviimisesse kaasatud tehniliste organisatsioonide erialaväljaannetes, mitmesugustes brošüürides ja väljaannetes. Need antakse sektori spetsialistide käsutusse põllumajandussektori või põllumajandus- ja kalandusministeeriumi tavaliste väljaannete vahendusel. |
| --- | --- |

b)

iga programmi lõpus levitatakse kogutud andmeid pärast nende õigsuse kontrollimist, avaldades need kõige kättesaadavamates ajalehtedes huvitatud isikutele. Seejärel avaldatakse ja levitatakse nende uurimuste tulemused kõikide spetsialistide ja huvitatud läbirääkimiste poolte teavitamiseks ja neile ligipääsu võimaldamiseks, ilma diskrimineerimata kogu muu teabega samal ajal ja lihtsalt nõudmisel. Tööde lõpptulemused või kokkuvõtted levitatakse asjaomaste tootmisharudevaheliste organisatsioonide “laia levikuga” väljaannetes, uuringute ja uurimuste läbiviimisesse kaasatud tehniliste organisatsioonide erialaväljaannetes, mitmesugustes brošüürides ja väljaannetes. Need antakse sektori spetsialistide käsutusse põllumajandussektori või põllumajandus- ja kalandusministeeriumi tavaliste väljaannete vahendusel.

| c) | uurimuste üldhuvi pakkuvat olemust arvestades ei ole tulemuste ärilist ärakasutamist ette nähtud. Kasutusõiguse litsentsimise maksumuse või kasutusõigusele juurdepääsu tingimuste küsimust seega ei teki. |
| --- | --- |

c)

uurimuste üldhuvi pakkuvat olemust arvestades ei ole tulemuste ärilist ärakasutamist ette nähtud. Kasutusõiguse litsentsimise maksumuse või kasutusõigusele juurdepääsu tingimuste küsimust seega ei teki.

| d) | Prantsuse ametiasutused kinnitavad, et rahastatava tegevuse raames ei tehta otseseid väljamakseid tootjatele ega töötlejatele, ning et tegevus vastab Euroopa Liidu poolt allkirjastatud rahvusvahelistele kaubanduskriteeriumidele. |
| --- | --- |

d)

Prantsuse ametiasutused kinnitavad, et rahastatava tegevuse raames ei tehta otseseid väljamakseid tootjatele ega töötlejatele, ning et tegevus vastab Euroopa Liidu poolt allkirjastatud rahvusvahelistele kaubanduskriteeriumidele.

| (108) | Komisjon järeldab, et see abi vastab ühenduse tasemel kehtestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(108)

Komisjon järeldab, et see abi vastab ühenduse tasemel kehtestatud tingimustele.

2.1.3.   Tehnilise abi jaoks antav abi

| (109) | Põllumajandussuuniste punktis 14 on sätestatud, et seda liiki abi on lubatav toetusmääraga 100 %, kui abi on kättesaadav kõikidele asjaomases piirkonnas tegutsevatele abikõlblikele isikutele objektiivselt kindlaks määratud tingimustel, ning et antava abi kogusumma ei ületa 100 000 eurot abisaaja kohta kolmeaastase perioodi jooksul või VKE-de puhul 50 % abikõlblikest kuludest (kohaldatakse kõige suuremat summat). Prantsuse ametiasutused kohustusid neid tingimusi täitma. |
| --- | --- |

(109)

Põllumajandussuuniste punktis 14 on sätestatud, et seda liiki abi on lubatav toetusmääraga 100 %, kui abi on kättesaadav kõikidele asjaomases piirkonnas tegutsevatele abikõlblikele isikutele objektiivselt kindlaks määratud tingimustel, ning et antava abi kogusumma ei ületa 100 000 eurot abisaaja kohta kolmeaastase perioodi jooksul või VKE-de puhul 50 % abikõlblikest kuludest (kohaldatakse kõige suuremat summat). Prantsuse ametiasutused kohustusid neid tingimusi täitma.

| (110) | Komisjon järeldab, et see abi vastab ühenduse tasemel kehtestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(110)

Komisjon järeldab, et see abi vastab ühenduse tasemel kehtestatud tingimustele.

2.1.4.   Kvaliteettoodete tootmisele antav abi

| (111) | Põllumajandussuuniste punktis 13 on sätestatud, et seda liiki abi on lubatav, toetusmääraga 100 %, kui abi on kättesaadav kõikidele asjaomases piirkonnas tegutsevatele abikõlblikele isikutele, objektiivselt määratud tingimustel ja antava abi kogusumma ei ületa 100 000 eurot abisaaja kohta kolme aasta perioodil või VKE puhul 50 % abikõlblikest kuludest, kusjuures kohaldatakse kõige suuremat summat. Prantsuse ametiasutused kohustuvad neid tingimusi täitma. |
| --- | --- |

(111)

Põllumajandussuuniste punktis 13 on sätestatud, et seda liiki abi on lubatav, toetusmääraga 100 %, kui abi on kättesaadav kõikidele asjaomases piirkonnas tegutsevatele abikõlblikele isikutele, objektiivselt määratud tingimustel ja antava abi kogusumma ei ületa 100 000 eurot abisaaja kohta kolme aasta perioodil või VKE puhul 50 % abikõlblikest kuludest, kusjuures kohaldatakse kõige suuremat summat. Prantsuse ametiasutused kohustuvad neid tingimusi täitma.

| (112) | Komisjon järeldab, et see abi vastab ühenduse tasemel kehtestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(112)

Komisjon järeldab, et see abi vastab ühenduse tasemel kehtestatud tingimustele.

2.2.   Abi rahastamine

2.2.1   Kohustuslikud maksed (VKM)

| (113) | Vastavalt Euroopa Kohtu kohtupraktikale (25) arvestab komisjon tavaliselt, et riigiabi rahastamine kohustuslikest maksetest võib abi mõjutada, kuna selle protektsionistlik toime võib minna kaugemale abi otsesest ulatusest. Kõnealused maksed (VKM) moodustavadki nimelt kohustuslikud maksed. Sama kohtupraktika kohaselt hindab komisjon, et abi ei või rahastada maksutaoliste lõivudega, mis lasuvad ka teistest liikmesriikidest imporditavatel toodetel. |
| --- | --- |

(113)

Vastavalt Euroopa Kohtu kohtupraktikale (25) arvestab komisjon tavaliselt, et riigiabi rahastamine kohustuslikest maksetest võib abi mõjutada, kuna selle protektsionistlik toime võib minna kaugemale abi otsesest ulatusest. Kõnealused maksed (VKM) moodustavadki nimelt kohustuslikud maksed. Sama kohtupraktika kohaselt hindab komisjon, et abi ei või rahastada maksutaoliste lõivudega, mis lasuvad ka teistest liikmesriikidest imporditavatel toodetel.

| (114) | VKM rakendatakse asjaomases kontrollitud päritolunimetusega tootmispiirkonnas asuvate viinamarjakasvatajate, kutseliste piiritusetootjate, turustajate ja hulgimüüjate poolt turustatavate kontrollitud päritolunimetusega liköörveinikoguste suhtes. Prantsuse ametiasutused selgitasid ka, et erinevalt alkoholi ja alkohoolsete jookide aktsiisimaksude alaste ühenduse direktiivide põhjal kogutud maksudest võetakse tootmisharudevaheliste organisatsioonide makseid põhimõtteliselt ainult asjaomaste kontrollitud päritolunimetusega liköörveinide pealt, seega eranditult toodetelt määrustega kindlaksmääratud piirkondades, mis eeldab, et teistest liikmesriikidest pärit liköörveinidele seda makset ei kehtestata. |
| --- | --- |

(114)

VKM rakendatakse asjaomases kontrollitud päritolunimetusega tootmispiirkonnas asuvate viinamarjakasvatajate, kutseliste piiritusetootjate, turustajate ja hulgimüüjate poolt turustatavate kontrollitud päritolunimetusega liköörveinikoguste suhtes. Prantsuse ametiasutused selgitasid ka, et erinevalt alkoholi ja alkohoolsete jookide aktsiisimaksude alaste ühenduse direktiivide põhjal kogutud maksudest võetakse tootmisharudevaheliste organisatsioonide makseid põhimõtteliselt ainult asjaomaste kontrollitud päritolunimetusega liköörveinide pealt, seega eranditult toodetelt määrustega kindlaksmääratud piirkondades, mis eeldab, et teistest liikmesriikidest pärit liköörveinidele seda makset ei kehtestata.

| (115) | Konkreetselt hulgimüüjate osas ei ole välistatud, et nad turustavad ka imporditud tooteid. Prantsuse ametiasutused täpsustasid siiski, et tootmisharudevaheliste organisatsioonide makse tasumist nõutakse ainult teatises nimetatud kontrollitud päritolunimetusega liköörveinide, nimelt Pineau des Charentes, Floc de Gascogne, Pommeau de Normandie ja Macvin du Jura hulgimüüjailt. Seega on kõikide imporditud veinikoguste pealt selle makse tasumine välistatud. |
| --- | --- |

(115)

Konkreetselt hulgimüüjate osas ei ole välistatud, et nad turustavad ka imporditud tooteid. Prantsuse ametiasutused täpsustasid siiski, et tootmisharudevaheliste organisatsioonide makse tasumist nõutakse ainult teatises nimetatud kontrollitud päritolunimetusega liköörveinide, nimelt Pineau des Charentes, Floc de Gascogne, Pommeau de Normandie ja Macvin du Jura hulgimüüjailt. Seega on kõikide imporditud veinikoguste pealt selle makse tasumine välistatud.

| (116) | Seega, kuna ainus maksustatav toodang on meetmes osutatud siseriiklik kontrollitud päritolunimetusega liköörveinitoodang, on võimalik järeldada, et ühtegi imporditud toodet ei maksustata. |
| --- | --- |

(116)

Seega, kuna ainus maksustatav toodang on meetmes osutatud siseriiklik kontrollitud päritolunimetusega liköörveinitoodang, on võimalik järeldada, et ühtegi imporditud toodet ei maksustata.

| (117) | Mis puutub maksutaoliste lõivudega rahastatavasse riigiabisse, siis kohus kehtestas ka teisi kriteeriume, mida tuleks siinkohal uurida. Nygard’i (26) kohtuasjas otsustas kohus, et makse tuleb pidada asutamislepingu artiklis 90 sätestatud diskrimineerimiskeelu rikkumiseks, kui maksutulu lõppkasutusest tulenevad eelised tulevad kasuks spetsiaalselt nendele maksustatud kodumaistele toodetele, mida töödeldakse või turustatakse siseriiklikul turul, kompenseerides osaliselt nendele toodetele määratud maksukoormust ja seades halvemasse olukorda eksporditavad siseriiklikud tooted. |
| --- | --- |

(117)

Mis puutub maksutaoliste lõivudega rahastatavasse riigiabisse, siis kohus kehtestas ka teisi kriteeriume, mida tuleks siinkohal uurida. Nygard’i (26) kohtuasjas otsustas kohus, et makse tuleb pidada asutamislepingu artiklis 90 sätestatud diskrimineerimiskeelu rikkumiseks, kui maksutulu lõppkasutusest tulenevad eelised tulevad kasuks spetsiaalselt nendele maksustatud kodumaistele toodetele, mida töödeldakse või turustatakse siseriiklikul turul, kompenseerides osaliselt nendele toodetele määratud maksukoormust ja seades halvemasse olukorda eksporditavad siseriiklikud tooted.

| (118) | Müügiedendus-ja reklaamiabi, mis on ainus VKM abil rahastatav abi, soodustab turustamissektorit ning võib kujutada eri huvi turustajatele, kes on täielikult suundunud müügile väljaspool Prantsusmaad või väljaspool Euroopa Liitu. |
| --- | --- |

(118)

Müügiedendus-ja reklaamiabi, mis on ainus VKM abil rahastatav abi, soodustab turustamissektorit ning võib kujutada eri huvi turustajatele, kes on täielikult suundunud müügile väljaspool Prantsusmaad või väljaspool Euroopa Liitu.

| (119) | Prantsuse ametiasutused kinnitasid siiski, et nii Pineau des Charentes’i riiklik komitee kui ka Floc de Gascogne tootmisharudevaheline komitee rahastavad reklaami- ja müügiedendustegevust nii Prantsusmaal, Euroopa Liidus kui ka kolmandates riikides. Nende sellealased valikud on otsustanud täiesti sõltumatult nende haldusnõukogud, kus on esindatud kõik asjaomases tootmisharus osalejad. |
| --- | --- |

(119)

Prantsuse ametiasutused kinnitasid siiski, et nii Pineau des Charentes’i riiklik komitee kui ka Floc de Gascogne tootmisharudevaheline komitee rahastavad reklaami- ja müügiedendustegevust nii Prantsusmaal, Euroopa Liidus kui ka kolmandates riikides. Nende sellealased valikud on otsustanud täiesti sõltumatult nende haldusnõukogud, kus on esindatud kõik asjaomases tootmisharus osalejad.

| (120) | Seevastu siidritootjate tootmisharudevaheline organisatsioon ja Jura veinide tootmisharudevaheline komitee ei kavandanud hetkel tegevuse rahastamist väljaspool Prantsuse turgu. Prantsuse ametiasutuste sõnul kuulub see tegevuse orienteerumine Prantsuse turule siiski tootmisharu poliitikasse, mis peab prioriteetseks kindlustada oma positsiooni siseriiklikul turul, teades, et nende liköörveinide müük välismaal ei ole veel kaubandustavadesse kinnistunud. Prantsuse ametiasutused kinnitavad, et see suund ei ole kahjustav ühelegi teisele turustajale, sest väljaspool Prantsuse turgu toimuva müügi maht jääb marginaalseks, ning ei ole turustajaid, kes on spetsialiseerunud ekspordiks suunatud müügile. |
| --- | --- |

(120)

Seevastu siidritootjate tootmisharudevaheline organisatsioon ja Jura veinide tootmisharudevaheline komitee ei kavandanud hetkel tegevuse rahastamist väljaspool Prantsuse turgu. Prantsuse ametiasutuste sõnul kuulub see tegevuse orienteerumine Prantsuse turule siiski tootmisharu poliitikasse, mis peab prioriteetseks kindlustada oma positsiooni siseriiklikul turul, teades, et nende liköörveinide müük välismaal ei ole veel kaubandustavadesse kinnistunud. Prantsuse ametiasutused kinnitavad, et see suund ei ole kahjustav ühelegi teisele turustajale, sest väljaspool Prantsuse turgu toimuva müügi maht jääb marginaalseks, ning ei ole turustajaid, kes on spetsialiseerunud ekspordiks suunatud müügile.

| (121) | Igal juhul kohustusid Prantsuse ametiasutused tagama, et eksporditavad tooted ei saa tootmisharudevaheliste organisatsioonide kaudu rahastatud meetmetest vähem kasu kui riigi territooriumil müüdavad tooted. |
| --- | --- |

(121)

Igal juhul kohustusid Prantsuse ametiasutused tagama, et eksporditavad tooted ei saa tootmisharudevaheliste organisatsioonide kaudu rahastatud meetmetest vähem kasu kui riigi territooriumil müüdavad tooted.

| (122) | Komisjon võtab selle lubaduse teatavaks ja leiab, et Prantsusmaa poolt esitatud teabest ei nähtu elemente, mis näitaksid käesoleval hetkel diskrimineerimist eksporditavate liköörveinide suhtes. |
| --- | --- |

(122)

Komisjon võtab selle lubaduse teatavaks ja leiab, et Prantsusmaa poolt esitatud teabest ei nähtu elemente, mis näitaksid käesoleval hetkel diskrimineerimist eksporditavate liköörveinide suhtes.

| (123) | Komisjon juhib siiski Prantsuse ametiasutuste tähelepanu Nygard’i kohtuotsuse mõjule eksporditud toodete ja riigi territooriumil turustatavate toodete vahelise diskrimineerimise osas. Nimelt otsustas kohus, et toodete võimaliku diskrimineerimise ulatuse kindlaksmääramine kuulub siseriikliku kohtu ülesannete hulka. Selleks peab kohus kontrollima, kas võrdlusperioodil siseriiklikul turul turustatavate kodumaiste toodete pealt üldiselt kogutavad vaatlusaluse maksu summad ja üksnes neile toodetele antud eelised on koguselises vastavuses. |
| --- | --- |

(123)

Komisjon juhib siiski Prantsuse ametiasutuste tähelepanu Nygard’i kohtuotsuse mõjule eksporditud toodete ja riigi territooriumil turustatavate toodete vahelise diskrimineerimise osas. Nimelt otsustas kohus, et toodete võimaliku diskrimineerimise ulatuse kindlaksmääramine kuulub siseriikliku kohtu ülesannete hulka. Selleks peab kohus kontrollima, kas võrdlusperioodil siseriiklikul turul turustatavate kodumaiste toodete pealt üldiselt kogutavad vaatlusaluse maksu summad ja üksnes neile toodetele antud eelised on koguselises vastavuses.

2.2.2   Kokkusobivus asutamislepingu muude sätetega

| (124) | Tuleks meenutada, et riigiabi, mis oma teatud tingimustega rikub asutamislepingu muid sätteid, ei saa lugeda kokkusobivaks ühisturuga. Antud juhul vaatas komisjon läbi AEVP poolt abi nr N 703/95 vastu esitatud kaebuse põhjendatuse asutamislepingu artikli 90 võimaliku rikkumise osas. Komisjon märgib muuseas, et AEVP ei esitanud ühtegi märkust käesoleva menetluse raames. |
| --- | --- |

(124)

Tuleks meenutada, et riigiabi, mis oma teatud tingimustega rikub asutamislepingu muid sätteid, ei saa lugeda kokkusobivaks ühisturuga. Antud juhul vaatas komisjon läbi AEVP poolt abi nr N 703/95 vastu esitatud kaebuse põhjendatuse asutamislepingu artikli 90 võimaliku rikkumise osas. Komisjon märgib muuseas, et AEVP ei esitanud ühtegi märkust käesoleva menetluse raames.

| (125) | Asutamislepingu artikkel 90 näeb ette, et “ükski liikmesriik ei kehtesta teiste liikmesriikide toodetele mingeid otseseid ega kaudseid riigimakse, mis on suuremad samasugustele kodumaistele toodetele kehtestatud otsestest või kaudsetest maksudest”. |
| --- | --- |

(125)

Asutamislepingu artikkel 90 näeb ette, et “ükski liikmesriik ei kehtesta teiste liikmesriikide toodetele mingeid otseseid ega kaudseid riigimakse, mis on suuremad samasugustele kodumaistele toodetele kehtestatud otsestest või kaudsetest maksudest”.

| (126) | Antud juhul on Prantsusmaal liköörveinidele rakendatav aktsiisimäär sama Prantsuse veinide ja teistest liikmesriikidest pärinevatele veinidele. |
| --- | --- |

(126)

Antud juhul on Prantsusmaal liköörveinidele rakendatav aktsiisimäär sama Prantsuse veinide ja teistest liikmesriikidest pärinevatele veinidele.

| (127) | Tegemist oleks asutamislepingu artikliga 90 vastuolus oleva diskrimineeriva riigimaksega ainult juhul, kus Prantsuse tootjate poolt makstav makse hüvitatakse osaliselt abiga, mis on reserveeritud neile samadele tootjatele selliselt, et ainult teised tootjad peale Prantsuse tootjate peaksid tasuma nimetatud maksu täielikult. |
| --- | --- |

(127)

Tegemist oleks asutamislepingu artikliga 90 vastuolus oleva diskrimineeriva riigimaksega ainult juhul, kus Prantsuse tootjate poolt makstav makse hüvitatakse osaliselt abiga, mis on reserveeritud neile samadele tootjatele selliselt, et ainult teised tootjad peale Prantsuse tootjate peaksid tasuma nimetatud maksu täielikult.

| (128) | Kõigepealt tuleks täheldada, et maksud ei kuulu riigiabi käsitlevate asutamislepingu sätete kohaldamisalasse, välja arvatud juhul, kui nad moodustavad abimeetme rahastamisviisi ja on selle abi lahutamatuks osaks. |
| --- | --- |

(128)

Kõigepealt tuleks täheldada, et maksud ei kuulu riigiabi käsitlevate asutamislepingu sätete kohaldamisalasse, välja arvatud juhul, kui nad moodustavad abimeetme rahastamisviisi ja on selle abi lahutamatuks osaks.

| (129) | Sellest tuleneb, et liköörveinimaks ei mõjuta kavandatava abi kokkusobivuse hinnangut, ning seega tuleb siin uurida ainult, kas on olemas piisav seos nimetatud maksu ja abimeetmete vahel. |
| --- | --- |

(129)

Sellest tuleneb, et liköörveinimaks ei mõjuta kavandatava abi kokkusobivuse hinnangut, ning seega tuleb siin uurida ainult, kas on olemas piisav seos nimetatud maksu ja abimeetmete vahel.

| (130) | Euroopa Kohtu 13. jaanuari 2005. aasta otsus Streekgewest Westelijk Noord-Brabant’i kohtuasjas (27), mis toimus pärast asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ette nähtud menetluse algatamist käesolevas otsuses käsitletava abi vastu, selgitas asjaolusid, milles tuleb arvestada, et on olemas piisav seos maksu ja abimeetme vahel, nii et võib arvestada, et maks on abi lahutamatuks osaks. |
| --- | --- |

(130)

Euroopa Kohtu 13. jaanuari 2005. aasta otsus Streekgewest Westelijk Noord-Brabant’i kohtuasjas (27), mis toimus pärast asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ette nähtud menetluse algatamist käesolevas otsuses käsitletava abi vastu, selgitas asjaolusid, milles tuleb arvestada, et on olemas piisav seos maksu ja abimeetme vahel, nii et võib arvestada, et maks on abi lahutamatuks osaks.

| (131) | Nimetatud kohtuotsuse põhjenduste punktis 26 täpsustatakse nimelt, et selleks, et maksu saaks käsitleda abimeetme olulise osana, peab asjaomase siseriikliku õiguse alusel olema maksu ja antava abi vahel kindlasti selline seos, kus maksutulu mõjutab otseselt abi suurust ja, selle tagajärjel, selle abi ühisturuga kokkusobivuse hindamist. |
| --- | --- |

(131)

Nimetatud kohtuotsuse põhjenduste punktis 26 täpsustatakse nimelt, et selleks, et maksu saaks käsitleda abimeetme olulise osana, peab asjaomase siseriikliku õiguse alusel olema maksu ja antava abi vahel kindlasti selline seos, kus maksutulu mõjutab otseselt abi suurust ja, selle tagajärjel, selle abi ühisturuga kokkusobivuse hindamist.

| (132) | Streekgewesti kohtuasjas otsustas Euroopa Kohus, isegi liikmesriigi eelarve hindamise vajadusel, et kui ilmneb tasakaalustamine maksusumma suurendamise ja eelise (abi) vahel, ei ole see asjaolu iseenesest piisav maksu ja eelise vahelise püsiva seose tõendamiseks (28). |
| --- | --- |

(132)

Streekgewesti kohtuasjas otsustas Euroopa Kohus, isegi liikmesriigi eelarve hindamise vajadusel, et kui ilmneb tasakaalustamine maksusumma suurendamise ja eelise (abi) vahel, ei ole see asjaolu iseenesest piisav maksu ja eelise vahelise püsiva seose tõendamiseks (28).

| (133) | Antud juhul näitas Prantsusmaa, et maksutulu makstakse riigi üldeelarvesse ja et ei ole olemas ühtegi õigusteksti, mis võimaldaks hüvitada liköörveinitootjate poolt tasutud aktsiisi. Mitte mingi komisjoni käsutuses olev teave ei viita ka vastupidisele. Selle tähelduse alusel võib komisjon seega järeldada, et ei ole sellist seost, kus liköörveinide maksutulu on kindlasti määratud samade toodete jaoks antavaks abiks, ning seda ilma et oleks vaja tõendada võimaliku koguselise seose puudumist Prantsusmaa poolt maksuna kogutud summade ja abimeetme raames kulutatud summade vahel. |
| --- | --- |

(133)

Antud juhul näitas Prantsusmaa, et maksutulu makstakse riigi üldeelarvesse ja et ei ole olemas ühtegi õigusteksti, mis võimaldaks hüvitada liköörveinitootjate poolt tasutud aktsiisi. Mitte mingi komisjoni käsutuses olev teave ei viita ka vastupidisele. Selle tähelduse alusel võib komisjon seega järeldada, et ei ole sellist seost, kus liköörveinide maksutulu on kindlasti määratud samade toodete jaoks antavaks abiks, ning seda ilma et oleks vaja tõendada võimaliku koguselise seose puudumist Prantsusmaa poolt maksuna kogutud summade ja abimeetme raames kulutatud summade vahel.

| (134) | Lisaks täheldab komisjon, et Prantsusmaa poolt pärast asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ette nähtud menetluse algatamist esitatud arvtabelid näitavad, et ei ole mingit koguselist seost eri toodete maksutulu ja nende toodete jaoks antud abi vahel. |
| --- | --- |

(134)

Lisaks täheldab komisjon, et Prantsusmaa poolt pärast asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ette nähtud menetluse algatamist esitatud arvtabelid näitavad, et ei ole mingit koguselist seost eri toodete maksutulu ja nende toodete jaoks antud abi vahel.

| (135) | Arvestades, et ei ole piisavat seost maksu ja kavandatava abi vahel, ei tule hinnata selle maksu mõju teatatud abimeetmete kokkusobivusele ühisturuga, nimelt asutamislepingu artikli 90 alusel, asutamislepingu artiklis 88 riigiabi suhtes ette nähtud menetluse raames. |
| --- | --- |

(135)

Arvestades, et ei ole piisavat seost maksu ja kavandatava abi vahel, ei tule hinnata selle maksu mõju teatatud abimeetmete kokkusobivusele ühisturuga, nimelt asutamislepingu artikli 90 alusel, asutamislepingu artiklis 88 riigiabi suhtes ette nähtud menetluse raames.

VI.   JÄRELDUSED

| (136) | Eespool nimetatu alusel järeldab komisjon, et Prantsusmaa poolt kavandatavat abi võib lugeda asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c ette nähtud erandiks ning seda võib pidada ühisturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(136)

Eespool nimetatu alusel järeldab komisjon, et Prantsusmaa poolt kavandatavat abi võib lugeda asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c ette nähtud erandiks ning seda võib pidada ühisturuga kokkusobivaks.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Riigiabi, mida Prantsusmaa kavatseb rakendada liköörveinitootjate ja -turustajate abistamiseks 12 000 000 euro summas, on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel ühisturuga kokkusobiv.

Selle abi rakendamine on seega lubatud.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Prantsusmaale.

Brüssel, 9. novembri 2005.

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT C 42, 18.2.2005, lk 2.

1

(2)  Vt lehekülje nr 1 joonealust märkust.

2

(3)  Prantsuse ametiasutuste 21. novembri 1996. aasta kiri nr SG(96) D/9957)

3

(4)  Prantsuse ametiasutuste 4. augusti 1998. aasta kiri nr SG(98) D/6737

4

(5)  Kohtu 3. mai 2001. aasta otsus kohtuasjas C-204/97, Portugali Vabariik versus Euroopa Ühenduste Komisjon, EKL lk I-03175.

5

Portugali Vabariik versus Euroopa Ühenduste Komisjon

(6)  1993. aasta 22. juuni lisaeelarveseadus nr 93-859.

6

(7)  1 FRF = 0,15 eurot

7

(8)  mahud, mis võivad erineda tarbimisse lastud mahtudest)

8

(9)  Euroopa Kohtu 16. mai 2002. aasta otsus kohtuasjas C-482/99, Prantsuse Vabariik versus komisjon, EKL 2002 lk I-4397, põhjenduste punkt 24 ning kohtuasi C-126/01 GEMO, 20. novembri 2003. aasta kohtuotsus, EKL 2003, lk I-13769.

9

Prantsuse Vabariik versus komisjon

GEMO

(10)  Euroopa Kohtu 15. juuli 2004. aasta otsus kohtuasjas C/345/02, Pearle versus Hoofdbedrijfschap Ambachten, EKL 2004, lk I-7139).

10

Pearle versus Hoofdbedrijfschap Ambachten

(11)  17. septembri 1980. aasta otsus kohtuasjas 730/79, Philippe Morris/Komisjon, EKL 1980, lk 2671, põhjenduste punktid 11 ja 12.

11

Philippe Morris/Komisjon

(12)  Agriculture in the European Union, Statistical and economic information 2004. Põllumajanduse peadirektoraat, Euroopa Komisjon.

12

Agriculture in the European Union, Statistical and economic information 2004

(13)  Euroopa Kohtu 10. detsembri 1969. aasta otsus liidetud kohtuasjades 6 ja 11-69, komisjon/Prantsuse Vabariik, EKL, põhjenduste punktid 20.

13

komisjon/Prantsuse Vabariik

(14)  Euroopa Kohtu 21. märtsi 1990. aasta otsus kohtuasjas C-142/87, Belgia/komisjon, EKL, põhjenduste punkt 35.

14

Belgia/komisjon

(15)  ELT L 1, 1.1.2004, lk 1.

15

(16)  EÜT C 232, 12.8.2000, lk 19.

16

(17)  EÜT C 252, 12.9.2001, lk 5.

17

(18)  EÜT C 45, 17.2.1996, lk 5, hiljem muudetud selle põllumajandussektoris kohaldamise suhtes, EÜT C 48, 13.2.1998, lk 2.

18

(19)  EÜT C 252, 12.9.2001, lk 5.

19

(20)  Vastavalt nõukogu 14. juuli 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2081/92 sätetele põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (EÜT L 208, 24.7.1992, lk 1).

20

(21)  Riigiabi nr N 166/2002.

21

(22)  EÜT L 327, 21.12.1999, lk 7.

22

(23)  Vt joonealust märkust 18.

23

(24)  EÜT L 336, 23.12.1994, lk 22.

24

(25)  Kohtu 25. juuni 1970. aasta otsus kohtuasjas 47/69, Prantsuse Vabariigi valitsus versus Euroopa Ühenduste Komisjon, EKL 1970, lk 487.

25

Prantsuse Vabariigi valitsus versus Euroopa Ühenduste Komisjon

(26)  23. aprilli 2002. aasta kohtuotsus kohtuasjas C-234/99, Niels Nygard versus Svineafgiftsfonden, ELK 2002, lk I 3657.

26

Niels Nygard versus Svineafgiftsfonden

(27)  Ei ole veel kohtulahendite kogumikus avaldatud.

27

(28)  Eespool nimetatud kohtuotsuse põhjenduste punkt 27.

28

---

| 6.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 32/49 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 32/49

---

KOMISJONI OTSUS,

16 mai 2006,

riigiabi nr C 26/2004 (ex NN 38/2004) kohta, mida Saksamaa Liitvabariik andis Schneider Technologies AG-le

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 1857 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/56/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatuid isikuid esitama oma arvamust (1) eespool nimetatud sätete kohta ja võttes arvesse nende märkusi

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | 24. märtsil 2003. aastal laekus komisjonile kaebus mitme väidetava Schneider Technologies AG (edaspidi “Schneider AG”) suhtes võetava abimeetme kohta. Kaebuse esitaja Gebrüder Schneider GmbH & Co. KG on valdusettevõtja, kes omas Schneider AG aktsiaid ja mis kuulub kahele vennale, kes on perekond Schneideri liikmed. |
| --- | --- |

(1)

24. märtsil 2003. aastal laekus komisjonile kaebus mitme väidetava Schneider Technologies AG (edaspidi “Schneider AG”) suhtes võetava abimeetme kohta. Kaebuse esitaja Gebrüder Schneider GmbH & Co. KG on valdusettevõtja, kes omas Schneider AG aktsiaid ja mis kuulub kahele vennale, kes on perekond Schneideri liikmed.

| (2) | 14. juulil 2004 algatas komisjon ametliku uurimismenetluse kolme laenu suhtes, mille andis Bayrischen Landesanstalt für Aufbaufinanzierung (edaspidi “LfA”), ja kahe laenu suhtes, mille andis Bayrischen Forschungsstiftung (edaspidi “BFS”) teadus- ja arendustegevuseks. Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati 22. veebruaril 2005 (2)
  Euroopa Liidu Teatajas. Komisjon kutsus kõiki huvitatud isikuid esitama märkusi kõnealuse abi kohta. Komisjon ei saanud huvitatud isikutelt märkusi (3). Saksamaa edastas oma seisukoha ametliku uurimismenetluse algatamise kohta 16. ja 24. septembri 2004. aasta kirjades, mis registreeriti samadel kuupäevadel. |
| --- | --- |

(2)

14. juulil 2004 algatas komisjon ametliku uurimismenetluse kolme laenu suhtes, mille andis Bayrischen Landesanstalt für Aufbaufinanzierung (edaspidi “LfA”), ja kahe laenu suhtes, mille andis Bayrischen Forschungsstiftung (edaspidi “BFS”) teadus- ja arendustegevuseks. Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati 22. veebruaril 2005 (2)
  Euroopa Liidu Teatajas. Komisjon kutsus kõiki huvitatud isikuid esitama märkusi kõnealuse abi kohta. Komisjon ei saanud huvitatud isikutelt märkusi (3). Saksamaa edastas oma seisukoha ametliku uurimismenetluse algatamise kohta 16. ja 24. septembri 2004. aasta kirjades, mis registreeriti samadel kuupäevadel.

| (3) | Komisjon palus 6. septembril 2005 täiendavaid andmeid, mille Saksamaa esitas 5. oktoobri 2005. aasta kirjas (registreeritud 6. oktoobril 2005). Täiendavat teavet esitati 6. veebruari 2006. aasta kirjas (registreeritud 7. veebruaril 2006). |
| --- | --- |

(3)

Komisjon palus 6. septembril 2005 täiendavaid andmeid, mille Saksamaa esitas 5. oktoobri 2005. aasta kirjas (registreeritud 6. oktoobril 2005). Täiendavat teavet esitati 6. veebruari 2006. aasta kirjas (registreeritud 7. veebruaril 2006).

II.   ABI KIRJELDUS

1.   ABISAAJA

| (4) | Schneider AG oli värviteleviisoreid tootev Saksamaa suurettevõtja, kelle asukoht oli Baieri liidumaal Türkheimis. Lisaks televiisorite valmistamisele osales ettevõtja 1990ndatel aastatel ambitsioonikas projektis, et töötada välja lasertehnoloogia, millelt oodati teravamat telepilti, suuremat heledust, piiramatut ekraani suurust ja projektsioonipinna omaduste suuremat paindlikkust. Mõlemad tegevusvaldkonnad anti aastatel 2000–2002 üle kahele Schneider AG uuele tütarettevõtjale Schneider Electronics AG-le (edaspidi “SE”), kes võttis üle televiisorite tootmise, ja Schneider Laser Technologies AG-le (edaspidi “SLT”). |
| --- | --- |

(4)

Schneider AG oli värviteleviisoreid tootev Saksamaa suurettevõtja, kelle asukoht oli Baieri liidumaal Türkheimis. Lisaks televiisorite valmistamisele osales ettevõtja 1990ndatel aastatel ambitsioonikas projektis, et töötada välja lasertehnoloogia, millelt oodati teravamat telepilti, suuremat heledust, piiramatut ekraani suurust ja projektsioonipinna omaduste suuremat paindlikkust. Mõlemad tegevusvaldkonnad anti aastatel 2000–2002 üle kahele Schneider AG uuele tütarettevõtjale Schneider Electronics AG-le (edaspidi “SE”), kes võttis üle televiisorite tootmise, ja Schneider Laser Technologies AG-le (edaspidi “SLT”).

| (5) | LfA, kelle ülesanne on piirkonna majanduse edendamine, omas alates 1998. aastast Schneider AG aktsiaid. 1999. ja 2000. aastal oli LfA suurim aktsionär, omades 35,6 % aktsiatest. Eraomanduses olev investeerimispank Lehman Brothers omab 26,6 % aktsiatest, Gebr. Schneider GmbH & Co. KG 14,6 % ja teised erainvestorid 23,2 %. |
| --- | --- |

(5)

LfA, kelle ülesanne on piirkonna majanduse edendamine, omas alates 1998. aastast Schneider AG aktsiaid. 1999. ja 2000. aastal oli LfA suurim aktsionär, omades 35,6 % aktsiatest. Eraomanduses olev investeerimispank Lehman Brothers omab 26,6 % aktsiatest, Gebr. Schneider GmbH & Co. KG 14,6 % ja teised erainvestorid 23,2 %.

| (6) | Turul peeti sel ajal Schneider AG eduväljavaateid tema juhtiva rolli tõttu lasertehnoloogias väga heaks. javahemikul 1998–2000 tõusis Schneideri aktsia kurss peaaegu kaks korda, 1999–2000 peaaegu kaks ja pool korda; 1999–2000 peaaegu kaks ja pool korda. Ettevõtja tulevikuväljavaateid pidas positiivseks ka suuruselt teine investor Lehman Brothers, nagu selgub aprillis 2000 tehtud uuringust, kus ennustati kasumit tarbeelektroonika valdkonnas alates 2000. aasta lõpust ja lasertehnoloogia valdkonnas alates 2001. aasta viimasest kvartalist. Lehman Brothers ostis 1999. aasta keskpaigast kuni 2000. aasta kekspaigani LfAlt [...] aktsiat. |
| --- | --- |

(6)

Turul peeti sel ajal Schneider AG eduväljavaateid tema juhtiva rolli tõttu lasertehnoloogias väga heaks. javahemikul 1998–2000 tõusis Schneideri aktsia kurss peaaegu kaks korda, 1999–2000 peaaegu kaks ja pool korda; 1999–2000 peaaegu kaks ja pool korda. Ettevõtja tulevikuväljavaateid pidas positiivseks ka suuruselt teine investor Lehman Brothers, nagu selgub aprillis 2000 tehtud uuringust, kus ennustati kasumit tarbeelektroonika valdkonnas alates 2000. aasta lõpust ja lasertehnoloogia valdkonnas alates 2001. aasta viimasest kvartalist. Lehman Brothers ostis 1999. aasta keskpaigast kuni 2000. aasta kekspaigani LfAlt [...] aktsiat.

| (7) | Ettevõtjate tulemused ei vastanud aga ootustele. SE toodetud televiisorite kvaliteet oli madal ja need ei suutnud konkureerida eelkõige Aasiast imporditavate odavate toodetega. Televiisorite müük ei olnud aga kasumlik ja seetõttu puudusid Schneider AG-l vahendid, mida SLT vajas, et jätkata lasertehnoloogia alal tööd, mis edenes oodatust oluliselt aeglasemalt. Esimene prototüüp valmis alles 2000. aasta mais ehk kavandatust palju hiljem ja see sobis ainult tööstuslikuks kasutamiseks. 2002. aastaks ei olnud ettevõtjal õnnestunud välja töötada eratarbijale mõeldud toodet, mis oli olnud SLT tegelik majanduslik eesmärk. |
| --- | --- |

(7)

Ettevõtjate tulemused ei vastanud aga ootustele. SE toodetud televiisorite kvaliteet oli madal ja need ei suutnud konkureerida eelkõige Aasiast imporditavate odavate toodetega. Televiisorite müük ei olnud aga kasumlik ja seetõttu puudusid Schneider AG-l vahendid, mida SLT vajas, et jätkata lasertehnoloogia alal tööd, mis edenes oodatust oluliselt aeglasemalt. Esimene prototüüp valmis alles 2000. aasta mais ehk kavandatust palju hiljem ja see sobis ainult tööstuslikuks kasutamiseks. 2002. aastaks ei olnud ettevõtjal õnnestunud välja töötada eratarbijale mõeldud toodet, mis oli olnud SLT tegelik majanduslik eesmärk.

| (8) | Märtsis 2002 alustati Schneider AG ja tema kahe tütarettevõtja vastu kolme maksejõuetusmenetlust. Pankrotihaldur müüs Schneider AG ja SE varad Hiina elektroonikaettevõtjale TCL ja SLT varad Jenoptik Laser, Optik, Systeme GmbHle (edaspidi “LOS”). TCL ja LOS olid esitanud kõige kõrgemad pakkumised. |
| --- | --- |

(8)

Märtsis 2002 alustati Schneider AG ja tema kahe tütarettevõtja vastu kolme maksejõuetusmenetlust. Pankrotihaldur müüs Schneider AG ja SE varad Hiina elektroonikaettevõtjale TCL ja SLT varad Jenoptik Laser, Optik, Systeme GmbHle (edaspidi “LOS”). TCL ja LOS olid esitanud kõige kõrgemad pakkumised.

2.   FINANTSMEETMED

| (9) | Oma otsuses menetluse alustamse kohta väljendas komisjon kahtlust mõlema allpool nimetatud meetme kokkusobivuse kohta ühisturuga. |
| --- | --- |

(9)

Oma otsuses menetluse alustamse kohta väljendas komisjon kahtlust mõlema allpool nimetatud meetme kokkusobivuse kohta ühisturuga.

2.1   KOLM LFA LAENU

| (10) | Kolm LfA laenu olid osa 1999. aasta sügisel LfA, Lehman Brothersi, kaebuse esitaja ja pankade ühenduse vahel kokku lepitud lähenemisest. Saksamaa selgitas, et ettevõtja töötas 1998. aastal kahjumiga, olles püüdnud eelnevalt edutult suurendada televiisorite müügimahtu spetsialiseerunud jaemüügi kaudu. Juhatus otsustas seetõttu ettevõtja ümber korraldada ja lõpptootja toodete müüki suurendada. Et rahastada ümberkorraldamist, eelrahastada tootmist suurtellimuste jaoks ja katta kahjusid pidi olema tagatud ettevõtja likviidsus. |
| --- | --- |

(10)

Kolm LfA laenu olid osa 1999. aasta sügisel LfA, Lehman Brothersi, kaebuse esitaja ja pankade ühenduse vahel kokku lepitud lähenemisest. Saksamaa selgitas, et ettevõtja töötas 1998. aastal kahjumiga, olles püüdnud eelnevalt edutult suurendada televiisorite müügimahtu spetsialiseerunud jaemüügi kaudu. Juhatus otsustas seetõttu ettevõtja ümber korraldada ja lõpptootja toodete müüki suurendada. Et rahastada ümberkorraldamist, eelrahastada tootmist suurtellimuste jaoks ja katta kahjusid pidi olema tagatud ettevõtja likviidsus.

| (11) | Esimene LfA laen (edaspidi “1. laen”) suurusega 2,1 miljonit eurot anti 1999. aasta septembris intressimääraga [...] %. Teine LfA laen (edaspidi “2. laen”) suurusega 5,1 miljonit eurot anti samuti 1999. aasta septembris intressimääraga [...] %. Kolmas laen (edaspidi “3. laen”) suurusega 5,6 miljonit eurot anti 2000. aasta veebruaris ja selle intressimäär oli [...] %. Kaks esimest laenu anti üheks aastaks, 3. laen tuli tagasi maksta 31. septembriks 2001 ja seega oli laenu tähtaeg peaaegu kaks aastat. |
| --- | --- |

(11)

Esimene LfA laen (edaspidi “1. laen”) suurusega 2,1 miljonit eurot anti 1999. aasta septembris intressimääraga [...] %. Teine LfA laen (edaspidi “2. laen”) suurusega 5,1 miljonit eurot anti samuti 1999. aasta septembris intressimääraga [...] %. Kolmas laen (edaspidi “3. laen”) suurusega 5,6 miljonit eurot anti 2000. aasta veebruaris ja selle intressimäär oli [...] %. Kaks esimest laenu anti üheks aastaks, 3. laen tuli tagasi maksta 31. septembriks 2001 ja seega oli laenu tähtaeg peaaegu kaks aastat.

| (12) | 2000. aasta septembris pikendati kahe esimese laenu tähtaega 30. septembrini 2002, st veel kahe aasta võrra, ja tõsteti intressimäärasid. 1. laenu puhul [...] %-ni ja 2. laenu puhul [...] %-ni võrra. 2000. aasta detsembris pikendati ka 3. laenu tähtaega ja see tuli tagasi maksta 30. septembriks 2002 ning tõsteti intressimäära [...] %-ni. |
| --- | --- |

(12)

2000. aasta septembris pikendati kahe esimese laenu tähtaega 30. septembrini 2002, st veel kahe aasta võrra, ja tõsteti intressimäärasid. 1. laenu puhul [...] %-ni ja 2. laenu puhul [...] %-ni võrra. 2000. aasta detsembris pikendati ka 3. laenu tähtaega ja see tuli tagasi maksta 30. septembriks 2002 ning tõsteti intressimäära [...] %-ni.

| (13) | 1. laenu tagatiseks olid peamiselt kinnisvara tagatisel antavad laenud, nõudeõiguse loovutamine ja kaupade omandiõiguse üleandmine tagatisena. Need tagatised olid aga teisejärgulised võrreldes tagatistega, mida andis pangaliit, kelle laenud olid juba antud. 2. ja 3. laen anti ilma täiendavate tagatisteta. Saksamaa selgitas, et tagatiste asemel lepiti kokku kõrgemas intressimääras. Tagatiste tegelik väärtus oli LfA kui Schneider AG aktsionäri jaoks väga väike, sest vastavalt Saksamaa seadustele (aktsionäride piiratud vastutusega osaühingute seaduse paragrahv 30) peetakse osanikulaenu tõenäoliselt põhikapitali täiendavaks sissemakseks. |
| --- | --- |

(13)

1. laenu tagatiseks olid peamiselt kinnisvara tagatisel antavad laenud, nõudeõiguse loovutamine ja kaupade omandiõiguse üleandmine tagatisena. Need tagatised olid aga teisejärgulised võrreldes tagatistega, mida andis pangaliit, kelle laenud olid juba antud. 2. ja 3. laen anti ilma täiendavate tagatisteta. Saksamaa selgitas, et tagatiste asemel lepiti kokku kõrgemas intressimääras. Tagatiste tegelik väärtus oli LfA kui Schneider AG aktsionäri jaoks väga väike, sest vastavalt Saksamaa seadustele (aktsionäride piiratud vastutusega osaühingute seaduse paragrahv 30) peetakse osanikulaenu tõenäoliselt põhikapitali täiendavaks sissemakseks.

| (14) | Eraosanikud osalesid järgmiselt:






  (a) | Lehman Brothers tõi esiteks 1999. aasta lõpus ettevõttesse seni Daimler Chrysleri omanduses olnud SLT aktsiate müügist saadud 25 miljonit eurot ja oli teiseks kapitali suurendamisel 2000. aasta veebruaris peamine investor 46 miljoni euroga laserite müügi edasiarendamise rahastamisel. |
| --- | --- | --- |

(14)

Eraosanikud osalesid järgmiselt:

(a)

Lehman Brothers tõi esiteks 1999. aasta lõpus ettevõttesse seni Daimler Chrysleri omanduses olnud SLT aktsiate müügist saadud 25 miljonit eurot ja oli teiseks kapitali suurendamisel 2000. aasta veebruaris peamine investor 46 miljoni euroga laserite müügi edasiarendamise rahastamisel.

| (b) | Pangaliitu kuuluvad erapangad olid 1998. aastal andnud Schneider AG-le krediidiliini suurusega 31 miljonit eurot. Kokkulepitud intressimäär oli [...] %. 1999. aasta septembris lepiti kokku selle krediidiliini jõussejätmise suhtes. Lisaks sellele nõustusid pangaliitu kuuluvad pangad lühiajalise krediidiliini ületamisega [...] euroni. Samas kuus tõstis pangaliidu juhtiv pank oma intressimäära [...] %-ni. Saksamaa selgitas, et tal puudusid andmed teiste pangaliitu kuuluvate pankade kõrvalekaldumise kohta algselt kokku lepitud intressimäärast, mis oli [...] %. |
| --- | --- |

(b)

Pangaliitu kuuluvad erapangad olid 1998. aastal andnud Schneider AG-le krediidiliini suurusega 31 miljonit eurot. Kokkulepitud intressimäär oli [...] %. 1999. aasta septembris lepiti kokku selle krediidiliini jõussejätmise suhtes. Lisaks sellele nõustusid pangaliitu kuuluvad pangad lühiajalise krediidiliini ületamisega [...] euroni. Samas kuus tõstis pangaliidu juhtiv pank oma intressimäära [...] %-ni. Saksamaa selgitas, et tal puudusid andmed teiste pangaliitu kuuluvate pankade kõrvalekaldumise kohta algselt kokku lepitud intressimäärast, mis oli [...] %.

| (c) | Kaebuse esitaja andis osanikulenu summaga 7,7 miljonit eurot samadel tingimustel kui pangaliitu kuuluvad pangad. |
| --- | --- |

(c)

Kaebuse esitaja andis osanikulenu summaga 7,7 miljonit eurot samadel tingimustel kui pangaliitu kuuluvad pangad.

2.2.   TEADUS- JA ARENDUSTOETUSED

| (15) | 1994 ja 1997 andis Bayrische Forschungsstiftung (edaspidi “BFS”) Schneider AGle kaks toetust kogusummaga 9 050 121,88 eurot (4). |
| --- | --- |

(15)

1994 ja 1997 andis Bayrische Forschungsstiftung (edaspidi “BFS”) Schneider AGle kaks toetust kogusummaga 9 050 121,88 eurot (4).

1. projekt (“Lasertehnoloogia”)

| (16) | Esimene toetus 6 498 468,68 eurot (5) anti 16. detsembril 1994 projekti “Lasertehnoloogia” (edaspidi “1. projekt”) rahastamiseks. Kõnealune toetus maksti mitme osamaksena välja projekti teostamise jooksul ehk ajavahemikul jaanuarist 1995 kuni juunini 1997. Abikõlblikud kulud olid 12 484 972,74 eurot, abi osatähtsus oli 48,9 %. |
| --- | --- |

(16)

Esimene toetus 6 498 468,68 eurot (5) anti 16. detsembril 1994 projekti “Lasertehnoloogia” (edaspidi “1. projekt”) rahastamiseks. Kõnealune toetus maksti mitme osamaksena välja projekti teostamise jooksul ehk ajavahemikul jaanuarist 1995 kuni juunini 1997. Abikõlblikud kulud olid 12 484 972,74 eurot, abi osatähtsus oli 48,9 %.

| (17) | 1. projekti eesmärk oli luua alus uutele töömeetoditele erinevates kasutusvalldkondades suurte peeneralduslike värvipiltide projitseerimisel ja töötada välja teaduslik-tehnilised alused tulevase süsteemi üksikkomponentidele. |
| --- | --- |

(17)

1. projekti eesmärk oli luua alus uutele töömeetoditele erinevates kasutusvalldkondades suurte peeneralduslike värvipiltide projitseerimisel ja töötada välja teaduslik-tehnilised alused tulevase süsteemi üksikkomponentidele.

| (18) | Abi andmisel võeti arvesse järgmisi projektikulusid (*1)







  Projektikulud | Kulud (eurodes) |
| --- | --- | --- |
| Personalikulud (kaasa arvatud sõidukulud) | 4 304 566,36 |
| Muud tegevuskulud (materjal ja vahendid) | 4 399 666,63 |
| Instrumendid ja seadmed | 667 235,91 |
| Kolmandate isikute teadustegevus | 2 296 459,41 |
| Muud üldkulud | 817 044,43 |
| Kulud kokku | 12 484 972,74 |

(18)

Abi andmisel võeti arvesse järgmisi projektikulusid (*1)

Projektikulud

Kulud (eurodes)

Personalikulud (kaasa arvatud sõidukulud)

4 304 566,36

Muud tegevuskulud (materjal ja vahendid)

4 399 666,63

Instrumendid ja seadmed

667 235,91

Kolmandate isikute teadustegevus

2 296 459,41

Muud üldkulud

817 044,43

Kulud kokku

12 484 972,74

| (19) | Saksamaa kinnitas, et kulud tekkisid seoses teadusprojektiga. |
| --- | --- |

(19)

Saksamaa kinnitas, et kulud tekkisid seoses teadusprojektiga.

| (20) | Vastavalt toetuse andmisega seotud kokkuleppele tutvustati projekti tulemusi laiemale avalikkusele ja neile tagati üldsuse juurdepääs. |
| --- | --- |

(20)

Vastavalt toetuse andmisega seotud kokkuleppele tutvustati projekti tulemusi laiemale avalikkusele ja neile tagati üldsuse juurdepääs.

| (21) | Lisaks sellele rahastas BFS täies ulatuses Würzburgi Ülikooli teadusprojekti “Sinine laser”. Projektikulud olid 0,26 miljonit eurot. 1. projekt ja projekt “Sinine laser” ühendati teineteisega BFSi palvel, sest see võimaldas edendada teadusliku oskusteabe vahendamist. |
| --- | --- |

(21)

Lisaks sellele rahastas BFS täies ulatuses Würzburgi Ülikooli teadusprojekti “Sinine laser”. Projektikulud olid 0,26 miljonit eurot. 1. projekt ja projekt “Sinine laser” ühendati teineteisega BFSi palvel, sest see võimaldas edendada teadusliku oskusteabe vahendamist.

2. projekt (“Lasertehnoloogia – süsteemiintegratsioon ja prototüübid”)

| (22) | Teine toetus summaga 2 551 653,20 eurot anti 23. juulil 1997. See anti projekti “Lasertehnoloogia – süsteemiintegratsioon ja prototüübid” (edaspidi “2. projekt”) rahastamiseks. Kõnealune toetus maksti mitme osamaksena välja projekti teostamise jooksul ehk ajavahemikul aprillist 1997 kuni septembrini 1999. Abikõlblikud kulud olid 5 103 293,22 eurot ja abi osatähtsus 50 %. |
| --- | --- |

(22)

Teine toetus summaga 2 551 653,20 eurot anti 23. juulil 1997. See anti projekti “Lasertehnoloogia – süsteemiintegratsioon ja prototüübid” (edaspidi “2. projekt”) rahastamiseks. Kõnealune toetus maksti mitme osamaksena välja projekti teostamise jooksul ehk ajavahemikul aprillist 1997 kuni septembrini 1999. Abikõlblikud kulud olid 5 103 293,22 eurot ja abi osatähtsus 50 %.

| (23) | 2. projekti raames oli kavas edasi arendada 1. projekti tulemusi. Lisaks sellele oli kavas proovida ühendada tähtsamaid üksikkomponente terviklikuks süsteemiks. Töö hõlmas ka uuringuid pildi tootmiseks pikosekund-impulsslaseriga, üksikkomponentide laserikindluse uuringuid ja monokroomsete lasersüsteemide miniaturiseerimise uuringuid. |
| --- | --- |

(23)

2. projekti raames oli kavas edasi arendada 1. projekti tulemusi. Lisaks sellele oli kavas proovida ühendada tähtsamaid üksikkomponente terviklikuks süsteemiks. Töö hõlmas ka uuringuid pildi tootmiseks pikosekund-impulsslaseriga, üksikkomponentide laserikindluse uuringuid ja monokroomsete lasersüsteemide miniaturiseerimise uuringuid.

| (24) | Abi andmisel võeti arvesse järgmisi projektikulusid:






  Projektikulud | Kulud (eurodes) |
| --- | --- | --- |
| Personalikulud | 2 584 273,68 |
| Muud tegevuskulud (materjal ja vahendid) | 1 061 850,98 |
| Kolmandate isikute teadustegevus | 1 123 308,26 |
| Muud üldkulud | 817 044,43 |
| Kulud kokku | 5 103 293,22 |

(24)

Abi andmisel võeti arvesse järgmisi projektikulusid:

Projektikulud

Kulud (eurodes)

Personalikulud

2 584 273,68

Muud tegevuskulud (materjal ja vahendid)

1 061 850,98

Kolmandate isikute teadustegevus

1 123 308,26

Muud üldkulud

817 044,43

Kulud kokku

5 103 293,22

| (25) | Saksamaa kinnitas, et kulud tekkisid seoses teadusprojektiga. |
| --- | --- |

(25)

Saksamaa kinnitas, et kulud tekkisid seoses teadusprojektiga.

| (26) | Vastavalt toetuse andmisega seotud kokkuleppele tutvustati projekti tulemusi laiemale avalikkusele ja neile tagati üldsuse juurdepääs. Taotluse korral tuli kasutusõigused anda turutingimustel. |
| --- | --- |

(26)

Vastavalt toetuse andmisega seotud kokkuleppele tutvustati projekti tulemusi laiemale avalikkusele ja neile tagati üldsuse juurdepääs. Taotluse korral tuli kasutusõigused anda turutingimustel.

III.   AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (27) | Kolme laenu puhul oli komisjon algul seisukohal, et need on tõenäoliselt kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega. Komisjonil puudus aga täpsem teave lõpliku hinnangu andmiseks. Lisaks sellele kahtles komisjon, kas mõlemad lasertehnoloogiaprojektid on kooskõlas ühenduse riigiabi eeskirjadega. |
| --- | --- |

(27)

Kolme laenu puhul oli komisjon algul seisukohal, et need on tõenäoliselt kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega. Komisjonil puudus aga täpsem teave lõpliku hinnangu andmiseks. Lisaks sellele kahtles komisjon, kas mõlemad lasertehnoloogiaprojektid on kooskõlas ühenduse riigiabi eeskirjadega.

IV.   MÄRKUSED HUVITATUD ISIKUTELT

| (28) | Komisjon ei saanud huvitatud isikutelt märkusi. |
| --- | --- |

(28)

Komisjon ei saanud huvitatud isikutelt märkusi.

V.   SAKSAMAA SEISUKOHT

| (29) | Oma seisukohas ametliku uurimismenetluse algatamise kohta väitis Saksamaa, et laenud ei ole riigiabi, sest nad on kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega. |
| --- | --- |

(29)

Oma seisukohas ametliku uurimismenetluse algatamise kohta väitis Saksamaa, et laenud ei ole riigiabi, sest nad on kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega.

| (30) | Teadus- ja arendustoetuste kohta väitis Saksamaa, et mõlemat projekti võib pidada rakendusuuringuks ning sellest tulenevalt on teadus- ja arendustegevuseks antava riigiabi eeskirjadega, mis kehtisid toetuste andmise ajal, kooskõlas toetused, mis katavad kuni 50 % abikõlblikest kuludest. 2. projekti kohta selgitas Saksamaa, et projekti nimi “Süsteemiintegratsioon ja prototüübid” on eksitav, sest projekti eesmärk oli projekti üksikkomponentide täpsem uurimine. |
| --- | --- |

(30)

Teadus- ja arendustoetuste kohta väitis Saksamaa, et mõlemat projekti võib pidada rakendusuuringuks ning sellest tulenevalt on teadus- ja arendustegevuseks antava riigiabi eeskirjadega, mis kehtisid toetuste andmise ajal, kooskõlas toetused, mis katavad kuni 50 % abikõlblikest kuludest. 2. projekti kohta selgitas Saksamaa, et projekti nimi “Süsteemiintegratsioon ja prototüübid” on eksitav, sest projekti eesmärk oli projekti üksikkomponentide täpsem uurimine.

V.   HINNANG

1.   LFA LAENUD

1.1.   RIIGIABI

| (31) | Asutamislepingu artiklis 87 on sätestatud, et igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist, on ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. Et kindlaks teha, kas riigiasutuse antud osanikulaen on riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 tähenduses, tuleb kontrollida, kas turumajanduslikult tegutsev investor oleks samas olukorras võrreldavatel tingimustel laenu andnud. |
| --- | --- |

(31)

Asutamislepingu artiklis 87 on sätestatud, et igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist, on ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. Et kindlaks teha, kas riigiasutuse antud osanikulaen on riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 tähenduses, tuleb kontrollida, kas turumajanduslikult tegutsev investor oleks samas olukorras võrreldavatel tingimustel laenu andnud.

| (32) | Komisjon on seisukohal, et kolm laenu ei olnud riigiabi, sest nad olid kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega. Esiteks oli komisjoni teabe kohaselt 1999. ja 2000. aastal majanduslikult otstarbekas anda Schneider AG-le laenud intressimääradega [...] %, [...] % ja [...] % (komisjoni viiteintress: 4,76 %), mis hiljem tõsteti [...] %, [...] % ja [...] %-ni ((komisjoni viiteintress: 5,7 %). Turu usaldus Schneider AG tulevase kasumi vastu – eelkõige tänu juhtpositsioonile lasertehnoloogias – väljendus näiteks selles, et Schneideri aktsiate börsihind tõusis ajavahemikul 1998–2000 peaaegu kümnekordseks ja strateegiline investeerimispank Lehman Brothers ostis pärast väga positiivset uurimust kõnealusel ajavahemikul veel [...]Schneider AG aktsiat. 2000. aasta juulis kuulus umbes 50 % kapitalist umbes 40 strateegilisele investorile. Teiseks, LfA oli palju ettevaatlikum kui eraaktsionär Lehman Brothers. Lehman Brothers suurendas Schneider AG kapitali 1999. aasta detsembris 25 miljoni euro võrra ja oli peamine investor kapitali suurendamisel veel 46 miljoni euro võrra 2000. aasta veebruaris. Vaatamata osalemisele kapitali suurendamisel veebruaris umbes 8,74 miljoni euro võrra (mis oli menetluse alustamise otsuses heaks kiidetud kui turumajandusliku investeerimise põhimõttega kooskõlas olev tegevus) pakkus LfA täiendavalt 12,8 miljonit eurot intressiga tagasimakstava laenuna. Kolmandaks, LfA intressimäärad olid kõrgemad kui pangaliitu kuuluvate pankade intressimäärad, ja seda nii laenude andmise ajal (septembris 1999 ja veebruaris 2000) kui ka laenutähtaja pikendamise ajal (septembris ja detsembris 2002). |
| --- | --- |

(32)

Komisjon on seisukohal, et kolm laenu ei olnud riigiabi, sest nad olid kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega. Esiteks oli komisjoni teabe kohaselt 1999. ja 2000. aastal majanduslikult otstarbekas anda Schneider AG-le laenud intressimääradega [...] %, [...] % ja [...] % (komisjoni viiteintress: 4,76 %), mis hiljem tõsteti [...] %, [...] % ja [...] %-ni ((komisjoni viiteintress: 5,7 %). Turu usaldus Schneider AG tulevase kasumi vastu – eelkõige tänu juhtpositsioonile lasertehnoloogias – väljendus näiteks selles, et Schneideri aktsiate börsihind tõusis ajavahemikul 1998–2000 peaaegu kümnekordseks ja strateegiline investeerimispank Lehman Brothers ostis pärast väga positiivset uurimust kõnealusel ajavahemikul veel [...]Schneider AG aktsiat. 2000. aasta juulis kuulus umbes 50 % kapitalist umbes 40 strateegilisele investorile. Teiseks, LfA oli palju ettevaatlikum kui eraaktsionär Lehman Brothers. Lehman Brothers suurendas Schneider AG kapitali 1999. aasta detsembris 25 miljoni euro võrra ja oli peamine investor kapitali suurendamisel veel 46 miljoni euro võrra 2000. aasta veebruaris. Vaatamata osalemisele kapitali suurendamisel veebruaris umbes 8,74 miljoni euro võrra (mis oli menetluse alustamise otsuses heaks kiidetud kui turumajandusliku investeerimise põhimõttega kooskõlas olev tegevus) pakkus LfA täiendavalt 12,8 miljonit eurot intressiga tagasimakstava laenuna. Kolmandaks, LfA intressimäärad olid kõrgemad kui pangaliitu kuuluvate pankade intressimäärad, ja seda nii laenude andmise ajal (septembris 1999 ja veebruaris 2000) kui ka laenutähtaja pikendamise ajal (septembris ja detsembris 2002).

| (33) | Sellele vaatamata on laenude suhtes veel teatavaid kahtlusi. Arvestades LfA rolli piirkonna majanduse edendajana ja võttes aluseks olemasolevad andmed, ei saa komisjon välistada, et investeeringu eesmärk oli aidata Schneider AG-l raskustest üle saada ja säilitada piirkonnas töökohti. Pealegi on selgusetu, kas kõrgemad intressimäärad olid piisavad puuduvate tagatiste kompenseerimiseks. Laenude andmise ajal oli Schneider AG rahaline olukord oli raske ja ei saanud välistada, et lasertehnoloogia väljatöötamine ebaõnnestub. On raske otsustada, kas kõrgemad intressimäärad olid kõnealuse riski tasakaalustamiseks piisavad. |
| --- | --- |

(33)

Sellele vaatamata on laenude suhtes veel teatavaid kahtlusi. Arvestades LfA rolli piirkonna majanduse edendajana ja võttes aluseks olemasolevad andmed, ei saa komisjon välistada, et investeeringu eesmärk oli aidata Schneider AG-l raskustest üle saada ja säilitada piirkonnas töökohti. Pealegi on selgusetu, kas kõrgemad intressimäärad olid piisavad puuduvate tagatiste kompenseerimiseks. Laenude andmise ajal oli Schneider AG rahaline olukord oli raske ja ei saanud välistada, et lasertehnoloogia väljatöötamine ebaõnnestub. On raske otsustada, kas kõrgemad intressimäärad olid kõnealuse riski tasakaalustamiseks piisavad.

1.2.   OTSUS ILMA OBJEKTITA

| (34) | Komisjon on seisukohal, et võib jätta lahtiseks, kas LfA laenude puhul on tegemist riigiabiga. Isegi kui laenud liigitataks ühisturuga kokkusobimatu riigiabi hulka, puuduks abi tagasinõudmiseks tehtava negatiivse otsuse objekt, sest ei ole enam ettevõtjaid, kes saaksid väidetavast riigiabist kas otseselt või kaudselt kasu. |
| --- | --- |

(34)

Komisjon on seisukohal, et võib jätta lahtiseks, kas LfA laenude puhul on tegemist riigiabiga. Isegi kui laenud liigitataks ühisturuga kokkusobimatu riigiabi hulka, puuduks abi tagasinõudmiseks tehtava negatiivse otsuse objekt, sest ei ole enam ettevõtjaid, kes saaksid väidetavast riigiabist kas otseselt või kaudselt kasu.

| (35) | Ametlikult oli laenusaaja Schneider AG. SE ja SLT loodi alles pärast laenude andmist, kuid ei saa välistada, et ka nemad said laenudest kasu. 2002. aasta märtsis alustati kolme Schneideri ettevõtja vastu maksejõuetusmenetlust ja kõik kolm ettevõtjat likvideeriti. Laenuvõlg lisati pankrotivarale. |
| --- | --- |

(35)

Ametlikult oli laenusaaja Schneider AG. SE ja SLT loodi alles pärast laenude andmist, kuid ei saa välistada, et ka nemad said laenudest kasu. 2002. aasta märtsis alustati kolme Schneideri ettevõtja vastu maksejõuetusmenetlust ja kõik kolm ettevõtjat likvideeriti. Laenuvõlg lisati pankrotivarale.

| (36) | Pankrotihaldur müüs kolme ettevõtja varad pankrotikohtute järelevalve all. Komisjon on arvamusel, et vara eest maksti turuhind ja seega ei antud abist tulenevat eelist edasi ostjale.






  (a) | Schneider AG-le likvideerimise ajal kuulunud vara hõlmas kaubamärke. Olles otsinud ühinemis- ja osaluskonsultandi abil kogu maailmas võimalikke investoreid, müüs pankrotihaldur kaubamärgid Hiina tarbeelektroonikaettevõtjale TCL 3,48 miljoni euro eest. Kaasatud oli ka teine konsultant, kelle ülesandeks oli kaubamärkide väärtuse määramine. Ta sai mitmeid pakkumisi, mis olid oluliselt väiksemad kui TCLi pakkumine. Seetõttu lähtub komisjon sellest, et kaubamärgid müüdi turuhinnaga. |
| --- | --- | --- |

(36)

Pankrotihaldur müüs kolme ettevõtja varad pankrotikohtute järelevalve all. Komisjon on arvamusel, et vara eest maksti turuhind ja seega ei antud abist tulenevat eelist edasi ostjale.

(a)

Schneider AG-le likvideerimise ajal kuulunud vara hõlmas kaubamärke. Olles otsinud ühinemis- ja osaluskonsultandi abil kogu maailmas võimalikke investoreid, müüs pankrotihaldur kaubamärgid Hiina tarbeelektroonikaettevõtjale TCL 3,48 miljoni euro eest. Kaasatud oli ka teine konsultant, kelle ülesandeks oli kaubamärkide väärtuse määramine. Ta sai mitmeid pakkumisi, mis olid oluliselt väiksemad kui TCLi pakkumine. Seetõttu lähtub komisjon sellest, et kaubamärgid müüdi turuhinnaga.

| (b) | Televiisorite tootmisliinist ja varudest koosneva SE vara müüs pankrotihaldur TCLile koguhinnaga 5 745 480 eurot. Saksamaa edastatud teabe kohaselt pidas pankrotihaldur põhjalikke läbirääkimisi mitmete võimalike investoritega. Huvi aastatevanuse televiisorite tootmisliini vastu, mis oli kohandatud Schneider AG jaoks, oli aga väga väike; laos olevatele televiisoritele, millel puudus garantii ja millele ei suudetud pakkuda müügijärgset hooldust, ei leidunud ühtegi võimalikku ostjat. TCL tegi parima pakkumise, mida seetõttu peetakse turuhinnaks. |
| --- | --- |

(b)

Televiisorite tootmisliinist ja varudest koosneva SE vara müüs pankrotihaldur TCLile koguhinnaga 5 745 480 eurot. Saksamaa edastatud teabe kohaselt pidas pankrotihaldur põhjalikke läbirääkimisi mitmete võimalike investoritega. Huvi aastatevanuse televiisorite tootmisliini vastu, mis oli kohandatud Schneider AG jaoks, oli aga väga väike; laos olevatele televiisoritele, millel puudus garantii ja millele ei suudetud pakkuda müügijärgset hooldust, ei leidunud ühtegi võimalikku ostjat. TCL tegi parima pakkumise, mida seetõttu peetakse turuhinnaks.

| (c) | SLT puhul oli pankrotihaldur teinud ühinemis- ja osaluskonsultandile ülesandeks saata müügidokumendid umbes 150 võimalikule investorile. Mitme võimaliku ostjaga toimusid põhjalikud läbirääkimised. Lasertehnoloogia väljatöötamisel ilmnenud tehniliste probleemide tõttu oli huvi siiski väga väike. Ükski pakkumine ei olnud LOSi pakkumisest parem isegi siis, kui püüti olemasolevaid ja veel välja andmata patente eraldi müüa. SLT vara müüdi LOSile kahes osas (6), ostuhind oli 6 025 0000 eurot. Komisjon on seetõttu arvamusel, et ka SLT vara eest maksti turuhinda. |
| --- | --- |

(c)

SLT puhul oli pankrotihaldur teinud ühinemis- ja osaluskonsultandile ülesandeks saata müügidokumendid umbes 150 võimalikule investorile. Mitme võimaliku ostjaga toimusid põhjalikud läbirääkimised. Lasertehnoloogia väljatöötamisel ilmnenud tehniliste probleemide tõttu oli huvi siiski väga väike. Ükski pakkumine ei olnud LOSi pakkumisest parem isegi siis, kui püüti olemasolevaid ja veel välja andmata patente eraldi müüa. SLT vara müüdi LOSile kahes osas (6), ostuhind oli 6 025 0000 eurot. Komisjon on seetõttu arvamusel, et ka SLT vara eest maksti turuhinda.

2.   TEADUS- JA ARENDUSPROJEKTID

2.1.   RIIGIABI

| (37) | Riiklikku rahastamist pakkus BFSi kaudu Baieri liidumaa. Rahastamine toimus seega riigi vahenditest ja on vaadeldav riigi tegevusena. 1. projekti selle osa rahastamine, mille viis ellu SLT, ja 2. projekti rahastamine kujutasid endast abi Schneider AG-le. Meede võib moonutada konkurentsi ja mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust, sest liikmesriikide vahel toimub kauplemine tarbeelektroonikaga. Seetõttu kujutab 1. ja 2. projektile antud toetus endast riigiabi. |
| --- | --- |

(37)

Riiklikku rahastamist pakkus BFSi kaudu Baieri liidumaa. Rahastamine toimus seega riigi vahenditest ja on vaadeldav riigi tegevusena. 1. projekti selle osa rahastamine, mille viis ellu SLT, ja 2. projekti rahastamine kujutasid endast abi Schneider AG-le. Meede võib moonutada konkurentsi ja mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust, sest liikmesriikide vahel toimub kauplemine tarbeelektroonikaga. Seetõttu kujutab 1. ja 2. projektile antud toetus endast riigiabi.

| (38) | Würzburgi Ülikooli projekti “Sinine laser” puhul ei ole riiklik rahastamine komisjoni arvates riigiabi. Projekt hõlmas alusuuringut, mille eesmärk oli teaduslike ja tehniliste teadmiste üldine parandamine. Teadus- ja arendustegevusele antavat riigiabi käsitleva 1986. aastal koostatud ühenduse raamistiku (7) (kehtis toetuste andmise ajal 1994. aastal) punkti 2.2 kohaselt ei käsitleta alusuuringu rahastamist tavaliselt riigiabina. “Komisjon võib erandjuhtudel, kui kõnealuseid uuringuid teevad teatavad ettevõtjad või neid tehakse teatavate ettevõtjate huvides, mitte välistada võimalust, et abi kuulub artikli 92 lõike 1 [nüüd: artikli 87 lõike 1] kohaldamisalasse.” Sellise juhtumiga ei ole tegemist. Projekti ei viidud ellu Schneideri huvides. Rahastamistaotluse esitas Würzburgi Ülikool ja toetused maksti otse ülikoolile. Nagu Saksamaa komisjonile teatas, ei olnud ülikooli teadustöö tulemused Schneider AG-le olulised, kellel oli oma teaduslik lähenemine sinise laseriga seotud probleemide lahendamisele. Schneider AG tegeles sõltumatult projektist “Sinine laser” iseseisva teadus- ja arendustegevusega ja ei kasutanud ülikooli projekti tulemusi tehnilise lahenduse leidmiseks. Mõlemad projektid olid BFSi soovil omavahel seotud ja loodeti kasutada ära tekkivat koostoimet, kuid see ei õnnestunud. |
| --- | --- |

(38)

Würzburgi Ülikooli projekti “Sinine laser” puhul ei ole riiklik rahastamine komisjoni arvates riigiabi. Projekt hõlmas alusuuringut, mille eesmärk oli teaduslike ja tehniliste teadmiste üldine parandamine. Teadus- ja arendustegevusele antavat riigiabi käsitleva 1986. aastal koostatud ühenduse raamistiku (7) (kehtis toetuste andmise ajal 1994. aastal) punkti 2.2 kohaselt ei käsitleta alusuuringu rahastamist tavaliselt riigiabina. “Komisjon võib erandjuhtudel, kui kõnealuseid uuringuid teevad teatavad ettevõtjad või neid tehakse teatavate ettevõtjate huvides, mitte välistada võimalust, et abi kuulub artikli 92 lõike 1 [nüüd: artikli 87 lõike 1] kohaldamisalasse.” Sellise juhtumiga ei ole tegemist. Projekti ei viidud ellu Schneideri huvides. Rahastamistaotluse esitas Würzburgi Ülikool ja toetused maksti otse ülikoolile. Nagu Saksamaa komisjonile teatas, ei olnud ülikooli teadustöö tulemused Schneider AG-le olulised, kellel oli oma teaduslik lähenemine sinise laseriga seotud probleemide lahendamisele. Schneider AG tegeles sõltumatult projektist “Sinine laser” iseseisva teadus- ja arendustegevusega ja ei kasutanud ülikooli projekti tulemusi tehnilise lahenduse leidmiseks. Mõlemad projektid olid BFSi soovil omavahel seotud ja loodeti kasutada ära tekkivat koostoimet, kuid see ei õnnestunud.

2.2.   ERAND VASTAVALT ASUTAMISEPINGU ARTIKLI 87 LÕIKELE 3

| (39) | Teadus- ja arendustoetusi tuleb hinnata vastavalt teadus- ja arendustegevusele antavat riigiabi käsitlevale ühenduse raamistikule (edaspidi “teadus- ja arendustegevuse raamistik”), mis on koostatud 1986 (8). või 1996 (9). aastal, ja mille kohaselt on lubatud anda riigiabi alusuuringutele, rakendusuuringutele (alusuuringud) ja konkurentsieelsele arendustegevusele. |
| --- | --- |

(39)

Teadus- ja arendustoetusi tuleb hinnata vastavalt teadus- ja arendustegevusele antavat riigiabi käsitlevale ühenduse raamistikule (edaspidi “teadus- ja arendustegevuse raamistik”), mis on koostatud 1986 (8). või 1996 (9). aastal, ja mille kohaselt on lubatud anda riigiabi alusuuringutele, rakendusuuringutele (alusuuringud) ja konkurentsieelsele arendustegevusele.

1. projekt

Teadus- ja arendustegevuse etapp – abi osatähtsus

| (40) | 1. projekt kuulub rakenduslike alusuuringute hulka teadus- ja arendustegevuse 1986 (10). aasta raamistiku 1. lisa tähenduses. Teadustegevuse eesmärk oli saada uute teoreetiliste või eksperimentaalsete tööde kaudu täiesti uusi teadmisi erinevates kasutusvaldkondades suurte peeneralduslike värvipiltide projitseerimisel ning töötada välja teaduslikud ja tehnilised alused tulevase lasersüsteemi üksikkomponentidele. |
| --- | --- |

(40)

1. projekt kuulub rakenduslike alusuuringute hulka teadus- ja arendustegevuse 1986 (10). aasta raamistiku 1. lisa tähenduses. Teadustegevuse eesmärk oli saada uute teoreetiliste või eksperimentaalsete tööde kaudu täiesti uusi teadmisi erinevates kasutusvaldkondades suurte peeneralduslike värvipiltide projitseerimisel ning töötada välja teaduslikud ja tehnilised alused tulevase lasersüsteemi üksikkomponentidele.

| (41) | BFS toetas projekti 48,98 % ulatuses, mis tähendab, et abi osatähtsus on väiksem kui rakenduslikeks alusuuringuteks ette nähtud piirmäär 50 %. |
| --- | --- |

(41)

BFS toetas projekti 48,98 % ulatuses, mis tähendab, et abi osatähtsus on väiksem kui rakenduslikeks alusuuringuteks ette nähtud piirmäär 50 %.

Ergutav mõju

| (42) | Komisjon on seisukohal, et teadus- ja arendustegevuseks antaval abil oli ergutav mõju, sest projekti ei oleks ellu viidud ilma riigi toetuseta. Projektiga oli seotud väga suur tehniline ja majanduslik risk, tehnoloogia oli väga uuenduslik; vaja oli alusuuringut ja suurt toetust. Seda kinnitas välisuurimus, mille lasi teha BFS enne toetuse andmise otsust. Küsitletud eksperdid olid arvamusel, et projekt oli selle keerukuse ja ambitsioonikate eesmärkide tõttu võimalik teostada ainult märkimisväärse toetuse abil. Suurim tehniline risk oli seotud täpse pildiedastusega. Lisaks sellele kinnitasid eksperdid, et täiesti uue tehnoloogia tõttu tekkis arvukalt probleeme, mida sai lahendada ainult tõhusa, kontsentreeritud ja hästi rahastatud teadus- ja arendusprojekti raames. |
| --- | --- |

(42)

Komisjon on seisukohal, et teadus- ja arendustegevuseks antaval abil oli ergutav mõju, sest projekti ei oleks ellu viidud ilma riigi toetuseta. Projektiga oli seotud väga suur tehniline ja majanduslik risk, tehnoloogia oli väga uuenduslik; vaja oli alusuuringut ja suurt toetust. Seda kinnitas välisuurimus, mille lasi teha BFS enne toetuse andmise otsust. Küsitletud eksperdid olid arvamusel, et projekt oli selle keerukuse ja ambitsioonikate eesmärkide tõttu võimalik teostada ainult märkimisväärse toetuse abil. Suurim tehniline risk oli seotud täpse pildiedastusega. Lisaks sellele kinnitasid eksperdid, et täiesti uue tehnoloogia tõttu tekkis arvukalt probleeme, mida sai lahendada ainult tõhusa, kontsentreeritud ja hästi rahastatud teadus- ja arendusprojekti raames.

2. projekt

Teadus- ja arendustegevuse etapp – abi osatähtsus

| (43) | 2. projekti kohta teatas Saksamaa, et ka selle puhul on tegemist alusuuringuga (11). Saksamaa esitatud andmete kohaselt vastasid kõnealuse projekti raames läbiviidud tööd vaatamata projekti eksitavale nimele (“Süsteemiintegratsioon ja prototüübid”) oma olemuselt eespool esitatud määratlusele. Saksamaa selgitas, et projekti eesmärk oli arendada edasi tehnoloogia üksikkomponente. Nimetatud põhjusel oli BFSi arvates projekti puhul tegemist rakendusuuringuga. Lisaks sellele töötati esimene prototüüp välja mõned kuud pärast 2. projekti lõppu ning see oli mõeldud kasutamiseks tööstuses, mitte ärilistel eesmärkidel nagu algselt kavandatud. Tegelik konkurentsieelne teadustegevus algas alles pärast 2. projekti ja ilma täiendava riikliku rahastamiseta. |
| --- | --- |

(43)

2. projekti kohta teatas Saksamaa, et ka selle puhul on tegemist alusuuringuga (11). Saksamaa esitatud andmete kohaselt vastasid kõnealuse projekti raames läbiviidud tööd vaatamata projekti eksitavale nimele (“Süsteemiintegratsioon ja prototüübid”) oma olemuselt eespool esitatud määratlusele. Saksamaa selgitas, et projekti eesmärk oli arendada edasi tehnoloogia üksikkomponente. Nimetatud põhjusel oli BFSi arvates projekti puhul tegemist rakendusuuringuga. Lisaks sellele töötati esimene prototüüp välja mõned kuud pärast 2. projekti lõppu ning see oli mõeldud kasutamiseks tööstuses, mitte ärilistel eesmärkidel nagu algselt kavandatud. Tegelik konkurentsieelne teadustegevus algas alles pärast 2. projekti ja ilma täiendava riikliku rahastamiseta.

| (44) | Komisjon kaalub, kas projekt ei kuulu vähemalt osaliselt konkurentsieelse arendustegevuse (12) hulka. Rahastamine piirduks 25 %-ga või see peaks vastama teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistiku punktide 5.5 ja 5.9 kohaselt abi lubatud osatähtsuse kaalutud keskmisele. Komisjoni arvates võiks üksikute komponentide ühendamine terviklikuks süsteemiks kuuluda konkurentsieelse arendustegevus määratluse alla. Lisaks sellele valmis esimene prototüüp ainult mõned kuud pärast 2. projekti lõpetamist, mis viitab sellele, et projekti eesmärk oli esimese prototüübi väljatöötamine. |
| --- | --- |

(44)

Komisjon kaalub, kas projekt ei kuulu vähemalt osaliselt konkurentsieelse arendustegevuse (12) hulka. Rahastamine piirduks 25 %-ga või see peaks vastama teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistiku punktide 5.5 ja 5.9 kohaselt abi lubatud osatähtsuse kaalutud keskmisele. Komisjoni arvates võiks üksikute komponentide ühendamine terviklikuks süsteemiks kuuluda konkurentsieelse arendustegevus määratluse alla. Lisaks sellele valmis esimene prototüüp ainult mõned kuud pärast 2. projekti lõpetamist, mis viitab sellele, et projekti eesmärk oli esimese prototüübi väljatöötamine.

| (45) | Küsimuse põhjalikum analüüsimine oleks aga põhjendamatu, sest ühisturuga kokkusobimatu abi ei moonuta enam turgu. Teadus- ja arendustoetused sai Schneider AG. SE ja SLT loodi alles hiljem. On tõenäoline, et televiisoritootja SE sai kasu lasertehnoloogiaga seotud teadustööks mõeldud teadus- ja arendustegevuseks antavast abist, mis kasutati täies ulatuses kokkulepitud viisil. SLT võis saada tänu abile eelise. Ettevõtjate tegevus on vahepeal aga lõpetatud, teadus- ja arendustoetused lisatud pankrotivarale (13) ja ettevõtjate varad müüdud turuhinnaga (vt eespool punkt 36). |
| --- | --- |

(45)

Küsimuse põhjalikum analüüsimine oleks aga põhjendamatu, sest ühisturuga kokkusobimatu abi ei moonuta enam turgu. Teadus- ja arendustoetused sai Schneider AG. SE ja SLT loodi alles hiljem. On tõenäoline, et televiisoritootja SE sai kasu lasertehnoloogiaga seotud teadustööks mõeldud teadus- ja arendustegevuseks antavast abist, mis kasutati täies ulatuses kokkulepitud viisil. SLT võis saada tänu abile eelise. Ettevõtjate tegevus on vahepeal aga lõpetatud, teadus- ja arendustoetused lisatud pankrotivarale (13) ja ettevõtjate varad müüdud turuhinnaga (vt eespool punkt 36).

Ergutav mõju

| (46) | Komisjon on arvamusel, et 2.projektiga seotud tehnoloogiline ja majanduslik risk oli väga suur ja SLT ei oleks suutnud projekti ilma BFSi toetuseta ellu viia. Nii nagu esimene projekt, oli ka teine projekt väga uuenduslik ja vajas seetõttu suurt toetust. |
| --- | --- |

(46)

Komisjon on arvamusel, et 2.projektiga seotud tehnoloogiline ja majanduslik risk oli väga suur ja SLT ei oleks suutnud projekti ilma BFSi toetuseta ellu viia. Nii nagu esimene projekt, oli ka teine projekt väga uuenduslik ja vajas seetõttu suurt toetust.

VII.   JÄRELDUS

| (47) | Komisjon teeb järelduse, et teadus- ja arendustegevuseks antud abi summaga 6 498 468,68 eurot 1. projekti jaoks ja 50 % teadus- ja arendustegevuseks antud abist 2. projekti jaoks ehk 1 275 826,60 eurot on kooskõlas ühenduse riigiabi eeskirjadega. |
| --- | --- |

(47)

Komisjon teeb järelduse, et teadus- ja arendustegevuseks antud abi summaga 6 498 468,68 eurot 1. projekti jaoks ja 50 % teadus- ja arendustegevuseks antud abist 2. projekti jaoks ehk 1 275 826,60 eurot on kooskõlas ühenduse riigiabi eeskirjadega.

| (48) | Komisjoni arvates ei ole olemasolev teave piisav, et teha lõplik otsus, mis käsitleb kolme laenu kogusummaga 12,8 miljonit eurot ja 50 % teadus- ja arendustegevuseks antud abist 2. projekti jaoks. Keskse küsimuse, kas laenud kujutasid endast riigiabi ja millisel määral oli 2. projekt rakendusuuring, võib jätta lahtiseks. Ühisturuga kokkusobimatut riigiabi ei saa tagasi nõuda, sest abi ei moonuta turgu pärast kõikide tegelike või võimalike abisaajate likvideerimist ja nende vara müüki turuhinnaga.
  Komisjon teeb järelduse, et EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 alusel algatatud ametlik uurimismenetlus seoses kolme laenu ja teatava osaga 2. projektist ei ole enam põhjendatud, |
| --- | --- |

(48)

Komisjoni arvates ei ole olemasolev teave piisav, et teha lõplik otsus, mis käsitleb kolme laenu kogusummaga 12,8 miljonit eurot ja 50 % teadus- ja arendustegevuseks antud abist 2. projekti jaoks. Keskse küsimuse, kas laenud kujutasid endast riigiabi ja millisel määral oli 2. projekt rakendusuuring, võib jätta lahtiseks. Ühisturuga kokkusobimatut riigiabi ei saa tagasi nõuda, sest abi ei moonuta turgu pärast kõikide tegelike või võimalike abisaajate likvideerimist ja nende vara müüki turuhinnaga.

Komisjon teeb järelduse, et EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 alusel algatatud ametlik uurimismenetlus seoses kolme laenu ja teatava osaga 2. projektist ei ole enam põhjendatud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Schneider AG, asukohaga Türkheimis, teadusprojektile “Lasertehnoloogia” antud abi 6 498 468,68 eurot ning teadus- ja arendusprojektile “Lasertehnoloogia – süsteemiintegratsioon ja prototüübid” antud abi 1 275 826,60 eurot on ühisturuga kokkusobivad.

Artikkel 2

Ametlik uurimismenetlus lõpetatakse laenu puhul, mille andis Bayrischen Landesanstalt für Aufbaufinanzierung ja mille kogusumma oli 12,8 miljonit eurot, ja teadusprojektile “Lasertehnoloogia – süsteemiintegratsioon ja prototüübid” antud toetuse puhul, mis oli 1 275 826,60 eurot

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.

Brüssel, 16 mai 2006.

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Neelie KROES

---

(1)  ELT C 46, 22.2.2005, lk 12.

1

(2)  Vt joonealune viide 1.

2

(3)  Pärast uurimismenetluse lõppu laekunud arvamusi ei saa käsitleda ametlike seisukohtadena (peamiselt kommentaarideta artiklid, mis on ilmunud ajakirjanduses ja mis ei ole seotud kõnealuse juhtumiga, ning üks – samuti täpsemate selgitusteta – juhtumiga seotud nõuandeteenuste pakkumine komisjonile).

3

(4)  Kaasa arvatud toetus Würzburgi Ülikooli ellu viidud projektile “Sinine laser”.

4

(5)  Kaasa arvatud toetus Würzburgi Ülikooli ellu viidud projektile “Sinine laser”.

5

(*1)  abelis on esitatud ainult Schneider AG teadustegevuse kulud; arvesse ei ole võetud 0,26 miljoni euro suurust toetust Würzburgi Ülikooli ellu viidud projektile “Sinine laser”, mis BFSi palvel ühendati Schneideri projektiga

*1

(6)  Esimese sammuna loodi ühisettevõtja, kellele kanti üle SLT varad. LOSile kuulus 60 % ühisettevõtjast, 40 % kuulus pankrotivarasse. See ühe aasta kestnud vaheetapp pidi võimaldama leida strateegilise investori, kes võtaks üle pankrotivarasse kuuluvad 40 %. Sellist investorit aga ei leitud ja LOS sai omandada 100 % ettevõtjast.

6

(7)  ELT C 83, 11.4.1986, lk 2.

7

(8)  Vt joonealune viide 8.

8

(9)  EÜT C 45, 17.2.1996, lk 5.

9

(10)  Teadus- ja arendustegevuse 1986. aasta raamistiku 1. lisa kohaselt on rakenduslik alusuuring määratletud kui “teoreetiline ja eksperimentaalne tegevus, mille eesmärk on saavutada uus või parem arusaamine teaduse ja tehnika seaduspäradest ning nende kasutamisest tööstussektoris või konkreetse ettevõtte tegevuses.”

10

(11)  Teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistiku 1. lisa kohaselt on rakendusuuring määratletud kui kavandatud uuringud või kriitilised uuringud uute teadmiste hankimiseks, et kasutada neid teadmisi uute toodete, protsesside või teenuste arendamisel või selleks, et täiustada märkimisväärselt olemasolevaid tooteid, protsesse või teenuseid.

11

(12)  Teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistiku 1. lisa kohaselt hõlmab konkurentsieelne arendustegevus rakendusuuringute tulemuste kasutamist uute, muudetud või täiendatud toodete, protsesside või teenuste kavades, projektides või visandites, sõltumata sellest, kas kõnealused tooted, protsessid või teenused on mõeldud müügiks või kasutamiseks, kaasa arvatud esmase prototüübi loomist, mida ei kasutata kommertsotstarbel. Veel võib see mõiste hõlmata alternatiivsete toodete, protsesside või teenuste kontseptuaalset sõnastamist ja visandamist ning algseid näidis- või katseprojekte, tingimusel et neid projekte ei saa tööstuslikuks või kaubanduslikuks otstarbeks kasutamiseks muuta või kasutada tööstuslikuks või kaubanduslikuks otstarbeks.

12

(13)  Kui oli selgunud, et SLT vara müüakse väljaspool Baieri liidumaad, ei olnud üks abi saamise ametlikest eeldustest enam täidetud.

13

---

| 6.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 32/56 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 32/56

---

KOMISJONI OTSUS,

7. juuni 2006,

riigiabi kohta, mida Saksamaa andis osakute omandamiseks viinamarjakasvatajate ühistutes

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 2070 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(2007/57/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõiget 2,

olles kutsunud asjaosalisi üles esitama oma seisukohad eelnimetatud artikli kohaselt (1) ja võttes neid seisukohti arvesse,

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | Kõnealusest meetmest teatati 19. aprilli 2001. aasta kirjas, mille komisjon sai vastuseks kirjalikule järelepärimisele. Kuna meede oli selleks ajaks juba rakendatud, kanti riigiabi käsitlevad andmed teatamata riigiabi nimekirja (abi nr NN 32/01). |
| --- | --- |

(1)

Kõnealusest meetmest teatati 19. aprilli 2001. aasta kirjas, mille komisjon sai vastuseks kirjalikule järelepärimisele. Kuna meede oli selleks ajaks juba rakendatud, kanti riigiabi käsitlevad andmed teatamata riigiabi nimekirja (abi nr NN 32/01).

| (2) | Lisateave edastati 13. veebruari 2002. aasta kirjas, mis registreeriti 18. veebruaril 2002, 5. juuli 2002. aasta kirjas, mis registreeriti 9. juulil 2002, ja 5. detsembri 2002. aasta kirjas, mis registreeriti 10. detsembril 2002. Kõnealust meedet arutati 25. juunil 2002. aastal toimunud kohtumisel põllumajanduse peadirektoraadis. |
| --- | --- |

(2)

Lisateave edastati 13. veebruari 2002. aasta kirjas, mis registreeriti 18. veebruaril 2002, 5. juuli 2002. aasta kirjas, mis registreeriti 9. juulil 2002, ja 5. detsembri 2002. aasta kirjas, mis registreeriti 10. detsembril 2002. Kõnealust meedet arutati 25. juunil 2002. aastal toimunud kohtumisel põllumajanduse peadirektoraadis.

| (3) | Komisjon teavitas Saksamaad 2. oktoobri 2003. aasta kirjas SG (2003) D/232035 oma otsusest algatada kõnealuse meetme (abi nr C 60/2003) suhtes menetlus vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 2. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon teavitas Saksamaad 2. oktoobri 2003. aasta kirjas SG (2003) D/232035 oma otsusest algatada kõnealuse meetme (abi nr C 60/2003) suhtes menetlus vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 2.

| (4) | Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2). Komisjon kutsus asjaosalisi üles esitama oma arvamused kõnealuse abikava kohta. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2). Komisjon kutsus asjaosalisi üles esitama oma arvamused kõnealuse abikava kohta.

| (5) | Komisjon sai asjaosaliste ja abi andnud piirkondlike ametiasutuste arvamused 18. novembri 2003. aasta kirjas, mis registreeriti 25. novembril 2003, 23. detsembri 2003. aasta kirjas, mis registreeriti 5. jaanuaril 2004, ja12. veebruari 2004. aasta kirjas, mis registreeriti 17. veebruaril 2004. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon sai asjaosaliste ja abi andnud piirkondlike ametiasutuste arvamused 18. novembri 2003. aasta kirjas, mis registreeriti 25. novembril 2003, 23. detsembri 2003. aasta kirjas, mis registreeriti 5. jaanuaril 2004, ja12. veebruari 2004. aasta kirjas, mis registreeriti 17. veebruaril 2004.

| (6) | Saksamaa esitas oma seisukoha komisjonile 5. novembri 2003. aasta kirjaga, mis registreeriti 6. novembril 2003. |
| --- | --- |

(6)

Saksamaa esitas oma seisukoha komisjonile 5. novembri 2003. aasta kirjaga, mis registreeriti 6. novembril 2003.

| (7) | 7. märtsi 2005. aasta kirjaga, mis registreeriti 9. märtsil 2005, esitas Saksamaa komisjonile täiendava seisukohavõtu ning taotles meetme hindamist vastavalt komisjoni 6. oktoobri 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 1860/2004, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes põllumajandus- ja kalandussektoris (3). |
| --- | --- |

(7)

7. märtsi 2005. aasta kirjaga, mis registreeriti 9. märtsil 2005, esitas Saksamaa komisjonile täiendava seisukohavõtu ning taotles meetme hindamist vastavalt komisjoni 6. oktoobri 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 1860/2004, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes põllumajandus- ja kalandussektoris (3).

II.   ABI KIRJELDUS

II.1.   Meetme nimetus

| (8) | Abi Rheinland-Pfalzi liidumaa viinamarjakasvatajatele osakute omandamiseks |
| --- | --- |

(8)

Abi Rheinland-Pfalzi liidumaa viinamarjakasvatajatele osakute omandamiseks

II.2.   Õiguslik alus

| (9) | Abikava põhineb järgmisel:
  suunis abi andmise kohta Bernkastel-Wittlichi kreisi rahalistest vahenditest, et toetada viinamarjakasvatajaid, kes ühinevad viinamarjakasvatajate ühistuga;
  suunis abi andmise kohta Cochem-Zelli kreisi rahalistest vahenditest, et toetada viinamarjakasvatajaid, kes ühinevad viinamarjakasvatajate ühistuga/tootjaorganisatsiooniga;
  suunis abi andmise kohta Trier-Saarburgi kreisi rahalistest vahenditest, et toetada viinamarjakasvatajaid, kes ühinevad viinamarjakasvatajate ühistuga/tootjaorganisatsiooniga;
  Schweichi kohaliku liitomavalitsuse (Verbandsgemeinde Schweich) teatis Trier-Saarburgi kreisi antava abi suurendamise kohta, et toetada viinamarjakasvatajaid, kes ühinevad viinamarjakasvatajate ühistuga/tootjaorganisatsiooniga. |
| --- | --- |

(9)

Abikava põhineb järgmisel:

suunis abi andmise kohta Bernkastel-Wittlichi kreisi rahalistest vahenditest, et toetada viinamarjakasvatajaid, kes ühinevad viinamarjakasvatajate ühistuga;

suunis abi andmise kohta Cochem-Zelli kreisi rahalistest vahenditest, et toetada viinamarjakasvatajaid, kes ühinevad viinamarjakasvatajate ühistuga/tootjaorganisatsiooniga;

suunis abi andmise kohta Trier-Saarburgi kreisi rahalistest vahenditest, et toetada viinamarjakasvatajaid, kes ühinevad viinamarjakasvatajate ühistuga/tootjaorganisatsiooniga;

Schweichi kohaliku liitomavalitsuse (Verbandsgemeinde Schweich) teatis Trier-Saarburgi kreisi antava abi suurendamise kohta, et toetada viinamarjakasvatajaid, kes ühinevad viinamarjakasvatajate ühistuga/tootjaorganisatsiooniga.

| (10) | Bernkastel-Wittlichi kreisivalitsuse suunises nähakse ette abi osakute ostmiseks konkreetselt Mosellandi ühistus. Sama nähakse ette Cochem-Zelli kreisivalitsuse suunises, mis viis selleni, et abi anti ainult Mosellandi ühistu osakute ostmiseks. Trier-Saarburgi kreisivalitsuse ja Schweichi kohaliku liitomavalitsuse suunised ei ole suunatud konkreetsele äriühingule, vaid Saksamaa turustruktuuriseadusega heakskiidetud ühistutele ja tootjaorganisatsioonidele üldiselt. |
| --- | --- |

(10)

Bernkastel-Wittlichi kreisivalitsuse suunises nähakse ette abi osakute ostmiseks konkreetselt Mosellandi ühistus. Sama nähakse ette Cochem-Zelli kreisivalitsuse suunises, mis viis selleni, et abi anti ainult Mosellandi ühistu osakute ostmiseks. Trier-Saarburgi kreisivalitsuse ja Schweichi kohaliku liitomavalitsuse suunised ei ole suunatud konkreetsele äriühingule, vaid Saksamaa turustruktuuriseadusega heakskiidetud ühistutele ja tootjaorganisatsioonidele üldiselt.

II.3.   Meetme eesmärk

| (11) | Abikava eesmärk oli suurendada tootjaorganisatsioonides töödeldavate viinamarjade osakaalu ja vähendada vabalt, st mitte tootjaorganisatsioonide kaudu müüdava vaadiveini osakaalu. Eesmärk oli aidata stabiliseerida hindu vaadiveini turul. Samal ajal oli pikaajaline eesmärk lõpetada tootmine üksikistanduste veinikeldrites, eriti Mosel-Saar-Ruweri viinamarjakasvatuspiirkonna väikeettevõtetes. |
| --- | --- |

(11)

Abikava eesmärk oli suurendada tootjaorganisatsioonides töödeldavate viinamarjade osakaalu ja vähendada vabalt, st mitte tootjaorganisatsioonide kaudu müüdava vaadiveini osakaalu. Eesmärk oli aidata stabiliseerida hindu vaadiveini turul. Samal ajal oli pikaajaline eesmärk lõpetada tootmine üksikistanduste veinikeldrites, eriti Mosel-Saar-Ruweri viinamarjakasvatuspiirkonna väikeettevõtetes.

| (12) | Abikavaga nähti ette katta osa viinamarjakasvatusettevõtete kuludest seoses ühistute/tootjaorganisatsioonide (edaspidi tootjaorganisatsioonid) osakute ostmisega. Abi anti tingimusel, et viinamarjakasvataja hoiab osakuid viis aastat alates abitaotluse registreerimise kuupäevast. Samuti kohustus iga ettevõte tootjaorganisatsioonile üle andma oma haritava maa ning viinamarjasaagi, viinamarjavirde ja veini. Lisaks pidi ettevõte võtma kohustuse sulgeda oma veinikelder. |
| --- | --- |

(12)

Abikavaga nähti ette katta osa viinamarjakasvatusettevõtete kuludest seoses ühistute/tootjaorganisatsioonide (edaspidi tootjaorganisatsioonid) osakute ostmisega. Abi anti tingimusel, et viinamarjakasvataja hoiab osakuid viis aastat alates abitaotluse registreerimise kuupäevast. Samuti kohustus iga ettevõte tootjaorganisatsioonile üle andma oma haritava maa ning viinamarjasaagi, viinamarjavirde ja veini. Lisaks pidi ettevõte võtma kohustuse sulgeda oma veinikelder.

II.4.   Abi eelarvelised assigneeringud

| (13) | Abi anti otsetoetusena ning kapitalituru laenuintressi toetusena. |
| --- | --- |

(13)

Abi anti otsetoetusena ning kapitalituru laenuintressi toetusena.

| (14) | Osakute tavaline ostuhind oli 293,99 eurot. Kui hind oli madalam, vähendati vastavalt toetuse summat. |
| --- | --- |

(14)

Osakute tavaline ostuhind oli 293,99 eurot. Kui hind oli madalam, vähendati vastavalt toetuse summat.

| (15) | Osaku kohta antud toetussummad olid järgmised:








  Kreis/omavalitsus | 1 kuni 5 osaku ostmiseks (EUR) | Iga lisaosaku eest (EUR) | Maksimaalne toetus tootja-organisatsiooniga ühinevale ettevõttele (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bernkastel-Wittlich | 76,69 | 38,35 | 766,94 |
| Cochem-Zell | 76,69 | 76,69 | ülemmäär puudub |
| Trier-Saarburg | 76,69 | 38,35 | 766,94 |
| Schweich | 51,13 | — | 255,65 |

(15)

Osaku kohta antud toetussummad olid järgmised:

Kreis/omavalitsus

1 kuni 5 osaku ostmiseks (EUR)

Iga lisaosaku eest (EUR)

Maksimaalne toetus tootja-organisatsiooniga ühinevale ettevõttele (EUR)

Bernkastel-Wittlich

76,69

38,35

766,94

Cochem-Zell

76,69

76,69

ülemmäär puudub

Trier-Saarburg

76,69

38,35

766,94

Schweich

51,13

—

255,65

| (16) | Schweichi kohaliku liitomavalitsuse väljamaksed lisandusid (kumulatiivselt) Trier-Saarburgi kreisi makstud toetusele. |
| --- | --- |

(16)

Schweichi kohaliku liitomavalitsuse väljamaksed lisandusid (kumulatiivselt) Trier-Saarburgi kreisi makstud toetusele.

| (17) | Cochem-Zelli kreisis anti osakute ostmiseks võetud laenude puhul maksimaalselt nelja aasta jooksul kuni 4,95-protsendilist intressitoetust. |
| --- | --- |

(17)

Cochem-Zelli kreisis anti osakute ostmiseks võetud laenude puhul maksimaalselt nelja aasta jooksul kuni 4,95-protsendilist intressitoetust.

| (18) | 2000. aastal tehti tootjaorganisatsioonidele järgmised väljamaksed:








  Kreis/omavalitsus | Viinamarja-kasvatajate ühistu Moselland (EUR) | Tootja-organisatsioon Moselherz (EUR) | Tootja-organisatsioon Mosel Gate (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bernkastel-Wittlich | 44 022 | — | — |
| Cochem-Zell | 20 171 | — | — |
| Trier-Saarburg | 51 270 | 6 990 | 7 631 |
| Schweich | 16 975 | 3 390 | 5 011 |
| Kokku | 132 438 | 10 380 | 12 642 |

(18)

2000. aastal tehti tootjaorganisatsioonidele järgmised väljamaksed:

Kreis/omavalitsus

Viinamarja-kasvatajate ühistu Moselland (EUR)

Tootja-organisatsioon Moselherz (EUR)

Tootja-organisatsioon Mosel Gate (EUR)

Bernkastel-Wittlich

44 022

—

—

Cochem-Zell

20 171

—

—

Trier-Saarburg

51 270

6 990

7 631

Schweich

16 975

3 390

5 011

Kokku

132 438

10 380

12 642

| (19) | 2000. aastal maksti kokku 155 460 eurot. Abikava rahastati kreisivalitsuste ja Schweichi kohaliku omavalitsuse vahenditest. |
| --- | --- |

(19)

2000. aastal maksti kokku 155 460 eurot. Abikava rahastati kreisivalitsuste ja Schweichi kohaliku omavalitsuse vahenditest.

II.5.   Meetme kestus

| (20) | Cochem-Zelli kreisis kestis abikava neli aastat (2000–2003). Muud meetmed kehtisid 2000. aastal. |
| --- | --- |

(20)

Cochem-Zelli kreisis kestis abikava neli aastat (2000–2003). Muud meetmed kehtisid 2000. aastal.

II.6.   Abisaajad

| (21) | Abi anti otse tootjaorganisatsioonile, kes müüs ühinevatele viinamarjakasvatajatele ja viinamarjakasvatusettevõtetele osakuid madalama hinnaga. |
| --- | --- |

(21)

Abi anti otse tootjaorganisatsioonile, kes müüs ühinevatele viinamarjakasvatajatele ja viinamarjakasvatusettevõtetele osakuid madalama hinnaga.

| (22) | Seetõttu said asjaomase kreisi viinamarjakasvatajad ja viinamarjakasvatusettevõtted omandada tootjaorganisatsiooni osakuid madalama hinnaga. |
| --- | --- |

(22)

Seetõttu said asjaomase kreisi viinamarjakasvatajad ja viinamarjakasvatusettevõtted omandada tootjaorganisatsiooni osakuid madalama hinnaga.

| (23) | Meede võimaldas tootjaorganisatsioonidel suurendada omakapitali ja tagada tooraine ostmine. |
| --- | --- |

(23)

Meede võimaldas tootjaorganisatsioonidel suurendada omakapitali ja tagada tooraine ostmine.

II.7.   Menetluse algatamise põhjused

| (24) | Pärast esialgset uurimist leiti, et kõnealune meede on viinamarjakasvatusettevõtetele ja tootjaorganisatsioonidele antud tegevusabi, mis on ühisturuga kokkusobimatu. Seepärast algatas komisjon ametliku uurimismenetluse. |
| --- | --- |

(24)

Pärast esialgset uurimist leiti, et kõnealune meede on viinamarjakasvatusettevõtetele ja tootjaorganisatsioonidele antud tegevusabi, mis on ühisturuga kokkusobimatu. Seepärast algatas komisjon ametliku uurimismenetluse.

III.   ASJAOSALISTE SEISUKOHAD

III.1.   Meetme kohta esitatud kaebused

| (25) | Komisjon sai kaebuse kõnealuse abikava rakendamise kohta. Kaebaja osutas sellele, et abi võimaldas viinamarjakasvatajatel omandada kohalike tootjaorganisatsioonide osakuid madalama hinnaga. Lisaks omakapitali suurendamise eelisele võimaldas see tootjaorganisatsioonidel kindlustada viinamarjavirde ja toorveini varumine. See seadis konkurendid viinamarjavirde ja toorveini varumisel ebasoodsamasse olukorda. |
| --- | --- |

(25)

Komisjon sai kaebuse kõnealuse abikava rakendamise kohta. Kaebaja osutas sellele, et abi võimaldas viinamarjakasvatajatel omandada kohalike tootjaorganisatsioonide osakuid madalama hinnaga. Lisaks omakapitali suurendamise eelisele võimaldas see tootjaorganisatsioonidel kindlustada viinamarjavirde ja toorveini varumine. See seadis konkurendid viinamarjavirde ja toorveini varumisel ebasoodsamasse olukorda.

III.2.   Ametliku uurimismenetluse käigus esitatud asjaosaliste seisukohavõtud

| (26) | Asjaosaliste ja abi andnud Saksamaa piirkondlike ametiasutuste seisukohavõttudes rõhutati, et abi anti hädavajaliku struktuurimuutuse läbiviimiseks 2000-aastase ajalooga järsunõlvalises viinamarjakasvatuspiirkonnas, mille säilitamine oli turismi ja gastronoomia seisukohalt ülioluline. Meetme rakendamine aitas väidetavalt kaasa tootmise lõpetamisele. Samuti taotleti määruse (EÜ) nr 1860/2004 kohaldamist. |
| --- | --- |

(26)

Asjaosaliste ja abi andnud Saksamaa piirkondlike ametiasutuste seisukohavõttudes rõhutati, et abi anti hädavajaliku struktuurimuutuse läbiviimiseks 2000-aastase ajalooga järsunõlvalises viinamarjakasvatuspiirkonnas, mille säilitamine oli turismi ja gastronoomia seisukohalt ülioluline. Meetme rakendamine aitas väidetavalt kaasa tootmise lõpetamisele. Samuti taotleti määruse (EÜ) nr 1860/2004 kohaldamist.

IV.   SAKSAMAA SEISUKOHT

| (27) | Saksamaa rõhutas oma seisukohavõtus vajadust toetada hädavajalikku struktuurimuutust 2000-aastase ajalooga järsunõlvalises viinamarjakasvatuspiirkonnas, mille säilitamine on turismi ja gastronoomia seisukohalt ülioluline. Abi põhjendati kui tootmisvõimsuse likvideerimise kava, sest see oli ette nähtud nende viinamarjakasvatajate ja viinamarjakasvatusettevõtete ebasoodsa olukorra korvamiseks, kes pidid oma veinikeldrid sulgema ning andma oma toodangu viie aasta jooksul üle tootjaorganisatsioonile. |
| --- | --- |

(27)

Saksamaa rõhutas oma seisukohavõtus vajadust toetada hädavajalikku struktuurimuutust 2000-aastase ajalooga järsunõlvalises viinamarjakasvatuspiirkonnas, mille säilitamine on turismi ja gastronoomia seisukohalt ülioluline. Abi põhjendati kui tootmisvõimsuse likvideerimise kava, sest see oli ette nähtud nende viinamarjakasvatajate ja viinamarjakasvatusettevõtete ebasoodsa olukorra korvamiseks, kes pidid oma veinikeldrid sulgema ning andma oma toodangu viie aasta jooksul üle tootjaorganisatsioonile.

| (28) | Saksamaa taotles oma täiendavas seisukohavõtus määruse (EÜ) nr 1860/2004 kohaldamist. |
| --- | --- |

(28)

Saksamaa taotles oma täiendavas seisukohavõtus määruse (EÜ) nr 1860/2004 kohaldamist.

V.   ABI HINDAMINE

Ühine turukorraldus

| (29) | Asutamislepingu artiklit 36 kohaldatakse viinamarjade kasvatamise ja töötlemise suhtes, mida reguleerib nõukogu 17. mai 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1493/1999 veinituru ühise korralduse kohta (4). |
| --- | --- |

(29)

Asutamislepingu artiklit 36 kohaldatakse viinamarjade kasvatamise ja töötlemise suhtes, mida reguleerib nõukogu 17. mai 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1493/1999 veinituru ühise korralduse kohta (4).

| (30) | Saksamaa ja asjaosaliste seisukohavõttudest ilmneb, et viinamarjakasvatajate ja viinamarjakasvatusettevõtete majanduslikud raskused olid tingitud müügikanalite struktuurimuutustest. Vaadiveini turustamine oma veinikeldrite kaudu oli muutunud üha raskemaks. Turul nõuti nüüd toorainet (viinamarjad või värskelt pressitud viinamarjavirre) või turunõuetele vastavaid kvaliteetveine. Eraettevõtjad oleksid viinamarjakasvatusettevõtetega võinud sõlmida analoogsed lepingud ning võtta üle nende tururiskid. |
| --- | --- |

(30)

Saksamaa ja asjaosaliste seisukohavõttudest ilmneb, et viinamarjakasvatajate ja viinamarjakasvatusettevõtete majanduslikud raskused olid tingitud müügikanalite struktuurimuutustest. Vaadiveini turustamine oma veinikeldrite kaudu oli muutunud üha raskemaks. Turul nõuti nüüd toorainet (viinamarjad või värskelt pressitud viinamarjavirre) või turunõuetele vastavaid kvaliteetveine. Eraettevõtjad oleksid viinamarjakasvatusettevõtetega võinud sõlmida analoogsed lepingud ning võtta üle nende tururiskid.

| (31) | Selles olukorras kandsid piirkondlikud ametiasutused 12. põhjenduses kirjeldatud tingimustel osa viinamarjakasvatajate tootjaorganisatsioonide osakute ostmisega seotud kuludest. Osakute ostjad olid kohustatud asjaomasele tootjaorganisatsioonile üle andma kogu haritava maa ja viinamarjasaagi, viinamarjavirde ja veini. Viinamarjakasvatajad kohustusid hoidma osakuid viis aastat, mis tegelikkuses tähendas nende oma veinikeldrite sulgemist. Võrreldes teiste veinitootmise ja -turustamise ettevõtetega olid tootjaorganisatsioonid suutelised paremini tagama tooraine varumist, sest viinamarjakasvatajatelt ja viinamarjakasvatusettevõtetelt nõuti viie aasta jooksul toodetud viinamarjade, viinamarjavirde ning veini üleandmist (vt II jagu punkt 2). |
| --- | --- |

(31)

Selles olukorras kandsid piirkondlikud ametiasutused 12. põhjenduses kirjeldatud tingimustel osa viinamarjakasvatajate tootjaorganisatsioonide osakute ostmisega seotud kuludest. Osakute ostjad olid kohustatud asjaomasele tootjaorganisatsioonile üle andma kogu haritava maa ja viinamarjasaagi, viinamarjavirde ja veini. Viinamarjakasvatajad kohustusid hoidma osakuid viis aastat, mis tegelikkuses tähendas nende oma veinikeldrite sulgemist. Võrreldes teiste veinitootmise ja -turustamise ettevõtetega olid tootjaorganisatsioonid suutelised paremini tagama tooraine varumist, sest viinamarjakasvatajatelt ja viinamarjakasvatusettevõtetelt nõuti viie aasta jooksul toodetud viinamarjade, viinamarjavirde ning veini üleandmist (vt II jagu punkt 2).

| (32) | Tootjaorganisatsioonide toetamine sellega, et viinamarjakasvatajaid kohustati loovutama viinamarjasaak, viinamarjavirre ja vein ning sulgema oma veinikeldrid, kujutab endast struktuurimeedet, mis on tugevdanud tootjaorganisatsioone. Tootjaorganisatsioonidele varustamise kindlustamisega eelise andmist võib eraldi võetult õigustada kui määruse (EÜ) nr 1493/1999 artiklis 39 esitatud eesmärkidele vastava turukorraldusmeetme tagajärge. |
| --- | --- |

(32)

Tootjaorganisatsioonide toetamine sellega, et viinamarjakasvatajaid kohustati loovutama viinamarjasaak, viinamarjavirre ja vein ning sulgema oma veinikeldrid, kujutab endast struktuurimeedet, mis on tugevdanud tootjaorganisatsioone. Tootjaorganisatsioonidele varustamise kindlustamisega eelise andmist võib eraldi võetult õigustada kui määruse (EÜ) nr 1493/1999 artiklis 39 esitatud eesmärkidele vastava turukorraldusmeetme tagajärge.

RIIGIABI

| (33) | Määruse (EÜ) nr 1493/1999 artikli 71 lõike 1 kohaselt,
  “Kui käesolevas määruses pole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesolevas määruses käsitletud toodete valmistamise ja nendega kauplemise suhtes asutamislepingu artikleid 87, 88 ja 89.” |
| --- | --- |

(33)

Määruse (EÜ) nr 1493/1999 artikli 71 lõike 1 kohaselt,

“Kui käesolevas määruses pole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesolevas määruses käsitletud toodete valmistamise ja nendega kauplemise suhtes asutamislepingu artikleid 87, 88 ja 89.”

| (34) | Artikli 71 lõikes 2 sätestatakse, et:
  “II jaotise II peatükk [Loobumislisatasud] ei takista siseriikliku abi andmist, mille eesmärgid on samad kui käesolevas peatükis. Sellest olenemata kohaldatakse niisuguse abi suhtes lõiget 1.” |
| --- | --- |

(34)

Artikli 71 lõikes 2 sätestatakse, et:

“II jaotise II peatükk [Loobumislisatasud] ei takista siseriikliku abi andmist, mille eesmärgid on samad kui käesolevas peatükis. Sellest olenemata kohaldatakse niisuguse abi suhtes lõiget 1.”

| (35) | EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, keelatud, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(35)

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, keelatud, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (36) | Kõnealust kava rahastati asjaomaste kreiside ja ühe Rheinland-Pfalzi liidumaa kohaliku omavalitsuse riiklikest vahenditest. Abi moonutab konkurentsi (5) ja kahjustab liikmesriikide vahelist kaubandust (6). |
| --- | --- |

(36)

Kõnealust kava rahastati asjaomaste kreiside ja ühe Rheinland-Pfalzi liidumaa kohaliku omavalitsuse riiklikest vahenditest. Abi moonutab konkurentsi (5) ja kahjustab liikmesriikide vahelist kaubandust (6).

V.1.   Osakute omandamiseks saadud abist ning intressitoetusest tulenenud majanduslik kasu viinamarjakasvatajatele ja viinamarjakasvatusettevõtetele

| (37) | Mõned Rheinland-Pfalzi liidumaa viinamarjakasvatajad ja viinamarjakasvatusettevõtted on Saksamaa piirkondlike ametiasutuste abiga ostnud tootjaorganisatsioonide osakuid ja maksnud seega osakute eest madalamat hinda (vt 15. põhjendus). Üldjuhul peaks tavalisest ostuhinnast mahaarvatud summa tasuma ostja. Seega on asjaomased ettevõtted saanud madalamast hinnast otsest majanduslikku kasu, mida rahastati riigi vahenditest. |
| --- | --- |

(37)

Mõned Rheinland-Pfalzi liidumaa viinamarjakasvatajad ja viinamarjakasvatusettevõtted on Saksamaa piirkondlike ametiasutuste abiga ostnud tootjaorganisatsioonide osakuid ja maksnud seega osakute eest madalamat hinda (vt 15. põhjendus). Üldjuhul peaks tavalisest ostuhinnast mahaarvatud summa tasuma ostja. Seega on asjaomased ettevõtted saanud madalamast hinnast otsest majanduslikku kasu, mida rahastati riigi vahenditest.

| (38) | Kuni 4,95-protsendine intressitoetus, mida maksti viinamarjakasvatajatele ja viinamarjakasvatusettevõtetele osakute ostmiseks (vt 17. põhjendus), on samuti majanduslik kasu neile ettevõtetele ning seda rahastati riigi vahenditest. |
| --- | --- |

(38)

Kuni 4,95-protsendine intressitoetus, mida maksti viinamarjakasvatajatele ja viinamarjakasvatusettevõtetele osakute ostmiseks (vt 17. põhjendus), on samuti majanduslik kasu neile ettevõtetele ning seda rahastati riigi vahenditest.

| (39) | Seetõttu on kohaldatav EÜ asutamislepingu artikli 87 lõige 1. |
| --- | --- |

(39)

Seetõttu on kohaldatav EÜ asutamislepingu artikli 87 lõige 1.

| (40) | Tagapool (V jao 3. alajagu) vaadeldakse küsimust, kas eelnimetatud majandusliku kasu puhul saab kohaldada põllumajandussektoris riigiabi andmise ühenduse suuniste (7) (edaspidi põllumajandussuunised) punkti 9, milles käsitletakse abi andmist tootmisvõimsuse vähendamiseks. |
| --- | --- |

(40)

Tagapool (V jao 3. alajagu) vaadeldakse küsimust, kas eelnimetatud majandusliku kasu puhul saab kohaldada põllumajandussektoris riigiabi andmise ühenduse suuniste (7) (edaspidi põllumajandussuunised) punkti 9, milles käsitletakse abi andmist tootmisvõimsuse vähendamiseks.

V.2.   Majanduslik kasu tootjaorganisatsioonidele

| (41) | Komisjon kinnitab oma kirjas ametliku uurimismenetluse algatamise kohta esitatud arvamust, et viinamarjakasvatajatele ja viinamarjakasvatusettevõtetele osakute ostmiseks antud abiga toetati tootjaorganisatsioone. Abi anti ainult teatud tunnustatud tootjaorganisatsioonide osakute ostmiseks (vt 10. põhjendus). Viinamarjakasvatajaid ja viinamarjakasvatusettevõtteid kohustati hoidma osakuid viis aastat. |
| --- | --- |

(41)

Komisjon kinnitab oma kirjas ametliku uurimismenetluse algatamise kohta esitatud arvamust, et viinamarjakasvatajatele ja viinamarjakasvatusettevõtetele osakute ostmiseks antud abiga toetati tootjaorganisatsioone. Abi anti ainult teatud tunnustatud tootjaorganisatsioonide osakute ostmiseks (vt 10. põhjendus). Viinamarjakasvatajaid ja viinamarjakasvatusettevõtteid kohustati hoidma osakuid viis aastat.

| (42) | Saksamaa ametiasutuste sõnul oli veinituru ümberkorraldamine vältimatu. Vaatamata sellele, et viinamarjakasvatajad oleksid võinud tootjaorganisatsioonide osakuid varemgi osta, sest nende hind ei olnud väga kõrge, ei toimunud see struktuurimuutus enne piirkondlike ja kohalike abikavade käivitumist. |
| --- | --- |

(42)

Saksamaa ametiasutuste sõnul oli veinituru ümberkorraldamine vältimatu. Vaatamata sellele, et viinamarjakasvatajad oleksid võinud tootjaorganisatsioonide osakuid varemgi osta, sest nende hind ei olnud väga kõrge, ei toimunud see struktuurimuutus enne piirkondlike ja kohalike abikavade käivitumist.

| (43) | Võrreldes teiste veinitootmis- ja veiniturustusettevõtetega oli kõnealustel tootjaorganisatsioonidel võimalik oma kapitali ja likviidsust suurendada ning saada lisatulu, kuna lisandus uusi osanikke, kes said osakuid osta madalama hinnaga või intressitoetusega. Tootjaorganisatsioonid said täiendavat kasu sellest, et soodustingimustel osakuid ostnud ettevõtetelt nõuti, et nad annaksid tootjaorganisatsioonile üle kogu viinamarjasaagi, -virde ja veini ning sulgeksid oma veinikeldrid. |
| --- | --- |

(43)

Võrreldes teiste veinitootmis- ja veiniturustusettevõtetega oli kõnealustel tootjaorganisatsioonidel võimalik oma kapitali ja likviidsust suurendada ning saada lisatulu, kuna lisandus uusi osanikke, kes said osakuid osta madalama hinnaga või intressitoetusega. Tootjaorganisatsioonid said täiendavat kasu sellest, et soodustingimustel osakuid ostnud ettevõtetelt nõuti, et nad annaksid tootjaorganisatsioonile üle kogu viinamarjasaagi, -virde ja veini ning sulgeksid oma veinikeldrid.

| (44) | Sellega seoses on asjakohane viidata Euroopa Kohtu kohtuasjas C-156/98, Saksamaa v. Euroopa Komisjon (8), tehtud otsuse punktile 26:

  “SLV tulumaksuseaduse (EStG) lõike 52 punktis 8 viidatud ettevõttele kaudselt antud eelis seisneb selles, et liikmesriik loobub maksutulust, mida ta muidu oleks nõudnud, kuna selle loobumisega antakse investoritele võimalus omandada kõnealuste ettevõtete osakud maksude seisukohast soodsamatel tingimustel.” |
| --- | --- |

(44)

Sellega seoses on asjakohane viidata Euroopa Kohtu kohtuasjas C-156/98, Saksamaa v. Euroopa Komisjon (8), tehtud otsuse punktile 26:

“SLV tulumaksuseaduse (EStG) lõike 52 punktis 8 viidatud ettevõttele kaudselt antud eelis seisneb selles, et liikmesriik loobub maksutulust, mida ta muidu oleks nõudnud, kuna selle loobumisega antakse investoritele võimalus omandada kõnealuste ettevõtete osakud maksude seisukohast soodsamatel tingimustel.”

| (45) | Eespool nimetatud kohtuotsust kinnitas Esimese Astme Kohus kohtuasja T-93/02, Confédération nationale du Crédit Mutuel v. Euroopa Komisjon
   (9), punktis 95:
  “...selle tuvastamiseks, et riik on riigi vahenditest rahastatud meetmega toetanud ettevõtet, ei ole vaja, et nimetatud ettevõte oleks otseselt abisaaja. EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punktist a nähtub, et üksiktarbijatele antav sotsiaalabi võib kuuluda EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaldamisalasse. Ka liikmesriigi loobumine maksutulust võib tähendada riigi vahendite kaudset ülekandmist, mida võib pidada riigiabiks, mis on antud muudele ettevõtjatele kui need, kellele on otseselt antud maksusoodustus (Euroopa Kohtu 19. septembri 2000. aasta otsus kohtuasjas C-156/98: Saksamaa v. komisjon, EKL 2000, lk I-6857, punktid 24–28).” |
| --- | --- |

(45)

Eespool nimetatud kohtuotsust kinnitas Esimese Astme Kohus kohtuasja T-93/02, Confédération nationale du Crédit Mutuel v. Euroopa Komisjon
   (9), punktis 95:

“...selle tuvastamiseks, et riik on riigi vahenditest rahastatud meetmega toetanud ettevõtet, ei ole vaja, et nimetatud ettevõte oleks otseselt abisaaja. EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punktist a nähtub, et üksiktarbijatele antav sotsiaalabi võib kuuluda EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaldamisalasse. Ka liikmesriigi loobumine maksutulust võib tähendada riigi vahendite kaudset ülekandmist, mida võib pidada riigiabiks, mis on antud muudele ettevõtjatele kui need, kellele on otseselt antud maksusoodustus (Euroopa Kohtu 19. septembri 2000. aasta otsus kohtuasjas C-156/98: Saksamaa v. komisjon, EKL 2000, lk I-6857, punktid 24–28).”

| (46) | Eespool osundatud kohtupraktikast lähtudes järeldab komisjon, et viinamarjakasvatajatele ja viinamarjakasvatusettevõtetele teatavate tootjaorganisatsioonide osakute ostmiseks antud abi ning nõue neid osakuid vähemalt viis aastat hoida suurendas kõnealuste tootjaorganisatsioonide kapitali, mida muidu ei oleks toimunud. Nende osakute ostmine riigi abiga kujutab endast riigi vahendite kaudset ülekandmist tootjaorganisatsioonidele. Sellest tulenev tootjaorganisatsioonide kapitali suurendamine kujutab endast kaudset majanduslikku soodustust, mida riigiabina tuleb käsitleda eraldi sellest soodustusest, mida anti viinamarjakasvatajatele ja viinamarjakasvatusettevõtetele. |
| --- | --- |

(46)

Eespool osundatud kohtupraktikast lähtudes järeldab komisjon, et viinamarjakasvatajatele ja viinamarjakasvatusettevõtetele teatavate tootjaorganisatsioonide osakute ostmiseks antud abi ning nõue neid osakuid vähemalt viis aastat hoida suurendas kõnealuste tootjaorganisatsioonide kapitali, mida muidu ei oleks toimunud. Nende osakute ostmine riigi abiga kujutab endast riigi vahendite kaudset ülekandmist tootjaorganisatsioonidele. Sellest tulenev tootjaorganisatsioonide kapitali suurendamine kujutab endast kaudset majanduslikku soodustust, mida riigiabina tuleb käsitleda eraldi sellest soodustusest, mida anti viinamarjakasvatajatele ja viinamarjakasvatusettevõtetele.

| (47) | Seetõttu tuleb kohaldada EÜ asutamislepingu artikli 87 lõiget 1. |
| --- | --- |

(47)

Seetõttu tuleb kohaldada EÜ asutamislepingu artikli 87 lõiget 1.

V.3.   EÜ asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 sätestatud erandid

| (48) | Seejärel tuleb kontrollida, kas mõni EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatud erand üldisest riigiabi keelust on kohaldatav. |
| --- | --- |

(48)

Seejärel tuleb kontrollida, kas mõni EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatud erand üldisest riigiabi keelust on kohaldatav.

| (49) | Võttes arvesse kättesaadavat teavet, ei ole EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 2 ja lõike 3 punktides a, b ja d sätestatud erandid kohaldatavad, sest kõnealune abi ei ole:






  — | abi majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus; |
| --- | --- | --- |

(49)

Võttes arvesse kättesaadavat teavet, ei ole EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 2 ja lõike 3 punktides a, b ja d sätestatud erandid kohaldatavad, sest kõnealune abi ei ole:

—

abi majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus;

| — | abi üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks või mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

—

abi üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks või mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks;

| — | abi kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks, kui niisugune abi ei kahjusta kaubandustingimusi ja konkurentsi ühenduses määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

—

abi kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks, kui niisugune abi ei kahjusta kaubandustingimusi ja konkurentsi ühenduses määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

| (50) | Seega on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkt c ainus erand, mida oleks võimalik kohaldada. |
| --- | --- |

(50)

Seega on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkt c ainus erand, mida oleks võimalik kohaldada.

Viinamarjakasvatajatele ja viinamarjakasvatusettevõtetele antud abi kokkusobivus

| (51) | Saksamaa ametiasutused tegid 13. veebruari 2002. aasta kirjas ettepaneku hinnata meetme vastavust põllumajandussuuniste punktile 9. |
| --- | --- |

(51)

Saksamaa ametiasutused tegid 13. veebruari 2002. aasta kirjas ettepaneku hinnata meetme vastavust põllumajandussuuniste punktile 9.

| (52) | Punkti 9 kohaselt võib abi anda tootmise lõpetamiseks eeldusel, et abikava on kooskõlas ühenduse muude tootmisvõimsuse vähendamise kavadega ning vastab järgmistele tingimustele:






  a) | Abi peab vastama sektori üldistele huvidele ja olema ajaliselt piiratud. |
| --- | --- | --- |

(52)

Punkti 9 kohaselt võib abi anda tootmise lõpetamiseks eeldusel, et abikava on kooskõlas ühenduse muude tootmisvõimsuse vähendamise kavadega ning vastab järgmistele tingimustele:

a)

Abi peab vastama sektori üldistele huvidele ja olema ajaliselt piiratud.

| b) | Abisaajad peavad tegema piisava vastusoorituse, tavaliselt on selleks lõplik ja pöördumatu otsus asjaomasest tootmisüksusest loobumise või selle lõpliku sulgemise kohta. |
| --- | --- |

b)

Abisaajad peavad tegema piisava vastusoorituse, tavaliselt on selleks lõplik ja pöördumatu otsus asjaomasest tootmisüksusest loobumise või selle lõpliku sulgemise kohta.

| c) | Tuleb välistada võimalus, et abi kasutatakse raskuses olevate ettevõtete päästmiseks ja ümberkorraldamiseks. |
| --- | --- |

c)

Tuleb välistada võimalus, et abi kasutatakse raskuses olevate ettevõtete päästmiseks ja ümberkorraldamiseks.

| d) | Abisumma ei tohi ületada kahju suurust, mis tuleneb tootmise lõpetamisest või sissetuleku vähenemisest tulevikus. Vähemalt poole kuludest peaks tasuma sektor vabatahtlike sissemaksete või kohustuslike lõivude arvelt. |
| --- | --- |

d)

Abisumma ei tohi ületada kahju suurust, mis tuleneb tootmise lõpetamisest või sissetuleku vähenemisest tulevikus. Vähemalt poole kuludest peaks tasuma sektor vabatahtlike sissemaksete või kohustuslike lõivude arvelt.

| e) | Abi ei tohi olla vastuolus ühise turukorralduse mehhanismidega. |
| --- | --- |

e)

Abi ei tohi olla vastuolus ühise turukorralduse mehhanismidega.

Punkti a kohta: Abi vastavus sektori üldistele huvidele

| (53) | Näib, et abikava on positiivselt mõjutanud põllumajandusliku tootmise koondumist ning teatud määral tasakaalustanud hinnaolukorda vaadiveini turul. Abikava rakendasid üksnes kolm Rheinland-Pfalzi liidumaa kreisivalitsust ja üks kohalik omavalitsus. Bernkastel-Wittlichi kreisivalitsuse suunistes nähti ette abi Mosellandi ühistu osakute ostmiseks. Sama nähti ette Cochem-Zelli kreisivalitsuse suunistes, mis tegelikkuses põhjustas olukorra, et toetati ainult Mosellandi ühistu osakute ostmist. Trier-Saarburgi kreisivalitsuse ja Schweichi kohaliku liitomavalitsuse suunistes ei nimetatud konkreetset ettevõtet, kuid need olid koostatud nii, et toetada Saksamaa turustruktuuriseadusega (Marktstrukturgesetz) heaks kiidetud ühistuid ja tootjaorganisatsioone. Seetõttu ei olnud abikõlblikud teised veinitootmise või -kaubandusega tegelevad eraettevõtted, mis ei vastanud eespool nimetatud tingimustele. Abikava kestuse ülemmääraks oli kehtestatud neli aastat. |
| --- | --- |

(53)

Näib, et abikava on positiivselt mõjutanud põllumajandusliku tootmise koondumist ning teatud määral tasakaalustanud hinnaolukorda vaadiveini turul. Abikava rakendasid üksnes kolm Rheinland-Pfalzi liidumaa kreisivalitsust ja üks kohalik omavalitsus. Bernkastel-Wittlichi kreisivalitsuse suunistes nähti ette abi Mosellandi ühistu osakute ostmiseks. Sama nähti ette Cochem-Zelli kreisivalitsuse suunistes, mis tegelikkuses põhjustas olukorra, et toetati ainult Mosellandi ühistu osakute ostmist. Trier-Saarburgi kreisivalitsuse ja Schweichi kohaliku liitomavalitsuse suunistes ei nimetatud konkreetset ettevõtet, kuid need olid koostatud nii, et toetada Saksamaa turustruktuuriseadusega (Marktstrukturgesetz) heaks kiidetud ühistuid ja tootjaorganisatsioone. Seetõttu ei olnud abikõlblikud teised veinitootmise või -kaubandusega tegelevad eraettevõtted, mis ei vastanud eespool nimetatud tingimustele. Abikava kestuse ülemmääraks oli kehtestatud neli aastat.

| (54) | Põllumajandussuuniste punkti 9.6 kohaselt peaksid tootmistegevuse lõpetamiseks ettenähtud abikavad olema kättesaadavad kõigile asjaomase sektori ettevõtjatele. Nagu eespool näidatud, ei saa seda nõuet lugeda täidetuks. Komisjon sai ka kaebuse ühelt ettevõtjalt, kes juhtis tähelepanu asjaolule, et kindlate ühistute toetamine ei olnud mingil juhul kooskõlas veinisektori üldiste huvidega, sest veinitootmise ja -kaubandusega tegelevad eraettevõtted ei saanud abikavas osaleda. |
| --- | --- |

(54)

Põllumajandussuuniste punkti 9.6 kohaselt peaksid tootmistegevuse lõpetamiseks ettenähtud abikavad olema kättesaadavad kõigile asjaomase sektori ettevõtjatele. Nagu eespool näidatud, ei saa seda nõuet lugeda täidetuks. Komisjon sai ka kaebuse ühelt ettevõtjalt, kes juhtis tähelepanu asjaolule, et kindlate ühistute toetamine ei olnud mingil juhul kooskõlas veinisektori üldiste huvidega, sest veinitootmise ja -kaubandusega tegelevad eraettevõtted ei saanud abikavas osaleda.

Punkti b kohta: Vastusooritus

| (55) | Saksamaa ametiasutused teatasid, et abikava oli koostatud selleks, et lõpetada viinamarjakasvatusettevõtetes veinitootmine. Põhjendusena märgiti, et viinamarjakasvatajad võtsid endale kohustuse anda tootjaorganisatsioonile üle kogu viinamarjasaak, viinamarjavirre ja vein ning pikemas perspektiivis sulgeda oma veinikeldrid. |
| --- | --- |

(55)

Saksamaa ametiasutused teatasid, et abikava oli koostatud selleks, et lõpetada viinamarjakasvatusettevõtetes veinitootmine. Põhjendusena märgiti, et viinamarjakasvatajad võtsid endale kohustuse anda tootjaorganisatsioonile üle kogu viinamarjasaak, viinamarjavirre ja vein ning pikemas perspektiivis sulgeda oma veinikeldrid.

| (56) | Põllumajandussuuniste punkti 9.2 kohaselt võib abi tootmistegevuse lõpetamiseks heaks kiita ainult juhul, kui see on osa sektori ümberkorraldamisprogrammist, millel on selgelt määratletud eesmärgid ja ajakava. Kõnealune abikava rakendati ilma ümberkorraldamisprogrammi esitamata. |
| --- | --- |

(56)

Põllumajandussuuniste punkti 9.2 kohaselt võib abi tootmistegevuse lõpetamiseks heaks kiita ainult juhul, kui see on osa sektori ümberkorraldamisprogrammist, millel on selgelt määratletud eesmärgid ja ajakava. Kõnealune abikava rakendati ilma ümberkorraldamisprogrammi esitamata.

| (57) | Põllumajandussuuniste punkti 9.4 kohaselt eeldatakse abisaajalt piisavat vastusooritust, milleks on tavaliselt lõplik ja pöördumatu otsus tootmistegevusest loobumise või ettevõtte sulgemise kohta. Abisaajad võtavad õiguslikult siduva kohustuse tegevus lõplikult ja pöördumatult lõpetada. Saksamaa ametiasutused teatasid, et viinamarjakasvatajad ei võtnud õiguslikult siduvat kohustust tegevus lõpetada. Veinitootjate puhul on viinamarjasaagi, viinamarjavirde ja veini üleandmise kohustus võrdne tootmise lõpetamisega, kuid seda ainult viieks aastaks, mida see kohustus hõlmab. Seetõttu leiab komisjon, et see tingimus ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(57)

Põllumajandussuuniste punkti 9.4 kohaselt eeldatakse abisaajalt piisavat vastusooritust, milleks on tavaliselt lõplik ja pöördumatu otsus tootmistegevusest loobumise või ettevõtte sulgemise kohta. Abisaajad võtavad õiguslikult siduva kohustuse tegevus lõplikult ja pöördumatult lõpetada. Saksamaa ametiasutused teatasid, et viinamarjakasvatajad ei võtnud õiguslikult siduvat kohustust tegevus lõpetada. Veinitootjate puhul on viinamarjasaagi, viinamarjavirde ja veini üleandmise kohustus võrdne tootmise lõpetamisega, kuid seda ainult viieks aastaks, mida see kohustus hõlmab. Seetõttu leiab komisjon, et see tingimus ei ole täidetud.

Punkti c kohta: Abi ei anta raskustes ettevõtetele

| (58) | Seda tingimust ei ole abikavas selgelt esitatud. |
| --- | --- |

(58)

Seda tingimust ei ole abikavas selgelt esitatud.

Punkti d kohta: Hüvitamine ei tohi olla ülemäärane ja sektori panus

| (59) | Põllumajandussuuniste punktis 9.6 on sätestatud, et abisumma peab rangelt piirduma varade väärtuse vähenemise hüvitamisega, millele lisandub motivatsioonitasu, mis ei tohi ületada 20 % asjaomase vara väärtusest. Lisaks on punktis 9.7 sätestatud, et vähemalt pool abikava kuludest peab olema asjaomase sektori panus vabatahtlike sissemaksete või kohustuslike lõivude näol. |
| --- | --- |

(59)

Põllumajandussuuniste punktis 9.6 on sätestatud, et abisumma peab rangelt piirduma varade väärtuse vähenemise hüvitamisega, millele lisandub motivatsioonitasu, mis ei tohi ületada 20 % asjaomase vara väärtusest. Lisaks on punktis 9.7 sätestatud, et vähemalt pool abikava kuludest peab olema asjaomase sektori panus vabatahtlike sissemaksete või kohustuslike lõivude näol.

| (60) | Saksamaa ametiasutused ei ole esitanud täpseid arvutusi viinamarjakasvatusettevõtete varade väärtuse vähenemise kohta (kui see üldse vähenes). Seetõttu ei saa praegu välistada, et kahju on hüvitatud ülemääraselt ja/või et abi suurus ületab 50 % abikava tegelikest kuludest. Seetõttu leiab komisjon, et need tingimused ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(60)

Saksamaa ametiasutused ei ole esitanud täpseid arvutusi viinamarjakasvatusettevõtete varade väärtuse vähenemise kohta (kui see üldse vähenes). Seetõttu ei saa praegu välistada, et kahju on hüvitatud ülemääraselt ja/või et abi suurus ületab 50 % abikava tegelikest kuludest. Seetõttu leiab komisjon, et need tingimused ei ole täidetud.

Punkti e kohta: Ühine turukorraldus

| (61) | Meede ei ole vastuolus veinituru ühise korralduse eesmärkidega. |
| --- | --- |

(61)

Meede ei ole vastuolus veinituru ühise korralduse eesmärkidega.

| (62) | Kuna eespool nimetatud põhjustel ei ole viinamarjakasvatajatele ja viinamarjakasvatusettevõtetele antud abi kooskõlas põllumajandussuuniste punktiga 9, on tegemist tegevusabiga, mis on ühisturuga kokkusobimatu. |
| --- | --- |

(62)

Kuna eespool nimetatud põhjustel ei ole viinamarjakasvatajatele ja viinamarjakasvatusettevõtetele antud abi kooskõlas põllumajandussuuniste punktiga 9, on tegemist tegevusabiga, mis on ühisturuga kokkusobimatu.

| (63) | Muud asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c esitatud põhjendused ei ole kohaldatavad. |
| --- | --- |

(63)

Muud asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c esitatud põhjendused ei ole kohaldatavad.

Tootjaorganisatsioonidele antud abi kokkusobivus ühisturuga

| (64) | Komisjon soodustab põllumajandussektori tootjaid ühendavate tootjaorganisatsioonide moodustamist, et koondada pakkumist ja kohandada tootmist turu nõuetele. Sellise organisatsiooni loomiseks (põllumajandussuuniste punkt 10.5) või tegevuse laiendamiseks uutele toodetele või valdkondadesse (põllumajandussuuniste punkt 10.6) võib anda riigiabi. Kõnealuse juhtumi puhul ei ole kumbki tingimus täidetud. |
| --- | --- |

(64)

Komisjon soodustab põllumajandussektori tootjaid ühendavate tootjaorganisatsioonide moodustamist, et koondada pakkumist ja kohandada tootmist turu nõuetele. Sellise organisatsiooni loomiseks (põllumajandussuuniste punkt 10.5) või tegevuse laiendamiseks uutele toodetele või valdkondadesse (põllumajandussuuniste punkt 10.6) võib anda riigiabi. Kõnealuse juhtumi puhul ei ole kumbki tingimus täidetud.

| (65) | Põllumajandussuuniste punkti 10.8 kohaselt peab abi, mis ei ole seotud tegevuse alustamisega, näiteks investeeringuid, hindama vastavalt sellist abi reguleerivatele eeskirjadele. Kuna kõnealune meede ainult suurendab tootjaorganisatsiooni kapitali, ei ole tegemist investeeringuga, mistõttu seda punkti ei saa kokkusobivuse hindamisel aluseks võtta. |
| --- | --- |

(65)

Põllumajandussuuniste punkti 10.8 kohaselt peab abi, mis ei ole seotud tegevuse alustamisega, näiteks investeeringuid, hindama vastavalt sellist abi reguleerivatele eeskirjadele. Kuna kõnealune meede ainult suurendab tootjaorganisatsiooni kapitali, ei ole tegemist investeeringuga, mistõttu seda punkti ei saa kokkusobivuse hindamisel aluseks võtta.

| (66) | Eespool nimetatud põhjustel ei vasta tootjaorganisatsioonidele antud abi põllumajandussuuniste punktile 10. Seetõttu kujutab kõnealune abi endast tegevusabi, mis ei ole ühisturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(66)

Eespool nimetatud põhjustel ei vasta tootjaorganisatsioonidele antud abi põllumajandussuuniste punktile 10. Seetõttu kujutab kõnealune abi endast tegevusabi, mis ei ole ühisturuga kokkusobiv.

| (67) | Muud asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c esitatud põhjendused ei ole kohaldatavad. |
| --- | --- |

(67)

Muud asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c esitatud põhjendused ei ole kohaldatavad.

V.4.   Vähese tähtsusega abi tootjaorganisatsioonidele ja viinamarjakasvatusettevõtetele

| (68) | Komisjoni kogemus on näidanud, et väga väikeste kindlatel tingimustel antud toetuste puhul ei kohaldata asutamislepingu artikli 87 lõiget 1. |
| --- | --- |

(68)

Komisjoni kogemus on näidanud, et väga väikeste kindlatel tingimustel antud toetuste puhul ei kohaldata asutamislepingu artikli 87 lõiget 1.

| (69) | Määruse (EÜ) nr 1860/2004 kohaselt ei mõjuta abi, mille summa ühe abisaaja kohta ei ületa kolme aasta jooksul 3 000 eurot ning kui abi kogusumma jääb allapoole ülemmäära, mis on umbes 0,3 % põllumajanduse aastasest kogutoodangust, liikmesriikide vahelist kaubandust ja/või ei kahjusta ega ähvarda kahjustada konkurentsi ning seepärast ei kohaldata sellise abi suhtes asutamislepingu artikli 87 lõiget 1. |
| --- | --- |

(69)

Määruse (EÜ) nr 1860/2004 kohaselt ei mõjuta abi, mille summa ühe abisaaja kohta ei ületa kolme aasta jooksul 3 000 eurot ning kui abi kogusumma jääb allapoole ülemmäära, mis on umbes 0,3 % põllumajanduse aastasest kogutoodangust, liikmesriikide vahelist kaubandust ja/või ei kahjusta ega ähvarda kahjustada konkurentsi ning seepärast ei kohaldata sellise abi suhtes asutamislepingu artikli 87 lõiget 1.

| (70) | Määruse (EÜ) nr 1860/2004 kohaselt kohaldatakse samu sätteid abi suhtes, mis on antud enne määruse jõustumist, kui see abi vastab artiklites 1 ja 3 sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(70)

Määruse (EÜ) nr 1860/2004 kohaselt kohaldatakse samu sätteid abi suhtes, mis on antud enne määruse jõustumist, kui see abi vastab artiklites 1 ja 3 sätestatud tingimustele.

| (71) | Artikkel 1 piirab määruse kohaldamisala põllumajandussektoriga. Kõnealune abi puudutab veini turustamist. Seetõttu ei saa kohaldada artikli 1 punktides a kuni c sätestatud piiranguid. |
| --- | --- |

(71)

Artikkel 1 piirab määruse kohaldamisala põllumajandussektoriga. Kõnealune abi puudutab veini turustamist. Seetõttu ei saa kohaldada artikli 1 punktides a kuni c sätestatud piiranguid.

| (72) | Seepärast ei kujuta meetmed kuni 3 000 euro ulatuses endast abi, kuna asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kõik tingimused ei ole täidetud. Et vältida kahekordset arvestamist, kohaldatakse seda ülemmäära ainult viinamarjakasvatusettevõtetele. |
| --- | --- |

(72)

Seepärast ei kujuta meetmed kuni 3 000 euro ulatuses endast abi, kuna asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kõik tingimused ei ole täidetud. Et vältida kahekordset arvestamist, kohaldatakse seda ülemmäära ainult viinamarjakasvatusettevõtetele.

| (73) | Eespool nimetatud põhjustel leiab komisjon, et osakute ostmise toetamine vähem kui 3 000 euro ulatuses ei ole abi eeldusel, et määruse (EÜ) nr 1860/2004 tingimused on täidetud. Igasugune viinamarjakasvatajate või viinamarjakasvatusettevõtete tasandil abisaajale makstud summa, mis on sellest ülemmäärast suurem, kujutab endast tervikuna abi. |
| --- | --- |

(73)

Eespool nimetatud põhjustel leiab komisjon, et osakute ostmise toetamine vähem kui 3 000 euro ulatuses ei ole abi eeldusel, et määruse (EÜ) nr 1860/2004 tingimused on täidetud. Igasugune viinamarjakasvatajate või viinamarjakasvatusettevõtete tasandil abisaajale makstud summa, mis on sellest ülemmäärast suurem, kujutab endast tervikuna abi.

VI.   JÄRELDUSED

| (74) | Komisjon leiab, et kõnealuse meetme raames antud abi ja intressitoetus on tegevusabi, mille suhtes ei kehti ükski erand üldisest keelust ning mis on seetõttu ühisturuga kokkusobimatu. Komisjon leiab ka, et Saksamaa rakendas meedet ebaseaduslikult. |
| --- | --- |

(74)

Komisjon leiab, et kõnealuse meetme raames antud abi ja intressitoetus on tegevusabi, mille suhtes ei kehti ükski erand üldisest keelust ning mis on seetõttu ühisturuga kokkusobimatu. Komisjon leiab ka, et Saksamaa rakendas meedet ebaseaduslikult.

| (75) | Kui ebaseaduslikult antud riigiabi on ühisturuga kokkusobimatu, on selle loomulikuks tagajärjeks abi tagasinõudmine, et taastada võimaluste piires enne abi andmist valitsenud konkurentsiseisund. |
| --- | --- |

(75)

Kui ebaseaduslikult antud riigiabi on ühisturuga kokkusobimatu, on selle loomulikuks tagajärjeks abi tagasinõudmine, et taastada võimaluste piires enne abi andmist valitsenud konkurentsiseisund.

| (76) | Käesolev otsus käsitleb kõnealust abikava ning see tuleb viivitamata rakendada ning abi tuleb tagasi nõuda vastavalt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (10), artikli 14 sätetele. |
| --- | --- |

(76)

Käesolev otsus käsitleb kõnealust abikava ning see tuleb viivitamata rakendada ning abi tuleb tagasi nõuda vastavalt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (10), artikli 14 sätetele.

| (77) | Et kaotada viinamarjakasvatajate, viinamarjakasvatusettevõtete ja tootjaorganisatsioonide otsene või kaudne soodustamine, kuid samal ajal vältida abi kahekordset arvestamist, peab Saksamaa abisummad tagasi nõudma nendelt ettevõtjatelt, kellele riigi vahenditest raha välja maksti. Kohustus tootjaorganisatsioonidelt abi tagasi nõuda ei mõjuta aga võimalust, et viinamarjakasvatajatele ja viinamarjakasvatusettevõtetele makstud toetused, mis on väiksemad kui 3 000 eurot, ei kujuta endast abi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses tingimusel, et määruse (EÜ) nr 1860/2004 tingimused on täidetud. Igasugune viinamarjakasvatajate või viinamarjakasvatusettevõtete tasandil abisaajale makstud summa, mis on nimetatud ülemmäärast suurem, kujutab endast tervikuna abi, ning tuleb tootjaorganisatsioonilt, kelle osakud lõplik abisaaja on omandanud, täies ulatuses tagasi nõuda. |
| --- | --- |

(77)

Et kaotada viinamarjakasvatajate, viinamarjakasvatusettevõtete ja tootjaorganisatsioonide otsene või kaudne soodustamine, kuid samal ajal vältida abi kahekordset arvestamist, peab Saksamaa abisummad tagasi nõudma nendelt ettevõtjatelt, kellele riigi vahenditest raha välja maksti. Kohustus tootjaorganisatsioonidelt abi tagasi nõuda ei mõjuta aga võimalust, et viinamarjakasvatajatele ja viinamarjakasvatusettevõtetele makstud toetused, mis on väiksemad kui 3 000 eurot, ei kujuta endast abi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses tingimusel, et määruse (EÜ) nr 1860/2004 tingimused on täidetud. Igasugune viinamarjakasvatajate või viinamarjakasvatusettevõtete tasandil abisaajale makstud summa, mis on nimetatud ülemmäärast suurem, kujutab endast tervikuna abi, ning tuleb tootjaorganisatsioonilt, kelle osakud lõplik abisaaja on omandanud, täies ulatuses tagasi nõuda.

| (78) | Käesolev otsus ei takista asjaomastel tootjarühmadel nõuda vastava summa maksmist viinamarjakasvatajatelt ja viinamarjakasvatusettevõtetelt või kasutada muid õiguskaitsevahendeid, kui see on Saksamaa õiguse alusel võimalik. |
| --- | --- |

(78)

Käesolev otsus ei takista asjaomastel tootjarühmadel nõuda vastava summa maksmist viinamarjakasvatajatelt ja viinamarjakasvatusettevõtetelt või kasutada muid õiguskaitsevahendeid, kui see on Saksamaa õiguse alusel võimalik.

| (79) | Cochem-Zelli kreisis peab intressitoetusega seotud abi summa, mis nõutakse tagasi viinamarjakasvatajatelt ja viinamarjakasvatusettevõtetelt, olema võrdne neile makstud intressitoetusega. Abi tagasinõudmise kohustus ei mõjuta võimalust, et viinamarjakasvatajatele ja viinamarjakasvatusettevõtetele makstud toetused, mis on väiksemad kui 3 000 eurot, ei kujuta endast abi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses tingimusel, et määruse (EÜ) nr 1860/2004 tingimused on täidetud. Igasugune viinamarjakasvatajate või viinamarjakasvatusettevõtete tasandil abisaajale makstud summa, mis on nimetatud ülemmäärast suurem, kujutab endast tervikuna abi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses ja tuleb täies ulatuses tagasi nõuda. |
| --- | --- |

(79)

Cochem-Zelli kreisis peab intressitoetusega seotud abi summa, mis nõutakse tagasi viinamarjakasvatajatelt ja viinamarjakasvatusettevõtetelt, olema võrdne neile makstud intressitoetusega. Abi tagasinõudmise kohustus ei mõjuta võimalust, et viinamarjakasvatajatele ja viinamarjakasvatusettevõtetele makstud toetused, mis on väiksemad kui 3 000 eurot, ei kujuta endast abi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses tingimusel, et määruse (EÜ) nr 1860/2004 tingimused on täidetud. Igasugune viinamarjakasvatajate või viinamarjakasvatusettevõtete tasandil abisaajale makstud summa, mis on nimetatud ülemmäärast suurem, kujutab endast tervikuna abi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses ja tuleb täies ulatuses tagasi nõuda.

| (80) | Käesolev otsus ei mõjuta võimalust, et asjaomased viinamarjakasvatajad ja viinamarjakasvatusettevõtted kasutavad tootjaorganisatsioonide vastu muid õiguskaitsevahendeid, kui see on Saksamaa õiguse alusel võimalik, |
| --- | --- |

(80)

Käesolev otsus ei mõjuta võimalust, et asjaomased viinamarjakasvatajad ja viinamarjakasvatusettevõtted kasutavad tootjaorganisatsioonide vastu muid õiguskaitsevahendeid, kui see on Saksamaa õiguse alusel võimalik,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Riigiabi, mida Saksamaa Liitvabariik andis otsetoetustena või intressitoetustena viinamarjakasvatajatele ja viinamarjakasvatusettevõtetele tootjaorganisatsioonide osakute ostmiseks ning otsetoetustena tootjaorganisatsioonidele, rikkudes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõiget 3, on, piiramata artiklis 2 sätestatut, ühisturuga kokkusobimatu.

Artikkel 2

Artiklis 1 nimetatud abikava, mida Saksamaa Liitvabariik rakendas soodustatud isikute suhtes, ei peeta abiks niivõrd, kuivõrd on täidetud määruse (EÜ) nr 1860/2004 tingimused.

Artikkel 3

1.   Saksamaa Liitvabariik on kohustatud kahe kuu jooksul pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist teavitama kõiki riikliku abikava rakendamisega seotud viinamarjakasvatajaid ja tootjaorganisatsioone komisjoni otsusest, et artiklis 1 viidatud riiklik abikava on ühisturuga kokkusobimatu.

2.   Saksamaa Liitvabariik on kohustatud võtma kõik vajalikud meetmed, et nõuda abi saanud viinamarjakasvatajatelt ja/või tootjaorganisatsioonidelt tagasi artiklis 1 nimetatud ning ebaseaduslikult antud abi, ilma et see piiraks artiklit 2 või Saksamaa õiguse alusel muude nõuete esitamist. Saksamaa peab kahe kuu jooksul pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist esitama komisjonile teabe abisaajate, igale abisaajale makstud abi summa ning nimetatud summade määramise meetodi kohta.

3.   Abi nõutakse tagasi viivitamata ja Saksamaa õigusaktides kehtestatud korras, mis võimaldab otsuse viivitamatut ja tõhusat täitmist.

4.   Tagastatavalt abilt arvutatakse intressi kogu perioodi vältel alates kuupäevast, mil abisumma anti abisaajale, kuni selle tagasimaksmiseni.

5.   Intressi arvutatakse komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks, V peatükis sätestatud korra kohaselt.

Artikkel 4

Saksamaa Liitvabariik on kohustatud kahe kuu jooksul pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist teavitama komisjoni meetmetest, mida otsuse täitmiseks on juba võetud ning mida kavatsetakse võtta. Saksamaad kohustatakse sama perioodi jooksul esitama kõik dokumendid, mis näitavad, et ebaseaduslikku abi saanute suhtes on algatatud abi tagasinõudmise menetlus.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.

Brüssel, 7. juunil 2006.

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT C 267, 6.11.2003, lk 2.

1

(2)  Vt joonealune märkus 1.

2

(3)  ELT L 325, 28.10.2004, lk 4.

3

(4)  EÜT L 179, 14.7.1999, lk. 1, Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2165/2005 (ELT L 345, 28.12.2005, lk 1).

4

(5)  Vastavalt Euroopa Kohtu praktikale on riigiabi saanud ettevõtte konkurentsipositsiooni paranemine konkurentsi kahjustamine teiste ettevõtete suhtes, kes riigiabi ei saa (17. septembri 1980. aasta otsus kohtuasjas C-730/79: Philip Morris v. komisjon (EKL1980, lk 2671, punktid 11 ja 12).

5

Philip Morris

(6)  1999. aastal importis Saksamaa ühendusest 10 364 600 ja eksportis ühendusse 1 881 900 miljonit hektoliitrit veini. Rheinland-Pfalzi liidumaa kohta eraldi andmeid ei ole. (Allikas: Saksamaa riiklik statistikaamet).

6

(7)  EÜT C 232, 12.8.2000, lk 19.

7

(8)  19. septembri 2000. aasta otsus kohtuasjas C-156/98: Saksamaa v. Euroopa Komisjon (EKL 2000, lk I-6857, punkt 26).

8

Saksamaa v. Euroopa Komisjon

(9)  13. jaanuari 2005. aasta otsus kohtuasjas T-93/02: Confédération nationale du Crédit Mutuel v. Euroopa Komisjon (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata), punkt 95.

9

Confédération nationale du Crédit Mutuel v. Euroopa Komisjon

(10)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1. Määrust on muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

10

---

| 6.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 32/64 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 32/64

---

KOMISJONI OTSUS,

28. august 2006,

Jaapani valitsuse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse vahelise tuumaenergia rahuotstarbelist kasutamist käsitleva koostöölepingu sõlmimise kohta

(2007/58/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 101 teist lõiku,

võttes arvesse nõukogu 27. veebruari 2006. aasta otsust, millega kiidetakse heaks Jaapani valitsuse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse vahelise tuumaenergia rahuotstarbelist kasutamist käsitleva koostöölepingu sõlmimine komisjoni poolt

ning arvestades, et Jaapani valitsuse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse vaheline tuumaenergia rahuotstarbelist kasutamist käsitlev koostööleping tuleks heaks kiita,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel kiidetakse käesolevaga heaks Jaapani valitsuse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse vaheline tuumaenergia rahuotstarbelist kasutamist käsitlev koostööleping.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Energiavolinik edastab ühenduse nimel lepingu artikli 17 lõikega 1 ettenähtud teatise.

Brüssel, 28. august 2006.

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Andris PIEBALGS

---

| 6.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 32/65 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 32/65

---

LISA

Jaapani valitsuse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse vaheline tuumaenergia rahuotstarbelist kasutamist käsitlev koostööleping

JAAPANI VALITSUS JA EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUS (EDASPIDI “ÜHENDUS”),

SOOVIDES jätkata ja edasi arendada pikaajalist stabiilset koostööd, mis mõlemapoolset kasu ja vastastikkust silmas pidades tooks tuumaenergia rahuotstarbelise, lõhkeainetega mitte seotud kasutamise puhul kasu Jaapanile, ühendusele ja kolmandatele pooltele;

TUNNUSTADES, et Jaapan, ühendus ja selle liikmesriigid on saavutanud võrreldava kõrge taseme tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise ning turvalisuse osas, mille tagavad nende asjaomased tervise, ohutuse, tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise ning keskkonnakaitsega seotud õigusaktid;

SOOVIDES lisaks sõlmida tuumaenergia prognoositava ja praktilise, rahuotstarbelise, lõhkeainetega mitte seotud kasutuse vallas pikaajalised koostöökokkulepped, milles võetakse arvesse nende asjaomaseid tuumaprogramme ning mis soodustavad Jaapani ja ühenduse vahelist kaubandust, uurimis- ja arendustegevust ning muud koostööd;

KINNITADES, et Jaapani valitsus, ühendus ja liikmesriikide valitsused toetavad kindlalt tuumarelva leviku tõkestamist, sealhulgas Jaapani ja ühenduse vahelist tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise alast koostööd hõlmavate asjaomaste kaitsemeetmete ja ekspordikontrolli süsteemide tugevdamist ning tõhusat ellurakendamist;

KINNITADES Jaapani valitsuse, ühenduse ja selle liikmesriikide toetust Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri (edaspidi “agentuur”) eesmärkidele ja kaitsemeetmete süsteemile ning soovi edendada üldist ühinemist 1. juulil 1968. aastal sõlmitud tuumarelva leviku tõkestamise lepinguga (edaspidi “tõkestamisleping”);

MÄRKIDES, et kõikides ühenduse liikmesriikides rakendatakse kaitsemeetmeid vastavalt 25. märtsil 1957. aastal sõlmitud Euroopa Aatomienergiaagentuuri asutamislepingule (edaspidi “Euratomi asutamisleping”);

TUNNUSTADES tuumamaterjali, tuumaseadmete ja mittetuumamaterjali ühenduse territooriumil kehtiva vaba liikumise põhimõtet, mis sisaldub Euratomi asutamislepingus; ning

TUNNUSTADES ka suure läbipaistvuse olulisust seoses plutooniumi haldamisega, et vähendada tuumarelva leviku ohtu ning tagada töötajate, üldsuse ja keskkonna kaitse,

ON KOKKU LEPPINUD ALLJÄRGNEVAS:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | Lepinguosalised – Jaapani valitsus ja ühendus. Lepinguosaline – üks eespool nimetatud lepinguosaline. |
| --- | --- |

a)

Lepinguosalised – Jaapani valitsus ja ühendus. Lepinguosaline – üks eespool nimetatud lepinguosaline.

| b) | Ühendus–






  i) | Euratomi asutamislepinguga loodud juriidiline isik; samuti |
| --- | --- | --- |

b)

Ühendus–

i)

Euratomi asutamislepinguga loodud juriidiline isik; samuti

| ii) | territoorium, mille suhtes kohaldatakse Euratomi asutamislepingut. |
| --- | --- |

ii)

territoorium, mille suhtes kohaldatakse Euratomi asutamislepingut.

| c) | Isikud – mis tahes füüsiline isik, ettevõte või muu üksus, kelle suhtes kohaldatakse lepinguosaliste jurisdiktsiooni all oleval territooriumil kehtivaid õigusakte, välja arvatud lepinguosalised ise. |
| --- | --- |

c)

Isikud – mis tahes füüsiline isik, ettevõte või muu üksus, kelle suhtes kohaldatakse lepinguosaliste jurisdiktsiooni all oleval territooriumil kehtivaid õigusakte, välja arvatud lepinguosalised ise.

| d) | Pädev asutus – Jaapani valitsuse puhul Jaapani valitsuse määratud valitsusasutus ning ühenduse puhul Euroopa Komisjon või mis tahes muu asutus, kelle ühendus võib igal ajal määrata, teatades sellest kirjalikult Jaapani valitsusele. |
| --- | --- |

d)

Pädev asutus – Jaapani valitsuse puhul Jaapani valitsuse määratud valitsusasutus ning ühenduse puhul Euroopa Komisjon või mis tahes muu asutus, kelle ühendus võib igal ajal määrata, teatades sellest kirjalikult Jaapani valitsusele.

| e) | Salastamata teave – teave, millele kumbki lepinguosaline ega mõni ühenduse liikmesriik ei ole omistanud salastatuse kategooriat. |
| --- | --- |

e)

Salastamata teave – teave, millele kumbki lepinguosaline ega mõni ühenduse liikmesriik ei ole omistanud salastatuse kategooriat.

| f) | Tuumamaterjal –






  i) | lähtematerjal, nimelt looduses esinevate isotoopide segu sisaldav uraan; kahandatud isotoobi 235 sisaldusega uraan; toorium; ükskõik milline eespool nimetatud aine metallisulami, keemilise ühendi või kontsentraadi kujul; mis tahes muu materjal, mis sisaldab mõnd eespool nimetatud ainet koguses, mille määrab kindlaks agentuuri juhatajate nõukogu 26. oktoobril 1956. aastal sõlmitud agentuuri põhikirja (edaspidi “põhikiri”) XX artikli alusel ning mille heakskiitmisest mõlema lepinguosalise pädevad asutused teineteisele kirjalikult teatavad; mis tahes muu materjal, mille määrab kindlaks agentuuri juhatajate nõukogu põhikirja artikli XX alusel ning mille heakskiitmisest lepinguosaliste pädevad asutused teineteisele kirjalikult teatavad. |
| --- | --- | --- |

f)

Tuumamaterjal –

i)

lähtematerjal, nimelt looduses esinevate isotoopide segu sisaldav uraan; kahandatud isotoobi 235 sisaldusega uraan; toorium; ükskõik milline eespool nimetatud aine metallisulami, keemilise ühendi või kontsentraadi kujul; mis tahes muu materjal, mis sisaldab mõnd eespool nimetatud ainet koguses, mille määrab kindlaks agentuuri juhatajate nõukogu 26. oktoobril 1956. aastal sõlmitud agentuuri põhikirja (edaspidi “põhikiri”) XX artikli alusel ning mille heakskiitmisest mõlema lepinguosalise pädevad asutused teineteisele kirjalikult teatavad; mis tahes muu materjal, mille määrab kindlaks agentuuri juhatajate nõukogu põhikirja artikli XX alusel ning mille heakskiitmisest lepinguosaliste pädevad asutused teineteisele kirjalikult teatavad.

| ii) | lõhustuv erimaterjal, nimelt plutoonium; uraani isotoop uraan-233; isotoobi 233 või 235 suhtes rikastatud uraan; mis tahes materjal, mis sisaldab mõnd eespool nimetatud ainet; mis tahes muu materjal, mille määrab kindlaks agentuuri juhatajate nõukogu põhikirja artikli XX alusel ning mille heakskiitmisest mõlema lepinguosalise pädevad asutused teineteisele kirjalikult teatavad. Lõhustuv erimaterjal ei hõlma lähtematerjali. |
| --- | --- |

ii)

lõhustuv erimaterjal, nimelt plutoonium; uraani isotoop uraan-233; isotoobi 233 või 235 suhtes rikastatud uraan; mis tahes materjal, mis sisaldab mõnd eespool nimetatud ainet; mis tahes muu materjal, mille määrab kindlaks agentuuri juhatajate nõukogu põhikirja artikli XX alusel ning mille heakskiitmisest mõlema lepinguosalise pädevad asutused teineteisele kirjalikult teatavad. Lõhustuv erimaterjal ei hõlma lähtematerjali.

| g) | Tundlik tuumamaterjal – eraldatud plutoonium (sealhulgas seguoksiidkütuses sisalduv plutoonium) või uraan, mida on isotoobi 235 ja/või uraan-233 suhtes rikastatud üle 20 %. |
| --- | --- |

g)

Tundlik tuumamaterjal – eraldatud plutoonium (sealhulgas seguoksiidkütuses sisalduv plutoonium) või uraan, mida on isotoobi 235 ja/või uraan-233 suhtes rikastatud üle 20 %.

| h) | Seadmed – olulised tööstusseadmed või mehhanismid või nende olulised osad, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud tuumaenergiaalases tegevuses kasutamiseks ning on sätestatud käesoleva lepingu A lisa A osas. |
| --- | --- |

h)

Seadmed – olulised tööstusseadmed või mehhanismid või nende olulised osad, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud tuumaenergiaalases tegevuses kasutamiseks ning on sätestatud käesoleva lepingu A lisa A osas.

| i) | Mittetuumamaterjal – raske vesi või muu materjal, mida saab reaktoris kasutada kiirete neutronite aeglustamiseks ja mis suurendab tuuma täiendava jagunemise tõenäosust, nagu on sätestatud käesoleva lepingu A lisa B osas. |
| --- | --- |

i)

Mittetuumamaterjal – raske vesi või muu materjal, mida saab reaktoris kasutada kiirete neutronite aeglustamiseks ja mis suurendab tuuma täiendava jagunemise tõenäosust, nagu on sätestatud käesoleva lepingu A lisa B osas.

| j) | Taastatud või kõrvalsaadusena toodetud tuumamaterjal – lõhustuv erimaterjal, mis on saadud käesoleva lepingu kohaselt transporditud tuumamaterjalist või ühe või mitme terviklikus käesoleva lepingu kohaselt transporditud tuumareaktoris toimuva protsessi tulemusena ning ühe või mitme mis tahes muudes käesoleva lepingu A lisa A osas sätestatud sellistes seadmetes toimuva protsessi tulemusena, mida kavatsetakse käesoleva lepingu kohaselt transportida ning mille osas pärast ühenduse ning asjaomase ühenduse liikmesriigi vahelist nõupidamist on Jaapani valitsus ja ühendus enne transportimist kirjalikult kokku leppinud. |
| --- | --- |

j)

Taastatud või kõrvalsaadusena toodetud tuumamaterjal – lõhustuv erimaterjal, mis on saadud käesoleva lepingu kohaselt transporditud tuumamaterjalist või ühe või mitme terviklikus käesoleva lepingu kohaselt transporditud tuumareaktoris toimuva protsessi tulemusena ning ühe või mitme mis tahes muudes käesoleva lepingu A lisa A osas sätestatud sellistes seadmetes toimuva protsessi tulemusena, mida kavatsetakse käesoleva lepingu kohaselt transportida ning mille osas pärast ühenduse ning asjaomase ühenduse liikmesriigi vahelist nõupidamist on Jaapani valitsus ja ühendus enne transportimist kirjalikult kokku leppinud.

Artikkel 2

Koostöö ulatus

1.   Lepinguosalised teevad käesoleva lepingu kohaselt koostööd, et edendada ja soodustada tuumaenergiaalast kaubandust, uurimis- ja arendustegevust ning muud Jaapani ja ühenduse vahelist või nende sisest tuumaenergia rahuotstarbelise, lõhkeainetega mitte seotud kasutusega seotud tegevust, mis toob vastastikust kasu tootjatele, tuumkütusetsükliga seotud tööstusele, elektrijaamadele, uurimis- ja arendusinstituutidele ning tarbijatele, järgides seejuures tuumarelva leviku tõkestamise põhimõtteid.

2.   Lepinguosalised teevad koostööd järgmiselt:

| a) | Kumbki lepinguosaline või volitatud isikud võivad teisele lepinguosalisele või volitatud isikutele tarnida või neilt saada tuumamaterjale, seadmeid ja mittetuumamaterjale tingimustel, mille tarnija ja kaubasaaja kokku lepivad. |
| --- | --- |

a)

Kumbki lepinguosaline või volitatud isikud võivad teisele lepinguosalisele või volitatud isikutele tarnida või neilt saada tuumamaterjale, seadmeid ja mittetuumamaterjale tingimustel, mille tarnija ja kaubasaaja kokku lepivad.

| b) | Kumbki lepinguosaline või volitatud isikud võivad osutada tuumkütusetsükliga seotud teenuseid ja muid käesoleva lepinguga hõlmatud teenuseid või saada teiselt lepinguosaliselt või volitatud isikutelt neid teenuseid tingimustel, milles teenuste osutaja ja saaja kokku lepivad. |
| --- | --- |

b)

Kumbki lepinguosaline või volitatud isikud võivad osutada tuumkütusetsükliga seotud teenuseid ja muid käesoleva lepinguga hõlmatud teenuseid või saada teiselt lepinguosaliselt või volitatud isikutelt neid teenuseid tingimustel, milles teenuste osutaja ja saaja kokku lepivad.

| c) | Lepinguosalised edendavad omavahelist ning isikutevahelist koostööd ekspertide vahetamise kaudu. Kui käesoleva lepingu kohaseks koostööks on tarvis eksperte vahetada, soodustavad lepinguosalised ekspertide sissesõitu Jaapanisse ja ühendusse ning nende sealviibimist. |
| --- | --- |

c)

Lepinguosalised edendavad omavahelist ning isikutevahelist koostööd ekspertide vahetamise kaudu. Kui käesoleva lepingu kohaseks koostööks on tarvis eksperte vahetada, soodustavad lepinguosalised ekspertide sissesõitu Jaapanisse ja ühendusse ning nende sealviibimist.

| d) | Lepinguosalised soodustavad salastamata teabe andmist ja vahetamist vastavalt omavahelistele, isikutevahelistele või kummagi lepinguosalise ja isikutevahelistele kokkulepetele. |
| --- | --- |

d)

Lepinguosalised soodustavad salastamata teabe andmist ja vahetamist vastavalt omavahelistele, isikutevahelistele või kummagi lepinguosalise ja isikutevahelistele kokkulepetele.

| e) | Lepinguosalised võivad teha ning soodustada omavahelist ja isikutevahelist muud koostööd, mida lepinguosalised vajalikuks peavad. |
| --- | --- |

e)

Lepinguosalised võivad teha ning soodustada omavahelist ja isikutevahelist muud koostööd, mida lepinguosalised vajalikuks peavad.

3.   Lõigetes 1 ja 2 sätestatud koostöö suhtes kohaldatakse käesoleva lepingu ja kehtivate rahvusvaheliste lepingute ning Jaapanis ja ühenduses kohaldatavate õigusaktide sätteid.

Artikkel 3

Lepingu reguleerimisalasse kuuluvad kaubad

1.   Käesolevat lepingut kohaldatakse Jaapani ja ühenduse vahel otse või kolmandate riikide kaudu veetavatele tuumakaupadele alates nende sisenemisest vastuvõtva lepinguosalise jurisdiktsiooni all olevale territooriumile, kui tarniv lepinguosaline on vastuvõtvat lepinguosalist kavandatavast veost kirjalikult teavitanud ning vastuvõttev lepinguosaline on kirjalikult kinnitanud, et kõnealune kaup loetakse käesoleva lepingu alla kuuluvaks ning kavandatav kaubasaaja on vastuvõtva lepinguosalise jurisdiktsiooni alla kuuluval territooriumil volitatud isik, kui tegemist ei ole vastuvõtva lepinguosalisega.

2.   Jaapani ja ühenduse vahel otse või kolmandate riikide kaudu veetavate seadmete ja mittetuumamaterjali suhtes kohaldatakse käesolevat lepingut alates nende sisenemisest vastuvõtva lepinguosalise jurisdiktsiooni alla kuuluvale territooriumile, kui täidetud on järgmised tingimused:

| a) | Jaapanist ühendusse vedamise puhul on Jaapani valitsus või ühendusest Jaapanisse vedamise puhul asjaomase ühenduse liikmesriigi valitsus või vajaduse korral Euroopa Komisjon otsustanud, et kõnealuste kaupade vedu toimub käesoleva lepingu alusel; ning |
| --- | --- |

a)

Jaapanist ühendusse vedamise puhul on Jaapani valitsus või ühendusest Jaapanisse vedamise puhul asjaomase ühenduse liikmesriigi valitsus või vajaduse korral Euroopa Komisjon otsustanud, et kõnealuste kaupade vedu toimub käesoleva lepingu alusel; ning

| b) | tarniv lepinguosaline on vastuvõtvat lepinguosalist kavandatavast veost kirjalikult teavitanud ning vastuvõttev lepinguosaline on kirjalikult kinnitanud, et kõnealused kaubad loetakse käesoleva lepingu alla kuuluvaks ning kavandatav kaubasaaja on vastuvõtva lepinguosalise jurisdiktsiooni alla kuuluval territooriumil volitatud isik, kui tegemist ei ole vastuvõtva lepinguosalisega. |
| --- | --- |

b)

tarniv lepinguosaline on vastuvõtvat lepinguosalist kavandatavast veost kirjalikult teavitanud ning vastuvõttev lepinguosaline on kirjalikult kinnitanud, et kõnealused kaubad loetakse käesoleva lepingu alla kuuluvaks ning kavandatav kaubasaaja on vastuvõtva lepinguosalise jurisdiktsiooni alla kuuluval territooriumil volitatud isik, kui tegemist ei ole vastuvõtva lepinguosalisega.

3.   Lõigetega 1 ja 2 ette nähtud kirjalikud teated ja kinnitused saadetakse käesoleva lepingu artiklis 14 sätestatud korras.

4.   Käesoleva lepingu alla kuuluv tuumamaterjal, seadmed ja mittetuumamaterjal kuulub käesoleva lepingu alla seni, kuni:

| a) | kõnealused kaubad on vastavalt lepingu asjaomastele sätetele vastuvõtva lepinguosalise jurisdiktsiooni alla kuuluvalt territooriumilt välja veetud; |
| --- | --- |

a)

kõnealused kaubad on vastavalt lepingu asjaomastele sätetele vastuvõtva lepinguosalise jurisdiktsiooni alla kuuluvalt territooriumilt välja veetud;

| b) | lepinguosalised on kokku leppinud, et kõnealused kaubad ei peaks enam käesoleva lepingu alla kuuluma; või |
| --- | --- |

b)

lepinguosalised on kokku leppinud, et kõnealused kaubad ei peaks enam käesoleva lepingu alla kuuluma; või

| c) | kui tegemist on tuumamaterjaliga, on käesoleva lepingu artikli 8 lõikes 1 nimetatud lepingutega ettenähtud kaitsemeetmete lõpetamist käsitlevate sätete kohaselt kindlaks tehtud, et tuumamaterjal on ära tarbitud või sellisel viisil lahjendatud, et seda ei ole enam võimalik kasutada kaitsemeetmete seisukohalt oluliseks tuumaalaseks tegevuseks, või seda ei ole enam võimalik kasutuskõlblikuks töödelda. |
| --- | --- |

c)

kui tegemist on tuumamaterjaliga, on käesoleva lepingu artikli 8 lõikes 1 nimetatud lepingutega ettenähtud kaitsemeetmete lõpetamist käsitlevate sätete kohaselt kindlaks tehtud, et tuumamaterjal on ära tarbitud või sellisel viisil lahjendatud, et seda ei ole enam võimalik kasutada kaitsemeetmete seisukohalt oluliseks tuumaalaseks tegevuseks, või seda ei ole enam võimalik kasutuskõlblikuks töödelda.

Artikkel 4

Koostöö tuumaalase uurimis- ja arendustegevuse vallas

1.   Lepinguosalised arendavad käesoleva lepingu artikli 2 kohaselt tuumaenergia rahuotstarbelise, lõhkeainetega mitte seotud kasutuse vallas omavahelist ja oma asutuste vahelist koostööd, mille ulatus on ühenduse osas ette nähtud tema konkreetsete programmidega. Lepinguosalised ja nende asutused võivad vastavalt vajadusele lubada kõnealuses koostöös osaleda kõikide teadussektorite teadlastel ja organisatsioonidel, sealhulgas ülikoolidel, laboritel ja erasektoril. Lepinguosalised soodustavad ka isikutevahelist koostööd antud valdkonnas.

2.   Lepinguosalised sõlmivad käesoleva artikli alla kuuluvate tegevuste edasiarendamiseks ja soodustamiseks eraldi kokkuleppe.

Artikkel 5

Lepingu rakendamine

1.   Käesoleva lepingu sätteid rakendatakse heas usus, vältides Jaapani ja ühenduse tuumaalase tegevuse takistamist, viivitamist või sellesse põhjendamatult sekkumist ning tegutsedes kooskõlas aruka juhtimise tavadega, mis on nõutavad tuumaalase tegevuse majanduslikku tasuvust ja turvalisust silmas pidades.

2.   Käesoleva lepingu sätteid ei kasutata kaubandusliku või tööstusliku eelise taotlemiseks, kummagi lepinguosalise või volitatud isikute siseriiklikesse või rahvusvahelistesse kaubandus- või tööstushuvidesse sekkumiseks, sekkumiseks kummagi lepinguosalise või ühenduse liikmesriikide tuumapoliitikasse, tuumaenergia rahuotstarbelise, lõhkeainetega mitte seotud kasutuse edendamise takistamiseks ega käesoleva lepingu alla kuuluvate kaupade või selliste kaupade, mille kohta on esitatud teade, et nende suhtes käesolevat lepingut kohaldada, lepinguosaliste jurisdiktsiooni alla kuuluval territooriumil liikumise või Jaapani ja ühenduse vahel liikumise takistamiseks.

3.   Käesoleva lepingu alla kuuluvat tuumamaterjali võib käsitseda vahetatavuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaselt, kui seda kasutatakse segamisprotsessides, kus see kaotab oma olemuse, või kui loetakse, et see kaotab oma olemuse muundumise, kütuse tootmise, rikastamise või ümbertöötamise käigus.

4.   Käesoleva lepingu sätete rakendamisel tegutsevad Jaapan, ühendus ja selle liikmesriigid vastavalt 24. oktoobril 1996. aastal jõustunud tuumaohutuse konventsiooni sätetele.

Artikkel 6

Intellektuaalomand

Lepinguosalised tagavad käesoleva lepingu kohase koostöö käigus loodud intellektuaalomandi ning siirdatud tehnoloogia tõhusa kaitse vastavalt asjaomastele rahvusvahelistele lepingutele ning Jaapanis ja Euroopa ühendustes või nende liikmesriikides kehtivate õigusaktidele.

Artikkel 7

Rahuotstarbeline kasutamine

1.   Käesoleva lepingu alusel tehakse üksnes rahuotstarbelist, lõhkeainetega mitte seotud koostööd.

2.   Käesoleva lepingu alusel veetud tuumamaterjali, seadmeid ja mittetuumamaterjali ning taastatud või kõrvalsaadusena toodetud tuumamaterjali kasutatakse üksnes rahuotstarbeliselt; neid ei tohi kasutada mis tahes tuumalõhkeseadmes ega sellise seadmega seotud uurimis- või arendustegevuses.

Artikkel 8

Agentuuri ja Euratomi kaitsemeetmed

1.   Käesoleva lepingu alusel toimuvas koostöös rakendatakse vajaduse korral Euratomi lepingu kohaseid ühenduse kaitsemeetmeid ning nõustutakse kohaldama agentuuri kaitsemeetmeid vastavalt järgmistele kaitsemeetmeid käsitlevatele kokkulepetele:

| a) | Jaapani valitsuse ja agentuuri vaheline 4. märtsi 1977. aasta kokkulepe tõkestamislepingu artikli III lõigete 1 ja 4 kohaldamiseks (edaspidi “Jaapani kaitsemeetmete kokkulepe”), nagu seda on täiendatud 4. detsembri 1998. aasta lisaprotokolliga; |
| --- | --- |

a)

Jaapani valitsuse ja agentuuri vaheline 4. märtsi 1977. aasta kokkulepe tõkestamislepingu artikli III lõigete 1 ja 4 kohaldamiseks (edaspidi “Jaapani kaitsemeetmete kokkulepe”), nagu seda on täiendatud 4. detsembri 1998. aasta lisaprotokolliga;

| b) | Austria Vabariigi, Belgia Kuningriigi, Taani Kuningriigi, Eesti Vabariigi, Soome Vabariigi, Saksamaa Liitvabariigi, Kreeka Vabariigi, Iirimaa, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Portugali Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, ühenduse ja agentuuri vaheline 4. märtsi 1977. aasta kokkulepe tõkestamislepingu artikli III lõigete 1 ja 4 kohaldamiseks (edaspidi “ühenduse liikmesriikide, välja arvatud Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ja Prantsuse Vabariigi kaitsemeetmete kokkulepe”), nagu seda on täiendatud 22. septembri 1998. aasta lisaprotokolliga; |
| --- | --- |

b)

Austria Vabariigi, Belgia Kuningriigi, Taani Kuningriigi, Eesti Vabariigi, Soome Vabariigi, Saksamaa Liitvabariigi, Kreeka Vabariigi, Iirimaa, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Portugali Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, ühenduse ja agentuuri vaheline 4. märtsi 1977. aasta kokkulepe tõkestamislepingu artikli III lõigete 1 ja 4 kohaldamiseks (edaspidi “ühenduse liikmesriikide, välja arvatud Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ja Prantsuse Vabariigi kaitsemeetmete kokkulepe”), nagu seda on täiendatud 22. septembri 1998. aasta lisaprotokolliga;

| c) | Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi, ühenduse ja agentuuri 6. septembri 1976. aasta kokkulepe tõkestamislepinguga seotud kaitsemeetmete kohaldamiseks Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigis (edaspidi “Ühendkuningriigi kaitsemeetmete kokkulepe”), nagu seda on täiendatud 22. septembri 1998. aasta lisaprotokolliga; ning |
| --- | --- |

c)

Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi, ühenduse ja agentuuri 6. septembri 1976. aasta kokkulepe tõkestamislepinguga seotud kaitsemeetmete kohaldamiseks Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigis (edaspidi “Ühendkuningriigi kaitsemeetmete kokkulepe”), nagu seda on täiendatud 22. septembri 1998. aasta lisaprotokolliga; ning

| d) | Prantsusmaa, ühenduse ja agentuuri vaheline 27. juuli 1978. aasta kokkulepe kaitsemeetmete kohaldamiseks Prantsusmaal (edaspidi “Prantsusmaa kaitsemeetmete kokkulepe”), nagu seda on täiendatud 22. septembri 1998. aasta lisaprotokolliga. |
| --- | --- |

d)

Prantsusmaa, ühenduse ja agentuuri vaheline 27. juuli 1978. aasta kokkulepe kaitsemeetmete kohaldamiseks Prantsusmaal (edaspidi “Prantsusmaa kaitsemeetmete kokkulepe”), nagu seda on täiendatud 22. septembri 1998. aasta lisaprotokolliga.

2.   Käesoleva lepingu kohaselt veetud tuumamaterjal ning taastatud või kõrvalsaadusena toodetud tuumamaterjali suhtes kohaldatakse:

| a) | agentuuri kaitsemeetmeid vastavalt Jaapani kaitsemeetmete kokkuleppele, kui materjal asub Jaapanis; ning |
| --- | --- |

a)

agentuuri kaitsemeetmeid vastavalt Jaapani kaitsemeetmete kokkuleppele, kui materjal asub Jaapanis; ning

| b) | ühenduse poolt Euratomi asutamislepingu alusel kohaldatavaid kaitsemeetmeid ja vajaduse korral agentuuri kaitsemeetmeid vastavalt ühenduse liikmesriikide kaitsemeetmete kokkuleppele (välja arvatud Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik ja Prantsuse Vabariik) ning Ühendkuningriigi kaitsemeetmete kokkuleppele ja Prantsusmaa kaitsemeetmete kokkuleppe, kui materjal asub ühenduses. |
| --- | --- |

b)

ühenduse poolt Euratomi asutamislepingu alusel kohaldatavaid kaitsemeetmeid ja vajaduse korral agentuuri kaitsemeetmeid vastavalt ühenduse liikmesriikide kaitsemeetmete kokkuleppele (välja arvatud Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik ja Prantsuse Vabariik) ning Ühendkuningriigi kaitsemeetmete kokkuleppele ja Prantsusmaa kaitsemeetmete kokkuleppe, kui materjal asub ühenduses.

3.   Kui agentuur lõikes 2 sätestatud kaitsemeetmeid mis tahes põhjusel ei kohalda, peavad lepinguosalised viivitamata nõu, et võtta parandusmeetmed, ning nende meetmete puudumisel asuvad viivitamata agentuuri kaitsemeetmetega seotud põhimõtete ja korra kohaselt tegutsema ning tagavad sama tõhusad ja ulatuslikud meetmed, kui oleks tagatud lõikes 2 nimetatud agentuuri kaitsemeetmetega.

Artikkel 9

Edasivedu

1.   Käesoleva lepingu kohaselt üle antud tuumamaterjali, seadmeid ja mittetuumamaterjali ning taastatud või kõrvalsaadusena toodetud tuumamaterjali ei tohi vedada edasi väljapoole vastuvõtva lepinguosalise jurisdiktsiooni alla kuuluvat territooriumi, välja arvatud tarniva lepinguosalise jurisdiktsiooni alla kuuluv territoorium, kui vastuvõtvale lepinguosalisele ei ole antud käesoleva lepingu B lisas sätestatud tingimuste nõuetekohase täitmise tagatisi või, kui need puuduvad, ei ole saadud tarniva lepinguosalise eelnevat kirjalikku luba.

2.   Lisaks lõike 1 sätete täitmisele ei tohi juhul, kui selleks puudub tarniva lepinguosalise eelnev kirjalik luba, väljapoole vastuvõtva lepinguosalise jurisdiktsiooni alla kuuluvat territooriumi, välja arvatud tarniva lepinguosalise territooriumile, edasi vedada järgmisi kaupu:

| a) | tundlik tuumamaterjal; ning |
| --- | --- |

a)

tundlik tuumamaterjal; ning

| b) | rikastamis-, ümbertöötamis- või raske vee tootmise seadmed, |
| --- | --- |

b)

rikastamis-, ümbertöötamis- või raske vee tootmise seadmed,

välja arvatud sellised Jaapanist ühendusse veetud kaubad, mille suhtes kohaldatakse Jaapani valitsuse ja vastuvõtva kolmanda riigi valitsuse vahelist nõuetekohast kahepoolset tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise lepingut, või sellised ühendusest Jaapanisse veetud kaubad, mida vastuvõttev kolmas riik on ühenduse koostatavas nimekirjas, ning mille edasiveo kohta on vastuvõttev lepinguosaline esitanud teate tarnivale lepinguosalisele.

Artikkel 10

Läbipaistvus

Lepinguosalised vahetavad käesoleva lepingu kohaselt veetava tuumamaterjali, seadmete ja mittetuumamaterjali ohutu ja tõhusa haldamisega seotud teavet.

Artikkel 11

Füüsiline kaitse

1.   Jaapani valitsus, ühenduse liikmesriikide valitsused ja vajaduse korral Euroopa Komisjon rakendavad käesoleva lepingu kohaselt veetava tuumamaterjali ning taastatud või kõrvalsaadusena toodetud tuumamaterjali osas füüsilisi kaitsemeetmeid vastavalt kriteeriumidele, mille nad on ise vastu võtnud ning millega tagatakse vähemalt käesoleva lepingu C lisas sätestatud kaitsetase.

2.   Käesoleva lepingu alla kuuluva tuumamaterjali rahvusvahelise veo puhul tegutsevad Jaapan, ühenduse liikmesriigid ja vajaduse korral ühendus vastavalt 8. veebruaril 1987. aastal jõustunud tuumamaterjali füüsilise kaitse konventsiooni sätetele, mille osalised nad on.

Artikkel 12

Olemasolevad lepingud

1.   Loetakse, et käesoleva lepingu sätted täiendavad Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsuse ja Jaapani valitsuse vahelise tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise alast koostööd käsitleva 25. veebruari 1998. aasta lepingu ning Prantsuse Vabariigi valitsuse ja Jaapani valitsuse vahelise tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise alast koostööd käsitleva 26. veebruari 1972. aasta lepingu sätteid, nagu neid on muudetud samade lepinguosaliste vahelise 9. aprilli 1990. aasta protokolliga, ning vajaduse korral on need kõnealuste kahepoolsete lepingute sätete suhtes ülimuslikud.

2.   Kui lõikes 1 nimetatud kahepoolsete lepingute sätetega nähakse Jaapani valitsusele, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsusele või Prantsuse Vabariigi valitsusele ette suuremad õigused ja kohustused kui käesoleva lepinguga, jätkatakse nende õiguste ja kohustuste rakendamist kõnealuste kahepoolsete lepingute alusel.

3.   Ilma et see mõjutaks käesoleva lepingu artikli 3 lõike 1 kohaldamist, kohaldatakse käesoleva lepingu sätteid enne käesoleva lepingu jõustumist Jaapani ja Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi või Jaapani ja Prantsuse Vabariigi vahel veetud tuumamaterjali suhtes vastavalt lõikes 1 nimetatud kahepoolsete lepingute sätetele.

4.   Ilma et see mõjutaks käesoleva lepingu artikli 3 lõike 1 kohaldamist, kohaldatakse käesoleva lepingu sätteid enne käesoleva lepingu jõustumist Jaapani ja ühenduse liikmesriikide, välja arvatud Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi või Prantsuse Vabariigi vahel veetud tuumamaterjali suhtes, kui lepinguosalised lepivad kokku, et käesolevat lepingut selle materjali suhtes kohaldatakse.

Artikkel 13

Peatamine ja lõpetamine

1.   Kui ühendus või mõni selle liikmesriik või Jaapan mis tahes ajal pärast käesoleva lepingu jõustumist:

| a) | tegutseb käesoleva lepingu artiklite 7, 8, 9 või 11 sätteid või käesoleva lepingu artiklis 15 nimetatud vahekohtu otsuseid rikkudes; või |
| --- | --- |

a)

tegutseb käesoleva lepingu artiklite 7, 8, 9 või 11 sätteid või käesoleva lepingu artiklis 15 nimetatud vahekohtu otsuseid rikkudes; või

| b) | lõpetab või rikub oluliselt mõnd agentuuriga sõlmitud kaitsemeetmete kokkulepet, millele viidatakse käesoleva lepingu artikli 8 lõikes 1, |
| --- | --- |

b)

lõpetab või rikub oluliselt mõnd agentuuriga sõlmitud kaitsemeetmete kokkulepet, millele viidatakse käesoleva lepingu artikli 8 lõikes 1,

on vastavalt Jaapanil või ühendusel õigus osaliselt või täielikult peatada edasine käesoleva lepingu alusel toimuv koostöö või lõpetada käesolev leping ning nõuda kogu käesoleva lepingu kohaselt veetud tuumamaterjali tagastamist.

2.   Kui ühendus või mõni ühenduse liikmesriik, välja arvatud Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik ja Prantsuse Vabariik, lõhkab tuumalõhkeseadme, on Jaapani valitsusel lõikes 1 nimetatud õigus.

3.   Kui Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik või Prantsuse Vabariik lõhkab tuumalõhkeseadme, kasutades ükskõik millist käesoleva lepingu kohaselt veetud tuumamaterjali, on Jaapani valitsusel lõikes 1 nimetatud õigus.

4.   Kui Jaapan lõhkab tuumalõhkeseadme, on ühendusel lõikes 1 nimetatud õigus.

5.   Enne, kui kumbki pool astub samme, et käesoleva lepingu kohane koostöö osaliselt või täielikult peatada või nõuda eespool nimetatud tagastamist, peavad lepinguosalised parandusmeetmete võtmise üle nõu ning, võttes arvesse muude sobivate meetmete võtmise vajalikkust, arutavad võimaluse korral hoolikalt järgmisi küsimusi:

| a) | kõnealuste sammude tagajärjed; ning |
| --- | --- |

a)

kõnealuste sammude tagajärjed; ning

| b) | kas asjaolud, mis sundisid kõnealuseid samme kaaluma, tekitati tahtlikult. |
| --- | --- |

b)

kas asjaolud, mis sundisid kõnealuseid samme kaaluma, tekitati tahtlikult.

6.   Käesolevast artiklist tulenevaid õigusi kasutatakse üksnes juhul, kui teine lepinguosaline ei võta pärast nõupidamist mõistliku aja jooksul parandusmeetmeid .

7.   Kui kumbki pool kasutab käesoleva artikliga ette nähtud õigust nõuda käesoleva lepingu kohaselt veetud tuumamaterjali tagastamist, hüvitab ta teisele lepinguosalisele või asjaomastele isikutele nende õiglase turuväärtuse.

Artikkel 14

Asjaajamise kord

Lepinguosaliste pädevad asutused kehtestavad käesoleva lepingu sätete tulemusliku rakendamise tagamiseks asjaajamise korra ning vajadusel muudavad seda.

Artikkel 15

Nõupidamine ja vahekohtumenetlus

1.   Käesoleva lepingu kohase koostöö edendamiseks võivad lepinguosalised diplomaatiliste kanalite või muude konsultatsioonikanalite kaudu nõu pidada, kui kumbki neist seda taotleb.

2.   Lepinguosalised peavad ükskõik kumma lepinguosalise taotluse korral nõu mis tahes küsimuses, mis tuleneb käesoleva lepingu tõlgendamisest või kohaldamisest.

3.   Kõik käesoleva lepingu tõlgendamisel või kohaldamisel tekkivad vaidlused lahendatakse läbirääkimiste, vahenduse, lepitamise või muu samalaadse menetluse abil või juhul, kui mõlemad lepinguosalised sellega nõus on, esitatakse see vahekohtusse, mis koosneb kolmest käesoleva artikli sätete kohaselt ametisse nimetatud vahekohtunikust. Kumbki lepinguosaline nimetab ametisse ühe vahekohtuniku, kes võib olla Jaapani või mõne ühenduse liikmesriigi kodanik, ning nende määratud kaks vahekohtunikku valivad kolmanda, kes ei ole Jaapani ega ühegi ühenduse liikmesriigi kodanik ning kellest saab vahekohtu eesistuja. Kui kolmekümne päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamise avalduse esitamist ei ole üks lepinguosalistest vahekohtunikku ametisse nimetanud, võib teine lepinguosaline nõuda, et vahekohtuniku nimetaks ametisse Rahvusvahelise Kohtu president. Sama menetlust kohaldatakse ka siis, kui 30 päeva jooksul pärast teise vahekohtuniku määramist või ametissenimetamist ei ole valitud kolmandat vahekohtunikku, tingimusel et sel viisil ametisse nimetatav kolmas vahekohtunik ei ole ei Jaapani ega ühegi ühenduse liikmesriigi kodanik. Vahekohtu liikmete enamus moodustab kvoorumi ning kõikide otsuste tegemiseks on tarvis kahe vahekohtuniku nõusolekut. Vahekohtumenetluse määrab kindlaks vahekohus. Vahekohtu otsused on lepinguosaliste jaoks siduvad.

ARTIKKEL 16

Lisade tähendus

Käesoleva lepingu lisad moodustavad lepingu lahutamatu osa. Neid võib Jaapani valitsuse ja Euroopa Komisjoni kirjaliku nõusoleku alusel muuta käesolevat lepingut muutmata.

Artikkel 17

Jõustumine ja kehtivusaeg

1.   Käesolev leping jõustub kolmekümnendal päeval pärast kuupäeva, mil lepinguosalised vahetavad diplomaatilisi noote, teatades teineteisele, et nad on lõpetanud lepingu jõustumiseks vajalikud siseriiklikud menetlused, ning see kehtib kolmkümmend aastat (1).

Seejärel pikendatakse käesolevat lepingut automaatselt viieaastasteks ajavahemikeks, kui kumbki lepinguosaline ei teata selle lõpetamisest teisele lepinguosalisele kirjalikult hiljemalt kuus kuud enne lepingu kehtivusaja lõppu.

2.   Käesoleva lepingu artiklite 7, 8, 9 ja 11 sätted jäävad jõusse olenemata käesoleva lepingu kohase edasise koostöö täielikust või osalisest peatamisest või lepingu lõpetamisest mis tahes põhjusel.

Käesolev leping ja selle lisad on koostatud kahes originaaleksemplaris hispaania, hollandi, inglise, itaalia, jaapani, kreeka, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, soome ja taani keeles. Vastuolude korral kohaldatakse inglis- ja jaapanikeelset teksti.

SELLE KINNITUSEKS on Jaapani valitsuse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse poolt selleks nõuetekohaselt volitatud esindajad käesolevale lepingule alla kirjutanud.

Brüssel, 24. veebruar 2006.

Jaapani valitsuse nimel

T. KAWAMURA

Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel

A. PIEBALGS

---

(1)  Diplomaatiliste nootide vahetamine toimus 20. novembril 2006. Vastavalt kokkuleppe sätetele on selle jõustumise kuupäev 20. detsember 2006.

1

---

A LISA

A osa

| 1. | Terviklikud tuumareaktorid:
  Tuumareaktorid, mis on võimelised käigus hoidma kontrollitavat isekulgevat tuumalõhustumise ahelreaktsiooni, v.a nullenergia reaktorid, viimaseid määratletakse kui reaktoreid, mille kavandatud plutooniumi tootmise maksimaalne määr ei ületa 100 g aastas. |
| --- | --- |

1.

Terviklikud tuumareaktorid:

Tuumareaktorid, mis on võimelised käigus hoidma kontrollitavat isekulgevat tuumalõhustumise ahelreaktsiooni, v.a nullenergia reaktorid, viimaseid määratletakse kui reaktoreid, mille kavandatud plutooniumi tootmise maksimaalne määr ei ületa 100 g aastas.

| 2. | Tuumareaktorianumad:
  Metallanumad või nende olulised tööstuslikult toodetud olulised osad, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud hoidma lõikes 1 sätestatud tuumareaktori südamikku, ning lõikes 8 määratletud tuumareaktori siseosad. |
| --- | --- |

2.

Tuumareaktorianumad:

Metallanumad või nende olulised tööstuslikult toodetud olulised osad, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud hoidma lõikes 1 sätestatud tuumareaktori südamikku, ning lõikes 8 määratletud tuumareaktori siseosad.

| 3. | Tuumareaktori kütuse sisselaadimis- ja eemaldamisseadmed:
  Manipuleeritavad seadmed, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud kütuse sisseviimiseks lõikes 1 määratletud tuumareaktorisse või sealt eemaldamiseks. |
| --- | --- |

3.

Tuumareaktori kütuse sisselaadimis- ja eemaldamisseadmed:

Manipuleeritavad seadmed, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud kütuse sisseviimiseks lõikes 1 määratletud tuumareaktorisse või sealt eemaldamiseks.

| 4. | Tuumareaktori kontrollvardad ja -seadmed:
  Tuumareaktoris toimuva tuumalõhustumise protsessi kontrollimiseks spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud vardad, nende toetus- ja riputustarindid, varraste ajamid ning varraste juhiktorud. |
| --- | --- |

4.

Tuumareaktori kontrollvardad ja -seadmed:

Tuumareaktoris toimuva tuumalõhustumise protsessi kontrollimiseks spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud vardad, nende toetus- ja riputustarindid, varraste ajamid ning varraste juhiktorud.

| 5. | Tuumareaktori survetorud:
  Torud, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud sisaldama lõikes 1 määratletud tuumareaktoris kütuseelemente ja primaarjahutit töörõhul üle 50 atmosfääri. |
| --- | --- |

5.

Tuumareaktori survetorud:

Torud, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud sisaldama lõikes 1 määratletud tuumareaktoris kütuseelemente ja primaarjahutit töörõhul üle 50 atmosfääri.

| 6. | Tsirkooniumtorud:
  Tsirkooniumist ja selle sulamitest valmistatud torud või torusõlmed koguses, mis ületab 500 kg 12-kuulise ajavahemiku jooksul, spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud kasutamiseks lõikes 1 määratletud tuumareaktoris, ning milles hafniumi ja tsirkooniumi suhe kaalu järgi on väiksem kui 1:500. |
| --- | --- |

6.

Tsirkooniumtorud:

Tsirkooniumist ja selle sulamitest valmistatud torud või torusõlmed koguses, mis ületab 500 kg 12-kuulise ajavahemiku jooksul, spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud kasutamiseks lõikes 1 määratletud tuumareaktoris, ning milles hafniumi ja tsirkooniumi suhe kaalu järgi on väiksem kui 1:500.

| 7. | Primaarjahutipumbad:
  Pumbad, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud primaarjahuti ringluse tekitamiseks lõikes 1 määratletud tuumareaktorites. |
| --- | --- |

7.

Primaarjahutipumbad:

Pumbad, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud primaarjahuti ringluse tekitamiseks lõikes 1 määratletud tuumareaktorites.

| 8. | Tuumareaktori siseosad:
  Tuumareaktori siseosad, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud lõikes 1 määratletud tuumareaktoris kasutamiseks, sealhulgas südamiku kandetarindid, kütusekanalid, soojusekraanid, deflektorid, südamiku restplaadid ja hajutiplaadid. |
| --- | --- |

8.

Tuumareaktori siseosad:

Tuumareaktori siseosad, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud lõikes 1 määratletud tuumareaktoris kasutamiseks, sealhulgas südamiku kandetarindid, kütusekanalid, soojusekraanid, deflektorid, südamiku restplaadid ja hajutiplaadid.

| 9. | Soojusvahetid:
  Soojusvahetid (aurugeneraatorid), mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud lõikes 1 määratletud tuumareaktori primaarjahutusringis kasutamiseks. |
| --- | --- |

9.

Soojusvahetid:

Soojusvahetid (aurugeneraatorid), mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud lõikes 1 määratletud tuumareaktori primaarjahutusringis kasutamiseks.

| 10. | Neutronite detekteerimis- ja mõõteriistad:
  Neutronite detekteerimis- ja mõõteriistad, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud neutronvoo taseme kindlaksmääramiseks lõikes 1 määratletud tuumareaktori südamikus. |
| --- | --- |

10.

Neutronite detekteerimis- ja mõõteriistad:

Neutronite detekteerimis- ja mõõteriistad, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud neutronvoo taseme kindlaksmääramiseks lõikes 1 määratletud tuumareaktori südamikus.

| 11. | Tuumareaktori kiiritatud kütuseelementide ümbertöötamise seadmestik ja spetsiaalselt selle jaoks projekteeritud või valmistatud seadmed. |
| --- | --- |

11.

Tuumareaktori kiiritatud kütuseelementide ümbertöötamise seadmestik ja spetsiaalselt selle jaoks projekteeritud või valmistatud seadmed.

| 12. | Tuumareaktori kütuseelementide tootmise seadmestik ja spetsiaalselt selle jaoks projekteeritud või valmistatud seadmed. |
| --- | --- |

12.

Tuumareaktori kütuseelementide tootmise seadmestik ja spetsiaalselt selle jaoks projekteeritud või valmistatud seadmed.

| 13. | Spetsiaalselt uraani isotoopide eraldamiseks projekteeritud või valmistatud seadmestik ja seadmed, välja arvatud analüüsiseadmed. |
| --- | --- |

13.

Spetsiaalselt uraani isotoopide eraldamiseks projekteeritud või valmistatud seadmestik ja seadmed, välja arvatud analüüsiseadmed.

| 14. | Raske vee, deuteeriumi ja selle ühendite tootmiseks või kontsentreerimiseks ettenähtud seadmestik ja spetsiaalselt selle jaoks projekteeritud ja valmistatud seadmed. |
| --- | --- |

14.

Raske vee, deuteeriumi ja selle ühendite tootmiseks või kontsentreerimiseks ettenähtud seadmestik ja spetsiaalselt selle jaoks projekteeritud ja valmistatud seadmed.

| 15. | Kütuseelementides kasutatava uraani ja plutooniumi muundamiseks ning lõigetes 12 ja 13 määratletud uraani isotoopide eraldamiseks ettenähtud seadmestik ja spetsiaalselt selle jaoks projekteeritud või valmistatud seadmed. |
| --- | --- |

15.

Kütuseelementides kasutatava uraani ja plutooniumi muundamiseks ning lõigetes 12 ja 13 määratletud uraani isotoopide eraldamiseks ettenähtud seadmestik ja spetsiaalselt selle jaoks projekteeritud või valmistatud seadmed.

B osa

| 1. | Deuteerium ja raske vesi:
  Deuteerium, raske vesi (deuteeriumoksiid) ja muud deuteeriumiühendid, milles deuteeriumiaatomite arvu suhe vesinikuaatomite arvusse on suurem kui 1:5 000 ning mis on ette nähtud kasutamiseks A osa lõikes 1 määratletud tuumareaktorites, kogustes, mis ületavad 200 kg deuteeriumi ükskõik millise 12-kuulise ajavahemiku jooksul. |
| --- | --- |

1.

Deuteerium ja raske vesi:

Deuteerium, raske vesi (deuteeriumoksiid) ja muud deuteeriumiühendid, milles deuteeriumiaatomite arvu suhe vesinikuaatomite arvusse on suurem kui 1:5 000 ning mis on ette nähtud kasutamiseks A osa lõikes 1 määratletud tuumareaktorites, kogustes, mis ületavad 200 kg deuteeriumi ükskõik millise 12-kuulise ajavahemiku jooksul.

| 2. | Tuumatehnoloogilise puhtuseastmega grafiit:
  Tuumatehnoloogilise puhtuseastmega grafiit, mille booriekvivalent on väiksem kui 5 miljondikku ja tihedus üle 1,50 g/cm3 ning mis on ette nähtud kasutamiseks A osa lõikes 1 määratletud tuumareaktorites, kogustes, mis ületavad 30 tonni ükskõik millise 12-kuulise ajavahemiku jooksul. |
| --- | --- |

2.

Tuumatehnoloogilise puhtuseastmega grafiit:

Tuumatehnoloogilise puhtuseastmega grafiit, mille booriekvivalent on väiksem kui 5 miljondikku ja tihedus üle 1,50 g/cm3 ning mis on ette nähtud kasutamiseks A osa lõikes 1 määratletud tuumareaktorites, kogustes, mis ületavad 30 tonni ükskõik millise 12-kuulise ajavahemiku jooksul.

---

B LISA

| i) | Edasiveetavaid kaupu kasutatakse vastuvõtvas kolmandas riigis üksnes rahuotstarbelistel, lõhkeainetega mitte seotud eesmärkidel. |
| --- | --- |

i)

Edasiveetavaid kaupu kasutatakse vastuvõtvas kolmandas riigis üksnes rahuotstarbelistel, lõhkeainetega mitte seotud eesmärkidel.

| ii) | Kui vastuvõttev kolmas riik ei oma tuumarelva, kohaldatakse kogu selles riigis asuva tuumamaterjali suhtes nüüd ja edaspidi agentuuri kaitsemeetmeid. |
| --- | --- |

ii)

Kui vastuvõttev kolmas riik ei oma tuumarelva, kohaldatakse kogu selles riigis asuva tuumamaterjali suhtes nüüd ja edaspidi agentuuri kaitsemeetmeid.

| iii) | Tuumamaterjali edasiveo korral kohaldatakse vastuvõtvas kolmandas riigis selle tuumamaterjali suhtes agentuuri kaitsemeetmeid. |
| --- | --- |

iii)

Tuumamaterjali edasiveo korral kohaldatakse vastuvõtvas kolmandas riigis selle tuumamaterjali suhtes agentuuri kaitsemeetmeid.

| iv) | Tuumamaterjali edasiveo korral rakendatakse vastuvõtvas kolmandas riigis nüüd ja edaspidi nõuetekohaseid tuumamaterjali füüsilise kaitse meetmeid vähemalt C lisas sätestatud tasemel. |
| --- | --- |

iv)

Tuumamaterjali edasiveo korral rakendatakse vastuvõtvas kolmandas riigis nüüd ja edaspidi nõuetekohaseid tuumamaterjali füüsilise kaitse meetmeid vähemalt C lisas sätestatud tasemel.

| v) | Vastuvõttev kolmas riik ei vea edasiveetud kaupu edasi mõnda teise riiki, kui viimatinimetatud riik ei anna B lisas sätestatuga samaväärseid tagatisi. |
| --- | --- |

v)

Vastuvõttev kolmas riik ei vea edasiveetud kaupu edasi mõnda teise riiki, kui viimatinimetatud riik ei anna B lisas sätestatuga samaväärseid tagatisi.

---

C LISA

Füüsilise kaitse tasemed

Kokku lepitud füüsilise kaitse tasemed, mille Jaapani valitsus, ühenduse liikmesriigid ning vajaduse korral Euroopa Komisjon peavad lisatud tabelis liigitatud tuumamaterjali kasutamisel, ladustamisel ja transportimisel tagama, hõlmavad vähemalt järgmisi kaitsemeetmeid:

III KATEGOORIA

Kasutamine ja ladustamine kontrollitud juurdepääsuga alal.

Vedu eriettevaatusabinõusid järgides, kaasa arvatud saatja, saaja ja vedaja vahel eelnevalt sõlmitud kokkulepe ning rahvusvahelise veo korral vastavalt tarniva ja vastuvõtva riigi jurisdiktsiooni ja järelevalve alla kuuluvate üksuste vaheline eelnev kokkulepe, mis täpsustab vastutuse veo ajal üleandmise aja, koha ning korra suhtes.

II KATEGOORIA

Kasutamine ja ladustamine kontrollitud juurdepääsuga kaitsealal, s.t alal, mis on pideva valvurite või elektronseadmete järelevalve all, ümbritsetud füüsilise tõkkega, mille nõuetekohase kontrolli all olevate sissepääsude arv on piiratud, või mis tahes samaväärse füüsilise kaitse tasemega alal.

Vedu eriettevaatusabinõusid järgides, kaasa arvatud saatja, saaja ja vedaja vahel eelnevalt sõlmitud kokkulepe ning rahvusvahelise veo korral vastavalt tarniva ja vastuvõtva riigi jurisdiktsiooni ja järelevalve alla kuuluvate üksuste vaheline eelnev kokkulepe, mis täpsustab vastutuse veo ajal üleandmise aja, koha ning korra suhtes.

I KATEGOORIA

Käesoleva kategooria tuumamaterjali kaitstakse omavolilise kasutamise eest kõrge usaldusväärsusega süsteemide abil järgmiselt:

Kasutamine ja ladustamine erilise kaitse all asuval alal, s.t II kategoorias määratletud kaitsealal, kuhu juurdepääs on üksnes kindlakstehtud usaldusväärsusega isikutel ning mida jälgivad valvurid, kes on tihedas kontaktis asjakohaste reageerimisorganitega. Sellealaste erimeetmete eesmärk peaks olema igasuguse rünnaku, kõrvaliste isikute juurdepääsu ning asjaomase tuumamaterjali loata kõrvaldamise avastamine ja tõkestamine.

Vedu eriettevaatusabinõusid järgides, nagu on eespool määratletud II ja III kategooria materjalide veo osas, ning saatjate pideva järelevalve all ja tingimustel, mis tagavad tiheda kontakti asjaomaste reageerimisorganitega.

Tabel:

Tuumamaterjali liigitus

| Tuumamaterjal | Vorm | I kategooria | II kategooria | III kategooria |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Plutoonium (1) |

Tuumamaterjal

Vorm

I kategooria

II kategooria

III kategooria

1.

Plutoonium (1)

kiiritamata (2)

2 kg või rohkem

alla 2 kg, kuid üle 500 g

kuni 500 g (3)

| 2. | Uraan-235 |
| --- | --- |

2.

Uraan-235

kiiritamata (2)

| — | isotoobi U-235 suhtes üle 20 % rikastatud uraan |
| --- | --- |

—

isotoobi U-235 suhtes üle 20 % rikastatud uraan

5 kg või rohkem

alla 5 kg, kuid üle 1 kg

kuni 1 kg (3)

| — | isotoobi U-235 suhtes üle 10 %, kuid alla 20 % rikastatud uraan |
| --- | --- |

—

isotoobi U-235 suhtes üle 10 %, kuid alla 20 % rikastatud uraan

10 kg või rohkem

alla 10 kg (3)

| — | isotoobi U-235 suhtes üle loodusliku taseme, kuid alla 10 % rikastatud uraan (4) |
| --- | --- |

—

isotoobi U-235 suhtes üle loodusliku taseme, kuid alla 10 % rikastatud uraan (4)

10 kg või rohkem

| 3. | Uraan-233 |
| --- | --- |

3.

Uraan-233

kiiritamata (2)

2 kg või rohkem

alla 2 kg, kuid üle 500 g

kuni 500 g (3)

| 4. | Kiiritatud kütus |
| --- | --- |

4.

Kiiritatud kütus

vaesestatud või looduslik uraan, toorium või väherikastatud kütus (alla 10 % lõhustuvaid materjale) (5)
   (6)

---

(1)  Arvesse ei võeta plutooniumi, milles isotoobi plutoonium-238 kontsentratsioon on üle 80 %.

(2)  Reaktoris kiiritamata tuumamaterjal või reaktoris kiiritatud tuumamaterjal, kuid kiirgustasemega, mis 1 meetri kaugusel ilma kaitseta on võrdne või väiksem kui 1 Gy/h (100 rad/h).

(3)  Radioloogiliselt ebaolulist kogust ei võeta arvesse, kuid seda tuleks kaitsta heaperemehelikult.

(4)  Looduslikku uraani, vaesestatud uraani, tooriumi ning vähem kui 10 % ulatuses rikastatud uraani koguseid, mis ei kuulu III kategooriasse, tuleks kaitsta heaperemehelikult.

(5)  Ehkki see kaitsetase on soovitav, võivad Jaapani valitsus, ühenduse liikmesriikide valitsused ja Euroopa Komisjon vajaduse korral pärast konkreetsete asjaolude hindamist määrata muu füüsilise kaitse taseme.

(6)  Muu kütuse, mis tulenevalt oma algsest lõhustuva materjali sisaldusest liigitatakse enne kiiritamist I või II kategooriasse, võib ühe kategooria võrra madalamale liigitada, kui kütuse kiirgustase ületab 1 meetri kaugusel ilma kaitseta 1 Gy/h (100 rad/h).

---

| 6.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 32/76 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 32/76

---

KOMISJONI OTSUS,

26. september 2006,

milles käsitletakse Madalmaade poolt Holland Malt BV-le antud riigiabi

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 4196 all)

(Ainult hollandikeelne tekst on autentne)

(2007/59/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

olles palunud huvitatud isikutel esitada eelnimetatud artikli kohaselt oma märkused (1) ja võttes neid märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | Meetmest teatati 31. märtsi 2004. aasta kirjas, mis registreeriti 6. aprillil 2004, vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 3. |
| --- | --- |

(1)

Meetmest teatati 31. märtsi 2004. aasta kirjas, mis registreeriti 6. aprillil 2004, vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 3.

| (2) | 1. juuni 2004. aasta kirjas, 12. augusti 2004. aasta kirjas ja 16. veebruari 2005. aasta kirjas küsis komisjon Madalmaadelt lisateavet. Madalmaad vastasid komisjoni küsimustele 5. juuli 2004. aasta kirjas, mis registreeriti 7. juulil 2004; 17. detsembri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti 3. jaanuaril 2005. ja 15. märtsi 2005. aasta kirjas, mis registreeriti 23. märtsil 2005. |
| --- | --- |

(2)

1. juuni 2004. aasta kirjas, 12. augusti 2004. aasta kirjas ja 16. veebruari 2005. aasta kirjas küsis komisjon Madalmaadelt lisateavet. Madalmaad vastasid komisjoni küsimustele 5. juuli 2004. aasta kirjas, mis registreeriti 7. juulil 2004; 17. detsembri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti 3. jaanuaril 2005. ja 15. märtsi 2005. aasta kirjas, mis registreeriti 23. märtsil 2005.

| (3) | 5. mai 2005. aasta kirjas teatas komisjon Madalmaadele oma otsusest algatada kõnealuse abimeetme suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohane menetlus. |
| --- | --- |

(3)

5. mai 2005. aasta kirjas teatas komisjon Madalmaadele oma otsusest algatada kõnealuse abimeetme suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohane menetlus.

| (4) | Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2). Komisjon palus huvitatud isikutel esitada oma märkused kõnealuse abimeetme kohta. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2). Komisjon palus huvitatud isikutel esitada oma märkused kõnealuse abimeetme kohta.

| (5) | 10. juuni 2005. aasta kirjas esitasid Madalmaad mitu märkust. |
| --- | --- |

(5)

10. juuni 2005. aasta kirjas esitasid Madalmaad mitu märkust.

| (6) | Komisjon sai märkusi huvitatud isikutelt. Komisjon edastas need Madalmaadele, andes võimaluse neile vastata; Madalmaad esitasid oma märkused komisjonile 14. oktoobri 2005. aasta kirjas. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon sai märkusi huvitatud isikutelt. Komisjon edastas need Madalmaadele, andes võimaluse neile vastata; Madalmaad esitasid oma märkused komisjonile 14. oktoobri 2005. aasta kirjas.

II.   ABIMEETME KIRJELDUS

| (7) | Madalmaad otsustasid anda Holland Malt BV-le toetust piirkondliku investeerimiskava “Regionale investeringsprojecten 2000” (edaspidi “IPR kava”) raames. Komisjon kiitis kõnealuse piirkondliku investeerimiskava heaks 2000. aastal (3); 18. veebruaril 2002. aastal kiideti heaks ka IPR kava muudatus (4), mille kohaselt hakati kava kohaldama EÜ asutamislepingu I lisas loetletud põllumajandustoodete töötlemise ja turustamise valdkondade suhtes. |
| --- | --- |

(7)

Madalmaad otsustasid anda Holland Malt BV-le toetust piirkondliku investeerimiskava “Regionale investeringsprojecten 2000” (edaspidi “IPR kava”) raames. Komisjon kiitis kõnealuse piirkondliku investeerimiskava heaks 2000. aastal (3); 18. veebruaril 2002. aastal kiideti heaks ka IPR kava muudatus (4), mille kohaselt hakati kava kohaldama EÜ asutamislepingu I lisas loetletud põllumajandustoodete töötlemise ja turustamise valdkondade suhtes.

| (8) | Käesoleval juhul käsitletakse Holland Malt BV investeerimisprojektile antud toetust. Holland Malt BV (edaspidi “Holland Malt”) on õlletehase Bavaria NV ning Põhja-Madalmaade ja Saksamaa teraviljatootjate ühistu Agrifirm ühisettevõte. Toetus on ette nähtud linnasetehase rajamiseks Eemsmondi omavalitsuse territooriumil Eemshavenis. Investeeringuga integreeritakse eri tootmisetapid (õlleodra ladustamine ja töötlemine ning linnaste tootmine ja turustamine) ühte ahelasse. |
| --- | --- |

(8)

Käesoleval juhul käsitletakse Holland Malt BV investeerimisprojektile antud toetust. Holland Malt BV (edaspidi “Holland Malt”) on õlletehase Bavaria NV ning Põhja-Madalmaade ja Saksamaa teraviljatootjate ühistu Agrifirm ühisettevõte. Toetus on ette nähtud linnasetehase rajamiseks Eemsmondi omavalitsuse territooriumil Eemshavenis. Investeeringuga integreeritakse eri tootmisetapid (õlleodra ladustamine ja töötlemine ning linnaste tootmine ja turustamine) ühte ahelasse.

| (9) | Madalmaade majandusministeerium otsustas anda toetust 13,5 % ulatuses 55 miljoni euro suuruste abikõlblike investeeringute kogusummast (10 % netosummast), mis on maksimaalselt 7 425 000 eurot. Kuna toetatakse EÜ asutamislepingu I lisas loetletud põllumajandustoodete töötlemise ja turustamise valdkonda kuuluva ettevõtte investeerimisprojekti ning projekti abikõlblikud kulud ületavad 25 miljonit eurot, tuleb põllumajandussektori riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (5) (edaspidi “suunised”) punkti 4.2.6 kohaselt abist komisjonile eraldi teatada. |
| --- | --- |

(9)

Madalmaade majandusministeerium otsustas anda toetust 13,5 % ulatuses 55 miljoni euro suuruste abikõlblike investeeringute kogusummast (10 % netosummast), mis on maksimaalselt 7 425 000 eurot. Kuna toetatakse EÜ asutamislepingu I lisas loetletud põllumajandustoodete töötlemise ja turustamise valdkonda kuuluva ettevõtte investeerimisprojekti ning projekti abikõlblikud kulud ületavad 25 miljonit eurot, tuleb põllumajandussektori riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (5) (edaspidi “suunised”) punkti 4.2.6 kohaselt abist komisjonile eraldi teatada.

| (10) | Holland Malt tegi investeerimisotsuse pärast seda, kui Madalmaade valitsus oli 23. detsembri 2003. aasta kirjas võtnud endale kohustuse anda toetust. Kohustus võeti tingimusel, et Euroopa Komisjon kiidab abi heaks. Holland Malt hakkas Eemshavenisse linnasetehast ehitama 2004. aasta veebruaris. Tehas alustas tööd 2005. aasta aprillis. |
| --- | --- |

(10)

Holland Malt tegi investeerimisotsuse pärast seda, kui Madalmaade valitsus oli 23. detsembri 2003. aasta kirjas võtnud endale kohustuse anda toetust. Kohustus võeti tingimusel, et Euroopa Komisjon kiidab abi heaks. Holland Malt hakkas Eemshavenisse linnasetehast ehitama 2004. aasta veebruaris. Tehas alustas tööd 2005. aasta aprillis.

| (11) | Algatades EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohase menetluse, võttis komisjon arvesse järgmist. |
| --- | --- |

(11)

Algatades EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohase menetluse, võttis komisjon arvesse järgmist.

| (12) | Olles tuvastanud, et kõnealuses etapis oleks meede ilmselt riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, uuris komisjon, kas on erandeid, mille kohaselt saaks meedet pidada ühisturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(12)

Olles tuvastanud, et kõnealuses etapis oleks meede ilmselt riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, uuris komisjon, kas on erandeid, mille kohaselt saaks meedet pidada ühisturuga kokkusobivaks.

| (13) | Meetme iseloomu arvesse võttes on ainus võimalik erand asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c ettenähtud erand, mille kohaselt on teatava majandustegevuse või teatava majanduspiirkonna arengu soodustamiseks antud abi ühisturuga kokkusobiv, kui selline abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

(13)

Meetme iseloomu arvesse võttes on ainus võimalik erand asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c ettenähtud erand, mille kohaselt on teatava majandustegevuse või teatava majanduspiirkonna arengu soodustamiseks antud abi ühisturuga kokkusobiv, kui selline abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

| (14) | Kuna abi oli seotud põllumajandustoodete töötlemise ja turustamise valdkonna investeeringutega, pidi komisjon kontrollima, kas kõik suuniste punkti 4.2 tingimused on täidetud. Komisjon kahtles EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c kohaldatavuses järgmistel põhjustel. |
| --- | --- |

(14)

Kuna abi oli seotud põllumajandustoodete töötlemise ja turustamise valdkonna investeeringutega, pidi komisjon kontrollima, kas kõik suuniste punkti 4.2 tingimused on täidetud. Komisjon kahtles EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c kohaldatavuses järgmistel põhjustel.

| (15) | Suuniste punkti 4.2.5 kohaselt on keelatud anda toetust põllumajandustoodete töötlemise ja turustamisega seotud investeerimisprojektidele juhul, kui ei ole piisavaid tõendeid kõnealuste toodete tavapäraste turuväljundite olemasolu kohta. Menetluse algatamise ajal komisjoni käsutuses oleva teabe põhjal ei saa välistada, et linnaseturul valitseb liigne tootmisvõimsus. |
| --- | --- |

(15)

Suuniste punkti 4.2.5 kohaselt on keelatud anda toetust põllumajandustoodete töötlemise ja turustamisega seotud investeerimisprojektidele juhul, kui ei ole piisavaid tõendeid kõnealuste toodete tavapäraste turuväljundite olemasolu kohta. Menetluse algatamise ajal komisjoni käsutuses oleva teabe põhjal ei saa välistada, et linnaseturul valitseb liigne tootmisvõimsus.

| (16) | Holland Malt väitis, et kvaliteetseid preemium-klassi linnaseid toodetakse preemium-klassi õlle valmistamiseks ning kõnealuse linnase- ja õlleklassi turg üha kasvab. Menetluse algatamise ajal ei olnud siiski selge, kas preemium-klassi linnased ja preemium-klassi õlu on vaid turustuse mõisted ja ei vasta seetõttu konkreetsele eraldi kaubaturule, mille puhul on välistatud liigne tootmisvõimsus. |
| --- | --- |

(16)

Holland Malt väitis, et kvaliteetseid preemium-klassi linnaseid toodetakse preemium-klassi õlle valmistamiseks ning kõnealuse linnase- ja õlleklassi turg üha kasvab. Menetluse algatamise ajal ei olnud siiski selge, kas preemium-klassi linnased ja preemium-klassi õlu on vaid turustuse mõisted ja ei vasta seetõttu konkreetsele eraldi kaubaturule, mille puhul on välistatud liigne tootmisvõimsus.

III.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

| (17) | Komisjonile saatsid oma märkused järgmised huvitatud isikud:






  — | Soome Linnasetootjate Liit |
| --- | --- | --- |

(17)

Komisjonile saatsid oma märkused järgmised huvitatud isikud:

—

Soome Linnasetootjate Liit

| — | Suurbritannia Linnasetootjate Liit |
| --- | --- |

—

Suurbritannia Linnasetootjate Liit

| — | Saksamaa Linnasetootjate Liit |
| --- | --- |

—

Saksamaa Linnasetootjate Liit

| — | Prantsusmaa Linnasetootjate Liit |
| --- | --- |

—

Prantsusmaa Linnasetootjate Liit

| — | Taani Linnasetootjate Liit |
| --- | --- |

—

Taani Linnasetootjate Liit

| — | huvitatud isik, kes võimaliku kahju tekkimise tõttu soovis, et tema andmeid ei avaldataks |
| --- | --- |

—

huvitatud isik, kes võimaliku kahju tekkimise tõttu soovis, et tema andmeid ei avaldataks

| — | Madalmaade Põllumajandus– ja Aiandusorganisatsioon (LTO Nederland) |
| --- | --- |

—

Madalmaade Põllumajandus– ja Aiandusorganisatsioon (LTO Nederland)

| — | Agrifirm |
| --- | --- |

—

Agrifirm

| — | Holland Malt |
| --- | --- |

—

Holland Malt

| — | Madalmaade Groningeni provints. |
| --- | --- |

—

Madalmaade Groningeni provints.

| (18) | Soome Linnasetootjate Liit on vastu Madalmaade kavatsusele anda toetust Holland Malt BV-le, väites et linnasetehase investeeringutele antav riigiabi kahjustab konkurentsi. Liit märgib, et ühenduse linnasetööstuse liigne tootmisvõimsus ulatub ligikaudu miljoni tonnini, mistõttu tuleb lähiaastatel vähendada tootmisvõimsust 10 %. Seoses Holland Malti väitega, et ta toodab preemium-klassi linnaseid preemium-klassi õlle valmistamiseks, märgib Soome Linnasetootjate Liit, et olemasolevad ühenduse linnasetehased juba pakuvad turul suurt valikut linnaseid, sealhulgas ka kvaliteetseid preemium-klassi linnaseid. |
| --- | --- |

(18)

Soome Linnasetootjate Liit on vastu Madalmaade kavatsusele anda toetust Holland Malt BV-le, väites et linnasetehase investeeringutele antav riigiabi kahjustab konkurentsi. Liit märgib, et ühenduse linnasetööstuse liigne tootmisvõimsus ulatub ligikaudu miljoni tonnini, mistõttu tuleb lähiaastatel vähendada tootmisvõimsust 10 %. Seoses Holland Malti väitega, et ta toodab preemium-klassi linnaseid preemium-klassi õlle valmistamiseks, märgib Soome Linnasetootjate Liit, et olemasolevad ühenduse linnasetehased juba pakuvad turul suurt valikut linnaseid, sealhulgas ka kvaliteetseid preemium-klassi linnaseid.

| (19) | Suurbritannia Linnasetootjate Liit on veendunud, et igasugune riigiabi andmine linnasetööstusele tuleb sõnaselgelt ära keelata. Liit viitab Euroopa linnasetööstust esindava ühenduse Euromalti poolt 2004. aastal komisjonile saadetud kirjale, milles Euromalt avaldab arvamust, et nii ühenduse turul kui ka maailmaturul valitseva linnasetehaste liigse tootmisvõimsuse tõttu ei tohiks ükski uus linnasetehas saada riigiabi (6). Ühenduse sõnul on liikmesriikide linnasetehaste tootmisvõimsus 8,8 miljonit tonni, samas kui nõudlus on ligikaudu 5,9 miljonit tonni. Seetõttu on ühenduse võimalik maailmaturule eksporditav ülejääk 2,9 miljonit tonni, kus kaubeldakse 4,3 miljoni tonni linnastega aastas. 2003./2004. turustusaastal väljastati ühenduses linnaste ekspordilubasid kokku 2,48 miljoni tonni ulatuses. 2005. aasta juunis lõppeval turustusaastal langes kogus 2,22 miljoni tonnini, kajastades turu rasket olukorda ja ühenduse linnasetootjate piiratud turuvõimalusi. Suurbritannia Linnasetootjate Liidu hinnangul on ühenduse linnasetehaste tootmisvõimsuse ülejääk 500 000 tonni, mis arvatavasti kasvab miljoni tonnini tootmisvõimsuste kasvu ja kahaneva nõudluse tõttu Venemaal ja Ida-Euroopas, sest kõnealused piirkonnad on nüüd praktiliselt majanduslikult sõltumatud. Suurbritannia Linnasetootjate Liidu sõnul on liigse tootmisvõimsuse tõttu hinnad praegusel linnaseturul langenud tasemele, kus need ei kata enam muutuvkulusid. Suurbritannia Linnasetootjate Liit vaidlustab ka väite, et Madalmaade uus linnasetehas on ehitatud preemium-klassi linnaste tootmiseks preemium-klassi turgudele. Õlletööstuses on toimunud märkimisväärne koondumine ja enamik linnasetootjate klientidest soovib osta ainult kõrgekvaliteedilisi linnaseid, mis vastavad nendepoolsetele (ja sageli globaalsetele) tingimustele ja kõikidele toiduohutusnõuetele. Suurbritannia Linnasetootjate Liidu sõnul on linnaseturu jagamine preemium-klassiks ja tavaklassiks vastuolus tegelikkusega. |
| --- | --- |

(19)

Suurbritannia Linnasetootjate Liit on veendunud, et igasugune riigiabi andmine linnasetööstusele tuleb sõnaselgelt ära keelata. Liit viitab Euroopa linnasetööstust esindava ühenduse Euromalti poolt 2004. aastal komisjonile saadetud kirjale, milles Euromalt avaldab arvamust, et nii ühenduse turul kui ka maailmaturul valitseva linnasetehaste liigse tootmisvõimsuse tõttu ei tohiks ükski uus linnasetehas saada riigiabi (6). Ühenduse sõnul on liikmesriikide linnasetehaste tootmisvõimsus 8,8 miljonit tonni, samas kui nõudlus on ligikaudu 5,9 miljonit tonni. Seetõttu on ühenduse võimalik maailmaturule eksporditav ülejääk 2,9 miljonit tonni, kus kaubeldakse 4,3 miljoni tonni linnastega aastas. 2003./2004. turustusaastal väljastati ühenduses linnaste ekspordilubasid kokku 2,48 miljoni tonni ulatuses. 2005. aasta juunis lõppeval turustusaastal langes kogus 2,22 miljoni tonnini, kajastades turu rasket olukorda ja ühenduse linnasetootjate piiratud turuvõimalusi. Suurbritannia Linnasetootjate Liidu hinnangul on ühenduse linnasetehaste tootmisvõimsuse ülejääk 500 000 tonni, mis arvatavasti kasvab miljoni tonnini tootmisvõimsuste kasvu ja kahaneva nõudluse tõttu Venemaal ja Ida-Euroopas, sest kõnealused piirkonnad on nüüd praktiliselt majanduslikult sõltumatud. Suurbritannia Linnasetootjate Liidu sõnul on liigse tootmisvõimsuse tõttu hinnad praegusel linnaseturul langenud tasemele, kus need ei kata enam muutuvkulusid. Suurbritannia Linnasetootjate Liit vaidlustab ka väite, et Madalmaade uus linnasetehas on ehitatud preemium-klassi linnaste tootmiseks preemium-klassi turgudele. Õlletööstuses on toimunud märkimisväärne koondumine ja enamik linnasetootjate klientidest soovib osta ainult kõrgekvaliteedilisi linnaseid, mis vastavad nendepoolsetele (ja sageli globaalsetele) tingimustele ja kõikidele toiduohutusnõuetele. Suurbritannia Linnasetootjate Liidu sõnul on linnaseturu jagamine preemium-klassiks ja tavaklassiks vastuolus tegelikkusega.

| (20) | Saksamaa Linnasetootjate Liitu teeb väga murelikuks Madalmaade kavatsus anda investeeringutoetust linnasetehase rajamiseks Groningeni provintsi. Saksamaa Linnasetootjate Liidu sõnul väheneb märgatavalt ühenduse eksport traditsioonilistesse müügipiirkondadesse, näiteks Mercosuri riikidesse ja Venemaale/Ukrainasse, kuna seal arendatakse oma linnasetootmist ning võetakse impordivastaseid meetmeid. Lisaks on ülemeremaadest konkurendid Kanada ja Austraalia väga edukad tänu Kaug-Ida ning Kagu-Aasia kasvavate õlleturgude lähedusele ja oma valitsuste liberaalsele kaubanduspoliitikale. Samal ajal on linnasemüük siseturul soikunud, mistõttu on ELi liigne tootmisvõimsus ühenduses umbes miljon tonni. Saksamaa Linnasetootjate Liit leiab, et kohaliku õlleodra tootmise edendamine ei ole asjakohane argument. Liit rõhutab, et linnasetööstus on juba ära ostnud kogu Madalmaade kohaliku õlleodratoodangu ja Groningeni uus tehas hakkab sõltuma imporditud odrast. |
| --- | --- |

(20)

Saksamaa Linnasetootjate Liitu teeb väga murelikuks Madalmaade kavatsus anda investeeringutoetust linnasetehase rajamiseks Groningeni provintsi. Saksamaa Linnasetootjate Liidu sõnul väheneb märgatavalt ühenduse eksport traditsioonilistesse müügipiirkondadesse, näiteks Mercosuri riikidesse ja Venemaale/Ukrainasse, kuna seal arendatakse oma linnasetootmist ning võetakse impordivastaseid meetmeid. Lisaks on ülemeremaadest konkurendid Kanada ja Austraalia väga edukad tänu Kaug-Ida ning Kagu-Aasia kasvavate õlleturgude lähedusele ja oma valitsuste liberaalsele kaubanduspoliitikale. Samal ajal on linnasemüük siseturul soikunud, mistõttu on ELi liigne tootmisvõimsus ühenduses umbes miljon tonni. Saksamaa Linnasetootjate Liit leiab, et kohaliku õlleodra tootmise edendamine ei ole asjakohane argument. Liit rõhutab, et linnasetööstus on juba ära ostnud kogu Madalmaade kohaliku õlleodratoodangu ja Groningeni uus tehas hakkab sõltuma imporditud odrast.

| (21) | Prantsusmaa Linnasetootjate Liit on vastu mis tahes riigiabi andmisele ühenduse uutele linnasetehastele. Liit viitab samale Euromalti saadetud kirjale, millele viitas Suurbritannia Linnasetootjate Liit, ja esitab samu andmeid linnase tootmise, impordi ja ekspordi kohta. Liit väidab ka, et praegu müüakse linnaseid hindadega, mis ei kata muutuvkulusid. Prantsusmaa Linnasetootjate Liidu sõnul ei ole Madalmaade investeerimiskavale riigiabi andmise põhjendamine eraldi kvaliteetsete linnaste turu olemasoluga õige, sest enamik õlletehaseid nõuavad kvaliteetseid linnaseid. Prantsusmaa Linnasetootjate Liidu arvates peaks ühenduse linnasetööstus turutingimuste parandamiseks hoopis iganenud linnasetehased sulgema. |
| --- | --- |

(21)

Prantsusmaa Linnasetootjate Liit on vastu mis tahes riigiabi andmisele ühenduse uutele linnasetehastele. Liit viitab samale Euromalti saadetud kirjale, millele viitas Suurbritannia Linnasetootjate Liit, ja esitab samu andmeid linnase tootmise, impordi ja ekspordi kohta. Liit väidab ka, et praegu müüakse linnaseid hindadega, mis ei kata muutuvkulusid. Prantsusmaa Linnasetootjate Liidu sõnul ei ole Madalmaade investeerimiskavale riigiabi andmise põhjendamine eraldi kvaliteetsete linnaste turu olemasoluga õige, sest enamik õlletehaseid nõuavad kvaliteetseid linnaseid. Prantsusmaa Linnasetootjate Liidu arvates peaks ühenduse linnasetööstus turutingimuste parandamiseks hoopis iganenud linnasetehased sulgema.

| (22) | Taani Linnasetootjate Liit on Holland Malt-ile toetuse andmise vastu. Liidu sõnul toimib maailma linnasetööstus vabaturu tingimustes. Selle alus on eraomandus ja selle arengut toetavad linnasesektori ettevõtete erainvesteeringud. 55 miljoni euro suuruse koguinvesteeringu toetamine 7,4 miljoni euroga moonutaks konkurentsi ja annaks toetuse saanud ettevõttele põhjendamatu konkurentsieelise, eriti esimestel aastatel pärast tehase käivitamist. Lisaks on Taani Linnasetootjate Liit vastu preemium-klassi linnaste ja tavaliste linnaste eristamisele. Linnased on tooteliik, millel on väikesed erinevused, kuid mis peab vastama õlletööstuse kehtestatud kvaliteedinõuetele. Taani Linnasetootjate Liit ei näe mingeid kohalikke või piirkondlikke põhjusi, et toetada investeeringut Eemsmondi piirkonda, sest tema arvates on tegemist normaalselt areneva Madalmaade piirkonnaga, mille infrastruktuur on tihedalt seotud odra ja linnaste tarneahelaga. |
| --- | --- |

(22)

Taani Linnasetootjate Liit on Holland Malt-ile toetuse andmise vastu. Liidu sõnul toimib maailma linnasetööstus vabaturu tingimustes. Selle alus on eraomandus ja selle arengut toetavad linnasesektori ettevõtete erainvesteeringud. 55 miljoni euro suuruse koguinvesteeringu toetamine 7,4 miljoni euroga moonutaks konkurentsi ja annaks toetuse saanud ettevõttele põhjendamatu konkurentsieelise, eriti esimestel aastatel pärast tehase käivitamist. Lisaks on Taani Linnasetootjate Liit vastu preemium-klassi linnaste ja tavaliste linnaste eristamisele. Linnased on tooteliik, millel on väikesed erinevused, kuid mis peab vastama õlletööstuse kehtestatud kvaliteedinõuetele. Taani Linnasetootjate Liit ei näe mingeid kohalikke või piirkondlikke põhjusi, et toetada investeeringut Eemsmondi piirkonda, sest tema arvates on tegemist normaalselt areneva Madalmaade piirkonnaga, mille infrastruktuur on tihedalt seotud odra ja linnaste tarneahelaga.

| (23) | Huvitatud isik, kes võimaliku kahju tekkimise tõttu palus, et tema andmeid ei avalikustataks, on toetuse vastu järgmistel põhjustel. Ta leiab, et preemium-klassi linnaste ja tavaliste linnaste eristamine on kunstlik ning et ta ei näe mingeid kohalikke ega piirkondlikke põhjusi investeeringu toetamiseks ning arvab, et toetus moonutaks konkurentsi linnaseturul, mille aluseks on eraomandus ja -investeeringud. |
| --- | --- |

(23)

Huvitatud isik, kes võimaliku kahju tekkimise tõttu palus, et tema andmeid ei avalikustataks, on toetuse vastu järgmistel põhjustel. Ta leiab, et preemium-klassi linnaste ja tavaliste linnaste eristamine on kunstlik ning et ta ei näe mingeid kohalikke ega piirkondlikke põhjusi investeeringu toetamiseks ning arvab, et toetus moonutaks konkurentsi linnaseturul, mille aluseks on eraomandus ja -investeeringud.

| (24) | Madalmaade Põllumajandus- ja Aiandusorganisatsiooni (LTO Nederland) arvates on Holland Malti Eemshaveni linnasetehas piirkonna põllukultuurikasvatuse jaoks väga oluline. Tehase sadamalähedane asukoht ning kvaliteetsete linnaste ja õlle tootmisele keskendunud tootmine pakuvad Madalmaade kirdeosa põllukultuurikasvatajatele märkimisväärseid sotsiaalmajanduslikke väljavaateid. Sellega soodustatakse kõnealuses tootmisprotsessis kasutatavate teraviljade kasvatamist. Põllukultuurikasvatajate kasvatatud oder on osa täielikult registreeritud ja sertifitseeritud ühtsest ahelast, mille lõpptoode on kvaliteetne õlu. Kaks asjaomases piirkonnas kasvatatavat kõige olulisemat kultuuri on tärklisekartul ja suhkrupeet. Tõhususe suurendamise ja ühenduse poliitika reformi tõttu on aga kõnealuste kultuuride kasvupind vähenenud. Odra kasvatamine linnasetehase jaoks oleks üks vähestest kasumlikest alternatiividest kõnealuste kultuuride kasvatamisele. Seetõttu on põllukultuurikasvatajad lubanud Holland Malti rahaliselt toetada. |
| --- | --- |

(24)

Madalmaade Põllumajandus- ja Aiandusorganisatsiooni (LTO Nederland) arvates on Holland Malti Eemshaveni linnasetehas piirkonna põllukultuurikasvatuse jaoks väga oluline. Tehase sadamalähedane asukoht ning kvaliteetsete linnaste ja õlle tootmisele keskendunud tootmine pakuvad Madalmaade kirdeosa põllukultuurikasvatajatele märkimisväärseid sotsiaalmajanduslikke väljavaateid. Sellega soodustatakse kõnealuses tootmisprotsessis kasutatavate teraviljade kasvatamist. Põllukultuurikasvatajate kasvatatud oder on osa täielikult registreeritud ja sertifitseeritud ühtsest ahelast, mille lõpptoode on kvaliteetne õlu. Kaks asjaomases piirkonnas kasvatatavat kõige olulisemat kultuuri on tärklisekartul ja suhkrupeet. Tõhususe suurendamise ja ühenduse poliitika reformi tõttu on aga kõnealuste kultuuride kasvupind vähenenud. Odra kasvatamine linnasetehase jaoks oleks üks vähestest kasumlikest alternatiividest kõnealuste kultuuride kasvatamisele. Seetõttu on põllukultuurikasvatajad lubanud Holland Malti rahaliselt toetada.

| (25) | Agrifirm toetab täielikult abi andmist Holland Malt-ile. Ta teeb õlletehasega Bavaria koostööd ühisettevõttes Holland Malt, mis pakub õlleodra kasvatamise, ladustamise ja töötlemise ühtset ahelat. Agrifirmi sõnul pakuvad Holland Malti tootmishooned ja laod ainulaadseid võimalusi. Õlleodra kasvatamine parandab asjaomase piirkonna põllumajandustootjate väljavaateid. Kasvatades preemium-klassi linnastele esitatavatele nõuetele vastavat õlleotra, saavad asjaomase piirkonna põllumajandustootjad kasu preemium-klassi õlle kasvava turu võimalustest. Logistilisi eeliseid arvesse võttes loob tehase ehitamine Eemshavenisse uue tootmistegevuse Põhja-Madalmaades. Madalmaade valitsuse otsus anda toetust loob aluse tehase käitamiseks projekti esimestel kriitilistel aastatel. |
| --- | --- |

(25)

Agrifirm toetab täielikult abi andmist Holland Malt-ile. Ta teeb õlletehasega Bavaria koostööd ühisettevõttes Holland Malt, mis pakub õlleodra kasvatamise, ladustamise ja töötlemise ühtset ahelat. Agrifirmi sõnul pakuvad Holland Malti tootmishooned ja laod ainulaadseid võimalusi. Õlleodra kasvatamine parandab asjaomase piirkonna põllumajandustootjate väljavaateid. Kasvatades preemium-klassi linnastele esitatavatele nõuetele vastavat õlleotra, saavad asjaomase piirkonna põllumajandustootjad kasu preemium-klassi õlle kasvava turu võimalustest. Logistilisi eeliseid arvesse võttes loob tehase ehitamine Eemshavenisse uue tootmistegevuse Põhja-Madalmaades. Madalmaade valitsuse otsus anda toetust loob aluse tehase käitamiseks projekti esimestel kriitilistel aastatel.

| (26) | Holland Malti sõnul võib väita, et eksisteerib kaks eraldi turgu: preemium-klassi õlle ja preemium-klassi linnaste turg. Preemium-klassi linnaste turul leidub Holland Malti HTST (“lühikest aega kõrgel temperatuuril töödeldud”) linnastele palju turuväljundeid. HTST linnased muudavad õlle maitse, lõhna ja vahu stabiilsemaks ning seega pikendavad õlle kõlblikkusaega. Holland Malt viitab Müncheni Weihenstephani Ülikooli kirjale, milles kinnitatakse, et kasutades patenteeritud tehnoloogiat, toodetakse linnaseid, mida saab tavalistest linnastest selgelt eristada (7). Ka üks preemium-klassi õlle tootja tunnistab Holland Malti kirja lisas, et HTST linnased on ainulaadsete omadustega. Samuti on HTST linnaste hind kõrgem kui muude linnasetehaste toodetud tavaliste linnaste hind. Holland Malti sõnul on tõenäoline, et ainulaadsete füüsikaliste omaduste, tuntava kvaliteedi ja kõrgema hinna tõttu ei ole HTST linnased asendatavad tavaliste linnastega või saab seda teha ainult piiratud ulatuses. Tõenäoliselt tekib HTST linnaste järele eraldi nõudlus ning avaneb uus turg. Holland Malti sõnul ei saa seetõttu lihtsalt eeldada, et investeeringu tulemusel kasvab tootmisvõimsus tavaliste linnaste turul 55 000 tonni võrra. |
| --- | --- |

(26)

Holland Malti sõnul võib väita, et eksisteerib kaks eraldi turgu: preemium-klassi õlle ja preemium-klassi linnaste turg. Preemium-klassi linnaste turul leidub Holland Malti HTST (“lühikest aega kõrgel temperatuuril töödeldud”) linnastele palju turuväljundeid. HTST linnased muudavad õlle maitse, lõhna ja vahu stabiilsemaks ning seega pikendavad õlle kõlblikkusaega. Holland Malt viitab Müncheni Weihenstephani Ülikooli kirjale, milles kinnitatakse, et kasutades patenteeritud tehnoloogiat, toodetakse linnaseid, mida saab tavalistest linnastest selgelt eristada (7). Ka üks preemium-klassi õlle tootja tunnistab Holland Malti kirja lisas, et HTST linnased on ainulaadsete omadustega. Samuti on HTST linnaste hind kõrgem kui muude linnasetehaste toodetud tavaliste linnaste hind. Holland Malti sõnul on tõenäoline, et ainulaadsete füüsikaliste omaduste, tuntava kvaliteedi ja kõrgema hinna tõttu ei ole HTST linnased asendatavad tavaliste linnastega või saab seda teha ainult piiratud ulatuses. Tõenäoliselt tekib HTST linnaste järele eraldi nõudlus ning avaneb uus turg. Holland Malti sõnul ei saa seetõttu lihtsalt eeldada, et investeeringu tulemusel kasvab tootmisvõimsus tavaliste linnaste turul 55 000 tonni võrra.

| (27) | Holland Malt märgib samuti, et hoolimata liigsest tootmisvõimsusest maailmaturul ei tähenda investeerimine Holland Malti tingimata tootmisvõimsuse kasvu. Süvameresadama lähedal asuv Holland Malt leiab eksportlinnaste turul tavapäraseid turuväljundeid. Kuigi Euroopa sisemaa linnasetööstuse kasv võib aeglustuda linnaste nõudluse vähenemise tõttu Lääne-Euroopas, pakub linnaste eksport olulisi kasvuväljavaateid. Holland Malti sõnul kinnitavad seda kolm 2005. aasta aruannet. (8) Aruannetest nähtub, et Aasias, Ladina-Ameerikas, Aafrikas ja Ida-Euroopas tekkivad turud esitavad linnastele kõige kõrgemaid nõudmisi ning et Euroopa linnasetööstusel on siin toodetavate linnaste kvaliteetsuse tõttu konkurentsieelis. Holland Malt märgib, et tal ei ole raskusi oma linnastele tavapäraste turuväljundite leidmisega ning viitab asjaolule, et tema 2005. aasta tellimisraamatud olid täis ning ta oleks saanud teist aastat järjest müüa rohkem linnaseid, kui toodeti. Holland Malt märgib samuti, et tema suletud tehased Wageningenis ja Lieshoutis tootsid Lääne-Euroopa kahanevale linnaseturule, samal ajal kui uus tehas Eemshavenis on suunatud kasvavale eksporditurule. Seetõttu on linnaseturu tootmisvõimsuse netokasv väiksem kui komisjoni 5. mai 2005. aasta kirjas mainitud. Holland Malt väidab, et investeering Eemshaveni rajatistesse mõjutab pigem kaubandust kolmandate riikidega, mitte liikmesriikidevahelist kaubandust, sest ekspordilinnaste turusegment erineb turusegmendist, kus tegutsevad sisemaised linnasetarnijad. Holland Malt rõhutab, et linnaste olukord maailmaturul ei takistanud komisjoni lubamast investeerimisabi Leedu linnasetehasele. |
| --- | --- |

(27)

Holland Malt märgib samuti, et hoolimata liigsest tootmisvõimsusest maailmaturul ei tähenda investeerimine Holland Malti tingimata tootmisvõimsuse kasvu. Süvameresadama lähedal asuv Holland Malt leiab eksportlinnaste turul tavapäraseid turuväljundeid. Kuigi Euroopa sisemaa linnasetööstuse kasv võib aeglustuda linnaste nõudluse vähenemise tõttu Lääne-Euroopas, pakub linnaste eksport olulisi kasvuväljavaateid. Holland Malti sõnul kinnitavad seda kolm 2005. aasta aruannet. (8) Aruannetest nähtub, et Aasias, Ladina-Ameerikas, Aafrikas ja Ida-Euroopas tekkivad turud esitavad linnastele kõige kõrgemaid nõudmisi ning et Euroopa linnasetööstusel on siin toodetavate linnaste kvaliteetsuse tõttu konkurentsieelis. Holland Malt märgib, et tal ei ole raskusi oma linnastele tavapäraste turuväljundite leidmisega ning viitab asjaolule, et tema 2005. aasta tellimisraamatud olid täis ning ta oleks saanud teist aastat järjest müüa rohkem linnaseid, kui toodeti. Holland Malt märgib samuti, et tema suletud tehased Wageningenis ja Lieshoutis tootsid Lääne-Euroopa kahanevale linnaseturule, samal ajal kui uus tehas Eemshavenis on suunatud kasvavale eksporditurule. Seetõttu on linnaseturu tootmisvõimsuse netokasv väiksem kui komisjoni 5. mai 2005. aasta kirjas mainitud. Holland Malt väidab, et investeering Eemshaveni rajatistesse mõjutab pigem kaubandust kolmandate riikidega, mitte liikmesriikidevahelist kaubandust, sest ekspordilinnaste turusegment erineb turusegmendist, kus tegutsevad sisemaised linnasetarnijad. Holland Malt rõhutab, et linnaste olukord maailmaturul ei takistanud komisjoni lubamast investeerimisabi Leedu linnasetehasele.

| (28) | Holland Malt väidab, et investeering mõjutab positiivselt Madalmaade põhjapiirkonna ja Saksamaa maaelu arengut. Sellega luuakse paljudele põllukultuurikasvatajatele (umbes 1 800) alternatiivse põllukultuuri kasvatamise võimalus. Põllumajandustootjad hakkavad kasvava turu jaoks kasvatama kvaliteetset õlleotra, mis vastupidiselt söödaodrale ei kuulu ühenduse sekkumiskava alla. Lisaks kahjustab õlleodra kasvatamine vähem keskkonda kui söödaodra kasvatamine. Holland Malt märgib, et tema integreeritud linnasetootmishooned ja -laod aitavad tagada toiduohutust. |
| --- | --- |

(28)

Holland Malt väidab, et investeering mõjutab positiivselt Madalmaade põhjapiirkonna ja Saksamaa maaelu arengut. Sellega luuakse paljudele põllukultuurikasvatajatele (umbes 1 800) alternatiivse põllukultuuri kasvatamise võimalus. Põllumajandustootjad hakkavad kasvava turu jaoks kasvatama kvaliteetset õlleotra, mis vastupidiselt söödaodrale ei kuulu ühenduse sekkumiskava alla. Lisaks kahjustab õlleodra kasvatamine vähem keskkonda kui söödaodra kasvatamine. Holland Malt märgib, et tema integreeritud linnasetootmishooned ja -laod aitavad tagada toiduohutust.

| (29) | Groningeni provints toetab riigiabi andmist Holland Malti investeeringule. Ta viitab investeeringu positiivsele mõjule piirkonna tööhõivele. Samuti rõhutatakse, et projektis kasutatakse uuenduslikku tehnoloogiat ning et sellega kiirendatakse Eemshaveni arengut muu hulgas põllumajandusliku äripargi loomise kaudu. Samuti märgib provints, et investeeringuga luuakse stiimul traditsiooniliste kohalike põllukultuuride, näiteks tärklisekartuli, kasvatamisel raskustesse sattunud põllumajandustootjatele. Üleminek õlleodra kasvatamisele muudab nende väljavaated paremaks. |
| --- | --- |

(29)

Groningeni provints toetab riigiabi andmist Holland Malti investeeringule. Ta viitab investeeringu positiivsele mõjule piirkonna tööhõivele. Samuti rõhutatakse, et projektis kasutatakse uuenduslikku tehnoloogiat ning et sellega kiirendatakse Eemshaveni arengut muu hulgas põllumajandusliku äripargi loomise kaudu. Samuti märgib provints, et investeeringuga luuakse stiimul traditsiooniliste kohalike põllukultuuride, näiteks tärklisekartuli, kasvatamisel raskustesse sattunud põllumajandustootjatele. Üleminek õlleodra kasvatamisele muudab nende väljavaated paremaks.

IV.   MADALMAADE MÄRKUSED

| (30) | Madalmaad vastasid menetluse algatamisele 10. juuni 2005. aasta kirjaga. Kolmandate isikute märkustele vastasid Madalmaad 14. oktoobri 2005. aasta kirjaga, olles taotlenud vastamise tähtaja pikendamist. |
| --- | --- |

(30)

Madalmaad vastasid menetluse algatamisele 10. juuni 2005. aasta kirjaga. Kolmandate isikute märkustele vastasid Madalmaad 14. oktoobri 2005. aasta kirjaga, olles taotlenud vastamise tähtaja pikendamist.

| (31) | Esimeses kirjas väidavad Madalmaad, et kuigi Euroopa sisemaise linnasetööstuse kasv võib aeglustuda linnaste nõudluse vähenemise tõttu Lääne-Euroopas, pakub linnaste eksport olulisi kasvuväljavaateid. Holland Maltile tuleb kasuks tema asukoht süvameresadama läheduses. Seepärast on asjakohane rääkida kahest eraldi linnaseturust. Holland Malti investeering ei mõjuta kohalike sisemaiste linnasetehaste juba kahanevat turgu Lääne-Euroopas. Madalmaad väidavad, et 2004./2005. turustusaastal ühenduses ekspordiloa saanud linnaste kogus oli sama mis 2003./2004. turustusaastal ja paluvad komisjonil võtta arvesse kõige uuemaid andmeid ekspordilubade kohta. Lisaks leiavad Madalmaad, et Holland Malti kvaliteetsetele linnastele on olemas eraldi turusegment. Viidatakse Weihenstephani Ülikooli kirjale, mis kinnitab, et HTST linnased on ainulaadsete omadustega. |
| --- | --- |

(31)

Esimeses kirjas väidavad Madalmaad, et kuigi Euroopa sisemaise linnasetööstuse kasv võib aeglustuda linnaste nõudluse vähenemise tõttu Lääne-Euroopas, pakub linnaste eksport olulisi kasvuväljavaateid. Holland Maltile tuleb kasuks tema asukoht süvameresadama läheduses. Seepärast on asjakohane rääkida kahest eraldi linnaseturust. Holland Malti investeering ei mõjuta kohalike sisemaiste linnasetehaste juba kahanevat turgu Lääne-Euroopas. Madalmaad väidavad, et 2004./2005. turustusaastal ühenduses ekspordiloa saanud linnaste kogus oli sama mis 2003./2004. turustusaastal ja paluvad komisjonil võtta arvesse kõige uuemaid andmeid ekspordilubade kohta. Lisaks leiavad Madalmaad, et Holland Malti kvaliteetsetele linnastele on olemas eraldi turusegment. Viidatakse Weihenstephani Ülikooli kirjale, mis kinnitab, et HTST linnased on ainulaadsete omadustega.

| (32) | Madalmaad kinnitavad oma vastuses kolmandate isikute märkustele, et lähiaastatel kasvab linnaste maailmaturg. Viidatakse 4.–5. oktoobril 2005. aastal toimunud õlleotra käsitlevale seminarile, kus rahvusvaheline teraviljanõukogu (9) prognoosis, et 2010. aastaks kasvab linnasetehaste tootmisvõimsus maailmas 10 % võrra. Kõnealusel seminaril teatas Rabobank, et ülemaailmne õlle tarbimine kasvab 2 % aastas peamiselt Lõuna-Ameerika, Aafrika, Venemaa, Kagu-Aasia ja Hiina kasvavate turgude tõttu. Sellest saavad kasu süvameresadamate läheduses asuvad nüüdisaegsed linnasetehased, mis suudavad toota suuri koguseid. Madalmaad viitavad Euromalti 2005. aasta augusti kirjale (10), milles sedastatakse, et väikesed, vanad ja nõuetele mittevastavad tehased tuleb sulgeda. Samas kirjas osutatakse, et ühenduse linnasetööstuse liigne tootmisvõimsus on vähemalt 500 000–700 000 tonni. Madalmaad väidavad siiski, et kõnealused andmed põhinevad eeldusel, et tootmine toimub 24 tundi päevas, seitse päeva nädalas ja 365 päeva aastas. Arvesse ei ole võetud seisakuid, mistõttu pole kindel, kas liigne tootmisvõimsus on tegelikult olemas. Lisaks viitavad Madalmaad uuringubüroo Frontier Economics aruandele Holland Malti kohta (geograafiline turg ja uuendusaspektid) (11). Aruande kokkuvõte on järgmine: “Puuduvad tõendid selle kohta, et Holland Maltile antud toetuse tõttu väheneks teiste Euroopa linnasetootjate müük rohkem, kui ta väheneks nagunii. Seetõttu ei ole tõenäoline, et toetuse andmine suurendaks Euroopa tavaliste linnaste tootjate liigset tootmisvõimsust”. Madalmaad paluvad komisjonil võtta arvesse, et on olemas eraldi turg HTST linnastele, st kõrgekvaliteedilistele linnastele, mis takistavad õlle vananemist. Samuti märgivad Madalmaad, et tootmisvõimsust vähendatakse veel 12 000 tonni võrra, millega praegust tootmisvõimsust vähendatakse kokku 77 000 tonni võrra. Lisanduv tootmisvõimsus moodustab ühenduse kogutootmisvõimsusest ainult 0,5 % ega moonuta ühenduse linnaseturgu. Madalmaad väidavad, et kavandatava toetuse eesmärk on hüvitada Eemshaveni tehase asukohast tulenev ebasoodne olukord ja luua Holland Maltile võrdsed tingimused (toetuseta oleks tehtud võrreldav investeering Terneuzeni süvameresadama lähedal asuvasse tehasesse). |
| --- | --- |

(32)

Madalmaad kinnitavad oma vastuses kolmandate isikute märkustele, et lähiaastatel kasvab linnaste maailmaturg. Viidatakse 4.–5. oktoobril 2005. aastal toimunud õlleotra käsitlevale seminarile, kus rahvusvaheline teraviljanõukogu (9) prognoosis, et 2010. aastaks kasvab linnasetehaste tootmisvõimsus maailmas 10 % võrra. Kõnealusel seminaril teatas Rabobank, et ülemaailmne õlle tarbimine kasvab 2 % aastas peamiselt Lõuna-Ameerika, Aafrika, Venemaa, Kagu-Aasia ja Hiina kasvavate turgude tõttu. Sellest saavad kasu süvameresadamate läheduses asuvad nüüdisaegsed linnasetehased, mis suudavad toota suuri koguseid. Madalmaad viitavad Euromalti 2005. aasta augusti kirjale (10), milles sedastatakse, et väikesed, vanad ja nõuetele mittevastavad tehased tuleb sulgeda. Samas kirjas osutatakse, et ühenduse linnasetööstuse liigne tootmisvõimsus on vähemalt 500 000–700 000 tonni. Madalmaad väidavad siiski, et kõnealused andmed põhinevad eeldusel, et tootmine toimub 24 tundi päevas, seitse päeva nädalas ja 365 päeva aastas. Arvesse ei ole võetud seisakuid, mistõttu pole kindel, kas liigne tootmisvõimsus on tegelikult olemas. Lisaks viitavad Madalmaad uuringubüroo Frontier Economics aruandele Holland Malti kohta (geograafiline turg ja uuendusaspektid) (11). Aruande kokkuvõte on järgmine: “Puuduvad tõendid selle kohta, et Holland Maltile antud toetuse tõttu väheneks teiste Euroopa linnasetootjate müük rohkem, kui ta väheneks nagunii. Seetõttu ei ole tõenäoline, et toetuse andmine suurendaks Euroopa tavaliste linnaste tootjate liigset tootmisvõimsust”. Madalmaad paluvad komisjonil võtta arvesse, et on olemas eraldi turg HTST linnastele, st kõrgekvaliteedilistele linnastele, mis takistavad õlle vananemist. Samuti märgivad Madalmaad, et tootmisvõimsust vähendatakse veel 12 000 tonni võrra, millega praegust tootmisvõimsust vähendatakse kokku 77 000 tonni võrra. Lisanduv tootmisvõimsus moodustab ühenduse kogutootmisvõimsusest ainult 0,5 % ega moonuta ühenduse linnaseturgu. Madalmaad väidavad, et kavandatava toetuse eesmärk on hüvitada Eemshaveni tehase asukohast tulenev ebasoodne olukord ja luua Holland Maltile võrdsed tingimused (toetuseta oleks tehtud võrreldav investeering Terneuzeni süvameresadama lähedal asuvasse tehasesse).

V.   ABI HINDAMINE

Turukorraldus

| (33) | Meede on seotud abi andmisega ettevõtjale, kes tegeleb odra töötlemisega. Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1784/2003 29 september 2003. (teraviljaturu ühtse korralduse kohta) artiklile 23 (12) kohaldatakse määrusega reguleeritavate toodete suhtes EÜ asutamislepingu artikleid 87, 88 ja 89. Sektori suhtes, milles abikava rakendatakse, kohaldatakse seetõttu ühenduse suuniseid riigiabi kohta. |
| --- | --- |

(33)

Meede on seotud abi andmisega ettevõtjale, kes tegeleb odra töötlemisega. Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1784/2003 29 september 2003. (teraviljaturu ühtse korralduse kohta) artiklile 23 (12) kohaldatakse määrusega reguleeritavate toodete suhtes EÜ asutamislepingu artikleid 87, 88 ja 89. Sektori suhtes, milles abikava rakendatakse, kohaldatakse seetõttu ühenduse suuniseid riigiabi kohta.

Riigiabi andmise keelustamine EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt

| (34) | EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest mis tahes kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga vastuolus niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(34)

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest mis tahes kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga vastuolus niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (35) | Meede kujutab endast investeeringu otsetoetust. Abi on valikuline, andes eelise ühele ettevõtjale, st Holland Maltile. |
| --- | --- |

(35)

Meede kujutab endast investeeringu otsetoetust. Abi on valikuline, andes eelise ühele ettevõtjale, st Holland Maltile.

| (36) | Euroopa Kohtu praktika kohaselt viitab ühe ettevõtja positsiooni tugevdamine riigiabi kaudu üldjuhul konkurentsimoonutusele teiste konkureerivate ettevõtjate suhtes, kes sedalaadi toetust ei saa (13). |
| --- | --- |

(36)

Euroopa Kohtu praktika kohaselt viitab ühe ettevõtja positsiooni tugevdamine riigiabi kaudu üldjuhul konkurentsimoonutusele teiste konkureerivate ettevõtjate suhtes, kes sedalaadi toetust ei saa (13).

| (37) | Meede kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust juhul, kui see raskendab sissevedu teistest liikmesriikidest või hõlbustab väljavedu teistesse liikmesriikidesse. Otsustava tähtsusega on seejuures, kas ühendusesisene kaubavahetus areneb kõnealuse meetme tõttu erinevalt või ähvardab erinevalt areneda. |
| --- | --- |

(37)

Meede kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust juhul, kui see raskendab sissevedu teistest liikmesriikidest või hõlbustab väljavedu teistesse liikmesriikidesse. Otsustava tähtsusega on seejuures, kas ühendusesisene kaubavahetus areneb kõnealuse meetme tõttu erinevalt või ähvardab erinevalt areneda.

| (38) | Toode, mille eest antakse riigiabi (linnased), on ühendusesisese kaubanduse oluline objekt. 2004. aastal kaubeldi ühenduses ligikaudu 1,3 miljoni tonni linnastega. See moodustas umbes 15 % ühenduse 2004. aasta linnaste kogutoodangust (14). Seega on kõnealune sektor konkurentsile avatud. Seetõttu on põhjust karta, et ühendusesisene kaubandus areneb meetme tõttu teisiti. |
| --- | --- |

(38)

Toode, mille eest antakse riigiabi (linnased), on ühendusesisese kaubanduse oluline objekt. 2004. aastal kaubeldi ühenduses ligikaudu 1,3 miljoni tonni linnastega. See moodustas umbes 15 % ühenduse 2004. aasta linnaste kogutoodangust (14). Seega on kõnealune sektor konkurentsile avatud. Seetõttu on põhjust karta, et ühendusesisene kaubandus areneb meetme tõttu teisiti.

| (39) | Seega kujutab kõnealune meede endast riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(39)

Seega kujutab kõnealune meede endast riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõige 2: erandid

| (40) | EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatud riigiabi andmise keelu erandid on kehtestatud lõigetega 2 ja 3. |
| --- | --- |

(40)

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatud riigiabi andmise keelu erandid on kehtestatud lõigetega 2 ja 3.

| (41) | Abimeetme liigi ja eesmärgi tõttu ei saa kohaldada asutamislepingu artikli 87 lõikes 2 sätestatud erandeid. Madalmaad ei ole artikli 87 lõike 2 kohaldamist ka taotlenud. |
| --- | --- |

(41)

Abimeetme liigi ja eesmärgi tõttu ei saa kohaldada asutamislepingu artikli 87 lõikes 2 sätestatud erandeid. Madalmaad ei ole artikli 87 lõike 2 kohaldamist ka taotlenud.

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõige 3: erandid komisjoni loal

| (42) | EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 3 on loetletud muud riigiabi liigid, mida võib pidada ühisturuga kokkusobivaks. Nende kokkusobivust EÜ asutamislepinguga tuleb kontrollida ka ühenduse, mitte ainult asjaomase liikmesriigi seisukohast. Ühisturu tõrgeteta toimimise tagamiseks tuleb artikli 87 lõikes 3 ettenähtud erandeid tõlgendada rangelt. |
| --- | --- |

(42)

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 3 on loetletud muud riigiabi liigid, mida võib pidada ühisturuga kokkusobivaks. Nende kokkusobivust EÜ asutamislepinguga tuleb kontrollida ka ühenduse, mitte ainult asjaomase liikmesriigi seisukohast. Ühisturu tõrgeteta toimimise tagamiseks tuleb artikli 87 lõikes 3 ettenähtud erandeid tõlgendada rangelt.

| (43) | Toetudes EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile a, rõhutatakse et abi saaja ei asu piirkonnas, mille majanduslik olukord on riigipoolse regionaalabi andmise suuniste kohaselt äärmiselt ebasoodne (15) (sisemajanduse kogutoodang ühe inimese kohta – mõõdetuna ostujõu pariteetides – on madalam kui 75 % ühenduse keskmisest näitajast). Seetõttu ei saa EÜ asutamislepingu I lisas loetletud toodete tootmiseks, töötlemiseks või turustamiseks antava abi põhjendamisel tugineda artikli 87 lõike 3 punktile a. |
| --- | --- |

(43)

Toetudes EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile a, rõhutatakse et abi saaja ei asu piirkonnas, mille majanduslik olukord on riigipoolse regionaalabi andmise suuniste kohaselt äärmiselt ebasoodne (15) (sisemajanduse kogutoodang ühe inimese kohta – mõõdetuna ostujõu pariteetides – on madalam kui 75 % ühenduse keskmisest näitajast). Seetõttu ei saa EÜ asutamislepingu I lisas loetletud toodete tootmiseks, töötlemiseks või turustamiseks antava abi põhjendamisel tugineda artikli 87 lõike 3 punktile a.

| (44) | Toetudes artikli 87 lõike 3 punktile b, märgitakse et kõnealune meede ei ole ette nähtud üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks või liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

(44)

Toetudes artikli 87 lõike 3 punktile b, märgitakse et kõnealune meede ei ole ette nähtud üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks või liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks.

| (45) | Lisaks ei ole abi ette nähtud ega sobiv asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis d sätestatud eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

(45)

Lisaks ei ole abi ette nähtud ega sobiv asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis d sätestatud eesmärkide saavutamiseks.

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkt c

| (46) | Teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks antud abi võib vastavalt asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c pidada ühisturuga kokkusobivaks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

(46)

Teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks antud abi võib vastavalt asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c pidada ühisturuga kokkusobivaks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

| (47) | Kuna Holland Malt ei ole komisjoni määratluse (16) kohaselt väike ega keskmise suurusega ettevõte, ei kohaldata 23. detsembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1/2004, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (17). Seetõttu hinnatakse põllumajandustoodete töötlemiseks antava investeeringutoetuse vastavust asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c suuniste punkti 4.2 alusel. |
| --- | --- |

(47)

Kuna Holland Malt ei ole komisjoni määratluse (16) kohaselt väike ega keskmise suurusega ettevõte, ei kohaldata 23. detsembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1/2004, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (17). Seetõttu hinnatakse põllumajandustoodete töötlemiseks antava investeeringutoetuse vastavust asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c suuniste punkti 4.2 alusel.

Abikõlblikud kulud ja abi ülempiir

| (48) | Suuniste punkti 4.2.3 kohaselt võivad abikõlblikud kulud olla kinnisvara, uute masinate ja seadmete, sealhulgas arvutitarkvara, ehitamise, omandamise või täiustamisega seotud kulud. Abi ülempiir ei tohi esimese eesmärgi piirkondades ületada 50 % ja muudes piirkondades 40 % abikõlblikest investeeringutest. |
| --- | --- |

(48)

Suuniste punkti 4.2.3 kohaselt võivad abikõlblikud kulud olla kinnisvara, uute masinate ja seadmete, sealhulgas arvutitarkvara, ehitamise, omandamise või täiustamisega seotud kulud. Abi ülempiir ei tohi esimese eesmärgi piirkondades ületada 50 % ja muudes piirkondades 40 % abikõlblikest investeeringutest.

| (49) | Eespool nimetatud tingimused on täidetud, sest toetus on nähtud ette hoonete ehitamiseks, kruntide ostmiseks kõnealuste hoonete tarvis ja masinate ostmiseks. Lisaks on Madalmaad teatanud, et abi antakse maksimaalselt 13,5 % abikõlblikest kuludest. |
| --- | --- |

(49)

Eespool nimetatud tingimused on täidetud, sest toetus on nähtud ette hoonete ehitamiseks, kruntide ostmiseks kõnealuste hoonete tarvis ja masinate ostmiseks. Lisaks on Madalmaad teatanud, et abi antakse maksimaalselt 13,5 % abikõlblikest kuludest.

Majanduslik elujõulisus ja ühenduse miinimumnõuded

| (50) | Suuniste punktis 4.2.3 on märgitud, et investeeringutoetust võib anda ainult ettevõtetele, mille väljavaadete hindamine tõendab ettevõtte majanduslikku elujõulisust. Ettevõte peab vastama keskkonda, hügieeni ja loomade heaolu käsitlevatele ühenduse miinimumnõuetele. |
| --- | --- |

(50)

Suuniste punktis 4.2.3 on märgitud, et investeeringutoetust võib anda ainult ettevõtetele, mille väljavaadete hindamine tõendab ettevõtte majanduslikku elujõulisust. Ettevõte peab vastama keskkonda, hügieeni ja loomade heaolu käsitlevatele ühenduse miinimumnõuetele.

| (51) | Kõnealused tingimused on täidetud. Madalmaad on andnud piisavalt tagatisi, mis tõendavad nii Bavaria NV kui ka Agrifirmi, kes koos moodustavad Holland Malti, majanduslikku elujõulisust. Lisaks on piisavalt tõendatud, et linnasetehas vastab ühenduse miinimumnõuetele keskkonna, hügieeni ja loomade heaolu kohta, nagu on sätestatud Madalmaade maaelu arengukavas. |
| --- | --- |

(51)

Kõnealused tingimused on täidetud. Madalmaad on andnud piisavalt tagatisi, mis tõendavad nii Bavaria NV kui ka Agrifirmi, kes koos moodustavad Holland Malti, majanduslikku elujõulisust. Lisaks on piisavalt tõendatud, et linnasetehas vastab ühenduse miinimumnõuetele keskkonna, hügieeni ja loomade heaolu kohta, nagu on sätestatud Madalmaade maaelu arengukavas.

Turuväljundid

| (52) | Suuniste punktis 4.2.5 on märgitud, et põllumajandustoodete töötlemise ja turustamisega seotud investeeringutele on keelatud abi anda, kui ei ole piisavalt tõendatud tavapäraste turuväljundite olemasolu kõnealuste toodete jaoks. Seda tuleb nõuetekohaselt hinnata, võttes arvesse asjaomaseid tooteid, investeeringuliike ning olemasolevat ja kavandatavat tootmismahtu. Sealjuures tuleb arvestada kõiki ühise turukorralduse raames tootmisele või ühenduse toetustele seatud piiranguid. |
| --- | --- |

(52)

Suuniste punktis 4.2.5 on märgitud, et põllumajandustoodete töötlemise ja turustamisega seotud investeeringutele on keelatud abi anda, kui ei ole piisavalt tõendatud tavapäraste turuväljundite olemasolu kõnealuste toodete jaoks. Seda tuleb nõuetekohaselt hinnata, võttes arvesse asjaomaseid tooteid, investeeringuliike ning olemasolevat ja kavandatavat tootmismahtu. Sealjuures tuleb arvestada kõiki ühise turukorralduse raames tootmisele või ühenduse toetustele seatud piiranguid.

| (53) | EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohane menetlus algatati seetõttu, et komisjonile menetluse ajal teadaoleva teabe põhjal ei saanud välistada, et linnaseturul valitses liigne tootmisvõimsus. |
| --- | --- |

(53)

EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohane menetlus algatati seetõttu, et komisjonile menetluse ajal teadaoleva teabe põhjal ei saanud välistada, et linnaseturul valitses liigne tootmisvõimsus.

| (54) | Madalmaade ja Holland Malti märkused menetluse algatamise kohta käsitlevad kolme punkti. Esiteks vaidlustatakse väide liigse tootmisvõimsuse olemasolu kohta linnaseturul (Madalmaad ja Holland Malt ei vaidle siiski vastu, et projektiga luuakse turul täiendav tootmisvõimsus). Teiseks väidetakse, et investeering Eemshaveni tehasesse mõjutab pigem kaubandust kolmandate riikidega kui liikmesriikidevahelist kaubandust, sest linnaseeksport moodustab eraldi turusegmendi, kus sisemaised linnasetarnijad ei tegutse. Kolmandaks eeldatakse, et tavaliste ja preemium-klassi linnaste jaoks eksisteerib kaks eraldi turgu. |
| --- | --- |

(54)

Madalmaade ja Holland Malti märkused menetluse algatamise kohta käsitlevad kolme punkti. Esiteks vaidlustatakse väide liigse tootmisvõimsuse olemasolu kohta linnaseturul (Madalmaad ja Holland Malt ei vaidle siiski vastu, et projektiga luuakse turul täiendav tootmisvõimsus). Teiseks väidetakse, et investeering Eemshaveni tehasesse mõjutab pigem kaubandust kolmandate riikidega kui liikmesriikidevahelist kaubandust, sest linnaseeksport moodustab eraldi turusegmendi, kus sisemaised linnasetarnijad ei tegutse. Kolmandaks eeldatakse, et tavaliste ja preemium-klassi linnaste jaoks eksisteerib kaks eraldi turgu.

Liigne tootmisvõimsus linnaseturul

| (55) | Komisjon uuris linnaste tootmisel ja nendega kauplemisel kujunenud olukorda nii kogu maailmas kui ka ühenduses. Kuna Eurostati linnaste kohta avaldatud statistika on puudulik, sest puuduvad andmed tootmise või mitmesse riiki eksportimise kohta või on need konfidentsiaalsed, kasutas komisjon H. M. Gaugeri Euromalti, rahvusvahelise teraviljanõukogu ja õlleodra turgu käsitleva aruande andmeid. |
| --- | --- |

(55)

Komisjon uuris linnaste tootmisel ja nendega kauplemisel kujunenud olukorda nii kogu maailmas kui ka ühenduses. Kuna Eurostati linnaste kohta avaldatud statistika on puudulik, sest puuduvad andmed tootmise või mitmesse riiki eksportimise kohta või on need konfidentsiaalsed, kasutas komisjon H. M. Gaugeri Euromalti, rahvusvahelise teraviljanõukogu ja õlleodra turgu käsitleva aruande andmeid.

| (56) | Seoses olukorraga maailmaturul ületavad Euromalti andmete kohaselt need kogused, mis linnasetehased on praegu võimelised maailmaturule tarnima, oluliselt nõudlust ja see jätkub ka järgmistel aastatel. Euromalti 2005. aasta augusti kirjas (18) on esitatud järgmine tabel linnasetehaste tootmisvõimsuse kohta maailmas.
  Ülemaailmne linnasetehaste tootmisvõimsus









  (tuhandetes tonnides) |
| --- | --- |
| | 2004 | Ülejääk | 2006 (hinnanguline) | Ületootmine |
| EL 15 | 7 500 | | 7 600 | |
| EL 10 | 1 200 | | 1 150 | |
| Kokku EL 25 | 8 700 | 2 500 | 8 750 | 2 700 |
| Venemaa | 850 | -550 | 1 550 | 100 |
| Ukraina | 230 | -50 | 330 | 120 |
| Valgevene | 70 | -6 | 70 | -10 |
| Kesk- ja Ida-Euroopa | 460 | -60 | 470 | -60 |
| Euroopas kokku | 10 130 | 1 834 | 11 170 | 2 850 |
| NAFTA | 3 600 | | 3 900 | |
| Lõuna-Ameerika | 1 220 | | 1 370 | |
| Okeaania | 770 | | 950 | |
| Lähis-Ida ja Kesk-Aasia | 200 | | 200 | |
| Aafrika | 380 | | 380 | |
| Hiina | 3 000 | | 3 300 | |
| Kaug-Ida | 300 | | 340 | |
| Kokku | 9 470 | -1 300 | 1 440 | -900 |
| Maailmas kokku | 19 780 | 534 | 21 610 | 1 950 |

(56)

Seoses olukorraga maailmaturul ületavad Euromalti andmete kohaselt need kogused, mis linnasetehased on praegu võimelised maailmaturule tarnima, oluliselt nõudlust ja see jätkub ka järgmistel aastatel. Euromalti 2005. aasta augusti kirjas (18) on esitatud järgmine tabel linnasetehaste tootmisvõimsuse kohta maailmas.

Ülemaailmne linnasetehaste tootmisvõimsus

(tuhandetes tonnides)

2004

Ülejääk

2006 (hinnanguline)

Ületootmine

EL 15

7 500

7 600

EL 10

1 200

1 150

Kokku EL 25

8 700

2 500

8 750

2 700

Venemaa

850

-550

1 550

100

Ukraina

230

-50

330

120

Valgevene

70

-6

70

-10

Kesk- ja Ida-Euroopa

460

-60

470

-60

Euroopas kokku

10 130

1 834

11 170

2 850

NAFTA

3 600

3 900

Lõuna-Ameerika

1 220

1 370

Okeaania

770

950

Lähis-Ida ja Kesk-Aasia

200

200

Aafrika

380

380

Hiina

3 000

3 300

Kaug-Ida

300

340

Kokku

9 470

-1 300

1 440

-900

Maailmas kokku

19 780

534

21 610

1 950

| (57) | Tabeli alusel ületas 2004. aastal linnasetehaste tootmisvõimsus nõudluse umbes poole miljoni tonni võrra. Hinnanguliselt ulatub liigne tootmisvõimsus 2006. aastal umbes kahe miljoni tonnini. |
| --- | --- |

(57)

Tabeli alusel ületas 2004. aastal linnasetehaste tootmisvõimsus nõudluse umbes poole miljoni tonni võrra. Hinnanguliselt ulatub liigne tootmisvõimsus 2006. aastal umbes kahe miljoni tonnini.

| (58) | Euromalt märgib oma kirjas, et prognoositakse maailma õlletootmise jätkuvat kasvu keskmiselt vähemalt 1–2 % aastas. Selline keskmise kasvu näitaja on saadud “uutes” õllepiirkondades (Lõuna-Ameerika, Aafrika, Venemaa, Kagu-Aasia ja Hiina) kasvu kahekohalise suurenemise ja “vanades” piirkondades (Lääne-Euroopa ja Põhja-Ameerika) tootmise languse tulemusel. Samal ajal on aga kasvupiirkondade uutesse õlletehastesse tehtud investeeringute ja lahjemate õllesortide eelistamise tõttu drastiliselt langenud linnaste kasutamine ühe liitri õlle kohta. Seetõttu järeldab Euromalt, et järgmistel aastatel ei ole linnaste nõudluse kasv maailmas kooskõlas õlle nõudluse kasvuga. Tegelikult on õlletarbimise suurenemise suundumus ja selle eeldatav jätkumine julgustanud liialt suurendama linnasetehaste tootmisvõimsust maailmas, mistõttu pakkumine ületab oluliselt nõudluse ja see jätkub ka järgmistel aastatel. Euromalti sõnul tuleb jätkuvalt investeerida linnasetehastesse, kuid Euroopa ei vaja täiendavat tootmisvõimsust ajal, mil eksporditurud on kahanemas. |
| --- | --- |

(58)

Euromalt märgib oma kirjas, et prognoositakse maailma õlletootmise jätkuvat kasvu keskmiselt vähemalt 1–2 % aastas. Selline keskmise kasvu näitaja on saadud “uutes” õllepiirkondades (Lõuna-Ameerika, Aafrika, Venemaa, Kagu-Aasia ja Hiina) kasvu kahekohalise suurenemise ja “vanades” piirkondades (Lääne-Euroopa ja Põhja-Ameerika) tootmise languse tulemusel. Samal ajal on aga kasvupiirkondade uutesse õlletehastesse tehtud investeeringute ja lahjemate õllesortide eelistamise tõttu drastiliselt langenud linnaste kasutamine ühe liitri õlle kohta. Seetõttu järeldab Euromalt, et järgmistel aastatel ei ole linnaste nõudluse kasv maailmas kooskõlas õlle nõudluse kasvuga. Tegelikult on õlletarbimise suurenemise suundumus ja selle eeldatav jätkumine julgustanud liialt suurendama linnasetehaste tootmisvõimsust maailmas, mistõttu pakkumine ületab oluliselt nõudluse ja see jätkub ka järgmistel aastatel. Euromalti sõnul tuleb jätkuvalt investeerida linnasetehastesse, kuid Euroopa ei vaja täiendavat tootmisvõimsust ajal, mil eksporditurud on kahanemas.

| (59) | Praegust kogu maailmas valitsevat liigset tootmisvõimsust kinnitavad andmed kahaneva ülemaailmse linnasekaubanduse kohta, mis rahvusvaheline teraviljanõukogu esitas Brüsselis 4.–5. oktoobril 2005. aastal toimunud õlleotra käsitleval seminaril (19). Rahvusvahelise teraviljanõukogu andmetel on ülemaailmne linnasekaubandus kaks aastat järjest vähenenud 5 621 miljonilt tonnilt 2002./2003. turustusaastal 5 275 miljoni tonnini 2004./2005. turustusaastal (viimane arv on hinnanguline). Rahvusvahelise teraviljanõukogu arvates väheneb kaubeldav linnasekogus 2005./2006. turustusaastal veelgi. Selline kahanemistrend kajastub ka ELi linnaseeksportijate poolt 2004./2005. turustusaastaks reserveeritud ekspordilubade kahanevas arvus (2 477 849 tonni) ning eeldatavasti on 2005./2006. turustusaastal see arv veidi väiksem kui 2004./2005. turustusaastal (20). RM Internationali aruanne linnaseturu kohta (21) näitab samuti liigset tootmisvõimsust kogu maailmas: võttes arvesse uute linnasetehaste suuremat tootmisvõimsust ja asjaolu, et viimastel aastatel on õlletootmise kasv kogu maailmas aeglustunud, kasvaks nõudlus uue linnasetoodangu järele aeglasemalt. |
| --- | --- |

(59)

Praegust kogu maailmas valitsevat liigset tootmisvõimsust kinnitavad andmed kahaneva ülemaailmse linnasekaubanduse kohta, mis rahvusvaheline teraviljanõukogu esitas Brüsselis 4.–5. oktoobril 2005. aastal toimunud õlleotra käsitleval seminaril (19). Rahvusvahelise teraviljanõukogu andmetel on ülemaailmne linnasekaubandus kaks aastat järjest vähenenud 5 621 miljonilt tonnilt 2002./2003. turustusaastal 5 275 miljoni tonnini 2004./2005. turustusaastal (viimane arv on hinnanguline). Rahvusvahelise teraviljanõukogu arvates väheneb kaubeldav linnasekogus 2005./2006. turustusaastal veelgi. Selline kahanemistrend kajastub ka ELi linnaseeksportijate poolt 2004./2005. turustusaastaks reserveeritud ekspordilubade kahanevas arvus (2 477 849 tonni) ning eeldatavasti on 2005./2006. turustusaastal see arv veidi väiksem kui 2004./2005. turustusaastal (20). RM Internationali aruanne linnaseturu kohta (21) näitab samuti liigset tootmisvõimsust kogu maailmas: võttes arvesse uute linnasetehaste suuremat tootmisvõimsust ja asjaolu, et viimastel aastatel on õlletootmise kasv kogu maailmas aeglustunud, kasvaks nõudlus uue linnasetoodangu järele aeglasemalt.

| (60) | 14. oktoobri 2005. aasta kirjas väidavad Madalmaad, et eeldatavasti suureneb linnaste nõudlus maailmaturul 2010. aastaks 10 % võrra. Osutatakse 4.–5. oktoobril 2005. aastal Brüsselis toimunud õlleotra käsitleval seminaril rahvusvahelise teraviljanõukogu ettekandele. Kõnealuses ettekandes öeldi siiski, et ka linnaste tootmine kasvab maailmas 2010. aastaks 10 % võrra. Ei ole kohane kasutada linnasetehaste ülemaailmset tootmisvõimust nõudluse näitajana, nagu seda on teinud Madalmaad. |
| --- | --- |

(60)

14. oktoobri 2005. aasta kirjas väidavad Madalmaad, et eeldatavasti suureneb linnaste nõudlus maailmaturul 2010. aastaks 10 % võrra. Osutatakse 4.–5. oktoobril 2005. aastal Brüsselis toimunud õlleotra käsitleval seminaril rahvusvahelise teraviljanõukogu ettekandele. Kõnealuses ettekandes öeldi siiski, et ka linnaste tootmine kasvab maailmas 2010. aastaks 10 % võrra. Ei ole kohane kasutada linnasetehaste ülemaailmset tootmisvõimust nõudluse näitajana, nagu seda on teinud Madalmaad.

| (61) | Eelolevatel aastatel sõltub linnaste maailmaturu areng kahest olulisest asjast. Esiteks õlletarbimise kasvust “uutes” õllepiirkondades. Pole siiski kindel, kui suures ulatuses suudab ühenduse linnasetööstus kõnealust kasvu ära kasutada. |
| --- | --- |

(61)

Eelolevatel aastatel sõltub linnaste maailmaturu areng kahest olulisest asjast. Esiteks õlletarbimise kasvust “uutes” õllepiirkondades. Pole siiski kindel, kui suures ulatuses suudab ühenduse linnasetööstus kõnealust kasvu ära kasutada.

| (62) | Õlletootmise kasv Hiinas ei ole linnaste importi oluliselt suurendanud. Maailma linnasetööstust käsitleva Rabobanki aruande (22) kohaselt ei kasvanud imporditavate linnaste kogus isegi pärast seda, kui imporditariife 2002. aastal oluliselt vähendati, sest Hiina tohutu töötlev tööstus eelistab importida õlleotra. |
| --- | --- |

(62)

Õlletootmise kasv Hiinas ei ole linnaste importi oluliselt suurendanud. Maailma linnasetööstust käsitleva Rabobanki aruande (22) kohaselt ei kasvanud imporditavate linnaste kogus isegi pärast seda, kui imporditariife 2002. aastal oluliselt vähendati, sest Hiina tohutu töötlev tööstus eelistab importida õlleotra.

| (63) | Kasvav õlletarbimine ja -tootmine Kagu-Aasias on suuresti saanud võimalikuks tänu linnaste suurenenud impordile Austraaliast selle läheduse ja sellega sõlmitud vabakaubanduslepingute tõttu. |
| --- | --- |

(63)

Kasvav õlletarbimine ja -tootmine Kagu-Aasias on suuresti saanud võimalikuks tänu linnaste suurenenud impordile Austraaliast selle läheduse ja sellega sõlmitud vabakaubanduslepingute tõttu.

| (64) | Süvameresadamate läheduses asuvad ühenduse linnasetehased, näiteks Holland Malt, tunduvad olevat heas asukohas, et rahuldada Lõuna-Ameerika ja Aafrika üha suurenevat nõudlust linnaste järele. Lõuna-Ameerika puhul võib praegu, Argentiinasse ehitatav uus linnasetehas suurenevat linnaste nõudlust osaliselt vähendada. Peale selle suureneb Mercosuri laienemise tõttu, juhul kui sellega ühineb Venezuela ja võimalik, et ka teised Lõuna-Ameerika riigid, ka Lõuna-Ameerika-sisene linnastega kauplemine. |
| --- | --- |

(64)

Süvameresadamate läheduses asuvad ühenduse linnasetehased, näiteks Holland Malt, tunduvad olevat heas asukohas, et rahuldada Lõuna-Ameerika ja Aafrika üha suurenevat nõudlust linnaste järele. Lõuna-Ameerika puhul võib praegu, Argentiinasse ehitatav uus linnasetehas suurenevat linnaste nõudlust osaliselt vähendada. Peale selle suureneb Mercosuri laienemise tõttu, juhul kui sellega ühineb Venezuela ja võimalik, et ka teised Lõuna-Ameerika riigid, ka Lõuna-Ameerika-sisene linnastega kauplemine.

| (65) | Teine oluline linnaste maailmaturgu mõjutav tegur on areng Venemaal. Venemaal on linnasetehaste tootmisvõimsus miljon tonni, millele lisandub praegu ehitusjärgus olevate tehaste toodang 450 000 tonni. Kuna hea õlleodra kättesaadavus suureneb vastavalt tootmisvõimsuse kasvule, suudab Venemaa end ise varustada ja võimalik, et ka linnaseid eksportida. |
| --- | --- |

(65)

Teine oluline linnaste maailmaturgu mõjutav tegur on areng Venemaal. Venemaal on linnasetehaste tootmisvõimsus miljon tonni, millele lisandub praegu ehitusjärgus olevate tehaste toodang 450 000 tonni. Kuna hea õlleodra kättesaadavus suureneb vastavalt tootmisvõimsuse kasvule, suudab Venemaa end ise varustada ja võimalik, et ka linnaseid eksportida.

| (66) | Eespool esitatut arvesse võttes puuduvad komisjonil tõendid selle kohta, et lähiaastatel kaoks linnaste maailmaturul praegu valitsev liigne tootmisvõimsus. Mis puudutab ülemaailmset linnasekaubandust kuni 2010. aastani, siis rahvusvahelise teraviljanõukogu hinnangul jääb toodangu maht suhteliselt stabiilseks, sest “Venemaa tarbimise langust tasakaalustab Lõuna-Ameerika nõudluse kasv”, nagu märgiti teraviljanõukogu ettekandes õlleotra käsitleval seminaril 2005. aasta oktoobris. |
| --- | --- |

(66)

Eespool esitatut arvesse võttes puuduvad komisjonil tõendid selle kohta, et lähiaastatel kaoks linnaste maailmaturul praegu valitsev liigne tootmisvõimsus. Mis puudutab ülemaailmset linnasekaubandust kuni 2010. aastani, siis rahvusvahelise teraviljanõukogu hinnangul jääb toodangu maht suhteliselt stabiilseks, sest “Venemaa tarbimise langust tasakaalustab Lõuna-Ameerika nõudluse kasv”, nagu märgiti teraviljanõukogu ettekandes õlleotra käsitleval seminaril 2005. aasta oktoobris.

| (67) | Seoses linnaste tootmise ja nendega kauplemisega ühenduses tuleb märkida, et Eemshavenis asuv Holland Malti tehas käivitati 2005. aasta aprillis. Oma 2005. aasta augusti kirjas märgib Euromalt, et hoolimata mitme linnasetehase sulgemisest nende madala tasuvuse tõttu on linnaste ületootmine ühenduses siiski 500 000–700 000 tonni (ühenduse tootmisvõimsus on 8 800 000 tonni, tarbimine 5 900 000 tonni ja eksport 2 250 000 tonni). |
| --- | --- |

(67)

Seoses linnaste tootmise ja nendega kauplemisega ühenduses tuleb märkida, et Eemshavenis asuv Holland Malti tehas käivitati 2005. aasta aprillis. Oma 2005. aasta augusti kirjas märgib Euromalt, et hoolimata mitme linnasetehase sulgemisest nende madala tasuvuse tõttu on linnaste ületootmine ühenduses siiski 500 000–700 000 tonni (ühenduse tootmisvõimsus on 8 800 000 tonni, tarbimine 5 900 000 tonni ja eksport 2 250 000 tonni).

| (68) | Euromalti sõnul on ühenduse linnasetööstuse tasuvus 2005./2006. turustusaastal madalaim, sest paljud ettevõtted on kahjumis ja katavad ainult osa oma kuludest. Ilmselt kõnealuse madala tasuvuse tõttu esitas Andernachis asuv Saksamaa suurim linnasetootja Weissheimer 2006. aasta kevadel pankrotiavalduse. Peale selle on lõplikult suletud ka teisi linnasetehaseid, sealhulgas neli Ühendkuningriigis, kaks Saksamaal ja üks Prantsusmaal. Need on suurte äriühingute vanemad tootmisüksused. Teised linnasetootjad on otsustanud osa oma tehastest ajutiselt sulgeda. Mõnel juhul on vana linnasetehase asemele ehitatud uus. Sellest tulenevalt on H. M. Gaugeri hinnangul 2006. aasta juulis ühenduses linnasetehaste kogutootmisvõimsus 8 800 000 tonni (23), kusjuures tarbimist ja eksporti käsitlevad andmed on võrreldavad Euromalti 2005. aasta augusti kirjas esitatutega. See tähendab siiski umbes 600 000 tonnist liigset tootmisvõimsust. |
| --- | --- |

(68)

Euromalti sõnul on ühenduse linnasetööstuse tasuvus 2005./2006. turustusaastal madalaim, sest paljud ettevõtted on kahjumis ja katavad ainult osa oma kuludest. Ilmselt kõnealuse madala tasuvuse tõttu esitas Andernachis asuv Saksamaa suurim linnasetootja Weissheimer 2006. aasta kevadel pankrotiavalduse. Peale selle on lõplikult suletud ka teisi linnasetehaseid, sealhulgas neli Ühendkuningriigis, kaks Saksamaal ja üks Prantsusmaal. Need on suurte äriühingute vanemad tootmisüksused. Teised linnasetootjad on otsustanud osa oma tehastest ajutiselt sulgeda. Mõnel juhul on vana linnasetehase asemele ehitatud uus. Sellest tulenevalt on H. M. Gaugeri hinnangul 2006. aasta juulis ühenduses linnasetehaste kogutootmisvõimsus 8 800 000 tonni (23), kusjuures tarbimist ja eksporti käsitlevad andmed on võrreldavad Euromalti 2005. aasta augusti kirjas esitatutega. See tähendab siiski umbes 600 000 tonnist liigset tootmisvõimsust.

| (69) | Madalmaad väidavad oma 2005. aasta oktoobri kirjas, et Euromalti poolt ühenduse linnasetööstuse liigse tootmisvõimsusena nimetatud 500 000–700 000 tonni põhineb nn “võimalikul” tootmisvõimsusel, st eeldusel, et tootmine toimub 24 tundi päevas, 7 päeva nädalas ja 365 päeva aastas. Arvesse ei ole võetud aega, mil tehased on seisatud hooldustöödeks, tehniliste rikete tõttu või remondiks, mistõttu liigse tootmisvõimsuse olemasolu pole tegelikult kindel. |
| --- | --- |

(69)

Madalmaad väidavad oma 2005. aasta oktoobri kirjas, et Euromalti poolt ühenduse linnasetööstuse liigse tootmisvõimsusena nimetatud 500 000–700 000 tonni põhineb nn “võimalikul” tootmisvõimsusel, st eeldusel, et tootmine toimub 24 tundi päevas, 7 päeva nädalas ja 365 päeva aastas. Arvesse ei ole võetud aega, mil tehased on seisatud hooldustöödeks, tehniliste rikete tõttu või remondiks, mistõttu liigse tootmisvõimsuse olemasolu pole tegelikult kindel.

| (70) | Komisjon uuris ühenduse linnasetööstuse tegelikku tootmisvõimsust ja tootmist käsitlevaid andmeid paari viimase aasta kohta. Järgmine tabel on võetud H. M. Gaugeri statistilisest kokkuvõttest 2004./2005. turustusaasta kohta, mis on koostatud riikliku statistika ning Euromalti ja Eurostati andmete põhjal.
  Linnasetehaste kogutootmisvõimsus ja -toodang ühenduses | Tootmisvõimsus (tonnides) | Toodang (tonnides) |
| --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 8 613 304 | 8 455 119 |
| 2003 | 8 632 525 | 8 595 156 |
| 2004 | 8 818 633 | 8 644 575 |

(70)

Komisjon uuris ühenduse linnasetööstuse tegelikku tootmisvõimsust ja tootmist käsitlevaid andmeid paari viimase aasta kohta. Järgmine tabel on võetud H. M. Gaugeri statistilisest kokkuvõttest 2004./2005. turustusaasta kohta, mis on koostatud riikliku statistika ning Euromalti ja Eurostati andmete põhjal.

Linnasetehaste kogutootmisvõimsus ja -toodang ühenduses

Tootmisvõimsus (tonnides)

Toodang (tonnides)

2002

8 613 304

8 455 119

2003

8 632 525

8 595 156

2004

8 818 633

8 644 575

| (71) | Tabelis esitatud arvud viitavad sellele, et aastatel 2002–2004 rakendati vähemalt 98 % kogutootmisvõimsusest. Frontier Economicsi (24) aruandes esitatud andmed näitavad samasugust tootmisvõimsuse rakendusmäära. 2005. aastal oli tootmisvõimsuse rakendusmäär väiksem, sest ühenduses toodeti linnaseid 8,4 miljonit tonni 8,8 miljoni tonni suuruse tootmisvõimsus juures. 2006./2007. turustusaastal on eeldatav kogutoodang 8,0 miljonit tonni ja tootmisvõimsus 8,8 miljonit tonni (25). Tundub siiski, et kõnealused madalamad tootmisvõimsuse rakendusmäärad kajastavad linnasetehaste reageerimist madalale tasuvusele, st otsust toota vähem linnaseid ja sulgeda ajutiselt tehaseid. 2006./2007. turustusaasta langust selgitab osaliselt õlleodra kehv saak. 2002.–2004. turustusaasta andmete põhjal on tehniliselt võimalik ära kasutada vähemalt 98 % kogutootmisvõimsusest. Kõnealuse kogutootmisvõimsuse kõrge rakendusmäära tõttu ei ole põhjust kahelda ühenduse linnasetööstuse liigse tootmisvõimsuse olemasolus. |
| --- | --- |

(71)

Tabelis esitatud arvud viitavad sellele, et aastatel 2002–2004 rakendati vähemalt 98 % kogutootmisvõimsusest. Frontier Economicsi (24) aruandes esitatud andmed näitavad samasugust tootmisvõimsuse rakendusmäära. 2005. aastal oli tootmisvõimsuse rakendusmäär väiksem, sest ühenduses toodeti linnaseid 8,4 miljonit tonni 8,8 miljoni tonni suuruse tootmisvõimsus juures. 2006./2007. turustusaastal on eeldatav kogutoodang 8,0 miljonit tonni ja tootmisvõimsus 8,8 miljonit tonni (25). Tundub siiski, et kõnealused madalamad tootmisvõimsuse rakendusmäärad kajastavad linnasetehaste reageerimist madalale tasuvusele, st otsust toota vähem linnaseid ja sulgeda ajutiselt tehaseid. 2006./2007. turustusaasta langust selgitab osaliselt õlleodra kehv saak. 2002.–2004. turustusaasta andmete põhjal on tehniliselt võimalik ära kasutada vähemalt 98 % kogutootmisvõimsusest. Kõnealuse kogutootmisvõimsuse kõrge rakendusmäära tõttu ei ole põhjust kahelda ühenduse linnasetööstuse liigse tootmisvõimsuse olemasolus.

| (72) | Tuleviku kohta on märgitud Euromalti 2005. aasta kirjas, et tuleb “sulgeda väikesed, vanad ja ebaefektiivsed tehased. Võttes arvesse asjaomase tööstusharu struktuuri teatavates liikmesriikides, on see aeglane protsess.” Kõnealust protsessi tuleb 2006. aastal ilmselt kiirendada. 2006. aasta keskel saavutatakse ilmselt jällegi tasakaal ühenduse linnasetootmise ja tegeliku nõudluse vahel, sest linnasetootjad on õppinud piirama oma tootmist võimalike müügimahtudega (26). Aga isegi pärast eespool nimetatud vanade linnasetehaste sulgemist ületab ühenduse tootmisvõimsus siiski nõudluse umbes 600 000 tonni võrra. Peale selle ei ole samale tasemele jääva õlletarbimise tõttu oodata ühenduse nõudluse kasvu, samas ekspordi puhul püsib maailmakaubandus paaril järgmisel aastal ilmselt suhteliselt stabiilsena. Seetõttu puuduvad komisjonil selged tõendid selle kohta, et praegune olukord, kus valitseb liigne tootmisvõimsus, varsti muutub. |
| --- | --- |

(72)

Tuleviku kohta on märgitud Euromalti 2005. aasta kirjas, et tuleb “sulgeda väikesed, vanad ja ebaefektiivsed tehased. Võttes arvesse asjaomase tööstusharu struktuuri teatavates liikmesriikides, on see aeglane protsess.” Kõnealust protsessi tuleb 2006. aastal ilmselt kiirendada. 2006. aasta keskel saavutatakse ilmselt jällegi tasakaal ühenduse linnasetootmise ja tegeliku nõudluse vahel, sest linnasetootjad on õppinud piirama oma tootmist võimalike müügimahtudega (26). Aga isegi pärast eespool nimetatud vanade linnasetehaste sulgemist ületab ühenduse tootmisvõimsus siiski nõudluse umbes 600 000 tonni võrra. Peale selle ei ole samale tasemele jääva õlletarbimise tõttu oodata ühenduse nõudluse kasvu, samas ekspordi puhul püsib maailmakaubandus paaril järgmisel aastal ilmselt suhteliselt stabiilsena. Seetõttu puuduvad komisjonil selged tõendid selle kohta, et praegune olukord, kus valitseb liigne tootmisvõimsus, varsti muutub.

Mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele

| (73) | Madalmaad ja Holland Malt asuvad seisukohale, et Eemshaveni tehasesse tehtud investeering mõjutab pigem kaubandust kolmandate riikidega kui liikmesriikidevahelist kaubandust, sest linnaseeksport on eraldi turusegment, kus sisemaised linnasetootjad ei tegutse. |
| --- | --- |

(73)

Madalmaad ja Holland Malt asuvad seisukohale, et Eemshaveni tehasesse tehtud investeering mõjutab pigem kaubandust kolmandate riikidega kui liikmesriikidevahelist kaubandust, sest linnaseeksport on eraldi turusegment, kus sisemaised linnasetootjad ei tegutse.

| (74) | Komisjon tunnistab, et osa ühenduse linnasetehaste tootmisvõimsusest annavad väikesed sisemaised pere- või eraettevõtted, kes toodavad peamiselt siseturule. Osa nende toodangust võib siiski olla mõeldud ekspordiks ja sellisel juhul tuleb neil konkureerida teiste, ekspordile keskendunud ühenduse linnasetehastega (näiteks Holland Maltiga). |
| --- | --- |

(74)

Komisjon tunnistab, et osa ühenduse linnasetehaste tootmisvõimsusest annavad väikesed sisemaised pere- või eraettevõtted, kes toodavad peamiselt siseturule. Osa nende toodangust võib siiski olla mõeldud ekspordiks ja sellisel juhul tuleb neil konkureerida teiste, ekspordile keskendunud ühenduse linnasetehastega (näiteks Holland Maltiga).

| (75) | Peale selle tegutsevad ühenduse linnasetööstuses suured kontsernid, kes müüvad linnaseid nii ühenduse sees kui ka väljaspool seda. Holland Malt kuulub sellesse kategooriasse, sest tema asukoht süvameresadama lähedal võimaldab tal teenindada nii ühendusesiseseid kui ka ühenduseväliseid turge. Seega konkureeriksid Holland Maltiga peamiselt ekspordiga tegelevad ühenduse linnasetootjad. Sama kehtib ka siseturule keskendunud ühenduse linnasetootjate suhtes, sest Holland Malt plaanib müüa märkimisväärse koguse linnaseid Euroopa riikidesse. 2003. aasta augustis koostatud äriplaanis märkis Holland Malt, et ta kavatseb 2005. aastal müüa Euroopa sihtpunktidesse 71 540 tonni linnaseid (võrreldes kavandatava müügiga Aasias 28 100 tonni, Ladina-Ameerikas 40 600 tonni ja Venemaal 29 000 tonni). |
| --- | --- |

(75)

Peale selle tegutsevad ühenduse linnasetööstuses suured kontsernid, kes müüvad linnaseid nii ühenduse sees kui ka väljaspool seda. Holland Malt kuulub sellesse kategooriasse, sest tema asukoht süvameresadama lähedal võimaldab tal teenindada nii ühendusesiseseid kui ka ühenduseväliseid turge. Seega konkureeriksid Holland Maltiga peamiselt ekspordiga tegelevad ühenduse linnasetootjad. Sama kehtib ka siseturule keskendunud ühenduse linnasetootjate suhtes, sest Holland Malt plaanib müüa märkimisväärse koguse linnaseid Euroopa riikidesse. 2003. aasta augustis koostatud äriplaanis märkis Holland Malt, et ta kavatseb 2005. aastal müüa Euroopa sihtpunktidesse 71 540 tonni linnaseid (võrreldes kavandatava müügiga Aasias 28 100 tonni, Ladina-Ameerikas 40 600 tonni ja Venemaal 29 000 tonni).

| (76) | Võib tekkida olukord, kus linnasetootjad, kes on keskendunud peamiselt ekspordile kolmandatesse riikidesse (näiteks Holland Malt), ei suuda oma toodangule sihtkohtades ostjaid leida ja võivad seetõttu otsida müügivõimalusi ühenduses. Võib juhtuda ka vastupidi. Seetõttu leiab komisjon, et ühendusesisene ja ühenduseväline turusegment ei toimi teineteisest täielikult eraldi. Seosed on olemas, sest ühendusevälised suundumused mõjutavad ühendusesiseseid suundumusi ja vastupidi. |
| --- | --- |

(76)

Võib tekkida olukord, kus linnasetootjad, kes on keskendunud peamiselt ekspordile kolmandatesse riikidesse (näiteks Holland Malt), ei suuda oma toodangule sihtkohtades ostjaid leida ja võivad seetõttu otsida müügivõimalusi ühenduses. Võib juhtuda ka vastupidi. Seetõttu leiab komisjon, et ühendusesisene ja ühenduseväline turusegment ei toimi teineteisest täielikult eraldi. Seosed on olemas, sest ühendusevälised suundumused mõjutavad ühendusesiseseid suundumusi ja vastupidi.

| (77) | Eeltoodut arvesse võttes ei nõustu komisjon Frontier Economicsi aruande järeldusega, et puuduvad tõendid selle kohta, et Holland Maltile antud toetuse tõttu väheneb teiste Euroopa linnasetootjate müük rohkem, kui ta väheneks nagunii. Komisjon ei saa välistada, et teiste ühenduse linnasetootjate müük ühendusesisestele ja ühendusevälistele klientidele võib väheneda. Komisjon leiab seetõttu, et abi võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust ja konkurentsi. |
| --- | --- |

(77)

Eeltoodut arvesse võttes ei nõustu komisjon Frontier Economicsi aruande järeldusega, et puuduvad tõendid selle kohta, et Holland Maltile antud toetuse tõttu väheneb teiste Euroopa linnasetootjate müük rohkem, kui ta väheneks nagunii. Komisjon ei saa välistada, et teiste ühenduse linnasetootjate müük ühendusesisestele ja ühendusevälistele klientidele võib väheneda. Komisjon leiab seetõttu, et abi võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust ja konkurentsi.

Preemium-klassi linnaste turg

| (78) | Komisjon on võtnud arvesse Madalmaade ja Holland Malti esitatud teavet (sealhulgas kolmandate isikute kirju) HTST linnaste kohta (27). Madalmaade, Holland Malti ja huvitatud isikute kirjelduse kohaselt erinevad HTST linnased tavalistest linnastest oma eriomaduste poolest, mis tugevdavad õlle maitset ja lõhna, muudavad selle vahu püsivamaks ning pikendavad selle kõlblikkusaega. |
| --- | --- |

(78)

Komisjon on võtnud arvesse Madalmaade ja Holland Malti esitatud teavet (sealhulgas kolmandate isikute kirju) HTST linnaste kohta (27). Madalmaade, Holland Malti ja huvitatud isikute kirjelduse kohaselt erinevad HTST linnased tavalistest linnastest oma eriomaduste poolest, mis tugevdavad õlle maitset ja lõhna, muudavad selle vahu püsivamaks ning pikendavad selle kõlblikkusaega.

| (79) | Madalmaad ja Holland Malt väidavad, et HTST linnaseid saab pidada preemium-klassi linnasteks. Samuti jäävad nad seisukohale, et ainulaadsete füüsikaliste omaduste, tuntava kvaliteedi ja kõrgema hinna tõttu ei ole HTST linnased asendatavad tavaliste linnastega. Tõenäoliselt tekib HTST linnaste järele eraldi nõudlus ning avaneb uus turg. |
| --- | --- |

(79)

Madalmaad ja Holland Malt väidavad, et HTST linnaseid saab pidada preemium-klassi linnasteks. Samuti jäävad nad seisukohale, et ainulaadsete füüsikaliste omaduste, tuntava kvaliteedi ja kõrgema hinna tõttu ei ole HTST linnased asendatavad tavaliste linnastega. Tõenäoliselt tekib HTST linnaste järele eraldi nõudlus ning avaneb uus turg.

| (80) | Komisjon möönab, et HTST linnased võivad olla eriliste omadustega ning kvaliteetsed. Tuleb siiski kindlaks teha, kas tavaliste linnaste turu kõrval eksisteerib eraldi preemium-klassi linnaste turg (kus turustataks HTST linnaseid). Esimese astme kohus on täpsustanud, et piisavalt eristuva turu olemasolu kindlaksmääramiseks
  “peab olema võimalik eristada kõnealust teenust või kaupa konkreetsete omaduste järgi, mis eristavad seda muudest teenustest või kaupadest nii, et nad on üksteisega asendatavad ja konkureerivad ainult vähesel määral. Selles kontekstis tuleb toodete asendatavust hinnata objektiivsete omaduste põhjal ning ka turu pakkumise ja nõudluse struktuuri ning konkurentsitingimuste põhjal.” (28) |
| --- | --- |

(80)

Komisjon möönab, et HTST linnased võivad olla eriliste omadustega ning kvaliteetsed. Tuleb siiski kindlaks teha, kas tavaliste linnaste turu kõrval eksisteerib eraldi preemium-klassi linnaste turg (kus turustataks HTST linnaseid). Esimese astme kohus on täpsustanud, et piisavalt eristuva turu olemasolu kindlaksmääramiseks

“peab olema võimalik eristada kõnealust teenust või kaupa konkreetsete omaduste järgi, mis eristavad seda muudest teenustest või kaupadest nii, et nad on üksteisega asendatavad ja konkureerivad ainult vähesel määral. Selles kontekstis tuleb toodete asendatavust hinnata objektiivsete omaduste põhjal ning ka turu pakkumise ja nõudluse struktuuri ning konkurentsitingimuste põhjal.” (28)

| (81) | Pakkumise ja nõudluse struktuuri ning konkurentsitingimuste kohta turul sai komisjon märkusi mitmelt isikult (peamiselt linnasetootjate liidud), mille kohaselt ei saa tavalisi ja preemium-klassi linnaseid selgelt eristada. Kõnealuste märkuste kohaselt on linnased tooteliik, mille omadused varieeruvad, kuid mis peab vastama õlletööstuse kehtestatud kvaliteedinõuetele. Enamik linnasetootjate klientidest soovib osta ainult kõrgekvaliteedilisi linnaseid, mis vastavad nendepoolsetele tingimustele ja toiduohutusnõuetele. |
| --- | --- |

(81)

Pakkumise ja nõudluse struktuuri ning konkurentsitingimuste kohta turul sai komisjon märkusi mitmelt isikult (peamiselt linnasetootjate liidud), mille kohaselt ei saa tavalisi ja preemium-klassi linnaseid selgelt eristada. Kõnealuste märkuste kohaselt on linnased tooteliik, mille omadused varieeruvad, kuid mis peab vastama õlletööstuse kehtestatud kvaliteedinõuetele. Enamik linnasetootjate klientidest soovib osta ainult kõrgekvaliteedilisi linnaseid, mis vastavad nendepoolsetele tingimustele ja toiduohutusnõuetele.

| (82) | Eri linnasetootjate eri liiki linnased on seetõttu suurel määral üksteisega asendatavad, sest kõik kõnealused ettevõtted toodavad kõrgekvaliteedilisi linnaseid, et katta oma klientide nõudlust. |
| --- | --- |

(82)

Eri linnasetootjate eri liiki linnased on seetõttu suurel määral üksteisega asendatavad, sest kõik kõnealused ettevõtted toodavad kõrgekvaliteedilisi linnaseid, et katta oma klientide nõudlust.

| (83) | Tõendid tunduvad kinnitavat, et preemium-klassi õlu ja tavaline õlu ei pruugi olla toodetud eri linnastest. Madalmaade sõnul hakkab Holland Malt tootma HTST linnaseid peamiselt “preemium-klassi” õlle turusegmendile. Madalmaad väidavad, et preemium-klassi õlle tootmiseks on vaja kõrgekvaliteedilist toorainet, mille omadused parandavad kõnealuse õlle maitset ja lõhna. Holland Malt viitab oma kirjas “Just-drinks.com’i 2004. aasta aruandele” (29), kus märgitakse, et Holland Malti väitel “kinnitavad suuremad õlletehased, et preemium-klassi õlu on oma olemuselt parem jook, sest tal on täidlasem ja eristuvam maitse”. |
| --- | --- |

(83)

Tõendid tunduvad kinnitavat, et preemium-klassi õlu ja tavaline õlu ei pruugi olla toodetud eri linnastest. Madalmaade sõnul hakkab Holland Malt tootma HTST linnaseid peamiselt “preemium-klassi” õlle turusegmendile. Madalmaad väidavad, et preemium-klassi õlle tootmiseks on vaja kõrgekvaliteedilist toorainet, mille omadused parandavad kõnealuse õlle maitset ja lõhna. Holland Malt viitab oma kirjas “Just-drinks.com’i 2004. aasta aruandele” (29), kus märgitakse, et Holland Malti väitel “kinnitavad suuremad õlletehased, et preemium-klassi õlu on oma olemuselt parem jook, sest tal on täidlasem ja eristuvam maitse”.

| (84) | Komisjoni arvates viidatakse kõnealuse lausega siiski tarbijate arusaamale preemium-klassi õllest, mitte suuremate õlletehaste arvamusele. Aruande 59. leheküljel täpsustatakse, et “teisalt viitas Scottish & Newcastle tarbijate arusaamale kõrgemast kvaliteedist ja staatusest, mis saadakse preemium-klassi õlut ostes. Peamised tegurid on: kvaliteedi tunnetamine – preemium-klassi õlu on oma olemuselt parem jook, sest tal on täidlasem ja eristuvam maitse”. |
| --- | --- |

(84)

Komisjoni arvates viidatakse kõnealuse lausega siiski tarbijate arusaamale preemium-klassi õllest, mitte suuremate õlletehaste arvamusele. Aruande 59. leheküljel täpsustatakse, et “teisalt viitas Scottish & Newcastle tarbijate arusaamale kõrgemast kvaliteedist ja staatusest, mis saadakse preemium-klassi õlut ostes. Peamised tegurid on: kvaliteedi tunnetamine – preemium-klassi õlu on oma olemuselt parem jook, sest tal on täidlasem ja eristuvam maitse”.

| (85) | Tegelikult algab Holland Malti esitatud aruande kokkuvõte sõnadega “küsitlusel, mis just-drinks.com korraldas maailma õlletööstuse kõigi peamiste rahvusvaheliste ettevõtjate arvamuse teadasaamiseks, selgus, et preemium-klassi õlu on turundusalane mõiste”. Aruandes märgitakse, et tavalisest õllest võib teatud piirkonnas või riigis saada preemium-klassi õlu ja et suured rahvusvahelised õlletootjad kasutavad eri turgudel eri turundusstrateegiaid. Õllemargid, mida mõnes piirkonnas peetakse preemium-klassi markideks, ei pruugi seda olla muus piirkonnas. Aruandes väidetakse ka, et “lugeja peab teadma, et eri aastaid võrreldes ja mitme aasta suundumusi arvesse võttes varieerub preemium-klassi õlle nõudlus tarbijate arusaamade, mitte tootekirjelduse muutumise tõttu. Nagu märgib Interbrew, otsustavad tarbijad, mitte tööstus, mis on preemium-klass”. |
| --- | --- |

(85)

Tegelikult algab Holland Malti esitatud aruande kokkuvõte sõnadega “küsitlusel, mis just-drinks.com korraldas maailma õlletööstuse kõigi peamiste rahvusvaheliste ettevõtjate arvamuse teadasaamiseks, selgus, et preemium-klassi õlu on turundusalane mõiste”. Aruandes märgitakse, et tavalisest õllest võib teatud piirkonnas või riigis saada preemium-klassi õlu ja et suured rahvusvahelised õlletootjad kasutavad eri turgudel eri turundusstrateegiaid. Õllemargid, mida mõnes piirkonnas peetakse preemium-klassi markideks, ei pruugi seda olla muus piirkonnas. Aruandes väidetakse ka, et “lugeja peab teadma, et eri aastaid võrreldes ja mitme aasta suundumusi arvesse võttes varieerub preemium-klassi õlle nõudlus tarbijate arusaamade, mitte tootekirjelduse muutumise tõttu. Nagu märgib Interbrew, otsustavad tarbijad, mitte tööstus, mis on preemium-klass”.

| (86) | Asjaolu, et tootekirjeldus ei määra seda, millised õllesordid kuuluvad preemium-klassi, viitab sellele, et eri liiki linnased on kergesti üksteisega asendatavad tingimusel, et nad vastavad õlletööstuse kehtestatud (miinimum)nõuetele. Linnaste asendatavusele viidati ka ettevõtete Hugh Baird/Scottish & Newcastle ühinemise kohtuasjas (30). Asjaomase tooteturu kohta väidavad ühinemisest teatanud pooled (Hugh Baird/Scottish & Newcastle), et see on vähemalt sama suur kui linnaseturg. Otsuses märgitakse, et “kuigi linnaseturgu saab väidetavalt jagada näiteks õlletööstuses kasutatavate linnaste turuks ja piiritusetööstuses kasutatavate linnaste turuks, ei ole see poolte arvates muude saadaolevate toodetega asendatavuse tõttu õige”. |
| --- | --- |

(86)

Asjaolu, et tootekirjeldus ei määra seda, millised õllesordid kuuluvad preemium-klassi, viitab sellele, et eri liiki linnased on kergesti üksteisega asendatavad tingimusel, et nad vastavad õlletööstuse kehtestatud (miinimum)nõuetele. Linnaste asendatavusele viidati ka ettevõtete Hugh Baird/Scottish & Newcastle ühinemise kohtuasjas (30). Asjaomase tooteturu kohta väidavad ühinemisest teatanud pooled (Hugh Baird/Scottish & Newcastle), et see on vähemalt sama suur kui linnaseturg. Otsuses märgitakse, et “kuigi linnaseturgu saab väidetavalt jagada näiteks õlletööstuses kasutatavate linnaste turuks ja piiritusetööstuses kasutatavate linnaste turuks, ei ole see poolte arvates muude saadaolevate toodetega asendatavuse tõttu õige”.

| (87) | Lisaks ei suutnud komisjon linnasetootmist käsitlevate statistiliste andmete uurimisel tuvastada eraldi preemium-klassi linnaste turu olemasolu. Otse vastupidi, kõik statistiliste andmete allikad (Eurostat, Euromalt, rahvusvaheline teraviljanõukogu) esitavad andmeid ainult üldise linnaseturu kohta. Ka Madalmaad ja Holland Malt ise ei ole esitanud andmeid preemium-klassi linnaseid tootvate tehaste olemasolevate tootmisvõimsuste või toodangu kohta. Vastupidi, liigset tootmisvõimsust käsitlevas vastuväites viitavad nad linnaste (kui toote) andmetele, tegemata vahet tavalistel ja preemium-klassi linnastel. |
| --- | --- |

(87)

Lisaks ei suutnud komisjon linnasetootmist käsitlevate statistiliste andmete uurimisel tuvastada eraldi preemium-klassi linnaste turu olemasolu. Otse vastupidi, kõik statistiliste andmete allikad (Eurostat, Euromalt, rahvusvaheline teraviljanõukogu) esitavad andmeid ainult üldise linnaseturu kohta. Ka Madalmaad ja Holland Malt ise ei ole esitanud andmeid preemium-klassi linnaseid tootvate tehaste olemasolevate tootmisvõimsuste või toodangu kohta. Vastupidi, liigset tootmisvõimsust käsitlevas vastuväites viitavad nad linnaste (kui toote) andmetele, tegemata vahet tavalistel ja preemium-klassi linnastel.

| (88) | Seetõttu leiab komisjon, et kahe rühma (tavalised ja preemium-klassi linnased) vahele ei saa tõmmata selget piiri. Erinevusi võib olla kvaliteedis, kuid need ei tundu olevat sellised, et nad piiraksid märgatavalt eri liiki linnaste asendatavust või linnasetootjate konkurentsi. |
| --- | --- |

(88)

Seetõttu leiab komisjon, et kahe rühma (tavalised ja preemium-klassi linnased) vahele ei saa tõmmata selget piiri. Erinevusi võib olla kvaliteedis, kuid need ei tundu olevat sellised, et nad piiraksid märgatavalt eri liiki linnaste asendatavust või linnasetootjate konkurentsi.

| (89) | Eeltoodud andmete põhjal, mis käsitlevad linnaseturu liigset tootmisvõimsust, kõnealuse abimeetme võimalikku mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele ja preemium-klassi linnaste selgelt eristatava turu puudumist, leiab komisjon, et riigiabi ei ole kooskõlas suuniste punktiga 4.2.5, milles on sätestatud, et abi on keelatud anda investeeringutele, mis on seotud toodetega, mille puhul ei ole piisavalt tõendatud tavapäraste turuväljundite olemasolu. |
| --- | --- |

(89)

Eeltoodud andmete põhjal, mis käsitlevad linnaseturu liigset tootmisvõimsust, kõnealuse abimeetme võimalikku mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele ja preemium-klassi linnaste selgelt eristatava turu puudumist, leiab komisjon, et riigiabi ei ole kooskõlas suuniste punktiga 4.2.5, milles on sätestatud, et abi on keelatud anda investeeringutele, mis on seotud toodetega, mille puhul ei ole piisavalt tõendatud tavapäraste turuväljundite olemasolu.

Leedu linnasetehasele antud abi

| (90) | Holland Malt osutab sellele, et linnaste maailmaturu olukord ei takistanud komisjoni lubamast investeeringutoetuse andmist Leedus asuvale linnasetehasele. |
| --- | --- |

(90)

Holland Malt osutab sellele, et linnaste maailmaturu olukord ei takistanud komisjoni lubamast investeeringutoetuse andmist Leedus asuvale linnasetehasele.

| (91) | Komisjon soovib rõhutada, et ta ei ole andnud Leedu linnasetehasele investeeringutoetuse andmiseks luba pärast riigi ühinemist ELiga 1. mail 2004. aastal. Enne seda ei kohaldatud Leedu suhtes põllumajandustooteid käsitlevaid riigiabieeskirju. Igal juhul ei mõjuta asjaolu, et teised liikmesriigid ei ole täitnud asutamislepingu artiklites 87 ja 88 sätestatud kohustusi, seda, kas liikmesriik, kelle vastu on algatatud asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlus, on andnud (õigusvastast) riigiabi või mitte (31). |
| --- | --- |

(91)

Komisjon soovib rõhutada, et ta ei ole andnud Leedu linnasetehasele investeeringutoetuse andmiseks luba pärast riigi ühinemist ELiga 1. mail 2004. aastal. Enne seda ei kohaldatud Leedu suhtes põllumajandustooteid käsitlevaid riigiabieeskirju. Igal juhul ei mõjuta asjaolu, et teised liikmesriigid ei ole täitnud asutamislepingu artiklites 87 ja 88 sätestatud kohustusi, seda, kas liikmesriik, kelle vastu on algatatud asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlus, on andnud (õigusvastast) riigiabi või mitte (31).

| (92) | Siinkohal soovib komisjon teatada, et ta algatas asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud ametliku menetluse pärast seda, kui Hispaania oli teatanud kavatsusest anda riigiabi linnasetehasele Maltacarrión S.A. (32) Menetlus algatati käesoleva juhtumiga samadel alustel, st et ei saa välistada, et linnaseturul valitseb liigne tootmisvõimsus. Pärast menetluse algatamist võttis Hispaania kõnealuse riigiabiteatise tagasi. |
| --- | --- |

(92)

Siinkohal soovib komisjon teatada, et ta algatas asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud ametliku menetluse pärast seda, kui Hispaania oli teatanud kavatsusest anda riigiabi linnasetehasele Maltacarrión S.A. (32) Menetlus algatati käesoleva juhtumiga samadel alustel, st et ei saa välistada, et linnaseturul valitseb liigne tootmisvõimsus. Pärast menetluse algatamist võttis Hispaania kõnealuse riigiabiteatise tagasi.

Piirkondlikud aspektid

| (93) | Komisjon möönab ning ei vaidlusta Holland Maltile antud abi olulisust piirkonna arengule, mida on selgitanud Madalmaad ja mitu huvitatud isikut. Selles suhtes sobiks projekt hästi kokku IPR kavaga. |
| --- | --- |

(93)

Komisjon möönab ning ei vaidlusta Holland Maltile antud abi olulisust piirkonna arengule, mida on selgitanud Madalmaad ja mitu huvitatud isikut. Selles suhtes sobiks projekt hästi kokku IPR kavaga.

| (94) | Projekt peab siiski vastama kõikidele suunistes sätestatud põllumajandustoodete töötlemise ja müügiga seotud investeeringutele antava toetuse tingimustele. Kuna see aga ei vasta ühelegi olulisele tingimusele, ei saa komisjon lubada projektile riigiabi andmist hoolimata selle piirkondlikku arengut soodustavatest aspektidest. |
| --- | --- |

(94)

Projekt peab siiski vastama kõikidele suunistes sätestatud põllumajandustoodete töötlemise ja müügiga seotud investeeringutele antava toetuse tingimustele. Kuna see aga ei vasta ühelegi olulisele tingimusele, ei saa komisjon lubada projektile riigiabi andmist hoolimata selle piirkondlikku arengut soodustavatest aspektidest.

VI.   KOKKUVÕTE

| (95) | Eespool nimetatud põhjustel leiab komisjon, et Holland Maltile antud abi ei ole kooskõlas EÜ asutamislepingu artiklitega 87 ja 88. Abimeede ei vasta suuniste punktile 4.2.5, milles on sätestatud, et abi on keelatud anda investeeringutele, mis on seotud toodetega, mille puhul ei ole tõendatud tavapäraste turuväljundite olemasolu. |
| --- | --- |

(95)

Eespool nimetatud põhjustel leiab komisjon, et Holland Maltile antud abi ei ole kooskõlas EÜ asutamislepingu artiklitega 87 ja 88. Abimeede ei vasta suuniste punktile 4.2.5, milles on sätestatud, et abi on keelatud anda investeeringutele, mis on seotud toodetega, mille puhul ei ole tõendatud tavapäraste turuväljundite olemasolu.

| (96) | 17. detsembri 2004. aasta kirjas teatasid Madalmaad, et abi lubati anda tingimusel, et komisjon kiidab selle heaks. Kui toetust on kõnealusest tingimusest hoolimata välja makstud, tuleb see tagasi nõuda, |
| --- | --- |

(96)

17. detsembri 2004. aasta kirjas teatasid Madalmaad, et abi lubati anda tingimusel, et komisjon kiidab selle heaks. Kui toetust on kõnealusest tingimusest hoolimata välja makstud, tuleb see tagasi nõuda,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Riigiabi, mis Madalmaad on andnud Holland Malt BV-le 7 425 000 euro ulatuses tingimusel, et komisjon kiidab selle heaks, ei ole ühisturuga kokkusobiv.

Artikkel 2

Madalmaad on kohustatud artiklis 1 osutatud riigiabi tühistama.

Artikkel 3

1.   Madalmaad võtavad kõik vajalikud meetmed, et nõuda abisaajalt tagasi artiklis 1 osutatud ning abisaajale ebaseaduslikult antud abi.

2.   Abi nõutakse tagasi viivitamata ja riiklikes õigusaktides kehtestatud korras tingimusel, et see võimaldab käesoleva otsuse kohest ja tõhusat täitmist. Tagastatav summa peab sisaldama intressi, mis on arvestatud alates sellest kuupäevast, mil abi anti abisaaja käsutusse kuni kuupäevani, mil abi tagastatakse. Intress arvutatakse viiteintressi põhjal, mida kasutati piirkondliku abi ekvivalendi arvutamisel.

Artikkel 4

Madalmaad teatavad komisjonile kahe kuu jooksul pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist otsuse täitmiseks võetud meetmetest.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Madalmaade Kuningriigile.

Brüssel, 26. september 2006.

Komisjoni nimel

Komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT C 154, 25.6.2005, lk 6.

1

(2)  Vt joonealune märkus 1.

2

(3)  Regionale investeringsprojecten 2000 (IPR 2000–2006), N 549/99. Heaks kiidetud 17. augusti 2000. aasta kirjaga SG (2000) D/106266.

3

(4)  Wijziging Regionale investeringsprojecten 2000, N831/2001. Heaks kiidetud 18. veebruari 2002. aasta kirjaga K(2002)233.

4

(5)  EÜT C 28, 1.2.2000, lk 2.

5

(6)  23. juuli 2004. aasta kiri toetuste andmise kohta linnasetehaste ehitamiseks.

6

(7)  Weihenstephani Ülikooli töötaja dr Krottenthaleri kiri, mai 2005.

7

(8)  <}100RM International, Linnaseturgu käsitlev aruanne, 22. aprill 2005; Rabobank, Linnasetööstus, kasvava õlleturu tõttu muutuv tööstuse struktuur, märts 2005; H.M. Gauger on linnaste valdkonnas tegutsev vahendus- ja konsultatsioonifirma, mis annab välja linnasetootmise ja -kaubanduse alast teavet sisaldavat igakuist linnaseturu aruannet.

8

(9)  Teraviljakaubandussektori valitsustevaheline organisatsioon.

9

(10)  Euromalt: “The EU malting industry”, august 2005.

10

(11)  Frontier Economics: “Holland Malt”, oktoober 2005.

11

(12)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

12

(13)  Kohtuasi C-370/79: Philip Morris, EKL 1980, lk 2671, punktid 11 ja 12.

13

(14)  Allikas: H.M. Gauger Statistical Digest 2004–2005.

14

(15)  EÜT C 74, 10.3.1998, lk 9.

15

(16)  Komisjoni 6. mai 2003. aasta soovitus 2003/361/EÜ, mis käsitleb väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratlust (ELT L 124, 20.5.2003, lk 36).

16

(17)  ELT L 1, 3.1.2004, lk 1.

17

(18)  Vt 10. joonealusne märkus.

18

(19)  John Tjaardstra ettekanne õlle, õlleodra ja linnaste tootmise ja tarbimise suundumustest.

19

(20)  H. M. Gaugeri aruanne nr 5, 2.6.2006. Kõnealuses aruandes prognoositi 2005./2006. turustusaasta ekspordikoguseks 2 140 miljon tonni.

20

(21)  Vt 8. joonealune märkus.

21

(22)  Vt 8. joonealune märkus.

22

(23)  H. M. Gauger, juuli 2006. – Euroopa linnasetööstuse seisukord.

23

(24)  Vt 11. joonealune märkus.

24

(25)  H. M. Gaugeri turuaruanne nr 4, 2. mai 2006.

25

(26)  H. M. Gauger, juuli 2006 – Euroopa linnasetööstuse olukord.

26

(27)  Bühleri arvamus Holland Maltis rakendatava tehnoloogia kohta, kuupäevata.

27

Freising – Weihenstephani Ülikooli kiri, München, mai 2005.

Huvitatud isiku kiri, mis sisaldab ärisaladusi ja mida seetõttu käsitletakse konfidentsiaalsena.

(28)  Kohtuasi T-229/94: Deutsche Bahn, EKL 1997, lk II–1689, punkt 10.

28

Deutsche Bahn

(29)  www.just-drinks.com: “Ülemaailmne turuülevaade preemium-klassi õlle kohta– prognoosid 2010. aastani.”

29

(30)  Kohtuasi nr IV/M.1372, 18.12.1998.

30

(31)  Vt nt kohtuasi T-214/95: Het Vlaamse Gewestties, EKL 1998, lk II–717, punkt 54.

31

Het Vlaamse Gewestties

(32)  Kohtuasi C 48, 21.12.2005. (Euroopa Liidu Teatajas veel avaldamata).

32

---

| 6.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 32/88 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 32/88

---

KOMISJONI OTSUS,

26. oktoober 2006,

millega asutatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 58/2003 kohaldades Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet

(2007/60/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (1), eriti selle artikli 3 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 58/2003 antakse komisjonile volitus otsustada luua täitevasutused, mis vastavad nimetatud määrusega kehtestatud põhikirjale, ning kellele komisjon võib usaldada teatavaid ühenduse programmi(de) juhtimisega seotud ülesandeid. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 58/2003 antakse komisjonile volitus otsustada luua täitevasutused, mis vastavad nimetatud määrusega kehtestatud põhikirjale, ning kellele komisjon võib usaldada teatavaid ühenduse programmi(de) juhtimisega seotud ülesandeid.

| (2) | Täitevasutuse loomine peaks andma komisjonile võimaluse keskenduda oma põhitegevusele ja -ülesannetele, mida ei saa suunata alltöövõtjatele, kaotamata seejuures kontrolli kõnealuste rakendusametite korraldatava tegevuse üle ning olles selle tegevuse eest vastutav. |
| --- | --- |

(2)

Täitevasutuse loomine peaks andma komisjonile võimaluse keskenduda oma põhitegevusele ja -ülesannetele, mida ei saa suunata alltöövõtjatele, kaotamata seejuures kontrolli kõnealuste rakendusametite korraldatava tegevuse üle ning olles selle tegevuse eest vastutav.

| (3) | Ühenduse tegevuse haldamine üleeuroopalise transpordivõrgu valdkonnas seab eesmärgiks nende projektide teostuse, mis ei eelda poliitilist laadi otsuse tegemist ja nõuavad kõrget tehnilise ja rahalise asjatundlikkuse taset kogu projekti tsükli vältel. |
| --- | --- |

(3)

Ühenduse tegevuse haldamine üleeuroopalise transpordivõrgu valdkonnas seab eesmärgiks nende projektide teostuse, mis ei eelda poliitilist laadi otsuse tegemist ja nõuavad kõrget tehnilise ja rahalise asjatundlikkuse taset kogu projekti tsükli vältel.

| (4) | Selle ühenduse tegevuse täitmisega seonduvate ülesannete delegeerimine täitevasutusele on võimalik tingimusel, et projekti kavandamise etappe ja rahastamisotsuste vastuvõtmist, millega tegelevad komisjoni talitused, eristatakse selgelt programmi rakendamisest, mis tuleks usaldada täitevasutusele. |
| --- | --- |

(4)

Selle ühenduse tegevuse täitmisega seonduvate ülesannete delegeerimine täitevasutusele on võimalik tingimusel, et projekti kavandamise etappe ja rahastamisotsuste vastuvõtmist, millega tegelevad komisjoni talitused, eristatakse selgelt programmi rakendamisest, mis tuleks usaldada täitevasutusele.

| (5) | Sel eesmärgil tehtud tasuvusanalüüs näitas, et täitevasutuse rakendamine võimaldaks parandada üleeuroopalise transpordivõrgu elluviimise tõhusust ning seda väiksema maksumuse juures. Võttes arvesse üleeuroopalise transpordivõrgu omapära, tuleb rõhk asetada tehniliste ülesannete delegeerimisele, kusjuures keskne eesmärk on tugevdada seoseid üleeuroopalise transpordivõrgu ja ekspertide kogu vahel. |
| --- | --- |

(5)

Sel eesmärgil tehtud tasuvusanalüüs näitas, et täitevasutuse rakendamine võimaldaks parandada üleeuroopalise transpordivõrgu elluviimise tõhusust ning seda väiksema maksumuse juures. Võttes arvesse üleeuroopalise transpordivõrgu omapära, tuleb rõhk asetada tehniliste ülesannete delegeerimisele, kusjuures keskne eesmärk on tugevdada seoseid üleeuroopalise transpordivõrgu ja ekspertide kogu vahel.

| (6) | Selleks, et täita komisjoni seatud eesmärgid komisjoni järelevalve all, peab täitevasutus suutma tagada kõrgetasemelise asjatundlikkuse. Asutuse loomine peab võimaldama ka optimeerida üleeuroopalise transpordivõrgu teostust, lihtsustades üleeuroopalise transpordivõrgu küsimustes spetsialiseerunud personali värbamist. |
| --- | --- |

(6)

Selleks, et täita komisjoni seatud eesmärgid komisjoni järelevalve all, peab täitevasutus suutma tagada kõrgetasemelise asjatundlikkuse. Asutuse loomine peab võimaldama ka optimeerida üleeuroopalise transpordivõrgu teostust, lihtsustades üleeuroopalise transpordivõrgu küsimustes spetsialiseerunud personali värbamist.

| (7) | Asutuse loomine peab parandama paindlikkust ühenduse tegevuse elluviimisel üleeuroopalise transpordivõrgu valdkonnas. Asutuse aastane töökava peab tal võimaldama nimelt panustada üleeuroopalise transpordivõrgu elluviimiseks iga-aastaste esmatähtsate ülesannete teostamisse, mille kavandab ja otsustab komisjon. Asutus peab tagama ka rahastamise parema kooskõlastuse ühenduse teiste vahenditega. |
| --- | --- |

(7)

Asutuse loomine peab parandama paindlikkust ühenduse tegevuse elluviimisel üleeuroopalise transpordivõrgu valdkonnas. Asutuse aastane töökava peab tal võimaldama nimelt panustada üleeuroopalise transpordivõrgu elluviimiseks iga-aastaste esmatähtsate ülesannete teostamisse, mille kavandab ja otsustab komisjon. Asutus peab tagama ka rahastamise parema kooskõlastuse ühenduse teiste vahenditega.

| (8) | Täitevasutuse saavutatud tulemustel põhinev juhtimine, koos vajalike järelevalve- ja kooskõlastusmeetmete ning -kanalite kasutuselevõtuga peab võimaldama lihtsustada komisjoni talituste poolt üleeuroopalise transpordivõrgu elluviimise korda. Komisjoni talitused võivad kasutada ära täitevasutuse tehnilise töö tulemusi, arendades nendega paralleelselt asjakohaseid tegevusi, mis eeldavad otsustetegemist poliitilisel tasandil. |
| --- | --- |

(8)

Täitevasutuse saavutatud tulemustel põhinev juhtimine, koos vajalike järelevalve- ja kooskõlastusmeetmete ning -kanalite kasutuselevõtuga peab võimaldama lihtsustada komisjoni talituste poolt üleeuroopalise transpordivõrgu elluviimise korda. Komisjoni talitused võivad kasutada ära täitevasutuse tehnilise töö tulemusi, arendades nendega paralleelselt asjakohaseid tegevusi, mis eeldavad otsustetegemist poliitilisel tasandil.

| (9) | Asutuse koostöö komisjoni talitustega ja selle eriülesannete täitmine peab võimaldama parandada ühenduse tegevuse nähtavust üleeuroopalise transpordivõrgu valdkonnas. |
| --- | --- |

(9)

Asutuse koostöö komisjoni talitustega ja selle eriülesannete täitmine peab võimaldama parandada ühenduse tegevuse nähtavust üleeuroopalise transpordivõrgu valdkonnas.

| (10) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas täitevasutuste komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas täitevasutuste komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusameti asutamine

1.   Ühenduse tegevuse juhtimiseks üleeuroopalise transpordivõrgu valdkonnas luuakse rakendusamet (edaspidi “amet”), mille põhikiri on sätestatud määrusega (EÜ) nr 58/2003.

2.   Ameti nimetus on Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet.

Artikkel 2

Asukoht

Ameti asukoht on Brüsselis.

Artikkel 3

Tegevusaeg

Rakendusamet asutatakse ajavahemikuks 1. november 2006. kuni 31. detsember 2008.

Artikkel 4

Eesmärgid ja ülesanded

1.   Ameti ülesanne on ühenduse tegevuse raames üleeuroopalise transpordivõrgu valdkonnas nõukogu määruses (EÜ) 2236/95 (2) alusel ühenduse rahalise abi andmisega seonduvate ülesannete täitmine, välja arvatud kavandamine, prioriteetide seadmine, programmi hindamine ja seadusandlik seire. Ametile usaldatakse järgmised ülesanded:

| (a) | üleeuroopalise transpordivõrgu eelarvest ühise huvi projektidele antud rahalise abi haldamine juhendavas, rahastamise ja järelevalve järgus ning vajaliku kontrolli teostamine selleks asjakohaste otsuste vastuvõtmisega komisjoni volituse alusel; |
| --- | --- |

(a)

üleeuroopalise transpordivõrgu eelarvest ühise huvi projektidele antud rahalise abi haldamine juhendavas, rahastamise ja järelevalve järgus ning vajaliku kontrolli teostamine selleks asjakohaste otsuste vastuvõtmisega komisjoni volituse alusel;

| (b) | kooskõlastamine teiste ühenduse vahenditega, tagades rahaliste toetuste parema kooskõlastuse ka struktuurifondidest, Ühtekuuluvusfondist ning Euroopa Investeerimispangast pärinevaid finantseeringuid saavate esmatähtsate projektide kogu teostuse lõikes; |
| --- | --- |

(b)

kooskõlastamine teiste ühenduse vahenditega, tagades rahaliste toetuste parema kooskõlastuse ka struktuurifondidest, Ühtekuuluvusfondist ning Euroopa Investeerimispangast pärinevaid finantseeringuid saavate esmatähtsate projektide kogu teostuse lõikes;

| (c) | tehniline abi projekti korraldajatele projektide finantskorralduse osas ja ühiste hindamismeetodite väljaarendamine; |
| --- | --- |

(c)

tehniline abi projekti korraldajatele projektide finantskorralduse osas ja ühiste hindamismeetodite väljaarendamine;

| (d) | eelarve täitmise aktide vastuvõtmine tulude ja kulude osas ning komisjoni volitusel kõikide ühenduse tegevuse juhtimiseks üleeuroopalise transpordivõrgu valdkonnas vajalike toimingute täitmine, mis on sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 2236/95 (3), eelkõige hankelepingute ja toetuste andmisega seonduvate toimingute täitmine; |
| --- | --- |

(d)

eelarve täitmise aktide vastuvõtmine tulude ja kulude osas ning komisjoni volitusel kõikide ühenduse tegevuse juhtimiseks üleeuroopalise transpordivõrgu valdkonnas vajalike toimingute täitmine, mis on sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 2236/95 (3), eelkõige hankelepingute ja toetuste andmisega seonduvate toimingute täitmine;

| (e) | kogu üleeuroopalise võrgu elluviimiseks vajaliku teabe kogumine, analüüsimine ja edastamine komisjonile; |
| --- | --- |

(e)

kogu üleeuroopalise võrgu elluviimiseks vajaliku teabe kogumine, analüüsimine ja edastamine komisjonile;

| (f) | komisjoni poolt taotletava tehnilise ja haldusabi pakkumine. |
| --- | --- |

(f)

komisjoni poolt taotletava tehnilise ja haldusabi pakkumine.

2.   Lõike 1 punktis b sätestatud ülesannete täitmine ei kahjusta struktuurifondidest või Ühtekuuluvusfondist kaasrahastatavate tegevuskavade juhtimise ametite vastutust üleeuroopalise transpordivõrgu osaks olevate projektide valimise või elluviimise puhul ega liikmesriikide rahalist vastutust nende kavade jagatud juhtimise puhul.

3.   Peale lõikes 1 osutatud ülesannete võib komisjon pärast täitevasutuste komitee arvamust teha ametile ülesandeks samalaadsete ülesannete täitmise ühenduse teiste programmide või tegevuste raames määruse (EÜ) nr 58/2003 artikli 2 tähenduses ja tingimusel, et need programmid või tegevused jäävad ühenduse tegevuse piiridesse üleeuroopalise transpordivõrgu valdkonnas.

4.   Komisjoni otsuses rakendusameti volitamise kohta sätestatakse üksikasjalikult kõik rakendusametile usaldatud ülesanded ja neid kohandatakse vastavalt võimalikele lisaülesannetele. Selline otsus edastatakse teavitamise eesmärgil rakendusametite komiteele.

Artikkel 5

Organisatsiooniline struktuur

1.   Ametit juhivad juhatus ja direktor. Mõlemad nimetab ametisse komisjon.

2.   Juhatuse liikmed nimetatakse ametisse artiklis 3 osutatud ajaks.

3.   Ameti direktor nimetatakse ametisse artiklis 3 osutatud ajaks.

Artikkel 6

Toetus

Amet saab toetust Euroopa ühenduste üldeelarvest ja eraldisi rahalisest toetusest ühenduse tegevusele üleeuroopalise transpordivõrgu valdkonnas ning vajaduse korral seoses muude ühenduse programmide või tegevustega, mille rakendamine on usaldatud ametile artikli 4 lõike 3 alusel.

Artikkel 7

Kontroll ja tegevusaruanne

Rakendusamet on komisjoni kontrolli all ja annab korrapäraselt aru tema vastutusalasse kuuluva üleeuroopalise transpordivõrgu alase ühenduse tegevuse rakendamise käigust vastavalt volikirjas sätestatud tingimustele ja sagedusele.

Artikkel 8

Tegevuseelarve täitmine

Amet täidab oma tegevuseelarvet vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 1653/2004 (4).

Brüssel, 26 oktoober 2006.

Komisjoni nimel

asepresident

Jacques BARROT

---

(1)  ELT L 11, 16.1.2003, lk 1.

1

(2)  EÜT L 228, 23.9.1995.

2

(3)  EÜT L 228, 23.9.1995, lk 1.

3

(4)  ELT L 297, 22.9.2004, lk 6.

4

---

| 6.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 32/91 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 32/91

---

EUROOPA ÜHENDUSE JA ŠVEITSI KONFÖDERATSIOONI VAHELISE PÕLLUMAJANDUSTOODETEGA KAUPLEMIST KÄSITLEVA KOKKULEPPE ALUSEL MOODUSTATUD ÜHISE VETERINAARKOMITEE OTSUS NR 1/2006,

1. detsember 2006,

kokkuleppe 11. lisa 1., 2., 3., 4., 5., 6. ja 10. liite muutmise kohta

(2007/61/EÜ)

KOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepet (edaspidi “põllumajanduskokkulepe”), eriti selle 11. lisa artikli 19 lõiget 3

ning arvestades järgmist:

| (1) | Põllumajanduskokkulepe jõustus 1. juunil 2002. |
| --- | --- |

(1)

Põllumajanduskokkulepe jõustus 1. juunil 2002.

| (2) | Põllumajanduskokkuleppe 11. lisa artikli 19 lõikes 1 sätestatakse osapoolte esindajatest koosneva ühise veterinaarkomitee loomine, kes kontrollib kõiki nimetatud lisa ja selle rakendamisega seotud küsimusi ning vastutab selles ettenähtud ülesannete täitmise eest. Nimetatud artikli lõikega 3 antakse ühisele veterinaarkomiteele õigus viia nimetatud lisa liidetesse sisse muudatusi eelkõige nende kohandamiseks ja ajakohastamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Põllumajanduskokkuleppe 11. lisa artikli 19 lõikes 1 sätestatakse osapoolte esindajatest koosneva ühise veterinaarkomitee loomine, kes kontrollib kõiki nimetatud lisa ja selle rakendamisega seotud küsimusi ning vastutab selles ettenähtud ülesannete täitmise eest. Nimetatud artikli lõikega 3 antakse ühisele veterinaarkomiteele õigus viia nimetatud lisa liidetesse sisse muudatusi eelkõige nende kohandamiseks ja ajakohastamiseks.

| (3) | Põllumajanduskokkuleppe 11. lisa 1., 2., 3., 4., 5., 6. ja 11. liidet muudeti esimest korda Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppe 11. lisa alusel moodustatud ühise veterinaarkomitee 25. novembri 2003. aasta otsusega nr 2/2003, millega muudetakse kokkuleppe 11. lisa 1., 2., 3., 4., 5., 6. ja 11. liidet (1). |
| --- | --- |

(3)

Põllumajanduskokkuleppe 11. lisa 1., 2., 3., 4., 5., 6. ja 11. liidet muudeti esimest korda Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppe 11. lisa alusel moodustatud ühise veterinaarkomitee 25. novembri 2003. aasta otsusega nr 2/2003, millega muudetakse kokkuleppe 11. lisa 1., 2., 3., 4., 5., 6. ja 11. liidet (1).

| (4) | Põllumajanduskokkuleppe 11. lisa 1., 2., 3., 4., 5. ja 11. liidet muudeti viimast korda Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppe 11. lisa alusel moodustatud ühise veterinaarkomitee 9. detsembri 2004. aasta otsusega nr 2/2004, millega muudetakse kokkuleppe 11. lisa 1., 2., 3., 4., 5., 6. ja 11. liidet (2). |
| --- | --- |

(4)

Põllumajanduskokkuleppe 11. lisa 1., 2., 3., 4., 5. ja 11. liidet muudeti viimast korda Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppe 11. lisa alusel moodustatud ühise veterinaarkomitee 9. detsembri 2004. aasta otsusega nr 2/2004, millega muudetakse kokkuleppe 11. lisa 1., 2., 3., 4., 5., 6. ja 11. liidet (2).

| (5) | Põllumajanduskokkuleppe 11. lisa 6. liidet muudeti Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppe alusel moodustatud ühise veterinaarkomitee 21. detsembri 2005. aasta otsusega nr 1/2005, mis käsitleb kokkuleppe 11. lisa 6. liite muutmist (3). |
| --- | --- |

(5)

Põllumajanduskokkuleppe 11. lisa 6. liidet muudeti Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppe alusel moodustatud ühise veterinaarkomitee 21. detsembri 2005. aasta otsusega nr 1/2005, mis käsitleb kokkuleppe 11. lisa 6. liite muutmist (3).

| (6) | Šveitsi Konföderatsioon on kohustunud inkorporeerima Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta direktiivi (EÜ) nr 2003/99 (zoonooside ja zoonootilise toimega mõjurite seire kohta, millega muudetakse nõukogu otsust 90/424/EMÜ ja tühistatakse nõukogu direktiiv 92/117/EMÜ) (4), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 2160/2003 (salmonella ja teiste zoonootilise toimega konkreetsete mõjurite kontrolli kohta toiduahelas) (5) ja komisjoni 30. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1003/2005 (millega kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2160/2003 seoses ühenduse eesmärgiga vähendada teatavate salmonella serotüüpide esinemissagedust liigi Gallus gallus aretuskarjades ja muudetakse määrust (EÜ) nr 2160/2003) (6) sätted oma siseriiklikesse õigusaktidesse. |
| --- | --- |

(6)

Šveitsi Konföderatsioon on kohustunud inkorporeerima Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta direktiivi (EÜ) nr 2003/99 (zoonooside ja zoonootilise toimega mõjurite seire kohta, millega muudetakse nõukogu otsust 90/424/EMÜ ja tühistatakse nõukogu direktiiv 92/117/EMÜ) (4), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 2160/2003 (salmonella ja teiste zoonootilise toimega konkreetsete mõjurite kontrolli kohta toiduahelas) (5) ja komisjoni 30. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1003/2005 (millega kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2160/2003 seoses ühenduse eesmärgiga vähendada teatavate salmonella serotüüpide esinemissagedust liigi Gallus gallus aretuskarjades ja muudetakse määrust (EÜ) nr 2160/2003) (6) sätted oma siseriiklikesse õigusaktidesse.

| (7) | Šveitsi Konföderatsioon on kohustunud inkorporeerima nõukogu 18. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/78/EÜ, milles sätestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate toodete veterinaarkontrolli põhimõtted, sätted oma siseriiklikesse õigusaktidesse (7). |
| --- | --- |

(7)

Šveitsi Konföderatsioon on kohustunud inkorporeerima nõukogu 18. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/78/EÜ, milles sätestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate toodete veterinaarkontrolli põhimõtted, sätted oma siseriiklikesse õigusaktidesse (7).

| (8) | Šveitsi Konföderatsioon on kohustunud inkorporeerima komisjoni 15. novembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 2073/2005 (toiduainete mikrobioloogiliste kriteeriumide kohta) (8), komisjoni 5. detsembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 2074/2005 (millega sätestatakse rakendusmeetmed Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 853/2004 käsitletud teatavate toodete ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustes (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004 käsitletud ametlike kontrollide suhtes, sätestatakse erandid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EÜ) nr 852/2004 ning muudetakse määruseid (EÜ) nr 853/2004 ja (EÜ) nr 854/2004) (9) ja komisjoni 5. detsembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 2075/2005 (millega kehtestatakse erieeskirjad liha ametlikuks kontrollimiseks keeritsusside (Trichinella) suhtes) (10), sätted oma siseriiklikesse õigusaktidesse. |
| --- | --- |

(8)

Šveitsi Konföderatsioon on kohustunud inkorporeerima komisjoni 15. novembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 2073/2005 (toiduainete mikrobioloogiliste kriteeriumide kohta) (8), komisjoni 5. detsembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 2074/2005 (millega sätestatakse rakendusmeetmed Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 853/2004 käsitletud teatavate toodete ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustes (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004 käsitletud ametlike kontrollide suhtes, sätestatakse erandid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EÜ) nr 852/2004 ning muudetakse määruseid (EÜ) nr 853/2004 ja (EÜ) nr 854/2004) (9) ja komisjoni 5. detsembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 2075/2005 (millega kehtestatakse erieeskirjad liha ametlikuks kontrollimiseks keeritsusside (Trichinella) suhtes) (10), sätted oma siseriiklikesse õigusaktidesse.

| (9) | Nimetatud kokkuleppe 11. lisa 1. liidet tuleb muuta, et arvestada zoonooside ning Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kaubavahetuse erikorda käsitlevaid ühenduse ja Šveitsi õigusakte. |
| --- | --- |

(9)

Nimetatud kokkuleppe 11. lisa 1. liidet tuleb muuta, et arvestada zoonooside ning Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kaubavahetuse erikorda käsitlevaid ühenduse ja Šveitsi õigusakte.

| (10) | Nimetatud kokkuleppe 11. lisa 1., 2., 3., 4., 5. ja 10. liidet tuleb muuta, et arvestada muudatusi 1. juulil 2006. kehtivates ühenduse ja Šveitsi õigusaktides. |
| --- | --- |

(10)

Nimetatud kokkuleppe 11. lisa 1., 2., 3., 4., 5. ja 10. liidet tuleb muuta, et arvestada muudatusi 1. juulil 2006. kehtivates ühenduse ja Šveitsi õigusaktides.

| (11) | Šveitsi õigusaktidega ette nähtud tervishoiumeetmeid tunnustatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete toodete turustamise puhul samaväärsetena. Seega tuleb nimetatud kokkuleppe 11. lisa 6. liite teksti muuta. |
| --- | --- |

(11)

Šveitsi õigusaktidega ette nähtud tervishoiumeetmeid tunnustatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete toodete turustamise puhul samaväärsetena. Seega tuleb nimetatud kokkuleppe 11. lisa 6. liite teksti muuta.

| (12) | Ühine veterinaarkomitee vaatab põllumajanduskokkuleppe 11. lisa 5. ja 10 liite sätted uuesti läbi hiljemalt aasta jooksul pärast käesoleva otsuse jõustumist, |
| --- | --- |

(12)

Ühine veterinaarkomitee vaatab põllumajanduskokkuleppe 11. lisa 5. ja 10 liite sätted uuesti läbi hiljemalt aasta jooksul pärast käesoleva otsuse jõustumist,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppe 11. lisa 1., 2., 3., 4., 6. ja 10. liited asendatakse vastavalt käesoleva otsuse lisas esitatud liidetega.

Artikkel 2

11. lisa 5. liite 3. peatüki punkti V lõiku A muudetakse järgmiselt:

| “A. | Muudest kui käesoleva lisaga hõlmatud riikidest pärinevate elusloomade kontrollimisel kohustuvad Šveitsi asutused koguma vähemalt määruse (EÜ) nr 882/2004 VI peatükis sätestatud ametlike kontrollidega seonduvaid lõive selle määruse V lisas kehtestatud miinimumtasemel.” |
| --- | --- |

“A.

Muudest kui käesoleva lisaga hõlmatud riikidest pärinevate elusloomade kontrollimisel kohustuvad Šveitsi asutused koguma vähemalt määruse (EÜ) nr 882/2004 VI peatükis sätestatud ametlike kontrollidega seonduvaid lõive selle määruse V lisas kehtestatud miinimumtasemel.”

Artikkel 3

Käesolevale otsusele, mis on koostatud kahes eksemplaris, kirjutavad alla kaaseesistujad või muud lepinguosaliste nimel tegutsema volitatud isikud.

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev otsus jõustub viimase allkirja andmise kuupäeval.

Bern, 1. detsembril 2006.

Šveitsi Konföderatsiooni nimel

delegatsiooni juht

Hans WYSS

Brüssel, 1. detsembril 2006.

Euroopa Ühenduse nimel

delegatsiooni juht

Paul VAN GELDORP

---

(1)  ELT L 23, 28.1.2004, lk 27.

1

(2)  ELT L 17, 20.1.2005, lk 1.

2

(3)  ELT L 347, 30.12.2005, lk 93.

3

(4)  ELT L 325, 12.12.2003, lk 31.

4

(5)  ELT L 325, 12.12.2003, lk 1.

5

(6)  ELT L 170, 1.7.2005, lk 12.

6

(7)  EÜT L 24, 30.1.1998, lk 9.

7

(8)  ELT L 338, 22.12.2005, lk 1.

8

(9)  ELT L 338, 22.12.2005, lk 27.

9

(10)  ELT L 338, 22.12.2005, lk 60.

10

---

LISA

1. liide

TÕRJEMEETMED/HAIGUSTEST TEATAMINE

I.   SUU- JA SÕRATAUD

A.   ÕIGUSAKTID

| Euroopa Ühendus | Šveits |
| --- | --- |
| 1. | Nõukogu 29. septembri 2003. aasta direktiiv 2003/85/EÜ ühenduse meetmete kohta suu- ja sõrataudi tõrjeks, millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 85/511/EMÜ ja otsused 84/531/EMÜ ja 91/665/EMÜ ning muudetakse direktiivi 92/46/EMÜ (ELT L 306, 22.11.2003, lk 1), mida on muudetud komisjoni 16. augusti 2005. aasta otsusega 2005/615/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 2003/85/EÜ XI lisa teatavates liikmesriikides asuvate riiklike laboratooriumide suhtes. |

Euroopa Ühendus

Šveits

1.

Nõukogu 29. septembri 2003. aasta direktiiv 2003/85/EÜ ühenduse meetmete kohta suu- ja sõrataudi tõrjeks, millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 85/511/EMÜ ja otsused 84/531/EMÜ ja 91/665/EMÜ ning muudetakse direktiivi 92/46/EMÜ (ELT L 306, 22.11.2003, lk 1), mida on muudetud komisjoni 16. augusti 2005. aasta otsusega 2005/615/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 2003/85/EÜ XI lisa teatavates liikmesriikides asuvate riiklike laboratooriumide suhtes.

| 1. | 1. juuli 1966. aasta loomataudiseadus (LFE), viimati muudetud 23. juunil 2004 (RS 916.40), ja eriti selle artiklid 1, 1a ja 9a (väga nakkavate loomataudide vastased meetmed, tõrje eesmärgid) ja 57 (tehnilised rakendussätted, rahvusvaheline koostöö) |
| --- | --- |

1.

1. juuli 1966. aasta loomataudiseadus (LFE), viimati muudetud 23. juunil 2004 (RS 916.40), ja eriti selle artiklid 1, 1a ja 9a (väga nakkavate loomataudide vastased meetmed, tõrje eesmärgid) ja 57 (tehnilised rakendussätted, rahvusvaheline koostöö)

| 2. | 27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus (OFE), viimati muudetud 23. novembril 2005 (RS 916.401), ja eriti selle artiklid 2 (väga nakkavad loomataudid), 49 (loomataude põhjustavate mikroorganismide käsitlemine), 73 ja 74 (puhastamine ja desinfitseerimine), 77–98 (väga nakkavaid loomataude käsitlevad ühissätted), 99–103 (suu- ja sõrataudi tõrje erimeetmed) |
| --- | --- |

2.

27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus (OFE), viimati muudetud 23. novembril 2005 (RS 916.401), ja eriti selle artiklid 2 (väga nakkavad loomataudid), 49 (loomataude põhjustavate mikroorganismide käsitlemine), 73 ja 74 (puhastamine ja desinfitseerimine), 77–98 (väga nakkavaid loomataude käsitlevad ühissätted), 99–103 (suu- ja sõrataudi tõrje erimeetmed)

| 3. | 14. juuni 1999. aasta määrus föderaalse majandusministeeriumi organisatsiooni kohta, viimati muudetud 10. märtsil 2006 (RS 172.216.1), ja eriti selle artikkel 8 (referentlabor, suu- ja sõrataudivaktsiini registreerimine, kontroll ja kasutusele võtmine) |
| --- | --- |

3.

14. juuni 1999. aasta määrus föderaalse majandusministeeriumi organisatsiooni kohta, viimati muudetud 10. märtsil 2006 (RS 172.216.1), ja eriti selle artikkel 8 (referentlabor, suu- ja sõrataudivaktsiini registreerimine, kontroll ja kasutusele võtmine)

B.   ERIEESKIRJAD JA RAKENDUSKORD

| 1. | Komisjon ja Šveitsi veterinaaramet (Office vétérinaire fédéral) teavitavad teineteist igast erakorralise vaktsineerimise kavatsusest. Äärmise hädaolukorra puhul võib teave koosneda vastu võetud otsusest ja selle rakendamise eeskirjadest ning korrast. Igal juhul tuleb esimesel võimalusel nõu pidada ühises veterinaarkomitees. |
| --- | --- |

1.

Komisjon ja Šveitsi veterinaaramet (Office vétérinaire fédéral) teavitavad teineteist igast erakorralise vaktsineerimise kavatsusest. Äärmise hädaolukorra puhul võib teave koosneda vastu võetud otsusest ja selle rakendamise eeskirjadest ning korrast. Igal juhul tuleb esimesel võimalusel nõu pidada ühises veterinaarkomitees.

| 2. | Loomataudimääruse artikli 97 kohaselt on Šveitsis koostatud haiguste tõrje hädaabikava, mis on avaldatud veterinaarameti veebilehel. |
| --- | --- |

2.

Loomataudimääruse artikli 97 kohaselt on Šveitsis koostatud haiguste tõrje hädaabikava, mis on avaldatud veterinaarameti veebilehel.

| 3. | Ühine referentlabor suu- ja sõrataudi viiruse tuvastamiseks on The Institute for Animal Health Pirbright Laboratory Inglismaal. Šveits kannab labori poolt tema jaoks selles küsimuses tehtavatest toimingutest tulenevad kulud. Labori funktsioonid ja ülesanded on sätestatud direktiivi 2003/85/EÜ XVI lisas. |
| --- | --- |

3.

Ühine referentlabor suu- ja sõrataudi viiruse tuvastamiseks on The Institute for Animal Health Pirbright Laboratory Inglismaal. Šveits kannab labori poolt tema jaoks selles küsimuses tehtavatest toimingutest tulenevad kulud. Labori funktsioonid ja ülesanded on sätestatud direktiivi 2003/85/EÜ XVI lisas.

II.   SIGADE KLASSIKALINE KATK

A.   ÕIGUSAKTID

| Euroopa Ühendus | Šveits |
| --- | --- |
| Nõukogu 23. oktoobri 2001. aasta direktiiv 2001/89/EÜ ühenduse meetmete kohta sigade klassikalise katku tõrjeks (EÜT L 316, 1.12.2001, lk 5), viimati muudetud Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise tingimuste ja Euroopa Liidu põhilepingute kohanduste aktiga – II lisa: Ühinemisakti artiklis 20 osutatud nimekiri – 6. Põllumajandus – B. Veterinaaria ja taimetervise alased õigusaktid – I. Veterinaaria õigusaktid (ELT L 236, 23.9.2003, lk 381) | 1. | 1. juuli 1966. aasta loomataudiseadus (LFE), viimati muudetud 23. juunil 2004 (RS 916.40), ja eriti selle artiklid 1, 1a ja 9a (väga nakkavate loomataudide vastased meetmed, tõrje eesmärgid) ja 57 (tehnilised rakendussätted, rahvusvaheline koostöö) |

Euroopa Ühendus

Šveits

Nõukogu 23. oktoobri 2001. aasta direktiiv 2001/89/EÜ ühenduse meetmete kohta sigade klassikalise katku tõrjeks (EÜT L 316, 1.12.2001, lk 5), viimati muudetud Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise tingimuste ja Euroopa Liidu põhilepingute kohanduste aktiga – II lisa: Ühinemisakti artiklis 20 osutatud nimekiri – 6. Põllumajandus – B. Veterinaaria ja taimetervise alased õigusaktid – I. Veterinaaria õigusaktid (ELT L 236, 23.9.2003, lk 381)

1.

1. juuli 1966. aasta loomataudiseadus (LFE), viimati muudetud 23. juunil 2004 (RS 916.40), ja eriti selle artiklid 1, 1a ja 9a (väga nakkavate loomataudide vastased meetmed, tõrje eesmärgid) ja 57 (tehnilised rakendussätted, rahvusvaheline koostöö)

| 2. | 27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus (OFE), viimati muudetud 23. novembril 2005 (RS 916.401), ja eriti selle artiklid 2 (väga nakkavad loomataudid), 40–47 (jäätmete kõrvaldamine ja taaskasutamine), 49 (loomataude põhjustavate mikroorganismide käsitlemine), 73 ja 74 (puhastamine ja desinfitseerimine), 77–98 (väga nakkavaid loomataude käsitlevad ühissätted), 116–121 (sigade katku tuvastamine tapmisel, sigade katku tõrje erimeetmed) |
| --- | --- |

2.

27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus (OFE), viimati muudetud 23. novembril 2005 (RS 916.401), ja eriti selle artiklid 2 (väga nakkavad loomataudid), 40–47 (jäätmete kõrvaldamine ja taaskasutamine), 49 (loomataude põhjustavate mikroorganismide käsitlemine), 73 ja 74 (puhastamine ja desinfitseerimine), 77–98 (väga nakkavaid loomataude käsitlevad ühissätted), 116–121 (sigade katku tuvastamine tapmisel, sigade katku tõrje erimeetmed)

| 3. | 14. juuni 1999. aasta määrus föderaalse majandusministeeriumi organisatsiooni kohta, viimati muudetud 10. märtsil 2006 (RS 172.216.1), ja eriti selle artikkel 8 (referentlabor) |
| --- | --- |

3.

14. juuni 1999. aasta määrus föderaalse majandusministeeriumi organisatsiooni kohta, viimati muudetud 10. märtsil 2006 (RS 172.216.1), ja eriti selle artikkel 8 (referentlabor)

| 4. | 23. juuni 2004. aasta määrus loomsete kõrvalsaaduste kõrvaldamise kohta (OESPA), viimati muudetud 22. juunil 2005 (RS 916.441.22) |
| --- | --- |

4.

23. juuni 2004. aasta määrus loomsete kõrvalsaaduste kõrvaldamise kohta (OESPA), viimati muudetud 22. juunil 2005 (RS 916.441.22)

B.   ERIEESKIRJAD JA RAKENDUSKORD

| 1. | Komisjon ja Šveitsi veterinaaramet (Office vétérinaire fédéral) teavitavad teineteist igast erakorralise vaktsineerimise kavatsusest. Ühises veterinaarkomitees peetakse nõu esimesel võimalusel. |
| --- | --- |

1.

Komisjon ja Šveitsi veterinaaramet (Office vétérinaire fédéral) teavitavad teineteist igast erakorralise vaktsineerimise kavatsusest. Ühises veterinaarkomitees peetakse nõu esimesel võimalusel.

| 2. | Vajadusel kehtestab Šveitsi veterinaaramet vastavalt loomataudimääruse artikli 117 lõikele 5 tehnilised rakenduseeskirjad ohustatud tsoonidest ja järelevalvetsoonidest pärit liha märgistamise ja töötlemise kohta. |
| --- | --- |

2.

Vajadusel kehtestab Šveitsi veterinaaramet vastavalt loomataudimääruse artikli 117 lõikele 5 tehnilised rakenduseeskirjad ohustatud tsoonidest ja järelevalvetsoonidest pärit liha märgistamise ja töötlemise kohta.

| 3. | Vastavalt loomataudimääruse artiklile 121 kohustub Šveits rakendama kava sigade klassikalise katku likvideerimiseks metssigadel vastavalt direktiivi 2001/89/EÜ artiklitele 15 ja 16. Ühises veterinaarkomitees peetakse nõu esimesel võimalusel. |
| --- | --- |

3.

Vastavalt loomataudimääruse artiklile 121 kohustub Šveits rakendama kava sigade klassikalise katku likvideerimiseks metssigadel vastavalt direktiivi 2001/89/EÜ artiklitele 15 ja 16. Ühises veterinaarkomitees peetakse nõu esimesel võimalusel.

| 4. | Loomataudimääruse artikli 97 kohaselt on Šveitsis koostatud haiguste tõrje hädaabikava, mis on avaldatud veterinaarameti veebilehel. |
| --- | --- |

4.

Loomataudimääruse artikli 97 kohaselt on Šveitsis koostatud haiguste tõrje hädaabikava, mis on avaldatud veterinaarameti veebilehel.

| 5. | Kohapealse kontrolli läbiviimise eest vastutab ühine veterinaarkomitee, eelkõige vastavalt direktiivi 2001/89/EÜ artiklile 21 ja loomataudiseaduse artiklile 57. |
| --- | --- |

5.

Kohapealse kontrolli läbiviimise eest vastutab ühine veterinaarkomitee, eelkõige vastavalt direktiivi 2001/89/EÜ artiklile 21 ja loomataudiseaduse artiklile 57.

| 6. | Vajadusel kehtestab Šveitsi veterinaaramet vastavalt loomataudimääruse artikli 89 lõikele 2 tehnilised rakenduseeskirjad sigade seroloogilise kontrolli kohta ohustatud tsoonides ja järelevalvetsoonides vastavalt otsuse 2002/106/EÜ lisa IV peatükile (EÜT L 39, 9.2.2002, lk 71). |
| --- | --- |

6.

Vajadusel kehtestab Šveitsi veterinaaramet vastavalt loomataudimääruse artikli 89 lõikele 2 tehnilised rakenduseeskirjad sigade seroloogilise kontrolli kohta ohustatud tsoonides ja järelevalvetsoonides vastavalt otsuse 2002/106/EÜ lisa IV peatükile (EÜT L 39, 9.2.2002, lk 71).

| 7. | Ühine referentlabor sigade klassikalise katku tuvastamiseks on Institut für Virologie der Tierärztlichen Hochschule Hannover aadressil 15 Bünteweg 17, D-30559, Hannover Saksamaal. Šveits kannab labori poolt tema jaoks selles küsimuses tehtavatest toimingutest tulenevad kulud. Labori funktsioonid ja ülesanded on sätestatud direktiivi 2001/89/EÜ IV lisas. |
| --- | --- |

7.

Ühine referentlabor sigade klassikalise katku tuvastamiseks on Institut für Virologie der Tierärztlichen Hochschule Hannover aadressil 15 Bünteweg 17, D-30559, Hannover Saksamaal. Šveits kannab labori poolt tema jaoks selles küsimuses tehtavatest toimingutest tulenevad kulud. Labori funktsioonid ja ülesanded on sätestatud direktiivi 2001/89/EÜ IV lisas.

III.   SIGADE AAFRIKA KATK

A.   ÕIGUSAKTID

| Euroopa Ühendus | Šveits |
| --- | --- |
| Nõukogu 27. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/60/EÜ millega kehtestatakse erisätted sigade aafrika katku tõrjeks ja muudetakse direktiivi 92/119/EMÜ seoses Tescheni haiguse ja sigade aafrika katkuga (EÜT L 192, 20.7.2002, lk 27), viimati muudetud Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise tingimuste ja Euroopa Liidu põhilepingute kohanduste aktiga – II lisa: Ühinemisakti artiklis 20 osutatud nimekiri – 6. Põllumajandus – B. Veterinaaria ja taimetervise alased õigusaktid – I. Veterinaaria õigusaktid (ELT L 236, 23.9.2003, lk 381) | 1. | 1. juuli 1966. aasta loomataudiseadus (LFE), viimati muudetud 23. juunil 2004 (RS 916.40), ja eriti selle artiklid 1, 1a ja 9a (väga nakkavate loomataudide vastased meetmed, tõrje eesmärgid) ja 57 (tehnilised rakendussätted, rahvusvaheline koostöö) |

Euroopa Ühendus

Šveits

Nõukogu 27. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/60/EÜ millega kehtestatakse erisätted sigade aafrika katku tõrjeks ja muudetakse direktiivi 92/119/EMÜ seoses Tescheni haiguse ja sigade aafrika katkuga (EÜT L 192, 20.7.2002, lk 27), viimati muudetud Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise tingimuste ja Euroopa Liidu põhilepingute kohanduste aktiga – II lisa: Ühinemisakti artiklis 20 osutatud nimekiri – 6. Põllumajandus – B. Veterinaaria ja taimetervise alased õigusaktid – I. Veterinaaria õigusaktid (ELT L 236, 23.9.2003, lk 381)

1.

1. juuli 1966. aasta loomataudiseadus (LFE), viimati muudetud 23. juunil 2004 (RS 916.40), ja eriti selle artiklid 1, 1a ja 9a (väga nakkavate loomataudide vastased meetmed, tõrje eesmärgid) ja 57 (tehnilised rakendussätted, rahvusvaheline koostöö)

| 2. | 27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus (OFE), viimati muudetud 23. novembril 2005 (RS 916.401), ja eriti selle artiklid 2 (väga nakkavad loomataudid), 40–47 (jäätmete kõrvaldamine ja taaskasutamine), 49 (loomataude põhjustavate mikroorganismide käsitlemine), 73 ja 74 (puhastamine ja desinfitseerimine), 77–98 (väga nakkavaid loomataude käsitlevad ühissätted), 116–121 (sigade katku tuvastamine tapmisel, sigade katku tõrje erimeetmed) |
| --- | --- |

2.

27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus (OFE), viimati muudetud 23. novembril 2005 (RS 916.401), ja eriti selle artiklid 2 (väga nakkavad loomataudid), 40–47 (jäätmete kõrvaldamine ja taaskasutamine), 49 (loomataude põhjustavate mikroorganismide käsitlemine), 73 ja 74 (puhastamine ja desinfitseerimine), 77–98 (väga nakkavaid loomataude käsitlevad ühissätted), 116–121 (sigade katku tuvastamine tapmisel, sigade katku tõrje erimeetmed)

| 3. | 14. juuni 1999. aasta määrus föderaalse majandusministeeriumi organisatsiooni kohta, viimati muudetud 10. märtsil 2006 (RS 172.216.1), ja eriti selle artikkel 8 (referentlabor) |
| --- | --- |

3.

14. juuni 1999. aasta määrus föderaalse majandusministeeriumi organisatsiooni kohta, viimati muudetud 10. märtsil 2006 (RS 172.216.1), ja eriti selle artikkel 8 (referentlabor)

| 4. | 23. juuni 2004. aasta määrus loomsete kõrvalsaaduste kõrvaldamise kohta (OESPA), viimati muudetud 22. juunil 2005 (RS 916.441.22) |
| --- | --- |

4.

23. juuni 2004. aasta määrus loomsete kõrvalsaaduste kõrvaldamise kohta (OESPA), viimati muudetud 22. juunil 2005 (RS 916.441.22)

B.   ERIEESKIRJAD JA RAKENDUSKORD

| 1. | Ühenduse referentlabor sigade aafrika katku tuvastamiseks on Centro de Investigación en Sanidad Animal aadressil 28130 Valdeolmos, Madrid Hispaanias. Šveits kannab labori poolt tema jaoks selles küsimuses tehtavatest toimingutest tulenevad kulud. Labori funktsioonid ja ülesanded on sätestatud direktiivi 2002/60/EÜ V lisas. |
| --- | --- |

1.

Ühenduse referentlabor sigade aafrika katku tuvastamiseks on Centro de Investigación en Sanidad Animal aadressil 28130 Valdeolmos, Madrid Hispaanias. Šveits kannab labori poolt tema jaoks selles küsimuses tehtavatest toimingutest tulenevad kulud. Labori funktsioonid ja ülesanded on sätestatud direktiivi 2002/60/EÜ V lisas.

| 2. | Loomataude käsitleva määruse artikli 97 kohaselt on Šveitsis koostatud haiguste tõrje hädaabikava, mis on avaldatud veterinaarameti veebilehel. |
| --- | --- |

2.

Loomataude käsitleva määruse artikli 97 kohaselt on Šveitsis koostatud haiguste tõrje hädaabikava, mis on avaldatud veterinaarameti veebilehel.

| 3. | Vajadusel kehtestab Šveitsi veterinaaramet vastavalt loomataude käsitleva määruse artikli 89 lõikele 2 tehnilised rakenduseeskirjad sigade aafrika katku diagnoosimise meetodite kohta vastavalt otsuse 2003/422/EÜ sätetele (ELT L 143, 11.6.2003, lk 35). |
| --- | --- |

3.

Vajadusel kehtestab Šveitsi veterinaaramet vastavalt loomataude käsitleva määruse artikli 89 lõikele 2 tehnilised rakenduseeskirjad sigade aafrika katku diagnoosimise meetodite kohta vastavalt otsuse 2003/422/EÜ sätetele (ELT L 143, 11.6.2003, lk 35).

| 4. | Kohapealse kontrolli läbiviimise eest vastutab ühine veterinaarkomitee, eelkõige vastavalt direktiivi 2002/60/EÜ artiklile 20 ja loomataudiseaduse artiklile 57. |
| --- | --- |

4.

Kohapealse kontrolli läbiviimise eest vastutab ühine veterinaarkomitee, eelkõige vastavalt direktiivi 2002/60/EÜ artiklile 20 ja loomataudiseaduse artiklile 57.

IV.   HOBUSTE AAFRIKA KATK

A.   ÕIGUSAKTID

| Euroopa Ühendus | Šveits |
| --- | --- |
| Nõukogu 29. aprilli 1992. aasta direktiiv 92/35/EMÜ, millega kehtestatakse hobuste aafrika katku kontrollieeskirjad ja tõrjemeetmed (EÜT L 157, 10.6.1992, lk 19), viimati muudetud nõukogu 14. aprilli 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 806/2003, konsulteerimiskorra kohaselt (kvalifitseeritud häälteenamusega) vastuvõetud nõukogu õigusaktides sätestatud rakendusvolituste kasutamisel komisjoni abistavaid komiteesid käsitlevate sätete kohandamise kohta otsusega 1999/468/EÜ (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1) | 1. | 1. juuli 1966. aasta loomataudiseadus (LFE), viimati muudetud 23. juunil 2004 (RS 916.40), ja eriti selle artiklid 1, 1a ja 9a (väga nakkavate loomataudide vastased meetmed, tõrje eesmärgid) ja 57 (tehnilised rakendussätted, rahvusvaheline koostöö) |

Euroopa Ühendus

Šveits

Nõukogu 29. aprilli 1992. aasta direktiiv 92/35/EMÜ, millega kehtestatakse hobuste aafrika katku kontrollieeskirjad ja tõrjemeetmed (EÜT L 157, 10.6.1992, lk 19), viimati muudetud nõukogu 14. aprilli 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 806/2003, konsulteerimiskorra kohaselt (kvalifitseeritud häälteenamusega) vastuvõetud nõukogu õigusaktides sätestatud rakendusvolituste kasutamisel komisjoni abistavaid komiteesid käsitlevate sätete kohandamise kohta otsusega 1999/468/EÜ (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1)

1.

1. juuli 1966. aasta loomataudiseadus (LFE), viimati muudetud 23. juunil 2004 (RS 916.40), ja eriti selle artiklid 1, 1a ja 9a (väga nakkavate loomataudide vastased meetmed, tõrje eesmärgid) ja 57 (tehnilised rakendussätted, rahvusvaheline koostöö)

| 2. | 27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus (OFE), viimati muudetud 23. novembril 2005 (RS 916.401), ja eriti selle artiklid 2 (väga nakkavad loomataudid), 49 (loomataude põhjustavate mikroorganismide käsitlemine), 73 ja 74 (puhastamine ja desinfitseerimine), 77–98 (väga nakkavaid loomataude käsitlevad ühissätted), 112–115 (hobuste aafrika katku tõrje erimeetmed) |
| --- | --- |

2.

27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus (OFE), viimati muudetud 23. novembril 2005 (RS 916.401), ja eriti selle artiklid 2 (väga nakkavad loomataudid), 49 (loomataude põhjustavate mikroorganismide käsitlemine), 73 ja 74 (puhastamine ja desinfitseerimine), 77–98 (väga nakkavaid loomataude käsitlevad ühissätted), 112–115 (hobuste aafrika katku tõrje erimeetmed)

| 3. | 14. juuni 1999. aasta määrus föderaalse majandusministeeriumi organisatsiooni kohta, viimati muudetud 10. märtsil 2006 (RS 172.216.1), ja eriti selle artikkel 8 (referentlabor) |
| --- | --- |

3.

14. juuni 1999. aasta määrus föderaalse majandusministeeriumi organisatsiooni kohta, viimati muudetud 10. märtsil 2006 (RS 172.216.1), ja eriti selle artikkel 8 (referentlabor)

B.   ERIEESKIRJAD JA RAKENDUSKORD

| 1. | Kui Šveitsis tuvastatakse eriti raskekujulise loomataudi puhang, kutsutakse ühine veterinaarkomitee kokku olukorra arutamiseks. Pädevad Šveitsi asutused kohustuvad võtma arutelu tulemusel vajalikuks peetud meetmeid. |
| --- | --- |

1.

Kui Šveitsis tuvastatakse eriti raskekujulise loomataudi puhang, kutsutakse ühine veterinaarkomitee kokku olukorra arutamiseks. Pädevad Šveitsi asutused kohustuvad võtma arutelu tulemusel vajalikuks peetud meetmeid.

| 2. | Ühine referentlabor hobuste aafrika katku tuvastamiseks on Laboratorio de Sanidad y Producción Animal, Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación, aadressil 28110 Algete, Madrid Hispaanias. Šveits kannab labori poolt tema jaoks selles küsimuses tehtavatest toimingutest tulenevad kulud. Labori funktsioonid ja ülesanded on sätestatud direktiivi 92/35/EMÜ III lisas. |
| --- | --- |

2.

Ühine referentlabor hobuste aafrika katku tuvastamiseks on Laboratorio de Sanidad y Producción Animal, Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación, aadressil 28110 Algete, Madrid Hispaanias. Šveits kannab labori poolt tema jaoks selles küsimuses tehtavatest toimingutest tulenevad kulud. Labori funktsioonid ja ülesanded on sätestatud direktiivi 92/35/EMÜ III lisas.

| 3. | Kohapealse kontrolli läbiviimise eest vastutab ühine veterinaarkomitee, eelkõige vastavalt direktiivi 92/35/EMÜ artiklile 16 ja loomataudiseaduse artiklile 57. |
| --- | --- |

3.

Kohapealse kontrolli läbiviimise eest vastutab ühine veterinaarkomitee, eelkõige vastavalt direktiivi 92/35/EMÜ artiklile 16 ja loomataudiseaduse artiklile 57.

| 4. | Loomataude käsitleva määruse artikli 97 kohaselt on Šveitsis koostatud haiguste tõrje hädaabikava, mis on avaldatud veterinaarameti veebilehel. |
| --- | --- |

4.

Loomataude käsitleva määruse artikli 97 kohaselt on Šveitsis koostatud haiguste tõrje hädaabikava, mis on avaldatud veterinaarameti veebilehel.

V.   LINDUDE GRIPP

A.   ÕIGUSAKTID

| Euroopa Ühendus | Šveits |
| --- | --- |
| 1. | Nõukogu 19. mai 1992. aasta direktiiv 92/40/EMÜ, millega kehtestatakse klassikalise lindude katku tõrjemeetmed (EÜT L 167, 22.6.1992, lk 1), viimati muudetud nõukogu 14. aprilli 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 806/2003, konsulteerimiskorra kohaselt (kvalifitseeritud häälteenamusega) vastuvõetud nõukogu õigusaktides sätestatud rakendusvolituste kasutamisel komisjoni abistavaid komiteesid käsitlevate sätete kohandamise kohta otsusega 1999/468/EÜ (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1) |

Euroopa Ühendus

Šveits

1.

Nõukogu 19. mai 1992. aasta direktiiv 92/40/EMÜ, millega kehtestatakse klassikalise lindude katku tõrjemeetmed (EÜT L 167, 22.6.1992, lk 1), viimati muudetud nõukogu 14. aprilli 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 806/2003, konsulteerimiskorra kohaselt (kvalifitseeritud häälteenamusega) vastuvõetud nõukogu õigusaktides sätestatud rakendusvolituste kasutamisel komisjoni abistavaid komiteesid käsitlevate sätete kohandamise kohta otsusega 1999/468/EÜ (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1)

| 2. | Nõukogu 20. detsembri 2005. aasta direktiiv 2005/94/EÜ linnugripi tõrjet käsitlevate ühenduse meetmete ning direktiivi 92/40/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 010, 14.1.2006, lk 16) |
| --- | --- |

2.

Nõukogu 20. detsembri 2005. aasta direktiiv 2005/94/EÜ linnugripi tõrjet käsitlevate ühenduse meetmete ning direktiivi 92/40/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 010, 14.1.2006, lk 16)

| 1. | 1. juuli 1966. aasta loomataudiseadus (LFE), viimati muudetud 23. juunil 2004 (RS 916.40), ja eriti selle artiklid 1, 1a ja 9a (väga nakkavate loomataudide vastased meetmed, tõrje eesmärgid) ja 57 (tehnilised rakendussätted, rahvusvaheline koostöö) |
| --- | --- |

1.

1. juuli 1966. aasta loomataudiseadus (LFE), viimati muudetud 23. juunil 2004 (RS 916.40), ja eriti selle artiklid 1, 1a ja 9a (väga nakkavate loomataudide vastased meetmed, tõrje eesmärgid) ja 57 (tehnilised rakendussätted, rahvusvaheline koostöö)

| 2. | 27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus (OFE), viimati muudetud 23. novembril 2005 (RS 916.401), ja eriti selle artiklid 2 (väga nakkavad loomataudid), 49 (loomataude põhjustavate mikroorganismide käsitlemine), 73 ja 74 (puhastamine ja desinfitseerimine), 77–98 (väga nakkavaid loomataude käsitlevad ühissätted), 122–125 (lindude gripi vastased erimeetmed) |
| --- | --- |

2.

27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus (OFE), viimati muudetud 23. novembril 2005 (RS 916.401), ja eriti selle artiklid 2 (väga nakkavad loomataudid), 49 (loomataude põhjustavate mikroorganismide käsitlemine), 73 ja 74 (puhastamine ja desinfitseerimine), 77–98 (väga nakkavaid loomataude käsitlevad ühissätted), 122–125 (lindude gripi vastased erimeetmed)

| 3. | 14. juuni 1999. aasta määrus föderaalse majandusministeeriumi organisatsiooni kohta, viimati muudetud 10. märtsil 2006 (RS 172.216.1), ja eriti selle artikkel 8 (referentlabor) |
| --- | --- |

3.

14. juuni 1999. aasta määrus föderaalse majandusministeeriumi organisatsiooni kohta, viimati muudetud 10. märtsil 2006 (RS 172.216.1), ja eriti selle artikkel 8 (referentlabor)

B.   ERIEESKIRJAD JA RAKENDUSKORD

| 1. | Ühine referentlabor lindude gripi tuvastamiseks on Central Veterinary Laboratory aadressil New Haw, Weybridge, Surrey KT15 3NB Ühendkuningriigis. Šveits kannab labori poolt tema jaoks selles küsimuses tehtavatest toimingutest tulenevad kulud. Labori funktsioonid ja ülesanded on sätestatud direktiivi 92/40/EÜ V lisas ja direktiivi 2005/94/EÜ VII lisa punktis 2. |
| --- | --- |

1.

Ühine referentlabor lindude gripi tuvastamiseks on Central Veterinary Laboratory aadressil New Haw, Weybridge, Surrey KT15 3NB Ühendkuningriigis. Šveits kannab labori poolt tema jaoks selles küsimuses tehtavatest toimingutest tulenevad kulud. Labori funktsioonid ja ülesanded on sätestatud direktiivi 92/40/EÜ V lisas ja direktiivi 2005/94/EÜ VII lisa punktis 2.

| 2. | Loomataude käsitleva määruse artikli 97 kohaselt on Šveitsis koostatud haiguste tõrje hädaabikava, mis on avaldatud veterinaarameti veebilehel. |
| --- | --- |

2.

Loomataude käsitleva määruse artikli 97 kohaselt on Šveitsis koostatud haiguste tõrje hädaabikava, mis on avaldatud veterinaarameti veebilehel.

| 3. | Kohapealse kontrolli läbiviimise eest vastutab ühine veterinaarkomitee, eelkõige vastavalt direktiivi 92/40/EMÜ artiklile 18, direktiivi 2005/94/EÜ artiklile 60 ja loomataudiseaduse artiklile 57. |
| --- | --- |

3.

Kohapealse kontrolli läbiviimise eest vastutab ühine veterinaarkomitee, eelkõige vastavalt direktiivi 92/40/EMÜ artiklile 18, direktiivi 2005/94/EÜ artiklile 60 ja loomataudiseaduse artiklile 57.

VI.   NEWCASTLE’i HAIGUS

A.   ÕIGUSAKTID

| Euroopa Ühendus | Šveits |
| --- | --- |
| Nõukogu 14. juuli 1992. aasta direktiiv 92/66/EMÜ, millega kehtestatakse Newcastle’i haiguse tõrjemeetmed (EÜT L 260, 5.9.1992, lk 1), viimati muudetud nõukogu 14. aprilli 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 806/2003, konsulteerimiskorra kohaselt (kvalifitseeritud häälteenamusega) vastuvõetud nõukogu õigusaktides sätestatud rakendusvolituste kasutamisel komisjoni abistavaid komiteesid käsitlevate sätete kohandamise kohta otsusega 1999/468/EÜ (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1) | 1. | 1. juuli 1966. aasta loomataudiseadus (LFE), viimati muudetud 23. juunil 2004 (RS 916.40), ja eriti selle artiklid 1, 1a ja 9a (väga nakkavate loomataudide vastased meetmed, tõrje eesmärgid) ja 57 (tehnilised rakendussätted, rahvusvaheline koostöö) |

Euroopa Ühendus

Šveits

Nõukogu 14. juuli 1992. aasta direktiiv 92/66/EMÜ, millega kehtestatakse Newcastle’i haiguse tõrjemeetmed (EÜT L 260, 5.9.1992, lk 1), viimati muudetud nõukogu 14. aprilli 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 806/2003, konsulteerimiskorra kohaselt (kvalifitseeritud häälteenamusega) vastuvõetud nõukogu õigusaktides sätestatud rakendusvolituste kasutamisel komisjoni abistavaid komiteesid käsitlevate sätete kohandamise kohta otsusega 1999/468/EÜ (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1)

1.

1. juuli 1966. aasta loomataudiseadus (LFE), viimati muudetud 23. juunil 2004 (RS 916.40), ja eriti selle artiklid 1, 1a ja 9a (väga nakkavate loomataudide vastased meetmed, tõrje eesmärgid) ja 57 (tehnilised rakendussätted, rahvusvaheline koostöö)

| 2. | 27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus (OFE), viimati muudetud 23. novembril 2005 (RS 916.401), ja eriti selle artiklid 2 (väga nakkavad loomataudid), 40–47 (jäätmete kõrvaldamine ja taaskasutamine), 49 (loomataude põhjustavate mikroorganismide käsitlemine), 73 ja 74 (puhastamine ja desinfitseerimine), 77–98 (väga nakkavaid loomataude käsitlevad ühissätted), 122–125 (Newcastle’i haiguse erimeetmed) |
| --- | --- |

2.

27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus (OFE), viimati muudetud 23. novembril 2005 (RS 916.401), ja eriti selle artiklid 2 (väga nakkavad loomataudid), 40–47 (jäätmete kõrvaldamine ja taaskasutamine), 49 (loomataude põhjustavate mikroorganismide käsitlemine), 73 ja 74 (puhastamine ja desinfitseerimine), 77–98 (väga nakkavaid loomataude käsitlevad ühissätted), 122–125 (Newcastle’i haiguse erimeetmed)

| 3. | 14. juuni 1999. aasta määrus föderaalse majandusministeeriumi organisatsiooni kohta, viimati muudetud 10. märtsil 2006 (RS 172.216.1), ja eriti selle artikkel 8 (referentlabor) |
| --- | --- |

3.

14. juuni 1999. aasta määrus föderaalse majandusministeeriumi organisatsiooni kohta, viimati muudetud 10. märtsil 2006 (RS 172.216.1), ja eriti selle artikkel 8 (referentlabor)

| 4. | Föderaalse veterinaarameti 20. juuni 1989. aasta juhend (tehniline direktiiv) tuvide paramüksoviroosi tõrje kohta (föderaalse veterinaarameti ametlik teataja nr 90(13), lk 113 (vaktsineerimine jne)) |
| --- | --- |

4.

Föderaalse veterinaarameti 20. juuni 1989. aasta juhend (tehniline direktiiv) tuvide paramüksoviroosi tõrje kohta (föderaalse veterinaarameti ametlik teataja nr 90(13), lk 113 (vaktsineerimine jne))

| 5. | 23. juuni 2004. aasta määrus loomsete kõrvalsaaduste kõrvaldamise kohta (OESPA), viimati muudetud 22. juunil 2005 (RS 916.441.22) |
| --- | --- |

5.

23. juuni 2004. aasta määrus loomsete kõrvalsaaduste kõrvaldamise kohta (OESPA), viimati muudetud 22. juunil 2005 (RS 916.441.22)

B.   ERIEESKIRJAD JA RAKENDUSKORD

| 1. | Ühine referentlabor Newcastle’i haiguse tuvastamiseks on Central Veterinary Laboratory aadressil New Haw, Weybridge, Surrey KT15 3NB Ühendkuningriigis. Šveits kannab labori poolt tema jaoks selles küsimuses tehtavatest toimingutest tulenevad kulud. Labori funktsioonid ja ülesanded on sätestatud direktiivi 92/66/EMÜ V lisas. |
| --- | --- |

1.

Ühine referentlabor Newcastle’i haiguse tuvastamiseks on Central Veterinary Laboratory aadressil New Haw, Weybridge, Surrey KT15 3NB Ühendkuningriigis. Šveits kannab labori poolt tema jaoks selles küsimuses tehtavatest toimingutest tulenevad kulud. Labori funktsioonid ja ülesanded on sätestatud direktiivi 92/66/EMÜ V lisas.

| 2. | Loomataude käsitleva määruse artikli 97 kohaselt on Šveitsis koostatud haiguste tõrje hädaabikava, mis on avaldatud veterinaarameti veebilehel. |
| --- | --- |

2.

Loomataude käsitleva määruse artikli 97 kohaselt on Šveitsis koostatud haiguste tõrje hädaabikava, mis on avaldatud veterinaarameti veebilehel.

| 3. | Direktiivi 92/66/EMÜ artiklitega 17 ja 19 sätestatud teabe eest vastutab ühine veterinaarkomitee. |
| --- | --- |

3.

Direktiivi 92/66/EMÜ artiklitega 17 ja 19 sätestatud teabe eest vastutab ühine veterinaarkomitee.

| 4. | Kohapealse kontrolli läbiviimise eest vastutab ühine veterinaarkomitee, eelkõige vastavalt direktiivi 92/66/EMÜ artiklile 22 ja loomataudiseaduse artiklile 57. |
| --- | --- |

4.

Kohapealse kontrolli läbiviimise eest vastutab ühine veterinaarkomitee, eelkõige vastavalt direktiivi 92/66/EMÜ artiklile 22 ja loomataudiseaduse artiklile 57.

VII.   KALA- JA MOLLUSKIHAIGUSED

A.   ÕIGUSAKTID

| Euroopa Ühendus | Šveits |
| --- | --- |
| 1. | Nõukogu 24. juuni 1993. aasta direktiiv 93/53/EMÜ, millega kehtestatakse minimaalsed ühenduse meetmed teatavate kalahaiguste tõrjeks (EÜT L 175, 19.7.1993, lk 23), viimati muudetud Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise tingimuste ja Euroopa Liidu põhilepingute kohanduste aktiga – II lisa: Ühinemisakti artiklis 20 osutatud nimekiri – 6. Põllumajandus – B. Veterinaaria ja taimetervise alased õigusaktid – I. Veterinaaria õigusaktid (ELT L 236, 23.9.2003, lk 381) |

Euroopa Ühendus

Šveits

1.

Nõukogu 24. juuni 1993. aasta direktiiv 93/53/EMÜ, millega kehtestatakse minimaalsed ühenduse meetmed teatavate kalahaiguste tõrjeks (EÜT L 175, 19.7.1993, lk 23), viimati muudetud Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise tingimuste ja Euroopa Liidu põhilepingute kohanduste aktiga – II lisa: Ühinemisakti artiklis 20 osutatud nimekiri – 6. Põllumajandus – B. Veterinaaria ja taimetervise alased õigusaktid – I. Veterinaaria õigusaktid (ELT L 236, 23.9.2003, lk 381)

| 2. | Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta direktiiv 95/70/EÜ, millega sätestatakse minimaalsed ühenduse meetmed teatavate kahepoolmelisi limuseid mõjutavate haiguste tõrjeks (EÜT L 332, 30.12.1995, lk 33), viimati muudetud nõukogu 14. aprilli 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 806/2003, konsulteerimiskorra kohaselt (kvalifitseeritud häälteenamusega) vastuvõetud nõukogu õigusaktides sätestatud rakendusvolituste kasutamisel komisjoni abistavaid komiteesid käsitlevate sätete kohandamise kohta otsusega 1999/468/EÜ (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1). |
| --- | --- |

2.

Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta direktiiv 95/70/EÜ, millega sätestatakse minimaalsed ühenduse meetmed teatavate kahepoolmelisi limuseid mõjutavate haiguste tõrjeks (EÜT L 332, 30.12.1995, lk 33), viimati muudetud nõukogu 14. aprilli 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 806/2003, konsulteerimiskorra kohaselt (kvalifitseeritud häälteenamusega) vastuvõetud nõukogu õigusaktides sätestatud rakendusvolituste kasutamisel komisjoni abistavaid komiteesid käsitlevate sätete kohandamise kohta otsusega 1999/468/EÜ (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1).

| 1. | 1. juuli 1966. aasta loomataudiseadus (LFE), viimati muudetud 23. juunil 2004 (RS 916.40), ja eriti selle artiklid 1, 1a ja 10 (loomataudide vastased meetmed, tõrje eesmärgid) ja 57 (tehnilised rakendussätted, rahvusvaheline koostöö) |
| --- | --- |

1.

1. juuli 1966. aasta loomataudiseadus (LFE), viimati muudetud 23. juunil 2004 (RS 916.40), ja eriti selle artiklid 1, 1a ja 10 (loomataudide vastased meetmed, tõrje eesmärgid) ja 57 (tehnilised rakendussätted, rahvusvaheline koostöö)

| 2. | 27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus (OFE), viimati muudetud 23. novembril 2005 (RS 916.401), ja eriti selle artiklid 3 ja 4 (osutatud loomataudid), 61 (kalapüügiõiguste haldajate ja kalastusjärelevalve eest vastutavate asutuste kohustused), 62–76 (haiguste üldtõrjemeetmed), 275–290 (kalahaigustega seotud erimeetmed, diagnostikalabor) |
| --- | --- |

2.

27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus (OFE), viimati muudetud 23. novembril 2005 (RS 916.401), ja eriti selle artiklid 3 ja 4 (osutatud loomataudid), 61 (kalapüügiõiguste haldajate ja kalastusjärelevalve eest vastutavate asutuste kohustused), 62–76 (haiguste üldtõrjemeetmed), 275–290 (kalahaigustega seotud erimeetmed, diagnostikalabor)

B.   ERIEESKIRJAD JA RAKENDUSKORD

| 1. | Praegu pole lõhekasvatus Šveitsis lubatud ja seda liiki seal ei esine. Šveitsi loomataudimääruses on lõhede nakkav kehvveresus klassifitseeritud haigusena, mis tuleb likvideerida. |
| --- | --- |

1.

Praegu pole lõhekasvatus Šveitsis lubatud ja seda liiki seal ei esine. Šveitsi loomataudimääruses on lõhede nakkav kehvveresus klassifitseeritud haigusena, mis tuleb likvideerida.

| 2. | Praegu Šveitsis söödavaid austreid ei kasvatata. Bonamioosi või marteilioosi juhtumite ilmnemisel kohustub Šveitsi veterinaaramet võtma vajalikke erakorralisi meetmeid kooskõlas ühenduse eeskirjadega loomataudiseaduse artikli 57 põhjal. |
| --- | --- |

2.

Praegu Šveitsis söödavaid austreid ei kasvatata. Bonamioosi või marteilioosi juhtumite ilmnemisel kohustub Šveitsi veterinaaramet võtma vajalikke erakorralisi meetmeid kooskõlas ühenduse eeskirjadega loomataudiseaduse artikli 57 põhjal.

| 3. | Direktiivi 93/53/EMÜ artiklis 7 osutatud juhtudel edastatakse teave ühisele veterinaarkomiteele. |
| --- | --- |

3.

Direktiivi 93/53/EMÜ artiklis 7 osutatud juhtudel edastatakse teave ühisele veterinaarkomiteele.

| 4. | Ühine referentlabor kalahaiguste tuvastamiseks on Statens Veterinære Serumlaboratorium, Landbrugsministeriet aadressil Hangövej 2, 8200 Århus Taanis. Šveits kannab labori poolt tema jaoks selles küsimuses tehtavatest toimingutest tulenevad kulud. Labori funktsioonid ja ülesanded on sätestatud direktiivi 93/53/EMÜ C lisas. |
| --- | --- |

4.

Ühine referentlabor kalahaiguste tuvastamiseks on Statens Veterinære Serumlaboratorium, Landbrugsministeriet aadressil Hangövej 2, 8200 Århus Taanis. Šveits kannab labori poolt tema jaoks selles küsimuses tehtavatest toimingutest tulenevad kulud. Labori funktsioonid ja ülesanded on sätestatud direktiivi 93/53/EMÜ C lisas.

| 5. | Loomataude käsitleva määruse artikli 97 kohaselt on Šveitsis koostatud haiguste tõrje hädaabikava, mis on avaldatud veterinaarameti veebilehel. |
| --- | --- |

5.

Loomataude käsitleva määruse artikli 97 kohaselt on Šveitsis koostatud haiguste tõrje hädaabikava, mis on avaldatud veterinaarameti veebilehel.

| 6. | Kohapealse kontrolli läbiviimise eest vastutab ühine veterinaarkomitee, eelkõige vastavalt direktiivi 93/53/EMÜ artiklile 16 ja direktiivi 95/70/EÜ artiklile 8 ning loomataudiseaduse artiklile 57. |
| --- | --- |

6.

Kohapealse kontrolli läbiviimise eest vastutab ühine veterinaarkomitee, eelkõige vastavalt direktiivi 93/53/EMÜ artiklile 16 ja direktiivi 95/70/EÜ artiklile 8 ning loomataudiseaduse artiklile 57.

| 7. | Direktiivi 95/70/EMÜ artiklis 5 osutatud juhtudel edastatakse teave ühisele veterinaarkomiteele. |
| --- | --- |

7.

Direktiivi 95/70/EMÜ artiklis 5 osutatud juhtudel edastatakse teave ühisele veterinaarkomiteele.

| 8. | Ühenduse referentlabor molluskihaiguste tuvastamiseks on Laboratoire IFREMER, BP 133 aadressil 17390 La Tremblade Prantsusmaal. Šveits kannab labori poolt tema jaoks selles küsimuses tehtavatest toimingutest tulenevad kulud. Labori funktsioonid ja ülesanded on sätestatud direktiivi 95/70/EMÜ B lisas. |
| --- | --- |

8.

Ühenduse referentlabor molluskihaiguste tuvastamiseks on Laboratoire IFREMER, BP 133 aadressil 17390 La Tremblade Prantsusmaal. Šveits kannab labori poolt tema jaoks selles küsimuses tehtavatest toimingutest tulenevad kulud. Labori funktsioonid ja ülesanded on sätestatud direktiivi 95/70/EMÜ B lisas.

VIII.   TRANSMISSIIVSED SPONGIOOSSED ENTSEFALOPAATIAD

A.   ÕIGUSAKTID

| Euroopa Ühendus | Šveits |
| --- | --- |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad (EÜT L 147, 31.5.2001, lk 1), viimati muudetud komisjoni 4. mai 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 688/2006, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 III ja XI lisa seoses transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate seire ja määratletud riskiteguriga veisematerjaliga Rootsis (ELT L 120, 5.5.2006, lk 10). | 1. | 27. mai 1981. aasta loomakaitsemäärus (OPAn), viimati muudetud 12. aprillil 2006 (RS 455.1), ja eriti selle artikkel 64f (tuimestusmeetodid) |

Euroopa Ühendus

Šveits

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad (EÜT L 147, 31.5.2001, lk 1), viimati muudetud komisjoni 4. mai 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 688/2006, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 III ja XI lisa seoses transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate seire ja määratletud riskiteguriga veisematerjaliga Rootsis (ELT L 120, 5.5.2006, lk 10).

1.

27. mai 1981. aasta loomakaitsemäärus (OPAn), viimati muudetud 12. aprillil 2006 (RS 455.1), ja eriti selle artikkel 64f (tuimestusmeetodid)

| 2. | 20. aprilli 1988. aasta määrus loomade ja loomsete saaduste impordi, transiidi ja ekspordi kohta (OITE), (RS 916.443.11) |
| --- | --- |

2.

20. aprilli 1988. aasta määrus loomade ja loomsete saaduste impordi, transiidi ja ekspordi kohta (OITE), (RS 916.443.11)

| 3. | 9. oktoobri 1992. aasta toiduaineid ja tarbekaupu käsitlev föderaalseadus (LDAl), viimati muudetud 16. detsembril 2005 (RS 817.0), ja eriti selle artikleid 24 (kontrollimine ja proovide võtmine), 40 (toiduainete kontroll) |
| --- | --- |

3.

9. oktoobri 1992. aasta toiduaineid ja tarbekaupu käsitlev föderaalseadus (LDAl), viimati muudetud 16. detsembril 2005 (RS 817.0), ja eriti selle artikleid 24 (kontrollimine ja proovide võtmine), 40 (toiduainete kontroll)

| 4. | Siseministeeriumi 23. novembri 2005. aasta määrus loomse päritoluga toiduainete kohta (RS 817.022.108) ja eriti selle artiklid 4 ja 7 (rümbaosad, mille kasutamine on keelatud) |
| --- | --- |

4.

Siseministeeriumi 23. novembri 2005. aasta määrus loomse päritoluga toiduainete kohta (RS 817.022.108) ja eriti selle artiklid 4 ja 7 (rümbaosad, mille kasutamine on keelatud)

| 5. | 27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus (OFE), viimati muudetud 23. novembril 2005 (RS 916.401), ja eriti selle artiklid 6 (mõisted ja lühendid), 36 (patent), 61 (aruandluskohustus), 130 (Šveitsi karja järelevalve), 175–181 (transmissiivsed spongioossed entsefalopaatiad), 297 (siseriiklik rakendamine), 301 (kantoni veterinaararsti ülesanded), 303 (veterinaarametnike koolitus ja täiendõpe) ja 312 (diagnostikalaboratooriumid) |
| --- | --- |

5.

27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus (OFE), viimati muudetud 23. novembril 2005 (RS 916.401), ja eriti selle artiklid 6 (mõisted ja lühendid), 36 (patent), 61 (aruandluskohustus), 130 (Šveitsi karja järelevalve), 175–181 (transmissiivsed spongioossed entsefalopaatiad), 297 (siseriiklik rakendamine), 301 (kantoni veterinaararsti ülesanded), 303 (veterinaarametnike koolitus ja täiendõpe) ja 312 (diagnostikalaboratooriumid)

| 6. | 10. juuni 1999. aasta määrus söödakataloogi kohta (OLAlA), viimati muudetud 23. novembril 2005 (RS 916.307.1), ja eriti selle artikkel (söödavedu tulundusloomadele), 1. lisa 9. osa (maismaaloomade saadused), 10. osa (kalad, muud mereloomad ning nendest valmistatud tooted ja kõrvalsaadused), ja 4. lisa (keelatud ainete loetelu) |
| --- | --- |

6.

10. juuni 1999. aasta määrus söödakataloogi kohta (OLAlA), viimati muudetud 23. novembril 2005 (RS 916.307.1), ja eriti selle artikkel (söödavedu tulundusloomadele), 1. lisa 9. osa (maismaaloomade saadused), 10. osa (kalad, muud mereloomad ning nendest valmistatud tooted ja kõrvalsaadused), ja 4. lisa (keelatud ainete loetelu)

| 7. | 23. juuni 2004. aasta määrus loomsete kõrvaltoodete kõrvaldamise kohta (OESPA), viimati muudetud 22. juunil 2005 (RS 916.441.22) |
| --- | --- |

7.

23. juuni 2004. aasta määrus loomsete kõrvaltoodete kõrvaldamise kohta (OESPA), viimati muudetud 22. juunil 2005 (RS 916.441.22)

B.   ERIEESKIRJAD JA RAKENDUSKORD

| 1. | Ühenduse referentlabor transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate (TSE) tuvastamiseks on The Veterinary Laboratories Agency aadressil Woodham Lane New Haw, Addlestone, Surrey KT15 3NB Ühendkuningriigis. Šveits kannab labori poolt tema jaoks selles küsimuses tehtavatest toimingutest tulenevad kulud. Labori funktsioonid ja ülesanded on sätestatud määruse (EÜ) nr 999/2001 X lisa peatükis B. |
| --- | --- |

1.

Ühenduse referentlabor transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate (TSE) tuvastamiseks on The Veterinary Laboratories Agency aadressil Woodham Lane New Haw, Addlestone, Surrey KT15 3NB Ühendkuningriigis. Šveits kannab labori poolt tema jaoks selles küsimuses tehtavatest toimingutest tulenevad kulud. Labori funktsioonid ja ülesanded on sätestatud määruse (EÜ) nr 999/2001 X lisa peatükis B.

| 2. | Loomataudiseaduse artikli 57 kohaselt on Šveitsis koostatud hädaabikava TSE tõrjemeetmete rakendamiseks. |
| --- | --- |

2.

Loomataudiseaduse artikli 57 kohaselt on Šveitsis koostatud hädaabikava TSE tõrjemeetmete rakendamiseks.

| 3. | Määruse (EÜ) nr 999/2001 artikli 12 kohaselt kehtestatakse ühenduse liikmesriikides kõikide transmissiivse spongioosse entsefalopaatia taudi kahtlusega loomade jaoks kas ametlik liikumispiirang kuni pädeva asutuse poolt läbi viidava kliinilise ja epidemioloogilise kontrolli tulemuste saamiseni või loom tapetakse ametliku järelevalve all laboratoorse kontrolli läbiviimiseks.
  Loomataude käsitleva määruse artiklite 179b ja 180a kohaselt keelustab Šveits transmissiivse spongioosse entsefalopaatia nakkuse kahtlusega loomade tapmise. Taudikahtlusega loomad tuleb verd laskmata hukata ja põletada ning nende ajud saata analüüsimiseks Šveitsi TSE referentlaborisse.
  Loomataude käsitleva määruse artikli 10 kohaselt on Šveits kehtestanud veiste alalise identifitseerimissüsteemi, mis võimaldab kindlaks teha looma ema ja päritolukarja ning välja selgitada, et loomad ei ole veiste spongioosse entsefalopaatia kahtlusega emasloomade või selle haigusega nakatunud veiste järglased.
  Loomataude käsitleva määruse artikli 179c kohaselt hukkab Šveits veiste spongioossesse entsefalopaatiasse (BSE) nakatunud loomad ning seda põdevate lehmade järglased, kes on sündinud diagnoosimisele eelneva kahe aasta jooksul. Alates 1999. aasta 1. juulist on Šveitsis rakendatud ka aastakäigu kaupa tapmist (kogu karja tapmist rakendati 14. detsembrist 1996 kuni 30. juunini 1999). |
| --- | --- |

3.

Määruse (EÜ) nr 999/2001 artikli 12 kohaselt kehtestatakse ühenduse liikmesriikides kõikide transmissiivse spongioosse entsefalopaatia taudi kahtlusega loomade jaoks kas ametlik liikumispiirang kuni pädeva asutuse poolt läbi viidava kliinilise ja epidemioloogilise kontrolli tulemuste saamiseni või loom tapetakse ametliku järelevalve all laboratoorse kontrolli läbiviimiseks.

Loomataude käsitleva määruse artiklite 179b ja 180a kohaselt keelustab Šveits transmissiivse spongioosse entsefalopaatia nakkuse kahtlusega loomade tapmise. Taudikahtlusega loomad tuleb verd laskmata hukata ja põletada ning nende ajud saata analüüsimiseks Šveitsi TSE referentlaborisse.

Loomataude käsitleva määruse artikli 10 kohaselt on Šveits kehtestanud veiste alalise identifitseerimissüsteemi, mis võimaldab kindlaks teha looma ema ja päritolukarja ning välja selgitada, et loomad ei ole veiste spongioosse entsefalopaatia kahtlusega emasloomade või selle haigusega nakatunud veiste järglased.

Loomataude käsitleva määruse artikli 179c kohaselt hukkab Šveits veiste spongioossesse entsefalopaatiasse (BSE) nakatunud loomad ning seda põdevate lehmade järglased, kes on sündinud diagnoosimisele eelneva kahe aasta jooksul. Alates 1999. aasta 1. juulist on Šveitsis rakendatud ka aastakäigu kaupa tapmist (kogu karja tapmist rakendati 14. detsembrist 1996 kuni 30. juunini 1999).

| 4. | Loomataude käsitleva määruse artikli 180b kohaselt tapetakse Šveitsis skreipisse haigestunud loomad, nende emad, nakatunud emade otsesed järglased, samuti kõik teised lambad ja kõik teised kitsed selles karjas, välja arvatud:






  — | lambad, kellel on vähemalt üks ARR-alleel ja mitte ühegi VRQ-alleeli, ja |
| --- | --- | --- |

4.

Loomataude käsitleva määruse artikli 180b kohaselt tapetakse Šveitsis skreipisse haigestunud loomad, nende emad, nakatunud emade otsesed järglased, samuti kõik teised lambad ja kõik teised kitsed selles karjas, välja arvatud:

—

lambad, kellel on vähemalt üks ARR-alleel ja mitte ühegi VRQ-alleeli, ja

| — | alla kahe aasta vanused, ainult tapaloomadeks ettenähtud loomad. Nende loomade pead ja kõhuõõneelundid kõrvaldatakse vastavalt loomsete kõrvalsaaduste kõrvaldamise määruse sätetele (OESPA). |
| --- | --- |

—

alla kahe aasta vanused, ainult tapaloomadeks ettenähtud loomad. Nende loomade pead ja kõhuõõneelundid kõrvaldatakse vastavalt loomsete kõrvalsaaduste kõrvaldamise määruse sätetele (OESPA).

Erandkorras võib vähearvukate tõugude puhul loobuda kogu karja hukkamisest. Sel juhul pannakse kari kaheks aastaks ametliku veterinaarse järelevalve alla, mille jooksul karja kuuluvad loomad läbivad kaks korda aastas kliinilise läbivaatuse. Kui selle aja jooksul määratakse loomad tapmisele, saadetakse nende pead, sealhulgas mandlid, analüüsimiseks TSE referentlaborisse.

Need meetmed kuuluvad loomade tervise järelevalve tulemustest lähtuvalt läbivaatamisele. Järelevalveperioodi pikendatakse karjas uue haigusjuhu tuvastamise korral.

Kui lambal või kitsel tehakse kindlaks BSE, kohustub Šveits võtma määruse (EÜ) nr 999/2001 VII lisas sätestatud meetmed.

| 5. | Vastavalt määruse (EÜ) nr 999/2001 artiklile 7 keelustavad ühenduse liikmesriigid töödeldud loomsete valkude kasutamise põllumajandusloomade söödas, keda peetakse, nuumatakse või aretatakse toidu tootmiseks. Ühenduse liikmesriikides kehtib mäletsejaliste söödas loomsete valkude kasutamise täielik keeld.
  Loomsete kõrvalsaaduste kõrvaldamise määruse artikli 18 kohaselt kehtestas Šveits põllumajandusloomade toidus loomsete valkude kasutamise täieliku keelu, mis jõustus 1. jaanuaril 2001. |
| --- | --- |

5.

Vastavalt määruse (EÜ) nr 999/2001 artiklile 7 keelustavad ühenduse liikmesriigid töödeldud loomsete valkude kasutamise põllumajandusloomade söödas, keda peetakse, nuumatakse või aretatakse toidu tootmiseks. Ühenduse liikmesriikides kehtib mäletsejaliste söödas loomsete valkude kasutamise täielik keeld.

Loomsete kõrvalsaaduste kõrvaldamise määruse artikli 18 kohaselt kehtestas Šveits põllumajandusloomade toidus loomsete valkude kasutamise täieliku keelu, mis jõustus 1. jaanuaril 2001.

| 6. | Vastavalt määruse (EÜ) nr 999/2001 artiklile 6 ja nimetatud määruse III lisa peatükile A koostavad ühenduse liikmesriigid igal aastal BSE järelevalveprogrammi. See hõlmab BSE kiirtesti kõigil üle 24 kuu vanustel hädatapetud veistel, põllumajandusettevõttes surnud või tapaeelse kontrolli käigus haigeks tunnistatud veistel ja kõigil inimtoiduks tapetud üle 30 kuu vanustel loomadel.
  Šveitsis kasutatavad BSE kiirtestid on loetletud määruse (EÜ) nr 999/2001 X lisa peatükis C.
  Loomataude käsitleva määruse artikli 179 kohaselt tehakse Šveitsis kohustuslikus korras BSE kiirtest kõigile üle 30 kuu vanustele hädatapetud veistele, põllumajandusettevõttes surnud või tapaeelse kontrolli käigus haigeks tunnistatud veistele, samuti inimtoiduks tapetud üle 30 kuu vanuste veiste valimile. Lisaks on ettevõtjad rakendanud inimtoiduks tapetud üle 20 kuu vanuste veiste vabatahtliku järelevalveprogrammi. |
| --- | --- |

6.

Vastavalt määruse (EÜ) nr 999/2001 artiklile 6 ja nimetatud määruse III lisa peatükile A koostavad ühenduse liikmesriigid igal aastal BSE järelevalveprogrammi. See hõlmab BSE kiirtesti kõigil üle 24 kuu vanustel hädatapetud veistel, põllumajandusettevõttes surnud või tapaeelse kontrolli käigus haigeks tunnistatud veistel ja kõigil inimtoiduks tapetud üle 30 kuu vanustel loomadel.

Šveitsis kasutatavad BSE kiirtestid on loetletud määruse (EÜ) nr 999/2001 X lisa peatükis C.

Loomataude käsitleva määruse artikli 179 kohaselt tehakse Šveitsis kohustuslikus korras BSE kiirtest kõigile üle 30 kuu vanustele hädatapetud veistele, põllumajandusettevõttes surnud või tapaeelse kontrolli käigus haigeks tunnistatud veistele, samuti inimtoiduks tapetud üle 30 kuu vanuste veiste valimile. Lisaks on ettevõtjad rakendanud inimtoiduks tapetud üle 20 kuu vanuste veiste vabatahtliku järelevalveprogrammi.

| 7. | Vastavalt määruse (EÜ) nr 999/2001 artiklile 6 ja nimetatud määruse III lisa peatükile A koostavad ühenduse liikmesriigid igal aastal skreipi järelevalveprogrammi.
  Loomataude käsitleva määruse artikli 177 kohaselt on Šveits koostanud üle aasta vanuste lammaste ja kitsede TSE järelevalveprogrammi. Ajavahemikul 2004. aasta juunist 2005. aasta juulini uuriti hädatapetud, põllumajandusettevõttes surnud või tapaeelse kontrolli käigus haigeks tunnistatud loomi ning inimtoiduks tapetud loomi. Kuna kõik proovid osutusid BSE suhtes negatiivseks, jätkatakse proovide võtmist haiguse kliiniliste tunnustega loomadelt, hädatapetud loomadelt ja põllumajandusettevõttes surnud loomadelt.
  Ühine veterinaarkomitee kaalub veelkord õigusaktide sarnasuse tunnustamist lammaste ja kitsede TSE järelevalve osas. |
| --- | --- |

7.

Vastavalt määruse (EÜ) nr 999/2001 artiklile 6 ja nimetatud määruse III lisa peatükile A koostavad ühenduse liikmesriigid igal aastal skreipi järelevalveprogrammi.

Loomataude käsitleva määruse artikli 177 kohaselt on Šveits koostanud üle aasta vanuste lammaste ja kitsede TSE järelevalveprogrammi. Ajavahemikul 2004. aasta juunist 2005. aasta juulini uuriti hädatapetud, põllumajandusettevõttes surnud või tapaeelse kontrolli käigus haigeks tunnistatud loomi ning inimtoiduks tapetud loomi. Kuna kõik proovid osutusid BSE suhtes negatiivseks, jätkatakse proovide võtmist haiguse kliiniliste tunnustega loomadelt, hädatapetud loomadelt ja põllumajandusettevõttes surnud loomadelt.

Ühine veterinaarkomitee kaalub veelkord õigusaktide sarnasuse tunnustamist lammaste ja kitsede TSE järelevalve osas.

| 8. | Määruse (EÜ) nr 999/2001 III lisa peatükis B ja IV lisas (3.III) sätestatud teabe esitamise eest vastutab ühine veterinaarkomitee. |
| --- | --- |

8.

Määruse (EÜ) nr 999/2001 III lisa peatükis B ja IV lisas (3.III) sätestatud teabe esitamise eest vastutab ühine veterinaarkomitee.

| 9. | Kohapealse kontrolli läbiviimise eest vastutab ühine veterinaarkomitee, eelkõige vastavalt direktiivi (EÜ) nr 999/2001 artiklile 21 ja loomataudiseaduse artiklile 57. |
| --- | --- |

9.

Kohapealse kontrolli läbiviimise eest vastutab ühine veterinaarkomitee, eelkõige vastavalt direktiivi (EÜ) nr 999/2001 artiklile 21 ja loomataudiseaduse artiklile 57.

C.   LISATEAVE

| 1. | Alates 1. jaanuarist 2003 ja vastavalt 20. novembri 2002. aasta määrusele loomsete jäätmete kõrvaldamise kulude tasumiseks eraldatud rahaliste vahendite kohta 2003. aastal (RS 916.406) kehtestas Šveits rahalise soodustuse põllumajandusettevõtetele, kus veised sünnivad, ja tapamajadele, kus veised tapetakse, kui need järgivad kehtivate õigusaktidega sätestatud teavitamiskorda loomade liikumise kohta. |
| --- | --- |

1.

Alates 1. jaanuarist 2003 ja vastavalt 20. novembri 2002. aasta määrusele loomsete jäätmete kõrvaldamise kulude tasumiseks eraldatud rahaliste vahendite kohta 2003. aastal (RS 916.406) kehtestas Šveits rahalise soodustuse põllumajandusettevõtetele, kus veised sünnivad, ja tapamajadele, kus veised tapetakse, kui need järgivad kehtivate õigusaktidega sätestatud teavitamiskorda loomade liikumise kohta.

| 2. | Vastavalt määruse (EÜ) nr 999/2001 artiklile 8 ja nimetatud määruse XI lisa punktile 1 tuleb ühenduse liikmesriikidel kõrvaldada ja hävitada määratletud riskiteguriga materjalid (MRM).
  Veistelt eemaldatud määratletud riskiteguriga materjalide nimekirja kuuluvad üle 12 kuu vanuste veiste kolju, välja arvatud alalõug, sealhulgas aju, silmad ja seljaaju; üle 24 kuu vanuste veiste lülisammas, välja arvatud sabalülid, kaela-, rinna- ja nimmelülide oga- ja ristjätked, ristluu mediaanne hari ja tiivad, sealhulgas spinaalganglion, ning igas vanuses veiste mandlid, soolestik kaksteistsõrmiksoolest kuni pärasooleni ning soolekese.
  Lammastelt ja kitsedelt eemaldatud määratletud riskiteguriga materjalide nimekirja kuuluvad üle 12 kuu vanuste või igemest väljunud jäävlõikehambaga lammaste ja kitsede kolju, sealhulgas aju ja silmad, mandlid ja seljaaju ning igas vanuses lammaste ja kitsede põrn.
  Loomataude käsitleva määruse artikli 179d ja loomset päritolu toiduaineid käsitleva määruse artikli 4 kohaselt on Šveitsis seatud eesmärgiks määratletud riskiteguriga materjalide kõrvaldamine loomade ja inimeste toiduahelast. Veistelt eemaldatud määratletud riskiteguriga materjalide nimekirja kuuluvad eelkõige üle 30 kuu vanuste loomade selgroog, igas vanuses loomade mandlid, soolestik kaksteistsõrmiksoolest kuni pärasooleni ja soolekese.
  Loomataude käsitleva määruse artikli 180c ja loomset päritolu toiduaineid käsitleva määruse artikli 4 kohaselt on Šveitsis seatud eesmärgiks määratletud riskiteguriga materjalide kõrvaldamine loomade ja inimeste toiduahelast. Lammastelt ja kitsedelt eemaldatud määratletud riskiteguriga materjalide nimekirja kuuluvad eelkõige üle 12 kuu vanuste loomade või igemest väljunud jäävlõikehambaga lammaste ja kitsede koljuõõnest välja võtmata aju, kõvakestaga (Dura mater) seljaaju ja mandlid ning igas vanuses lammaste ja kitsede põrn ja niudesool. |
| --- | --- |

2.

Vastavalt määruse (EÜ) nr 999/2001 artiklile 8 ja nimetatud määruse XI lisa punktile 1 tuleb ühenduse liikmesriikidel kõrvaldada ja hävitada määratletud riskiteguriga materjalid (MRM).

Veistelt eemaldatud määratletud riskiteguriga materjalide nimekirja kuuluvad üle 12 kuu vanuste veiste kolju, välja arvatud alalõug, sealhulgas aju, silmad ja seljaaju; üle 24 kuu vanuste veiste lülisammas, välja arvatud sabalülid, kaela-, rinna- ja nimmelülide oga- ja ristjätked, ristluu mediaanne hari ja tiivad, sealhulgas spinaalganglion, ning igas vanuses veiste mandlid, soolestik kaksteistsõrmiksoolest kuni pärasooleni ning soolekese.

Lammastelt ja kitsedelt eemaldatud määratletud riskiteguriga materjalide nimekirja kuuluvad üle 12 kuu vanuste või igemest väljunud jäävlõikehambaga lammaste ja kitsede kolju, sealhulgas aju ja silmad, mandlid ja seljaaju ning igas vanuses lammaste ja kitsede põrn.

Loomataude käsitleva määruse artikli 179d ja loomset päritolu toiduaineid käsitleva määruse artikli 4 kohaselt on Šveitsis seatud eesmärgiks määratletud riskiteguriga materjalide kõrvaldamine loomade ja inimeste toiduahelast. Veistelt eemaldatud määratletud riskiteguriga materjalide nimekirja kuuluvad eelkõige üle 30 kuu vanuste loomade selgroog, igas vanuses loomade mandlid, soolestik kaksteistsõrmiksoolest kuni pärasooleni ja soolekese.

Loomataude käsitleva määruse artikli 180c ja loomset päritolu toiduaineid käsitleva määruse artikli 4 kohaselt on Šveitsis seatud eesmärgiks määratletud riskiteguriga materjalide kõrvaldamine loomade ja inimeste toiduahelast. Lammastelt ja kitsedelt eemaldatud määratletud riskiteguriga materjalide nimekirja kuuluvad eelkõige üle 12 kuu vanuste loomade või igemest väljunud jäävlõikehambaga lammaste ja kitsede koljuõõnest välja võtmata aju, kõvakestaga (Dura mater) seljaaju ja mandlid ning igas vanuses lammaste ja kitsede põrn ja niudesool.

| 3. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1774/2002 sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste sanitaareeskirjad ühenduse liikmesriikides.
  Vastavalt loomsete kõrvalsaaduste kõrvaldamise määruse artiklile 13 tuleb Šveitsis kõik 1. kategooria loomsed kõrvalsaadused, sealhulgas määratletud riskiteguriga materjalid ja põllumajandusettevõttes surnud loomad, põletada. |
| --- | --- |

3.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1774/2002 sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste sanitaareeskirjad ühenduse liikmesriikides.

Vastavalt loomsete kõrvalsaaduste kõrvaldamise määruse artiklile 13 tuleb Šveitsis kõik 1. kategooria loomsed kõrvalsaadused, sealhulgas määratletud riskiteguriga materjalid ja põllumajandusettevõttes surnud loomad, põletada.

IX.   LAMMASTE KATARRAALNE PALAVIK

A.   ÕIGUSAKTID

| Euroopa Ühendus | Šveits |
| --- | --- |
| Nõukogu 20. novembri 2000. aasta direktiiv 2000/75/EÜ, millega kehtestatakse erisätted lammaste katarraalse palaviku tõrjeks ja likvideerimiseks. | 1. | 1. juuli 1966. aasta loomataudiseadus (LFE), viimati muudetud 23. juunil 2004 (RS 916.40), ja eriti selle artiklid 1, 1a ja 9a (väga nakkavate loomataudide vastased meetmed, tõrje eesmärgid) ning 57 (tehnilised rakendussätted, rahvusvaheline koostöö) |

Euroopa Ühendus

Šveits

Nõukogu 20. novembri 2000. aasta direktiiv 2000/75/EÜ, millega kehtestatakse erisätted lammaste katarraalse palaviku tõrjeks ja likvideerimiseks.

1.

1. juuli 1966. aasta loomataudiseadus (LFE), viimati muudetud 23. juunil 2004 (RS 916.40), ja eriti selle artiklid 1, 1a ja 9a (väga nakkavate loomataudide vastased meetmed, tõrje eesmärgid) ning 57 (tehnilised rakendussätted, rahvusvaheline koostöö)

| 2. | 27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus (OFE), viimati muudetud 23. novembril 2005 (RS 916.401), ja eriti selle artiklid 2 (väga nakkavad loomataudid), 73 ja 74 (puhastamine ja desinfitseerimine), 77–98 (väga nakkavaid loomataude käsitlevad ühissätted), 126–127 (muid väga nakkavaid loomataude käsitlevad ühissätted) |
| --- | --- |

2.

27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus (OFE), viimati muudetud 23. novembril 2005 (RS 916.401), ja eriti selle artiklid 2 (väga nakkavad loomataudid), 73 ja 74 (puhastamine ja desinfitseerimine), 77–98 (väga nakkavaid loomataude käsitlevad ühissätted), 126–127 (muid väga nakkavaid loomataude käsitlevad ühissätted)

| 3. | 14. juuni 1999. aasta korraldus majandusministeeriumi organisatsiooni kohta, viimati muudetud 10. märtsil 2006 (RS 172.216.1), ja eriti selle artikkel 8 (referentlabor) |
| --- | --- |

3.

14. juuni 1999. aasta korraldus majandusministeeriumi organisatsiooni kohta, viimati muudetud 10. märtsil 2006 (RS 172.216.1), ja eriti selle artikkel 8 (referentlabor)

B.   ERIEESKIRJAD JA RAKENDUSKORD

| 1. | Ühenduse referentlabor lammaste katarraalse palaviku tuvastamiseks on AFRC Institute for Animal Health Pirbright Laboratory aadressil Ash Road, Pirbright, Woking, Surrey GU24 ONF Ühendkuningriigis. Šveits kannab labori poolt tema jaoks selles küsimuses tehtavatest toimingutest tulenevad kulud. Labori funktsioonid ja ülesanded on sätestatud direktiivi 2000/75/EÜ II lisa peatükis B. |
| --- | --- |

1.

Ühenduse referentlabor lammaste katarraalse palaviku tuvastamiseks on AFRC Institute for Animal Health Pirbright Laboratory aadressil Ash Road, Pirbright, Woking, Surrey GU24 ONF Ühendkuningriigis. Šveits kannab labori poolt tema jaoks selles küsimuses tehtavatest toimingutest tulenevad kulud. Labori funktsioonid ja ülesanded on sätestatud direktiivi 2000/75/EÜ II lisa peatükis B.

| 2. | Loomataude käsitleva määruse artikli 97 kohaselt on Šveitsis koostatud haiguste tõrje hädaabikava, mis on avaldatud veterinaarameti veebilehel. |
| --- | --- |

2.

Loomataude käsitleva määruse artikli 97 kohaselt on Šveitsis koostatud haiguste tõrje hädaabikava, mis on avaldatud veterinaarameti veebilehel.

| 3. | Kohapealse kontrolli läbiviimise eest vastutab ühine veterinaarkomitee, eelkõige vastavalt direktiivi 2000/75/EÜ artiklile 17 ja loomataudiseaduse artiklile 57. |
| --- | --- |

3.

Kohapealse kontrolli läbiviimise eest vastutab ühine veterinaarkomitee, eelkõige vastavalt direktiivi 2000/75/EÜ artiklile 17 ja loomataudiseaduse artiklile 57.

X.   ZOONOOSID

A.   ÕIGUSAKTID

| Euroopa Ühendus | Šveits |
| --- | --- |
| 1. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2160/2003, salmonella ja teiste konkreetsete zoonootilise toimega mõjurite kontrolli kohta toiduahelas (ELT L 325, 12.12.2003, lk 1). |

Euroopa Ühendus

Šveits

1.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2160/2003, salmonella ja teiste konkreetsete zoonootilise toimega mõjurite kontrolli kohta toiduahelas (ELT L 325, 12.12.2003, lk 1).

| 2. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta direktiiv 2003/99/EÜ zoonooside ja zoonootilise toimega mõjurite seire kohta, millega muudetakse nõukogu otsust 90/424/EMÜ ja tühistatakse nõukogu direktiiv 92/117/EMÜ (ELT L 325, 12.12.2003, lk 31). |
| --- | --- |

2.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta direktiiv 2003/99/EÜ zoonooside ja zoonootilise toimega mõjurite seire kohta, millega muudetakse nõukogu otsust 90/424/EMÜ ja tühistatakse nõukogu direktiiv 92/117/EMÜ (ELT L 325, 12.12.2003, lk 31).

| 1. | 1. juuli 1966. aasta loomataudiseadus (LFE), viimati muudetud 23. juunil 2004 (RS 916.40) |
| --- | --- |

1.

1. juuli 1966. aasta loomataudiseadus (LFE), viimati muudetud 23. juunil 2004 (RS 916.40)

| 2. | 27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus (OFE), viimati muudetud 23. novembril 2005 (RS 916401) |
| --- | --- |

2.

27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus (OFE), viimati muudetud 23. novembril 2005 (RS 916401)

| 3. | 9. oktoobri 1992. aasta toiduaineid ja tarbekaupu käsitlev föderaalseadus (LDAI), viimati muudetud 16. detsembril 2005 (RS 817.0) |
| --- | --- |

3.

9. oktoobri 1992. aasta toiduaineid ja tarbekaupu käsitlev föderaalseadus (LDAI), viimati muudetud 16. detsembril 2005 (RS 817.0)

| 4. | 23. novembri 2005. aasta määrus toiduainete ja tarbekaupade kohta (ODAlOUs) (RS 817.02) |
| --- | --- |

4.

23. novembri 2005. aasta määrus toiduainete ja tarbekaupade kohta (ODAlOUs) (RS 817.02)

| 5. | Siseministeeriumi 23. novembri 2005. aasta hügieenimäärus (OHyg) (RS 817.024.1) |
| --- | --- |

5.

Siseministeeriumi 23. novembri 2005. aasta hügieenimäärus (OHyg) (RS 817.024.1)

| 6. | 18. detsembri 1970. aasta föderaalseadus inimestele edasikanduvate haiguste tõrje kohta (epideemiaseadus), viimati muudetud 12. märtsil 2003 (RS 818.101) |
| --- | --- |

6.

18. detsembri 1970. aasta föderaalseadus inimestele edasikanduvate haiguste tõrje kohta (epideemiaseadus), viimati muudetud 12. märtsil 2003 (RS 818.101)

| 7. | 13. jaanuari 1999. aasta määrus inimestele edasikanduvatest haigustest teavitamise kohta (teavitamismäärus), viimati muudetud 15. detsembril 2003 (RS 818.141.1) |
| --- | --- |

7.

13. jaanuari 1999. aasta määrus inimestele edasikanduvatest haigustest teavitamise kohta (teavitamismäärus), viimati muudetud 15. detsembril 2003 (RS 818.141.1)

B.   ERIEESKIRJAD JA RAKENDUSKORD

| 1. | Ühenduse referentlaborid on järgmised:






  — | Referentlabor zoonooside analüüsimiseks ja kontrollimiseks (salmonella) :





  Rijksinstituut voor Volksgezondheid en Milieu (RIVM) |
| --- | --- | --- |
| 3720 BA Bilthoven |
| Madalmaad |

1.

Ühenduse referentlaborid on järgmised:

—

Referentlabor zoonooside analüüsimiseks ja kontrollimiseks (salmonella) :

Rijksinstituut voor Volksgezondheid en Milieu (RIVM)

3720 BA Bilthoven

Madalmaad

| — | Mereliste biotoksiinide seire referentlabor:





  Agencia Española de Seguridad Alimentaria (AESA): |
| --- | --- |
| E-36200 Vigo |
| Hispaania |

—

Mereliste biotoksiinide seire referentlabor:

Agencia Española de Seguridad Alimentaria (AESA):

E-36200 Vigo

Hispaania

| — | Kahepoolmeliste molluskite bakteriaalse ja viirusliku saastatuse seire referentlabor:





  The laboratory of the Centre for Environment, Fisheries and Aquaculture Science (CEFAS) |
| --- | --- |
| Weymouth |
| Dorset DT4 8UB |
| Ühendkuningriik |

—

Kahepoolmeliste molluskite bakteriaalse ja viirusliku saastatuse seire referentlabor:

The laboratory of the Centre for Environment, Fisheries and Aquaculture Science (CEFAS)

Weymouth

Dorset DT4 8UB

Ühendkuningriik

| — | Listeria monocytogenesi referentlabor:





  AFSSA – Laboratoire d'études et de recherches sur la qualité des aliments et sur les procédés agroalimentaires |
| --- | --- |
| (LERQAP) |
| F-94700 Maisons-Alfort |
| Prantsusmaa |

—

Listeria monocytogenesi referentlabor:

AFSSA – Laboratoire d'études et de recherches sur la qualité des aliments et sur les procédés agroalimentaires

(LERQAP)

F-94700 Maisons-Alfort

Prantsusmaa

| — | Referentlabor koagulaaspositiivsete stafülokokkide, sealhulgas staphylococcus aureuse kontrollimiseks:





  AFSSA – Laboratoire d'études et de recherches sur la qualité des aliments et sur les procédés agroalimentaires |
| --- | --- |
| (LERQAP) |
| F-94700 Maisons-Alfort |
| Prantsusmaa |

—

Referentlabor koagulaaspositiivsete stafülokokkide, sealhulgas staphylococcus aureuse kontrollimiseks:

AFSSA – Laboratoire d'études et de recherches sur la qualité des aliments et sur les procédés agroalimentaires

(LERQAP)

F-94700 Maisons-Alfort

Prantsusmaa

| — | Referentlabor Escherichia coli, sealhulgas verotoksiini produtseeriva E. coli kontrollimiseks:





  Istituto Superiore di Sanità (ISS) |
| --- | --- |
| I-00161 Roma |
| Itaalia |

—

Referentlabor Escherichia coli, sealhulgas verotoksiini produtseeriva E. coli kontrollimiseks:

Istituto Superiore di Sanità (ISS)

I-00161 Roma

Itaalia

| — | Referentlabor kampülobakteri kontrollimiseks:





  Statens Veterinärmedicinska Anstalt (SVA) |
| --- | --- |
| S-751 89 Uppsala |
| Rootsi |

—

Referentlabor kampülobakteri kontrollimiseks:

Statens Veterinärmedicinska Anstalt (SVA)

S-751 89 Uppsala

Rootsi

| — | Referentlabor parasiitide (eelkõige Trichinella, Echinococcus ja Anisakis) kontrollimiseks:





  Istituto Superiore di Sanità (ISS) |
| --- | --- |
| I-00161 Roma |
| Itaalia |

—

Referentlabor parasiitide (eelkõige Trichinella, Echinococcus ja Anisakis) kontrollimiseks:

Istituto Superiore di Sanità (ISS)

I-00161 Roma

Itaalia

| — | Referentlabor mikroobidevastase resistentsuse kontrollimiseks:





  Danmarks Fødevareforskning (DFVF) |
| --- | --- |
| DK-1790 København V |
| Taani |

—

Referentlabor mikroobidevastase resistentsuse kontrollimiseks:

Danmarks Fødevareforskning (DFVF)

DK-1790 København V

Taani

| 2. | Šveits kannab labori poolt tema jaoks selles küsimuses tehtavatest toimingutest tulenevad kulud. Labori funktsioonid ja ülesanded on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks (ELT L 165, 30.4.2004, lk 1). |
| --- | --- |

2.

Šveits kannab labori poolt tema jaoks selles küsimuses tehtavatest toimingutest tulenevad kulud. Labori funktsioonid ja ülesanded on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks (ELT L 165, 30.4.2004, lk 1).

| 3. | Šveits esitab igal aastal mai lõpuks komisjonile aruande zoonooside suundumuste ja allikate, samuti zoonootilise toimega mõjurite ja mikroobivastase resistentsuse kohta, ning eelneva aasta jooksul vastavalt direktiivi 2003/99/EÜ artiklitele 4, 7 ja 8 kogutud andmed. Aruanne hõlmab ka määruse (EÜ) nr 2160/2003 artikli 3 lõike 2 punktis b osutatud teavet. Komisjon edastab aruande Euroopa Toiduohutusametile koondaruande avaldamiseks zoonooside suundumuste ja allikate ning zoonootilise toimega mõjurite ja mikroobidevastase resistentsuse kohta ühenduses. |
| --- | --- |

3.

Šveits esitab igal aastal mai lõpuks komisjonile aruande zoonooside suundumuste ja allikate, samuti zoonootilise toimega mõjurite ja mikroobivastase resistentsuse kohta, ning eelneva aasta jooksul vastavalt direktiivi 2003/99/EÜ artiklitele 4, 7 ja 8 kogutud andmed. Aruanne hõlmab ka määruse (EÜ) nr 2160/2003 artikli 3 lõike 2 punktis b osutatud teavet. Komisjon edastab aruande Euroopa Toiduohutusametile koondaruande avaldamiseks zoonooside suundumuste ja allikate ning zoonootilise toimega mõjurite ja mikroobidevastase resistentsuse kohta ühenduses.

XI.   MUUD HAIGUSED

A.   ÕIGUSAKTID

| Euroopa Ühendus | Šveits |
| --- | --- |
| Nõukogu 17. detsembri 1992. aasta direktiiv 92/119/EMÜ, millega seatakse sisse üldised ühenduse meetmed teatavate loomahaiguste tõrjeks ja konkreetsed meetmed seoses sigade vesikulaarhaigusega (EÜT L 62, 15.3.1993, lk 69), viimati muudetud nõukogu 14. aprilli 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 806/2003, konsulteerimiskorra kohaselt (kvalifitseeritud häälteenamusega) vastuvõetud nõukogu õigusaktides sätestatud rakendusvolituste kasutamisel komisjoni abistavaid komiteesid käsitlevate sätete kohandamise kohta otsusega 1999/468/EÜ (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1) | 1. | 1. juuli 1966. aasta loomataudiseadus (LFE), viimati muudetud 23. juunil 2004 (RS 916.40), ja eriti selle artiklid 1, 1a ja 9a (väga nakkavate loomataudide vastased meetmed, tõrje eesmärgid) ja 57 (tehnilised rakendussätted, rahvusvaheline koostöö) |

Euroopa Ühendus

Šveits

Nõukogu 17. detsembri 1992. aasta direktiiv 92/119/EMÜ, millega seatakse sisse üldised ühenduse meetmed teatavate loomahaiguste tõrjeks ja konkreetsed meetmed seoses sigade vesikulaarhaigusega (EÜT L 62, 15.3.1993, lk 69), viimati muudetud nõukogu 14. aprilli 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 806/2003, konsulteerimiskorra kohaselt (kvalifitseeritud häälteenamusega) vastuvõetud nõukogu õigusaktides sätestatud rakendusvolituste kasutamisel komisjoni abistavaid komiteesid käsitlevate sätete kohandamise kohta otsusega 1999/468/EÜ (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1)

1.

1. juuli 1966. aasta loomataudiseadus (LFE), viimati muudetud 23. juunil 2004 (RS 916.40), ja eriti selle artiklid 1, 1a ja 9a (väga nakkavate loomataudide vastased meetmed, tõrje eesmärgid) ja 57 (tehnilised rakendussätted, rahvusvaheline koostöö)

| 2. | 27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus (OFE), viimati muudetud 23. novembril 2005 (RS 916.401), ja eriti selle artiklid 2 (väga nakkavad loomataudid), 49 (loomataude põhjustavate mikroorganismide käsitlemine), 73 ja 74 (puhastamine ja desinfitseerimine), 77–98 (väga nakkavaid loomataude käsitlevad ühissätted), 103–105 (sigade vesikulaarhaiguse tõrje erimeetmed) |
| --- | --- |

2.

27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus (OFE), viimati muudetud 23. novembril 2005 (RS 916.401), ja eriti selle artiklid 2 (väga nakkavad loomataudid), 49 (loomataude põhjustavate mikroorganismide käsitlemine), 73 ja 74 (puhastamine ja desinfitseerimine), 77–98 (väga nakkavaid loomataude käsitlevad ühissätted), 103–105 (sigade vesikulaarhaiguse tõrje erimeetmed)

| 3. | 14. juuni 1999. aasta korraldus majandusministeeriumi organisatsiooni kohta, viimati muudetud 10. märtsil 2006 (RS 172.216.1), ja eriti selle artikkel 8 (referentlabor) |
| --- | --- |

3.

14. juuni 1999. aasta korraldus majandusministeeriumi organisatsiooni kohta, viimati muudetud 10. märtsil 2006 (RS 172.216.1), ja eriti selle artikkel 8 (referentlabor)

B.   ERIEESKIRJAD JA RAKENDUSKORD

| 1. | Direktiivi 92/119/EMÜ artiklis 6 osutatud juhtudel edastatakse teave ühisele veterinaarkomiteele. |
| --- | --- |

1.

Direktiivi 92/119/EMÜ artiklis 6 osutatud juhtudel edastatakse teave ühisele veterinaarkomiteele.

| 2. | Ühine referentlabor sigade vesikulaarhaiguse tuvastamiseks on AFRC Institute for Animal Health, Pirbright Laboratory aadressil Ash Road, Pirbright, Woking Surrey, GU240NF Ühendkuningriigis. Šveits kannab labori poolt tema jaoks selles küsimuses tehtavatest toimingutest tulenevad kulud. Labori funktsioonid ja ülesanded on sätestatud direktiivi 92/119/EMÜ III lisas. |
| --- | --- |

2.

Ühine referentlabor sigade vesikulaarhaiguse tuvastamiseks on AFRC Institute for Animal Health, Pirbright Laboratory aadressil Ash Road, Pirbright, Woking Surrey, GU240NF Ühendkuningriigis. Šveits kannab labori poolt tema jaoks selles küsimuses tehtavatest toimingutest tulenevad kulud. Labori funktsioonid ja ülesanded on sätestatud direktiivi 92/119/EMÜ III lisas.

| 3. | Loomataude käsitleva määruse artikli 97 kohaselt on Šveitsis koostatud haiguste tõrje hädaabikava. Veterinaarameti poolt välja antud tehniline rakenduseeskiri nr 95/65 sätestab kava rakendamise korra. |
| --- | --- |

3.

Loomataude käsitleva määruse artikli 97 kohaselt on Šveitsis koostatud haiguste tõrje hädaabikava. Veterinaarameti poolt välja antud tehniline rakenduseeskiri nr 95/65 sätestab kava rakendamise korra.

| 4. | Kohapealse kontrolli läbiviimise eest vastutab ühine veterinaarkomitee, eelkõige vastavalt direktiivi 92/119/EMÜ artiklile 22 ja loomataudiseaduse artiklile 57. |
| --- | --- |

4.

Kohapealse kontrolli läbiviimise eest vastutab ühine veterinaarkomitee, eelkõige vastavalt direktiivi 92/119/EMÜ artiklile 22 ja loomataudiseaduse artiklile 57.

XII.   HAIGUSTEST TEATAMINE

A.   ÕIGUSAKTID

| Euroopa Ühendus | Šveits |
| --- | --- |
| Nõukogu 21. detsembri 1982. aasta direktiiv 82/894/EÜ ühendusesisese loomahaigustest teatamise kohta (EÜT L 378, 31.12.1982, lk 58), viimati muudetud komisjoni 1. märtsi 2004. aasta otsusega 2004/216/EÜ, millega muudetakse direktiivi 82/894/EMÜ ühendusesisese loomahaigustest teatamise kohta teatavate hobusehaiguste ja teatavate mesilasehaiguste lisamiseks kohustuslikus korras teatamisele kuuluvate haiguste nimekirja (ELT L 67, 5.3.2004, lk 27) | 1. | 1. juuli 1966. aasta loomataudiseadus (LFE), viimati muudetud 23. juunil 2004 (RS 916.40), ja eriti selle artiklid 11 (teade ja haigustest teavitamine) ja 57 (tehnilised rakendussätted, rahvusvaheline koostöö) |

Euroopa Ühendus

Šveits

Nõukogu 21. detsembri 1982. aasta direktiiv 82/894/EÜ ühendusesisese loomahaigustest teatamise kohta (EÜT L 378, 31.12.1982, lk 58), viimati muudetud komisjoni 1. märtsi 2004. aasta otsusega 2004/216/EÜ, millega muudetakse direktiivi 82/894/EMÜ ühendusesisese loomahaigustest teatamise kohta teatavate hobusehaiguste ja teatavate mesilasehaiguste lisamiseks kohustuslikus korras teatamisele kuuluvate haiguste nimekirja (ELT L 67, 5.3.2004, lk 27)

1.

1. juuli 1966. aasta loomataudiseadus (LFE), viimati muudetud 23. juunil 2004 (RS 916.40), ja eriti selle artiklid 11 (teade ja haigustest teavitamine) ja 57 (tehnilised rakendussätted, rahvusvaheline koostöö)

| 2. | 27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus, viimati muudetud 23. novembril 2005 (RS 916.401), ja eriti selle artiklid 2–5 (viidatud haigused), 59–65 ja 291 (teavitamiskohustus, teatavaks tegemine), 292–299 (järelevalve, rakendamine, haldusabi) |
| --- | --- |

2.

27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus, viimati muudetud 23. novembril 2005 (RS 916.401), ja eriti selle artiklid 2–5 (viidatud haigused), 59–65 ja 291 (teavitamiskohustus, teatavaks tegemine), 292–299 (järelevalve, rakendamine, haldusabi)

B.   ERIEESKIRJAD JA RAKENDUSKORD

Komisjon kaasab koostöös föderaalse veterinaarametiga Šveitsi loomahaigustest teatamise süsteemi, nagu on sätestatud direktiivis 82/894/EMÜ.

2. liide

LOOMATERVISHOID: KAUPLEMINE JA TURULEVIIMINE

I.   Veised ja Sead

A.   ÕIGUSAKTID

| Euroopa Ühendus | Šveits |
| --- | --- |
| Nõukogu 26. juuni 1964. aasta direktiiv 64/432/EMÜ ühendusesisest veiste ja sigadega kauplemist mõjutavate loomatervishoiu probleemide kohta (EÜT L 121, 29.07.1964, lk 1977/64), viimati muudetud nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 1/2005, mis käsitleb loomade kaitset vedamise ja sellega seonduvate toimingute ajal ning millega muudetakse direktiive 64/432/EMÜ ja 93/119/EÜ ning määrust (EÜ) nr 1255/97 (ELT L 003, 5.1.2005, lk 1) | 1. | 27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus, viimati muudetud 23. novembril 2005 (RS 916.401), ja eriti selle artiklid 27–31 (turud, näitused), 34–37 (kaubandus), 73 ja 74 (puhastamine ja desinfitseerimine), 116–121 (sigade aafrika katk), 135–141 (Aujeszky haigus), 150–157 (veiste brutselloos), 158–165 (tuberkuloos), 166–169 (veiste ensootiline leukoos), 170–174 (veiste nakkav rinotrahheiit/nakkav pustuloosne vulvovaginiit), 175–195 (spongioosne entsefalopaatia), 186–189 (veiste suguelundite nakkused), 207–211 (sigade brutselloos), 297 (turgude, kogumiskeskuste ja desinfektsioonipunktide heakskiitmine) |

Euroopa Ühendus

Šveits

Nõukogu 26. juuni 1964. aasta direktiiv 64/432/EMÜ ühendusesisest veiste ja sigadega kauplemist mõjutavate loomatervishoiu probleemide kohta (EÜT L 121, 29.07.1964, lk 1977/64), viimati muudetud nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 1/2005, mis käsitleb loomade kaitset vedamise ja sellega seonduvate toimingute ajal ning millega muudetakse direktiive 64/432/EMÜ ja 93/119/EÜ ning määrust (EÜ) nr 1255/97 (ELT L 003, 5.1.2005, lk 1)

1.

27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus, viimati muudetud 23. novembril 2005 (RS 916.401), ja eriti selle artiklid 27–31 (turud, näitused), 34–37 (kaubandus), 73 ja 74 (puhastamine ja desinfitseerimine), 116–121 (sigade aafrika katk), 135–141 (Aujeszky haigus), 150–157 (veiste brutselloos), 158–165 (tuberkuloos), 166–169 (veiste ensootiline leukoos), 170–174 (veiste nakkav rinotrahheiit/nakkav pustuloosne vulvovaginiit), 175–195 (spongioosne entsefalopaatia), 186–189 (veiste suguelundite nakkused), 207–211 (sigade brutselloos), 297 (turgude, kogumiskeskuste ja desinfektsioonipunktide heakskiitmine)

| 2. | 20. aprilli 1988. aasta määrus loomade ja loomsete saaduste impordi, transiidi ja ekspordi kohta (OITE), (RS 916.443.11) |
| --- | --- |

2.

20. aprilli 1988. aasta määrus loomade ja loomsete saaduste impordi, transiidi ja ekspordi kohta (OITE), (RS 916.443.11)

B.   ERIEESKIRJAD JA RAKENDUSKORD

| 1. | Vastavalt loomataude käsitleva määruse artikli 297 esimesele lõikele kiidab Šveitsi veterinaaramet heaks direktiivi 64/432/EMÜ artiklis 2 määratletud kogumiskeskused. Käesoleva lisa kohaldamiseks koostab Šveits vastavalt direktiivi 64/432/EMÜ artiklite 11, 12 ja 13 sätetele heakskiidetud kogumiskeskuste, veoettevõtjate ja hulgimüüjate nimekirja. |
| --- | --- |

1.

Vastavalt loomataude käsitleva määruse artikli 297 esimesele lõikele kiidab Šveitsi veterinaaramet heaks direktiivi 64/432/EMÜ artiklis 2 määratletud kogumiskeskused. Käesoleva lisa kohaldamiseks koostab Šveits vastavalt direktiivi 64/432/EMÜ artiklite 11, 12 ja 13 sätetele heakskiidetud kogumiskeskuste, veoettevõtjate ja hulgimüüjate nimekirja.

| 2. | Direktiivi 64/432/EMÜ artikli 11 lõikes 3 sätestatud teave edastatakse ühisele veterinaarkomiteele. |
| --- | --- |

2.

Direktiivi 64/432/EMÜ artikli 11 lõikes 3 sätestatud teave edastatakse ühisele veterinaarkomiteele.

| 3. | Käesoleva lisa kohaldamisel tõdetakse, et Šveits täidab direktiivi 64/432/EMÜ A lisa II osa lõikes 7 sätestatud tingimusi veiste brutselloosi kohta. Et säilitada oma veisekarja ametlikult brutselloosivaba staatust, kohustub Šveits täitma järgmisi tingimusi:






  a) | Igast brutselloosikahtlusega veisest teatatakse pädevatele asutustele ja iga selline loom peab läbima ametlikud brutselloositestid, mis hõlmavad vähemalt kaht seroloogilist testi koos komplemendi sidumisega ja sobivate proovide mikrobioloogilise uurimisega abordi korral; |
| --- | --- | --- |

3.

Käesoleva lisa kohaldamisel tõdetakse, et Šveits täidab direktiivi 64/432/EMÜ A lisa II osa lõikes 7 sätestatud tingimusi veiste brutselloosi kohta. Et säilitada oma veisekarja ametlikult brutselloosivaba staatust, kohustub Šveits täitma järgmisi tingimusi:

a)

Igast brutselloosikahtlusega veisest teatatakse pädevatele asutustele ja iga selline loom peab läbima ametlikud brutselloositestid, mis hõlmavad vähemalt kaht seroloogilist testi koos komplemendi sidumisega ja sobivate proovide mikrobioloogilise uurimisega abordi korral;

| b) | Haiguskahtluse püsimisel, st kuni punktis a sätestatud testid näitavad negatiivseid tulemusi, peatatakse karja, millesse nakkuskahtlane/nakkuskahtlased veis/veised kuuluvad, ametlikult brutselloosivaba staatus. |
| --- | --- |

b)

Haiguskahtluse püsimisel, st kuni punktis a sätestatud testid näitavad negatiivseid tulemusi, peatatakse karja, millesse nakkuskahtlane/nakkuskahtlased veis/veised kuuluvad, ametlikult brutselloosivaba staatus.

Üksikasjalik teave positiivsete proovitulemustega karja kohta ja epidemioloogiline aruanne edastatakse ühisele veterinaarkomiteele. Kui Šveits ei täida mõnda direktiivi 64/432/EMÜ A lisa II osa lõike 7 esimeses lõigus sätestatud tingimust, teatab Šveitsi veterinaaramet sellest viivitamatult komisjonile. Ühine veterinaarkomitee arutab olukorda, et vaadata käesoleva lõike sätted vajadusel läbi.

| 4. | Käesoleva lisa kohaldamisel tõdetakse, et Šveits täidab direktiivi 64/432/EMÜ A lisa I osa lõikes 4 sätestatud tingimusi veiste tuberkuloosi kohta. Et säilitada oma veisekarja ametlikult tuberkuloosivaba staatust, kohustub Šveits täitma järgmisi tingimusi:






  a) | võetakse kasutusele märgistussüsteem, mis võimaldab kindlaks teha iga veise päritolukarja; |
| --- | --- | --- |

4.

Käesoleva lisa kohaldamisel tõdetakse, et Šveits täidab direktiivi 64/432/EMÜ A lisa I osa lõikes 4 sätestatud tingimusi veiste tuberkuloosi kohta. Et säilitada oma veisekarja ametlikult tuberkuloosivaba staatust, kohustub Šveits täitma järgmisi tingimusi:

a)

võetakse kasutusele märgistussüsteem, mis võimaldab kindlaks teha iga veise päritolukarja;

| b) | ametlik veterinaararst kontrollib tapajärgselt kõiki loomi; |
| --- | --- |

b)

ametlik veterinaararst kontrollib tapajärgselt kõiki loomi;

| c) | igast tuberkuloosikahtlusest elaval, surnud või tapetud loomal teavitatakse pädevaid asutusi; |
| --- | --- |

c)

igast tuberkuloosikahtlusest elaval, surnud või tapetud loomal teavitatakse pädevaid asutusi;

| d) | iga juhtumi korral viivad pädevad asutused haiguskahtluse välistamiseks või kinnitamiseks läbi uuringu, sealhulgas päritolukarja ja vahekarjade osas. Kui lahangu või tapmise käigus leitakse kahjustusi, mis võivad olla põhjustatud tuberkuloosist, viivad pädevad asutused läbi kahjustuste laboratoorse uuringu; |
| --- | --- |

d)

iga juhtumi korral viivad pädevad asutused haiguskahtluse välistamiseks või kinnitamiseks läbi uuringu, sealhulgas päritolukarja ja vahekarjade osas. Kui lahangu või tapmise käigus leitakse kahjustusi, mis võivad olla põhjustatud tuberkuloosist, viivad pädevad asutused läbi kahjustuste laboratoorse uuringu;

| e) | nakkuskahtlusega veise päritolukarja ja vahekarjade ametlik tuberkuloosivaba staatus peatatakse kuni kliinilised ja laboratoorsed uuringud või tuberkuliiniproovid pole kinnitatud veiste tuberkuloosi puudumist; |
| --- | --- |

e)

nakkuskahtlusega veise päritolukarja ja vahekarjade ametlik tuberkuloosivaba staatus peatatakse kuni kliinilised ja laboratoorsed uuringud või tuberkuliiniproovid pole kinnitatud veiste tuberkuloosi puudumist;

| f) | kui tuberkuliiniproovid, kliinilised või laboratoorsed uuringud kinnitavad tuberkuloosi olemasolu, tühistatakse päritolukarja ja vahekarjade ametlik tuberkuloosivaba staatus; |
| --- | --- |

f)

kui tuberkuliiniproovid, kliinilised või laboratoorsed uuringud kinnitavad tuberkuloosi olemasolu, tühistatakse päritolukarja ja vahekarjade ametlik tuberkuloosivaba staatus;

| g) | ametlik tuberkuloosivaba staatus kehtestatakse vaid siis, kui karjast on kõrvaldatud kõik nakkuskahtlased loomad, kui hooned ja seadmed on desinfitseeritud ja kõigi üle 6 kuu vanuste loomade vähemalt kahe vastavalt direktiivi 64/432/EMÜ B lisale läbiviidud nahasisese tuberkuliiniproovi, millest üks tehakse vähemalt kuus kuud pärast nakatunud looma karjast kõrvaldamist ja teine vähemalt kuus kuud pärast esimest, tulemus on negatiivne. |
| --- | --- |

g)

ametlik tuberkuloosivaba staatus kehtestatakse vaid siis, kui karjast on kõrvaldatud kõik nakkuskahtlased loomad, kui hooned ja seadmed on desinfitseeritud ja kõigi üle 6 kuu vanuste loomade vähemalt kahe vastavalt direktiivi 64/432/EMÜ B lisale läbiviidud nahasisese tuberkuliiniproovi, millest üks tehakse vähemalt kuus kuud pärast nakatunud looma karjast kõrvaldamist ja teine vähemalt kuus kuud pärast esimest, tulemus on negatiivne.

Üksikasjalik teave nakatunud karjade kohta ja epidemioloogiline aruanne edastatakse ühisele veterinaarkomiteele. Kui Šveits ei täida mõnda direktiivi 64/432/EMÜ A lisa I osa lõike 4 esimeses lõigus sätestatud tingimust, teatab Šveitsi veterinaaramet sellest viivitamatult komisjonile. Ühine veterinaarkomitee arutab olukorda, et vaadata käesoleva lõike sätted vajadusel läbi.

| 5. | Käesoleva lisa kohaldamisel tõdetakse, et Šveits täidab direktiivi 64/432/EMÜ D lisa peatükis I (F) sätestatud tingimusi veiste ensootilise leukoosi kohta. Et säilitada oma karja ametlikult veiste ensootilisest leukoosist vaba staatust, kohustub Šveits täitma järgmisi tingimusi:






  a) | Šveitsi karja kontrollitakse pisteliste proovide võtmise teel. Valimi suurus peab olema selline, et 99 % tõenäosusega võib kinnitada alla 0,2 % karja nakatumist veiste ensootilisse leukoosi; |
| --- | --- | --- |

5.

Käesoleva lisa kohaldamisel tõdetakse, et Šveits täidab direktiivi 64/432/EMÜ D lisa peatükis I (F) sätestatud tingimusi veiste ensootilise leukoosi kohta. Et säilitada oma karja ametlikult veiste ensootilisest leukoosist vaba staatust, kohustub Šveits täitma järgmisi tingimusi:

a)

Šveitsi karja kontrollitakse pisteliste proovide võtmise teel. Valimi suurus peab olema selline, et 99 % tõenäosusega võib kinnitada alla 0,2 % karja nakatumist veiste ensootilisse leukoosi;

| b) | ametlik veterinaararst kontrollib tapajärgselt kõiki loomi; |
| --- | --- |

b)

ametlik veterinaararst kontrollib tapajärgselt kõiki loomi;

| c) | kõigist veiste ensootilise leukoosi kahtlustest, mis tekkivad kliiniliste uuringute, lahangute või liha kontrollimise käigus, tuleb teavitada pädevaid asutusi; |
| --- | --- |

c)

kõigist veiste ensootilise leukoosi kahtlustest, mis tekkivad kliiniliste uuringute, lahangute või liha kontrollimise käigus, tuleb teavitada pädevaid asutusi;

| d) | veiste ensootilise leukoosi kahtluse või selle tuvastamise korral peatatakse karja ametlikult leukoosivaba staatus kuni isolatsiooniperioodi lõpuni; |
| --- | --- |

d)

veiste ensootilise leukoosi kahtluse või selle tuvastamise korral peatatakse karja ametlikult leukoosivaba staatus kuni isolatsiooniperioodi lõpuni;

| e) | isolatsiooniperiood lõpetatakse, kui pärast nakatunud loomade ja vajadusel ka nende vasikate kõrvaldamist vähemalt 90päevase intervalliga tehtud kahe seroloogilise uuringu tulemused on negatiivsed. |
| --- | --- |

e)

isolatsiooniperiood lõpetatakse, kui pärast nakatunud loomade ja vajadusel ka nende vasikate kõrvaldamist vähemalt 90päevase intervalliga tehtud kahe seroloogilise uuringu tulemused on negatiivsed.

Kui 0,2 % karjast tuvastatakse veiste ensootline leukoos, teavitab Šveitsi veterinaaramet sellest viivitamatult komisjoni. Ühine veterinaarkomitee arutab olukorda, et vaadata käesoleva lõike sätted vajadusel läbi.

| 6. | Käesoleva lisa kohaldamisel tunnistatakse Šveits ametlikult vabaks veiste nakkavast rinotrahheiidist. Et säilitada seda staatust, kohustub Šveits täitma järgmisi tingimusi:






  a) | Šveitsi karja kontrollitakse pisteliste proovide võtmise teel. Valimi suurus peab olema selline, et 99 % tõenäosusega võib kinnitada alla 0,2 % karja nakatumist veiste nakkavasse rinotrahheiiti; |
| --- | --- | --- |

6.

Käesoleva lisa kohaldamisel tunnistatakse Šveits ametlikult vabaks veiste nakkavast rinotrahheiidist. Et säilitada seda staatust, kohustub Šveits täitma järgmisi tingimusi:

a)

Šveitsi karja kontrollitakse pisteliste proovide võtmise teel. Valimi suurus peab olema selline, et 99 % tõenäosusega võib kinnitada alla 0,2 % karja nakatumist veiste nakkavasse rinotrahheiiti;

| b) | üle 24 kuu vanused aretuspullid läbivad iga-aastase seroloogilise kontrolli; |
| --- | --- |

b)

üle 24 kuu vanused aretuspullid läbivad iga-aastase seroloogilise kontrolli;

| c) | igast veiste nakkava rinotrahheiidi kahtlusest teatatakse pädevatele asutustele ja asjaomased loomad peavad läbi tegema veiste nakkava rinotrahheiidi ametlikud uuringud, mis hõlmavad viroloogilisi ja seroloogilisi uuringuid; |
| --- | --- |

c)

igast veiste nakkava rinotrahheiidi kahtlusest teatatakse pädevatele asutustele ja asjaomased loomad peavad läbi tegema veiste nakkava rinotrahheiidi ametlikud uuringud, mis hõlmavad viroloogilisi ja seroloogilisi uuringuid;

| d) | veiste nakkava rinotraheiidi kahtluse või selle tuvastamise korral peatatakse karja ametlikult nakkusvaba staatus kuni isolatsiooniperioodi lõpuni; |
| --- | --- |

d)

veiste nakkava rinotraheiidi kahtluse või selle tuvastamise korral peatatakse karja ametlikult nakkusvaba staatus kuni isolatsiooniperioodi lõpuni;

| e) | isolatsiooniperiood lõpetatakse, kui vähemalt 30 päeva pärast nakatunud loomade kõrvaldamist tehtud seroloogiliste uuringute tulemused on negatiivsed. |
| --- | --- |

e)

isolatsiooniperiood lõpetatakse, kui vähemalt 30 päeva pärast nakatunud loomade kõrvaldamist tehtud seroloogiliste uuringute tulemused on negatiivsed.

Tulenevalt Šveitsi tunnustatud staatusest kohaldatakse otsuse 2004/558/EÜ sätteid (ELT L 249, 23.07.2004, lk 20) mutatis mutandis.

Šveitsi veterinaaramet teavitab komisjoni viivitamatult kõigist staatuse tunnustamise aluseks olevate tingimuste muutumistest.. Ühine veterinaarkomitee arutab olukorda, et vaadata käesoleva lõike sätted vajadusel läbi.

| 7. | Käesoleva lisa kohaldamisel tunnistatakse Šveits ametlikult vabaks Aujeszky haigusest. Et säilitada seda staatust, kohustub Šveits täitma järgmisi tingimusi:






  a) | Šveitsi karja kontrollitakse pisteliste proovide võtmise teel. Valimi suurus peab olema selline, et 99 % tõenäosusega võib kinnitada alla 0,2 % karja nakatumist Aujeszky haigusesse; |
| --- | --- | --- |

7.

Käesoleva lisa kohaldamisel tunnistatakse Šveits ametlikult vabaks Aujeszky haigusest. Et säilitada seda staatust, kohustub Šveits täitma järgmisi tingimusi:

a)

Šveitsi karja kontrollitakse pisteliste proovide võtmise teel. Valimi suurus peab olema selline, et 99 % tõenäosusega võib kinnitada alla 0,2 % karja nakatumist Aujeszky haigusesse;

| b) | igast Aujeszky haiguse kahtlusest teatatakse pädevatele asutustele ja asjaomased loomad peavad läbi tegema Aujeszky haiguse ametlikud uuringud, mis hõlmavad viroloogilisi ja seroloogilisi uuringuid; |
| --- | --- |

b)

igast Aujeszky haiguse kahtlusest teatatakse pädevatele asutustele ja asjaomased loomad peavad läbi tegema Aujeszky haiguse ametlikud uuringud, mis hõlmavad viroloogilisi ja seroloogilisi uuringuid;

| c) | Aujeszky haiguse kahtluse või tuvastamise korral peatatakse karja ametlikult nakkusvaba staatus kuni isolatsiooniperioodi lõpuni; |
| --- | --- |

c)

Aujeszky haiguse kahtluse või tuvastamise korral peatatakse karja ametlikult nakkusvaba staatus kuni isolatsiooniperioodi lõpuni;

| d) | isolatsiooniperiood lõpetatakse, kui pärast nakatunud loomade kõrvaldamist vähemalt 21päevase intervalliga tehtud kahe seroloogilise uuringu tulemused on negatiivsed. |
| --- | --- |

d)

isolatsiooniperiood lõpetatakse, kui pärast nakatunud loomade kõrvaldamist vähemalt 21päevase intervalliga tehtud kahe seroloogilise uuringu tulemused on negatiivsed.

Tulenevalt Šveitsi tunnustatud staatusest kohaldatakse otsust 2001/618/EÜ (EÜT L 215, 9.8.2001, lk 48), viimati muudetud otsusega 2005/768/EÜ (ELT L 290, 4.11.2005, lk 27), mutatis mutandis.

Šveitsi veterinaaramet teavitab komisjoni viivitamatult kõigist staatuse tunnustamise aluseks olevate tingimuste muutumistest.. Ühine veterinaarkomitee arutab olukorda, et vaadata käesoleva lõike sätted vajadusel läbi.

| 8. | Ühine veterinaarkomitee arutab esimesel võimalusel võimalike lisatagatiste andmist sigade transmissiivse gastroenteriidi (TGE) ja sigade respiratoor-reproduktiivse sündroomi (PRRS) osas. Komisjon teavitab Šveitsi veterinaarametit arengutest selles valdkonnas. |
| --- | --- |

8.

Ühine veterinaarkomitee arutab esimesel võimalusel võimalike lisatagatiste andmist sigade transmissiivse gastroenteriidi (TGE) ja sigade respiratoor-reproduktiivse sündroomi (PRRS) osas. Komisjon teavitab Šveitsi veterinaarametit arengutest selles valdkonnas.

| 9. | Šveitsis vastutab vastavalt direktiivi 64/432/EMÜ B lisa punktile 4 tehtavate ametlike tuberkuliiniproovide eest Berni Ülikooli Veterinaarbakterioloogia Instituut. |
| --- | --- |

9.

Šveitsis vastutab vastavalt direktiivi 64/432/EMÜ B lisa punktile 4 tehtavate ametlike tuberkuliiniproovide eest Berni Ülikooli Veterinaarbakterioloogia Instituut.

| 10. | Berni Ülikooli Veterinaarbakterioloogia Instituut vastutab Šveitsis vastavalt direktiivi 64/432/EMÜ C lisa A osa punktile 4 tehtava antigeenide (brutselloos) ametliku kontrolli eest. |
| --- | --- |

10.

Berni Ülikooli Veterinaarbakterioloogia Instituut vastutab Šveitsis vastavalt direktiivi 64/432/EMÜ C lisa A osa punktile 4 tehtava antigeenide (brutselloos) ametliku kontrolli eest.

| 11. | Ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vahel kaubeldavatel veistel ja sigadel peab kaasas olema veterinaarsertifikaat, mis on koostatud vastavalt direktiivi 64/432/EMÜ F lisas toodud näidisele. Sertifikaati kohandatakse järgmiselt: |
| --- | --- |

11.

Ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vahel kaubeldavatel veistel ja sigadel peab kaasas olema veterinaarsertifikaat, mis on koostatud vastavalt direktiivi 64/432/EMÜ F lisas toodud näidisele. Sertifikaati kohandatakse järgmiselt:

mudelil 1:

| — | sertifikaatide C jaotist kohandatakse järgmiselt:





  — | punktis 4 täidetakse taanded lisatagatiste kohta järgmiselt:






  “– | haigus: veiste nakkav rinotrahheiit, |
| --- | --- | --- | --- |

—

—

punktis 4 täidetakse taanded lisatagatiste kohta järgmiselt:

“–

haigus: veiste nakkav rinotrahheiit,

| – | vastavalt komisjoni otsusele 2004/558/EÜ, mille sätteid kohaldatakse mutatis mutandis;”; |
| --- | --- |

–

vastavalt komisjoni otsusele 2004/558/EÜ, mille sätteid kohaldatakse mutatis mutandis;”;

mudelil 2:

| — | jaotises C kohandatakse sertifikaate järgmiselt:





  — | punktis 4 täidetakse taanded lisatagatiste kohta järgmiselt:






  “– | haigus: Aujeszky, |
| --- | --- | --- | --- |

—

—

punktis 4 täidetakse taanded lisatagatiste kohta järgmiselt:

“–

haigus: Aujeszky,

| – | vastavalt komisjoni otsusele 2001/618/EÜ, mille sätteid kohaldatakse mutatis mutandis;”; |
| --- | --- |

–

vastavalt komisjoni otsusele 2001/618/EÜ, mille sätteid kohaldatakse mutatis mutandis;”;

| 12. | Käesoleva lisa kohaselt peab ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vahel kaubeldavatel veistel kaasas olema veterinaarsertifikaat, mis sisaldab järgmisi terviseohutuse kinnitusi:






  “– | Veised:





  — | identifitseeritakse alalise märgistussüsteemiga, mis võimaldab tuvastada iga veise ema ja päritolukarja ja kindlaks teha, et nad ei ole veiste spongioosse entsefalopaatia nakkuse kahtlusega või seda haigust põdevate emasloomade otsesed järglased, kes on sündinud diagnoosimisele eelneva kahe aasta jooksul; |
| --- | --- | --- | --- |

12.

Käesoleva lisa kohaselt peab ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vahel kaubeldavatel veistel kaasas olema veterinaarsertifikaat, mis sisaldab järgmisi terviseohutuse kinnitusi:

“–

—

identifitseeritakse alalise märgistussüsteemiga, mis võimaldab tuvastada iga veise ema ja päritolukarja ja kindlaks teha, et nad ei ole veiste spongioosse entsefalopaatia nakkuse kahtlusega või seda haigust põdevate emasloomade otsesed järglased, kes on sündinud diagnoosimisele eelneva kahe aasta jooksul;

| — | ei pärine karjadest, kus on käimas võimaliku veiste spongioosse entsefalopaatia juhu uurimine; |
| --- | --- |

—

ei pärine karjadest, kus on käimas võimaliku veiste spongioosse entsefalopaatia juhu uurimine;

| — | on sündinud pärast 1. juunit 2001.” |
| --- | --- |

—

on sündinud pärast 1. juunit 2001.”

II.   Lambad ja Kitsed

A.   ÕIGUSAKTID

| Euroopa Ühendus | Šveits |
| --- | --- |
| Nõukogu 28. jaanuari 1991. aasta direktiiv 91/68/EMÜ loomatervishoiu kohta ühendusesiseses lamba- ja kitsekaubanduses (EÜT L 46, 19.2.1991, lk 19), viimati muudetud komisjoni 21. detsembri 2005. aasta otsusega 2005/932/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/68/EMÜ E lisa seoses lammaste ja kitsede veterinaarsertifikaatide näidiste ajakohastamisega (ELT L 340, 23.12.2005) | 1. | 27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus, viimati muudetud 23. novembril 2005 (RS 916.401), ja eriti selle artiklid 27–31 (turud, näitused), 34–37 (kaubandus), 73 ja 74 (puhastamine ja desinfitseerimine), 142–149 (marutaud), 158–165 (tuberkuloos), 166–169 (skreipi), 190–195 (lammaste ja kitsede brutselloos), 196–199 (nakkav agalaktia), 200–203 (kitsede viirusartriit/entsefaliit), 233–235 (jäärade brutselloos), 297 (turgude, kogumiskeskuste, desinfektsioonipunktide akrediteerimine) |

Euroopa Ühendus

Šveits

Nõukogu 28. jaanuari 1991. aasta direktiiv 91/68/EMÜ loomatervishoiu kohta ühendusesiseses lamba- ja kitsekaubanduses (EÜT L 46, 19.2.1991, lk 19), viimati muudetud komisjoni 21. detsembri 2005. aasta otsusega 2005/932/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/68/EMÜ E lisa seoses lammaste ja kitsede veterinaarsertifikaatide näidiste ajakohastamisega (ELT L 340, 23.12.2005)

1.

27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus, viimati muudetud 23. novembril 2005 (RS 916.401), ja eriti selle artiklid 27–31 (turud, näitused), 34–37 (kaubandus), 73 ja 74 (puhastamine ja desinfitseerimine), 142–149 (marutaud), 158–165 (tuberkuloos), 166–169 (skreipi), 190–195 (lammaste ja kitsede brutselloos), 196–199 (nakkav agalaktia), 200–203 (kitsede viirusartriit/entsefaliit), 233–235 (jäärade brutselloos), 297 (turgude, kogumiskeskuste, desinfektsioonipunktide akrediteerimine)

| 2. | 20. aprilli 1988. aasta määrus loomade ja loomsete saaduste impordi, transiidi ja ekspordi kohta (OITE), (RS 916.443.11) |
| --- | --- |

2.

20. aprilli 1988. aasta määrus loomade ja loomsete saaduste impordi, transiidi ja ekspordi kohta (OITE), (RS 916.443.11)

B.   ERIEESKIRJAD JA RAKENDUSKORD

| 1. | Direktiivi 91/68/EMÜ artikli 3 lõike 2 teises lõigus osutatud teave edastatakse ühisele veterinaarkomiteele. |
| --- | --- |

1.

Direktiivi 91/68/EMÜ artikli 3 lõike 2 teises lõigus osutatud teave edastatakse ühisele veterinaarkomiteele.

| 2. | Kohapealse kontrolli läbiviimise eest vastutab ühine veterinaarkomitee, eelkõige vastavalt direktiivi 91/68/EMÜ artiklile 11 ja loomataudiseaduse artiklile 57. |
| --- | --- |

2.

Kohapealse kontrolli läbiviimise eest vastutab ühine veterinaarkomitee, eelkõige vastavalt direktiivi 91/68/EMÜ artiklile 11 ja loomataudiseaduse artiklile 57.

| 3. | Käesolevas lisas tunnistatakse Šveits ametlikult vabaks lammaste ja kitsede brutselloosist. Selle staatuse säilitamiseks kohustub Šveits rakendama direktiivi 91/68/EMÜ A lisa II peatüki lõikes 2 sätestatud meetmed.
  Kui esineb või taasesineb lammaste ja kitsede brutselloosi juhtumeid, teavitab Šveits ühist veterinaarkomiteed, et võtta vajalikke meetmeid vastavalt olukorrale. |
| --- | --- |

3.

Käesolevas lisas tunnistatakse Šveits ametlikult vabaks lammaste ja kitsede brutselloosist. Selle staatuse säilitamiseks kohustub Šveits rakendama direktiivi 91/68/EMÜ A lisa II peatüki lõikes 2 sätestatud meetmed.

Kui esineb või taasesineb lammaste ja kitsede brutselloosi juhtumeid, teavitab Šveits ühist veterinaarkomiteed, et võtta vajalikke meetmeid vastavalt olukorrale.

| 4. | Ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vahel kaubeldavatel lammastel ja kitsedel peab kaasas olema veterinaarsertifikaat, mis on koostatud vastavalt direktiivi 91/68/EMÜ E lisas toodud näidisele. |
| --- | --- |

4.

Ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vahel kaubeldavatel lammastel ja kitsedel peab kaasas olema veterinaarsertifikaat, mis on koostatud vastavalt direktiivi 91/68/EMÜ E lisas toodud näidisele.

III.   Hobuslased

A.   ÕIGUSAKTID

| Euroopa Ühendus | Šveits |
| --- | --- |
| Nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiiv 90/426/EMÜ hobuslaste liikumist ja kolmandatest riikidest importimist reguleerivate loomatervishoiunõuete kohta (EÜT L 224, 18.8.1990, lk 42), viimati muudetud nõukogu 26. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/68/EÜ, millega kehtestatakse loomatervishoiu eeskirjad teatavate elusate kabiloomade impordile ühendusse ja transiidile ühenduse kaudu, muudetakse direktiive 90/426/EMÜ ja 92/65/EMÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 72/462/EMÜ (ELT L 139, 30.4.2004, lk 320) | 1. | 27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus, viimati muudetud 23. novembril 2005 (RS 916.401), ja eriti selle artiklid 112–115 (hobuste katk), 204–206 (kargtaud, entsefalomüeliit, nakkav kehvveresus, malleus), 240–244 (hobuste nakkav metriit) |

Euroopa Ühendus

Šveits

Nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiiv 90/426/EMÜ hobuslaste liikumist ja kolmandatest riikidest importimist reguleerivate loomatervishoiunõuete kohta (EÜT L 224, 18.8.1990, lk 42), viimati muudetud nõukogu 26. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/68/EÜ, millega kehtestatakse loomatervishoiu eeskirjad teatavate elusate kabiloomade impordile ühendusse ja transiidile ühenduse kaudu, muudetakse direktiive 90/426/EMÜ ja 92/65/EMÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 72/462/EMÜ (ELT L 139, 30.4.2004, lk 320)

1.

27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus, viimati muudetud 23. novembril 2005 (RS 916.401), ja eriti selle artiklid 112–115 (hobuste katk), 204–206 (kargtaud, entsefalomüeliit, nakkav kehvveresus, malleus), 240–244 (hobuste nakkav metriit)

| 2. | 20. aprilli 1988. aasta määrus loomade ja loomsete saaduste impordi, transiidi ja ekspordi kohta (OITE), (RS 916.443.11) |
| --- | --- |

2.

20. aprilli 1988. aasta määrus loomade ja loomsete saaduste impordi, transiidi ja ekspordi kohta (OITE), (RS 916.443.11)

B.   ERIEESKIRJAD JA RAKENDUSKORD

| 1. | Direktiivi 90/426/EMÜ artiklis 3 sätestatud teave edastatakse ühisele veterinaarkomiteele. |
| --- | --- |

1.

Direktiivi 90/426/EMÜ artiklis 3 sätestatud teave edastatakse ühisele veterinaarkomiteele.

| 2. | Direktiivi 90/426/EMÜ artiklis 6 sätestatud teave edastatakse ühisele veterinaarkomiteele. |
| --- | --- |

2.

Direktiivi 90/426/EMÜ artiklis 6 sätestatud teave edastatakse ühisele veterinaarkomiteele.

| 3. | Kohapealse kontrolli läbiviimise eest vastutab ühine veterinaarkomitee, eelkõige vastavalt direktiivi 90/426/EMÜ artiklile 10 ja loomataudiseaduse artiklile 57. |
| --- | --- |

3.

Kohapealse kontrolli läbiviimise eest vastutab ühine veterinaarkomitee, eelkõige vastavalt direktiivi 90/426/EMÜ artiklile 10 ja loomataudiseaduse artiklile 57.

| 4. | Direktiivi 90/426/EMÜ B ja C lisasid kohaldatakse Šveitsi suhtes mutatis mutandis. |
| --- | --- |

4.

Direktiivi 90/426/EMÜ B ja C lisasid kohaldatakse Šveitsi suhtes mutatis mutandis.

IV.   Kodulinnud Ja Haudemunad

A.   ÕIGUSAKTID

| Euroopa Ühendus | Šveits |
| --- | --- |
| Nõukogu 15. oktoobri 1990. aasta direktiiv 90/539/EMÜ kodulindude ja haudemunade ühendusesisest kaubandust ning kolmandatest riikidest importimist reguleerivate loomatervishoiu nõuete kohta (EÜT L 303, 31.10.1990, lk 6), viimati muudetud nõukogu 14. aprilli 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 806/2003, konsulteerimiskorra kohaselt (kvalifitseeritud häälteenamusega) vastuvõetud nõukogu õigusaktides sätestatud rakendusvolituste kasutamisel komisjoni abistavaid komiteesid käsitlevate sätete kohandamise kohta otsusega 1999/468/EÜ (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1) | 1. | 27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus (OFE), viimati muudetud 23. novembril 2005 (RS 916.401), ja eriti selle artiklid 25 (transport), 122–125 (lindude gripp ja Newcastle'i haigus), 255–261 (Salmonella enteritidis) ja 262–265 (lindude nakkav larüngotrahheiit) |

Euroopa Ühendus

Šveits

Nõukogu 15. oktoobri 1990. aasta direktiiv 90/539/EMÜ kodulindude ja haudemunade ühendusesisest kaubandust ning kolmandatest riikidest importimist reguleerivate loomatervishoiu nõuete kohta (EÜT L 303, 31.10.1990, lk 6), viimati muudetud nõukogu 14. aprilli 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 806/2003, konsulteerimiskorra kohaselt (kvalifitseeritud häälteenamusega) vastuvõetud nõukogu õigusaktides sätestatud rakendusvolituste kasutamisel komisjoni abistavaid komiteesid käsitlevate sätete kohandamise kohta otsusega 1999/468/EÜ (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1)

1.

27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus (OFE), viimati muudetud 23. novembril 2005 (RS 916.401), ja eriti selle artiklid 25 (transport), 122–125 (lindude gripp ja Newcastle'i haigus), 255–261 (Salmonella enteritidis) ja 262–265 (lindude nakkav larüngotrahheiit)

| 2. | 20. aprilli 1988. aasta määrus loomade ja loomsete saaduste impordi, transiidi ja ekspordi kohta (OITE), (RS 916.443.11) |
| --- | --- |

2.

20. aprilli 1988. aasta määrus loomade ja loomsete saaduste impordi, transiidi ja ekspordi kohta (OITE), (RS 916.443.11)

B.   ERIEESKIRJAD JA RAKENDUSKORD

| 1. | Vastavalt direktiivi 90/539/EMÜ artiklile 3 esitab Šveits ühisele veterinaarkomiteele kava, mille kohaselt sätestatakse meetmed, mida ta kavatseb rakendada oma ettevõtete heakskiitmiseks. |
| --- | --- |

1.

Vastavalt direktiivi 90/539/EMÜ artiklile 3 esitab Šveits ühisele veterinaarkomiteele kava, mille kohaselt sätestatakse meetmed, mida ta kavatseb rakendada oma ettevõtete heakskiitmiseks.

| 2. | Vastavalt direktiivi 90/539/EMÜ artiklile 4 on Šveitsi riiklikuks referentlaboriks Berni Ülikooli Veterinaarbakterioloogia Instituut. |
| --- | --- |

2.

Vastavalt direktiivi 90/539/EMÜ artiklile 4 on Šveitsi riiklikuks referentlaboriks Berni Ülikooli Veterinaarbakterioloogia Instituut.

| 3. | Direktiivi 90/539/EMÜ artikli 7 lõike 1 esimese taande nõuet munade hoiutingimuste kohta enne ärasaatmist kohaldatakse Šveitsi suhtes mutatis mutandis. |
| --- | --- |

3.

Direktiivi 90/539/EMÜ artikli 7 lõike 1 esimese taande nõuet munade hoiutingimuste kohta enne ärasaatmist kohaldatakse Šveitsi suhtes mutatis mutandis.

| 4. | Ühendusse saadetavate haudemunade partiide puhul kohustuvad Šveitsi asutused järgima komisjoni määruses (EMÜ) nr 1868/77 sätestatud märgistamiseeskirju. Šveitsi tähis on “CH”. |
| --- | --- |

4.

Ühendusse saadetavate haudemunade partiide puhul kohustuvad Šveitsi asutused järgima komisjoni määruses (EMÜ) nr 1868/77 sätestatud märgistamiseeskirju. Šveitsi tähis on “CH”.

| 5. | Direktiivi 90/539/EMÜ artikli 9 punkti a nõuet munade hoiutingimuste kohta enne ärasaatmist kohaldatakse Šveitsi suhtes mutatis mutandis. |
| --- | --- |

5.

Direktiivi 90/539/EMÜ artikli 9 punkti a nõuet munade hoiutingimuste kohta enne ärasaatmist kohaldatakse Šveitsi suhtes mutatis mutandis.

| 6. | Direktiivi 90/539/EMÜ artikli 10 punkti a nõuet munade hoiutingimuste kohta enne ärasaatmist kohaldatakse Šveitsi suhtes mutatis mutandis. |
| --- | --- |

6.

Direktiivi 90/539/EMÜ artikli 10 punkti a nõuet munade hoiutingimuste kohta enne ärasaatmist kohaldatakse Šveitsi suhtes mutatis mutandis.

| 7. | Direktiivi 90/539/EMÜ artikli 11 lõike 2 esimese taande nõuet munade hoiutingimuste kohta enne ärasaatmist kohaldatakse Šveitsi suhtes mutatis mutandis. |
| --- | --- |

7.

Direktiivi 90/539/EMÜ artikli 11 lõike 2 esimese taande nõuet munade hoiutingimuste kohta enne ärasaatmist kohaldatakse Šveitsi suhtes mutatis mutandis.

| 8. | Käesoleva lisa kohaldamisel tõdetakse, et Šveits vastab direktiivi 90/539/EMÜ artikli 12 lõike 2 tingimustele Newcastle'i haiguse osas ja seetõttu ei pea seal Newcastle'i haiguse vastu vaktsineerima. Šveitsi veterinaaramet teavitab komisjoni viivitamatult kõigist staatuse tunnustamise aluseks olevate tingimuste muutumistest.. Ühine veterinaarkomitee arutab olukorda, et vaadata käesoleva lõike sätted vajadusel läbi. |
| --- | --- |

8.

Käesoleva lisa kohaldamisel tõdetakse, et Šveits vastab direktiivi 90/539/EMÜ artikli 12 lõike 2 tingimustele Newcastle'i haiguse osas ja seetõttu ei pea seal Newcastle'i haiguse vastu vaktsineerima. Šveitsi veterinaaramet teavitab komisjoni viivitamatult kõigist staatuse tunnustamise aluseks olevate tingimuste muutumistest.. Ühine veterinaarkomitee arutab olukorda, et vaadata käesoleva lõike sätted vajadusel läbi.

| 9. | Direktiivi 90/539/EMÜ artikli 15 viiteid liikmesriigi nimele kohaldatakse Šveitsi suhtes mutatis mutandis. |
| --- | --- |

9.

Direktiivi 90/539/EMÜ artikli 15 viiteid liikmesriigi nimele kohaldatakse Šveitsi suhtes mutatis mutandis.

| 10. | Ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vahel kaubeldavatel kodulindudel ja haudemunadel peab kaasas olema veterinaarsertifikaat, mis on koostatud vastavalt direktiivi 90/539/EMÜ IV lisas toodud näidisele. |
| --- | --- |

10.

Ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vahel kaubeldavatel kodulindudel ja haudemunadel peab kaasas olema veterinaarsertifikaat, mis on koostatud vastavalt direktiivi 90/539/EMÜ IV lisas toodud näidisele.

| 11. | Šveitsist Soome või Rootsi saadetavate partiide puhul kohustuvad Šveitsi asutused lisama ühenduse õigusaktidega ette nähtud tagatised kodulindude salmonelloosi kohta. |
| --- | --- |

11.

Šveitsist Soome või Rootsi saadetavate partiide puhul kohustuvad Šveitsi asutused lisama ühenduse õigusaktidega ette nähtud tagatised kodulindude salmonelloosi kohta.

V.   Vesiviljelusloomad ja -tooted

A.   ÕIGUSAKTID

| Euroopa Ühendus | Šveits |
| --- | --- |
| Nõukogu 28. jaanuari 1991. aasta direktiiv 91/67/EMÜ, mis käsitleb loomatervishoiunõudeid akvakultuurloomade ja -toodete turuleviimise suhtes (EÜT L 46, 19.2.1991, lk 1), viimati muudetud nõukogu 14. aprilli 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 806/2003, konsulteerimiskorra kohaselt (kvalifitseeritud häälteenamusega) vastuvõetud nõukogu õigusaktides sätestatud rakendusvolituste kasutamisel komisjoni abistavaid komiteesid käsitlevate sätete kohandamise kohta otsusega 1999/468/EÜ (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1) | 1. | 27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus (OFE), viimati muudetud 23. novembril 2005 (RS 916.401), ja eriti selle artiklid 275–290 (kala- ja vähihaigused) ja 297 (ettevõtete, tsoonide ja laborite heakskiitmine) |

Euroopa Ühendus

Šveits

Nõukogu 28. jaanuari 1991. aasta direktiiv 91/67/EMÜ, mis käsitleb loomatervishoiunõudeid akvakultuurloomade ja -toodete turuleviimise suhtes (EÜT L 46, 19.2.1991, lk 1), viimati muudetud nõukogu 14. aprilli 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 806/2003, konsulteerimiskorra kohaselt (kvalifitseeritud häälteenamusega) vastuvõetud nõukogu õigusaktides sätestatud rakendusvolituste kasutamisel komisjoni abistavaid komiteesid käsitlevate sätete kohandamise kohta otsusega 1999/468/EÜ (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1)

1.

27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus (OFE), viimati muudetud 23. novembril 2005 (RS 916.401), ja eriti selle artiklid 275–290 (kala- ja vähihaigused) ja 297 (ettevõtete, tsoonide ja laborite heakskiitmine)

| 2. | 20. aprilli 1988. aasta määrus loomade ja loomsete saaduste impordi, transiidi ja ekspordi kohta (OITE), (RS 916.443.11) |
| --- | --- |

2.

20. aprilli 1988. aasta määrus loomade ja loomsete saaduste impordi, transiidi ja ekspordi kohta (OITE), (RS 916.443.11)

B.   ERIEESKIRJAD JA RAKENDUSKORD

| 1. | Direktiivi 91/67/EMÜ artiklis 4 sätestatud teave edastatakse ühisele veterinaarkomiteele. |
| --- | --- |

1.

Direktiivi 91/67/EMÜ artiklis 4 sätestatud teave edastatakse ühisele veterinaarkomiteele.

| 2. | Direktiivi 91/67/EMÜ artiklite 5, 6 ja 10 Šveitsi suhtes kohaldamise üle otsustab ühine veterinaarkomitee. |
| --- | --- |

2.

Direktiivi 91/67/EMÜ artiklite 5, 6 ja 10 Šveitsi suhtes kohaldamise üle otsustab ühine veterinaarkomitee.

| 3. | Direktiivi 91/67/EMÜ artiklite 12 ja 13 Šveitsi suhtes kohaldamise üle otsustab ühine veterinaarkomitee. |
| --- | --- |

3.

Direktiivi 91/67/EMÜ artiklite 12 ja 13 Šveitsi suhtes kohaldamise üle otsustab ühine veterinaarkomitee.

| 4. | Vastavalt direktiivi 91/67/EMÜ artiklile 15 kohustuvad Šveitsi asutused rakendama proovivõtuplaane ja diagnostikameetodeid kooskõlas ühenduse õigusaktidega. |
| --- | --- |

4.

Vastavalt direktiivi 91/67/EMÜ artiklile 15 kohustuvad Šveitsi asutused rakendama proovivõtuplaane ja diagnostikameetodeid kooskõlas ühenduse õigusaktidega.

| 5. | Kohapealse kontrolli läbiviimise eest vastutab ühine veterinaarkomitee, eelkõige vastavalt direktiivi 91/67/EMÜ artiklile 17 ja loomataudiseaduse artiklile 57. |
| --- | --- |

5.

Kohapealse kontrolli läbiviimise eest vastutab ühine veterinaarkomitee, eelkõige vastavalt direktiivi 91/67/EMÜ artiklile 17 ja loomataudiseaduse artiklile 57.

| 6. | a) | Heakskiidetud vööndist pärit eluskala, kalamarja või sugurakkude turule viimisel peavad nende saatedokumendid vastama direktiivi 91/67/EMÜ E lisa 1. peatükis sätestatule. |
| --- | --- | --- |

6.

a)

Heakskiidetud vööndist pärit eluskala, kalamarja või sugurakkude turule viimisel peavad nende saatedokumendid vastama direktiivi 91/67/EMÜ E lisa 1. peatükis sätestatule.

| b) | Heakskiidetud kalakasvandusest pärit eluskala, kalamarja või sugurakkude turule viimisel peavad nende saatedokumendid vastama direktiivi 91/67/EMÜ E lisa 2. peatükis sätestatule. |
| --- | --- |

b)

Heakskiidetud kalakasvandusest pärit eluskala, kalamarja või sugurakkude turule viimisel peavad nende saatedokumendid vastama direktiivi 91/67/EMÜ E lisa 2. peatükis sätestatule.

| c) | Heakskiidetud rannikuvööndist pärit molluskite turule viimisel peavad nende saatedokumendid vastama direktiivi 91/67/EMÜ E lisa 3. peatükis sätestatule. |
| --- | --- |

c)

Heakskiidetud rannikuvööndist pärit molluskite turule viimisel peavad nende saatedokumendid vastama direktiivi 91/67/EMÜ E lisa 3. peatükis sätestatule.

| d) | Heakskiidetud kasvandusest pärit molluskite turule viimisel peavad nende saatedokumendid vastama direktiivi 91/67/EMÜ E lisa 4. peatükis sätestatule. |
| --- | --- |

d)

Heakskiidetud kasvandusest pärit molluskite turule viimisel peavad nende saatedokumendid vastama direktiivi 91/67/EMÜ E lisa 4. peatükis sätestatule.

| e) | Heakskiidetud tehistingimustes kasvatatud kalade, molluskite või koorikloomade, kes ei kuulu nakkuslikule vereloomenekroosile, viiruslikule hemorraagilisele septitseemiale või bonamioosile või marteilioosile vastuvõtlikku liiki, või nende marja või sugurakkude turule viimisel peavad nende saatedokumendid vastama komisjoni otsuse 2003/390/EÜ I lisas sätestatule. |
| --- | --- |

e)

Heakskiidetud tehistingimustes kasvatatud kalade, molluskite või koorikloomade, kes ei kuulu nakkuslikule vereloomenekroosile, viiruslikule hemorraagilisele septitseemiale või bonamioosile või marteilioosile vastuvõtlikku liiki, või nende marja või sugurakkude turule viimisel peavad nende saatedokumendid vastama komisjoni otsuse 2003/390/EÜ I lisas sätestatule.

| f) | Looduslikest vetest pärit eluskala, molluskite või koorikloomade, nende marja või sugurakkude turule viimisel peavad nende saatedokumendid vastama komisjoni otsuse 2003/390/EÜ I lisas sätestatule. |
| --- | --- |

f)

Looduslikest vetest pärit eluskala, molluskite või koorikloomade, nende marja või sugurakkude turule viimisel peavad nende saatedokumendid vastama komisjoni otsuse 2003/390/EÜ I lisas sätestatule.

VI.   Veiseembrüod

A.   ÕIGUSAKTID

| Euroopa Ühendus | Šveits |
| --- | --- |
| Nõukogu 25. septembri 1989. aasta direktiiv 89/556/EMÜ koduveiste embrüote ühendusesisese kaubanduse ja nende kolmandatest riikidest impordi loomatervishoiu nõuete kohta (EÜT L 302, 19.10.1989, lk 1), viimati muudetud komisjoni 2. veebruari 2006. aasta otsusega 2006/60/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 89/556/EMÜ C lisa seoses koduveiste embrüote ühendusesisese kaubanduse veterinaarsertifikaadi näidisega (ELT L 031, 3.2.2006, lk 24) | 1. | 27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus (OFE), viimati muudetud 23. novembril 2005 (RS 916.401), ja eriti selle artiklid 56–58 (embrüote siirdamine) |

Euroopa Ühendus

Šveits

Nõukogu 25. septembri 1989. aasta direktiiv 89/556/EMÜ koduveiste embrüote ühendusesisese kaubanduse ja nende kolmandatest riikidest impordi loomatervishoiu nõuete kohta (EÜT L 302, 19.10.1989, lk 1), viimati muudetud komisjoni 2. veebruari 2006. aasta otsusega 2006/60/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 89/556/EMÜ C lisa seoses koduveiste embrüote ühendusesisese kaubanduse veterinaarsertifikaadi näidisega (ELT L 031, 3.2.2006, lk 24)

1.

27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus (OFE), viimati muudetud 23. novembril 2005 (RS 916.401), ja eriti selle artiklid 56–58 (embrüote siirdamine)

| 2. | 20. aprilli 1988. aasta määrus loomade ja loomsete saaduste impordi, transiidi ja ekspordi kohta (OITE), (RS 916.443.11) |
| --- | --- |

2.

20. aprilli 1988. aasta määrus loomade ja loomsete saaduste impordi, transiidi ja ekspordi kohta (OITE), (RS 916.443.11)

B.   ERIEESKIRJAD JA RAKENDUSKORD

| 1. | Kohapealse kontrolli läbiviimise eest vastutab ühine veterinaarkomitee, eelkõige vastavalt direktiivi 89/556/EMÜ artiklile 15 ja loomataudiseaduse artiklile 57. |
| --- | --- |

1.

Kohapealse kontrolli läbiviimise eest vastutab ühine veterinaarkomitee, eelkõige vastavalt direktiivi 89/556/EMÜ artiklile 15 ja loomataudiseaduse artiklile 57.

| 2. | Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vahel kaubeldavatel veiseembrüotel peab kaasas olema veterinaarsertifikaat, mis on koostatud vastavalt direktiivi 89/556/EMÜ C lisas toodud näidisele. |
| --- | --- |

2.

Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vahel kaubeldavatel veiseembrüotel peab kaasas olema veterinaarsertifikaat, mis on koostatud vastavalt direktiivi 89/556/EMÜ C lisas toodud näidisele.

VII.   Veisesperma

A.   ÕIGUSAKTID

| Euroopa Ühendus | Šveits |
| --- | --- |
| Nõukogu 14. juuni 1988. aasta direktiiv 88/407/EMÜ, millega sätestatakse koduveiste sügavkülmutatud sperma ühendusesisese kaubanduse ja impordi korral kohaldatavad loomatervishoiu nõuded (EÜT L 194, 22.7.1988, lk 10), viimati muudetud komisjoni 5. jaanuari 2006. aasta otsusega 2006/16/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 88/407/EMÜ B lisa ning otsuse 2004/639/EÜ II lisa koduveiste sperma imporditingimuste kohta (ELT L 011, 17.1.2006, lk 21) | 1. | 27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus (OFE), viimati muudetud 23. novembril 2005 (RS 916.401), ja eriti selle artiklid 51–55 (kunstseemendamine) |

Euroopa Ühendus

Šveits

Nõukogu 14. juuni 1988. aasta direktiiv 88/407/EMÜ, millega sätestatakse koduveiste sügavkülmutatud sperma ühendusesisese kaubanduse ja impordi korral kohaldatavad loomatervishoiu nõuded (EÜT L 194, 22.7.1988, lk 10), viimati muudetud komisjoni 5. jaanuari 2006. aasta otsusega 2006/16/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 88/407/EMÜ B lisa ning otsuse 2004/639/EÜ II lisa koduveiste sperma imporditingimuste kohta (ELT L 011, 17.1.2006, lk 21)

1.

27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus (OFE), viimati muudetud 23. novembril 2005 (RS 916.401), ja eriti selle artiklid 51–55 (kunstseemendamine)

| 2. | 20. aprilli 1988. aasta määrus loomade ja loomsete saaduste impordi, transiidi ja ekspordi kohta (OITE), (RS 916.443.11) |
| --- | --- |

2.

20. aprilli 1988. aasta määrus loomade ja loomsete saaduste impordi, transiidi ja ekspordi kohta (OITE), (RS 916.443.11)

B.   ERIEESKIRJAD JA RAKENDUSKORD

| 1. | Direktiivi 88/407/EMÜ artikli 4 lõike 2 kohaldamisel tõdetakse, et Šveitsi seemendusjaamades peetakse ainult selliseid loomi, kelle seerumi neutralisatsiooni testi või E LISA testi tulemus on negatiivne. |
| --- | --- |

1.

Direktiivi 88/407/EMÜ artikli 4 lõike 2 kohaldamisel tõdetakse, et Šveitsi seemendusjaamades peetakse ainult selliseid loomi, kelle seerumi neutralisatsiooni testi või E LISA testi tulemus on negatiivne.

| 2. | Direktiivi 88/407/EMÜ artikli 5 lõikes 2 sätestatud teave edastatakse ühisele veterinaarkomiteele. |
| --- | --- |

2.

Direktiivi 88/407/EMÜ artikli 5 lõikes 2 sätestatud teave edastatakse ühisele veterinaarkomiteele.

| 3. | Kohapealse kontrolli läbiviimise eest vastutab ühine veterinaarkomitee, eelkõige vastavalt direktiivi 88/407/EMÜ artiklile 16 ja loomataudiseaduse artiklile 57. |
| --- | --- |

3.

Kohapealse kontrolli läbiviimise eest vastutab ühine veterinaarkomitee, eelkõige vastavalt direktiivi 88/407/EMÜ artiklile 16 ja loomataudiseaduse artiklile 57.

| 4. | Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vahel kaubeldaval veisespermal peab kaasas olema veterinaarsertifikaat, mis on koostatud vastavalt direktiivi 88/407/EMÜ D lisas toodud näidisele. |
| --- | --- |

4.

Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vahel kaubeldaval veisespermal peab kaasas olema veterinaarsertifikaat, mis on koostatud vastavalt direktiivi 88/407/EMÜ D lisas toodud näidisele.

VIII.   Seasperma

A.   ÕIGUSAKTID

| Euroopa Ühendus | Šveits |
| --- | --- |
| Nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiiv 90/429/EMÜ, millega sätestatakse kodusigade sperma ühendusesisese kaubanduse ja impordi korral kohaldatavad loomatervishoiu nõuded (EÜT L 224, 18.8.1990, lk 62), viimati muudetud nõukogu 14. aprilli 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 806/2003 konsulteerimiskorra kohaselt (kvalifitseeritud häälteenamusega) vastuvõetud nõukogu õigusaktides sätestatud rakendusvolituste kasutamisel komisjoni abistavaid komiteesid käsitlevate sätete kohandamise kohta otsusega 1999/468/EÜ (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1) | 1. | 27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus (OFE), viimati muudetud 23. novembril 2005 (RS 916.401), ja eriti selle artiklid 51–55 (kunstseemendamine) |

Euroopa Ühendus

Šveits

Nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiiv 90/429/EMÜ, millega sätestatakse kodusigade sperma ühendusesisese kaubanduse ja impordi korral kohaldatavad loomatervishoiu nõuded (EÜT L 224, 18.8.1990, lk 62), viimati muudetud nõukogu 14. aprilli 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 806/2003 konsulteerimiskorra kohaselt (kvalifitseeritud häälteenamusega) vastuvõetud nõukogu õigusaktides sätestatud rakendusvolituste kasutamisel komisjoni abistavaid komiteesid käsitlevate sätete kohandamise kohta otsusega 1999/468/EÜ (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1)

1.

27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus (OFE), viimati muudetud 23. novembril 2005 (RS 916.401), ja eriti selle artiklid 51–55 (kunstseemendamine)

| 2. | 20. aprilli 1988. aasta määrus loomade ja loomsete saaduste impordi, transiidi ja ekspordi kohta (OITE), (RS 916.443.11) |
| --- | --- |

2.

20. aprilli 1988. aasta määrus loomade ja loomsete saaduste impordi, transiidi ja ekspordi kohta (OITE), (RS 916.443.11)

B.   ERIEESKIRJAD JA RAKENDUSKORD

| 1. | Direktiivi 90/429/EMÜ artikli 5 lõikes 2 sätestatud teave edastatakse ühisele veterinaarkomiteele. |
| --- | --- |

1.

Direktiivi 90/429/EMÜ artikli 5 lõikes 2 sätestatud teave edastatakse ühisele veterinaarkomiteele.

| 2. | Kohapealse kontrolli läbiviimise eest vastutab ühine veterinaarkomitee, eelkõige vastavalt direktiivi 90/429/EMÜ artiklile 16 ja loomataudiseaduse artiklile 57. |
| --- | --- |

2.

Kohapealse kontrolli läbiviimise eest vastutab ühine veterinaarkomitee, eelkõige vastavalt direktiivi 90/429/EMÜ artiklile 16 ja loomataudiseaduse artiklile 57.

| 3. | Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vahel kaubeldaval seaspermal peab kaasas olema veterinaarsertifikaat, mis on koostatud vastavalt direktiivi 90/429/EMÜ D lisas toodud näidisele. |
| --- | --- |

3.

Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vahel kaubeldaval seaspermal peab kaasas olema veterinaarsertifikaat, mis on koostatud vastavalt direktiivi 90/429/EMÜ D lisas toodud näidisele.

IX.   Muud Liigid

A.   ÕIGUSAKTID

| Euroopa Ühendus | Šveits |
| --- | --- |
| Nõukogu 13. juuli 1992. aasta direktiiv 92/65/EMÜ, milles sätestatakse loomatervishoiu nõuded ühendusesiseseks kauplemiseks loomade, sperma, munarakkude ja embrüotega, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 90/425/EMÜ A (I) lisas osutatud ühenduse erieeskirjades sätestatud loomatervishoiu nõudeid, ning nende impordiks ühendusse (EÜT L 268, 14.9.1992, lk 54), viimati muudetud nõukogu 26. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/68/EÜ, millega kehtestatakse loomatervishoiu eeskirjad teatavate elusate kabiloomade impordile ühendusse ja transiidile ühenduse kaudu, muudetakse direktiive 90/426/EMÜ ja 92/65/EMÜ ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 72/462/EMÜ (ELT L 139, 30.4.2004, lk 320)
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrus (EÜ) nr 998/2003, mis käsitleb lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise suhtes kohaldatavaid loomatervishoiunõudeid ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/65/EMÜ (ELT L 146, 13.06.2003, lk 1), viimati muudetud komisjoni 12. aprilli 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 590/2006, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 998/2003 II lisa riikide ja territooriumide loetelu osas (ELT L 104, 13.4.2006, lk 8) | 1. | 27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus (OFE), viimati muudetud 23. novembril 2005 (RS 916.401), ja eriti selle artiklid 51–55 (kunstseemendamine) ja 56–58 (embrüote siirdamine) |

Euroopa Ühendus

Šveits

Nõukogu 13. juuli 1992. aasta direktiiv 92/65/EMÜ, milles sätestatakse loomatervishoiu nõuded ühendusesiseseks kauplemiseks loomade, sperma, munarakkude ja embrüotega, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 90/425/EMÜ A (I) lisas osutatud ühenduse erieeskirjades sätestatud loomatervishoiu nõudeid, ning nende impordiks ühendusse (EÜT L 268, 14.9.1992, lk 54), viimati muudetud nõukogu 26. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/68/EÜ, millega kehtestatakse loomatervishoiu eeskirjad teatavate elusate kabiloomade impordile ühendusse ja transiidile ühenduse kaudu, muudetakse direktiive 90/426/EMÜ ja 92/65/EMÜ ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 72/462/EMÜ (ELT L 139, 30.4.2004, lk 320)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrus (EÜ) nr 998/2003, mis käsitleb lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise suhtes kohaldatavaid loomatervishoiunõudeid ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/65/EMÜ (ELT L 146, 13.06.2003, lk 1), viimati muudetud komisjoni 12. aprilli 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 590/2006, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 998/2003 II lisa riikide ja territooriumide loetelu osas (ELT L 104, 13.4.2006, lk 8)

1.

27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus (OFE), viimati muudetud 23. novembril 2005 (RS 916.401), ja eriti selle artiklid 51–55 (kunstseemendamine) ja 56–58 (embrüote siirdamine)

| 2. | 20. aprilli 1988. aasta määrus loomade ja loomsete saaduste impordi, transiidi ja ekspordi kohta (OITE), (RS 916.443.11) |
| --- | --- |

2.

20. aprilli 1988. aasta määrus loomade ja loomsete saaduste impordi, transiidi ja ekspordi kohta (OITE), (RS 916.443.11)

B.   ERIEESKIRJAD JA RAKENDUSKORD

| 1. | Käesoleva lisa kohaldamisel käsitletakse käesolevas punktis kauplemist punktidega I–V hõlmamata elusloomadega ning punktidega VI–VIII hõlmamata sperma, munarakkude ja embrüotega. |
| --- | --- |

1.

Käesoleva lisa kohaldamisel käsitletakse käesolevas punktis kauplemist punktidega I–V hõlmamata elusloomadega ning punktidega VI–VIII hõlmamata sperma, munarakkude ja embrüotega.

| 2. | Ühendus ja Šveits kohustuvad mitte keelama ega piirama punktis 1 osutatud elusloomade, sperma, munarakkude ja embrüotega kauplemist muudel kui käesoleva lisa kohaldamisest tulenevatel loomatervishoiuga seotud põhjustel, eelkõige vastavalt selle artiklile 20 võetavate kaitsemeetmete tõttu. |
| --- | --- |

2.

Ühendus ja Šveits kohustuvad mitte keelama ega piirama punktis 1 osutatud elusloomade, sperma, munarakkude ja embrüotega kauplemist muudel kui käesoleva lisa kohaldamisest tulenevatel loomatervishoiuga seotud põhjustel, eelkõige vastavalt selle artiklile 20 võetavate kaitsemeetmete tõttu.

| 3. | Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vahel kaubeldavatel kabiloomade partiidel (v.a punktides I, II ja III nimetatud) peab olema direktiivi 92/65/EMÜ E lisa I osas sätestatud näidisele vastav veterinaarsertifikaat, mida täiendab direktiivi 92/65/EMÜ artikli 6 osa A lõike 1 punktis e sätestatud tõend. |
| --- | --- |

3.

Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vahel kaubeldavatel kabiloomade partiidel (v.a punktides I, II ja III nimetatud) peab olema direktiivi 92/65/EMÜ E lisa I osas sätestatud näidisele vastav veterinaarsertifikaat, mida täiendab direktiivi 92/65/EMÜ artikli 6 osa A lõike 1 punktis e sätestatud tõend.

| 4. | Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vahel kaubeldavatel jäneseliste partiidel peab olema direktiivi 92/65/EMÜ E lisa I osas sätestatud näidisele vastav veterinaarsertifikaat, mida täiendab vajadusel direktiivi 92/65/EMÜ artikli 9 lõike 2 teises lõigus sätestatud tõend.
  Šveitsi ametiasutused võivad seda tõendit kohandada, nii et see hõlmab täielikult direktiivi 92/65/EMÜ artiklis 9 sätestatud nõuded. |
| --- | --- |

4.

Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vahel kaubeldavatel jäneseliste partiidel peab olema direktiivi 92/65/EMÜ E lisa I osas sätestatud näidisele vastav veterinaarsertifikaat, mida täiendab vajadusel direktiivi 92/65/EMÜ artikli 9 lõike 2 teises lõigus sätestatud tõend.

Šveitsi ametiasutused võivad seda tõendit kohandada, nii et see hõlmab täielikult direktiivi 92/65/EMÜ artiklis 9 sätestatud nõuded.

| 5. | Direktiivi 92/65/EMÜ artikli 9 lõike 2 neljandas lõigus sätestatud teave edastatakse ühisele veterinaarkomiteele. |
| --- | --- |

5.

Direktiivi 92/65/EMÜ artikli 9 lõike 2 neljandas lõigus sätestatud teave edastatakse ühisele veterinaarkomiteele.

| 6. | a) | Euroopa Ühendusest Šveitsi saadetavatele koertele ja kassidele kohaldatakse direktiivi 92/65/EMÜ artikli 10 lõiget 2. |
| --- | --- | --- |

6.

a)

Euroopa Ühendusest Šveitsi saadetavatele koertele ja kassidele kohaldatakse direktiivi 92/65/EMÜ artikli 10 lõiget 2.

| b) | Šveitsist Euroopa Ühenduse liikmesriikidesse (v.a Ühendkuningriiki, Iirimaale, Maltale ja Rootsi) saadetavatele koertele ja kassidele kohaldatakse direktiivi 92/65/EMÜ artikli 10 lõiget 2. |
| --- | --- |

b)

Šveitsist Euroopa Ühenduse liikmesriikidesse (v.a Ühendkuningriiki, Iirimaale, Maltale ja Rootsi) saadetavatele koertele ja kassidele kohaldatakse direktiivi 92/65/EMÜ artikli 10 lõiget 2.

| c) | Šveitsist Ühendkuningriiki, Iirimaale, Maltale ja Rootsi saadetavatele koertele ja kassidele kohaldatakse direktiivi 92/65/EMÜ artikli 10 lõiget 3. |
| --- | --- |

c)

Šveitsist Ühendkuningriiki, Iirimaale, Maltale ja Rootsi saadetavatele koertele ja kassidele kohaldatakse direktiivi 92/65/EMÜ artikli 10 lõiget 3.

| d) | Kasutada tuleb märgistussüsteemi, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määruses (EÜ) nr 998/2003 (ELT L 146, 13.6.2003, lk 1), viimati muudetud komisjoni 12. aprilli 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 590/2006 (ELT L 104, 13.4.2006, lk 8). Kasutada tuleb komisjoni otsuses 2003/803/EÜ (ELT L 312, 27.11.2003, lk 1) sätestatud passi. Marutaudivastase vaktsineerimise ja vajadusel kordusvaktsineerimise kehtivusaega tunnustatakse vaktsiini tootja-laboratooriumi soovituste järgi vastavalt määruse (EÜ) nr 998/2003 artiklile 5 ja komisjoni otsusele 2005/91/EÜ (ELT L 31, 4.2.2005, lk 61). |
| --- | --- |

d)

Kasutada tuleb märgistussüsteemi, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määruses (EÜ) nr 998/2003 (ELT L 146, 13.6.2003, lk 1), viimati muudetud komisjoni 12. aprilli 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 590/2006 (ELT L 104, 13.4.2006, lk 8). Kasutada tuleb komisjoni otsuses 2003/803/EÜ (ELT L 312, 27.11.2003, lk 1) sätestatud passi. Marutaudivastase vaktsineerimise ja vajadusel kordusvaktsineerimise kehtivusaega tunnustatakse vaktsiini tootja-laboratooriumi soovituste järgi vastavalt määruse (EÜ) nr 998/2003 artiklile 5 ja komisjoni otsusele 2005/91/EÜ (ELT L 31, 4.2.2005, lk 61).

| 7. | Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vahel kaubeldavatel lamba- ja kitsespermal, -munarakkudel ja -embrüotel peab kaasas olema veterinaarsertifikaat, mis on koostatud vastavalt direktiivile 95/388/EMÜ, mida on viimati muudetud komisjoni 30. detsembri 2004. aasta otsusega 2005/43/EÜ (ELT L 20, 22.1.2005, lk 34). |
| --- | --- |

7.

Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vahel kaubeldavatel lamba- ja kitsespermal, -munarakkudel ja -embrüotel peab kaasas olema veterinaarsertifikaat, mis on koostatud vastavalt direktiivile 95/388/EMÜ, mida on viimati muudetud komisjoni 30. detsembri 2004. aasta otsusega 2005/43/EÜ (ELT L 20, 22.1.2005, lk 34).

| 8. | Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vahel kaubeldaval hobusespermal peab kaasas olema otsuses 95/307/EÜ sätestatud veterinaarsertifikaat. |
| --- | --- |

8.

Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vahel kaubeldaval hobusespermal peab kaasas olema otsuses 95/307/EÜ sätestatud veterinaarsertifikaat.

| 9. | Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vahel kaubeldavatel hobusemunarakkudel ja -embrüotel peab kaasas olema otsuses 95/294/EÜ sätestatud veterinaarsertifikaat. |
| --- | --- |

9.

Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vahel kaubeldavatel hobusemunarakkudel ja -embrüotel peab kaasas olema otsuses 95/294/EÜ sätestatud veterinaarsertifikaat.

| 10. | Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vahel kaubeldavatel seamunarakkudel ja -embrüotel peab kaasas olema otsuses 95/483/EÜ sätestatud veterinaarsertifikaat. |
| --- | --- |

10.

Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vahel kaubeldavatel seamunarakkudel ja -embrüotel peab kaasas olema otsuses 95/483/EÜ sätestatud veterinaarsertifikaat.

| 11. | Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vahel kaubeldavatel mesilaskogumitel (tarud või mesilasemad koos sülemitega) peab olema kaasas veterinaarsertifikaat, mis on koostatud vastavalt direktiivi 92/65/EMÜ E lisa teises osas toodud näidisele. |
| --- | --- |

11.

Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vahel kaubeldavatel mesilaskogumitel (tarud või mesilasemad koos sülemitega) peab olema kaasas veterinaarsertifikaat, mis on koostatud vastavalt direktiivi 92/65/EMÜ E lisa teises osas toodud näidisele.

| 12. | Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vahel kaubeldavatel direktiivi 92/65/EMÜ C lisa kohaselt akrediteeritud asutustest, instituutidest või keskustest pärit loomadel, spermal, embrüotel ja munarakkudel peab kaasas olema veterinaarsertifikaat, mis on koostatud vastavalt direktiivi 92/65/EMÜ E lisa kolmandas osas toodud näidisele. |
| --- | --- |

12.

Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vahel kaubeldavatel direktiivi 92/65/EMÜ C lisa kohaselt akrediteeritud asutustest, instituutidest või keskustest pärit loomadel, spermal, embrüotel ja munarakkudel peab kaasas olema veterinaarsertifikaat, mis on koostatud vastavalt direktiivi 92/65/EMÜ E lisa kolmandas osas toodud näidisele.

| 13. | Direktiivi 92/65/EMÜ artikli 24 kohaldamisel esitatakse selle lõikes 2 sätestatud teave ühisele veterinaarkomiteele. |
| --- | --- |

13.

Direktiivi 92/65/EMÜ artikli 24 kohaldamisel esitatakse selle lõikes 2 sätestatud teave ühisele veterinaarkomiteele.

3. liide

ELUSLOOMADE, NENDE SPERMA, MUNARAKKUDE JA EMBRÜOTE IMPORT KOLMANDATEST RIIKIDEST

I.   Euroopa ühendus – Õigusaktid

A.   Kabiloomad, välja arvatud hobuslased

Nõukogu 26. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/68/EÜ, millega kehtestatakse loomatervishoiu eeskirjad teatavate elusate kabiloomade impordile ühendusse ja transiidile ühenduse kaudu, muudetakse direktiive 90/426/EMÜ ja 92/65/EMÜ ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 72/462/EMÜ (ELT L 139, 30.4.2004, lk 320).

B.   Hobuslased

Nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiiv 90/426/EMÜ hobuslaste liikumist ja kolmandatest riikidest importimist reguleerivate loomatervishoiunõuete kohta (EÜT L 224, 18.8.1990, lk 42), viimati muudetud nõukogu 26. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/68/EÜ, millega kehtestatakse loomatervishoiu eeskirjad teatavate elusate kabiloomade impordile ühendusse ja transiidile ühenduse kaudu, muudetakse direktiive 90/426/EMÜ ja 92/65/EMÜ ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 72/462/EMÜ (ELT L 139, 30.4.2004, lk 320).

C.   Kodulinnud ja haudemunad

Nõukogu 15. oktoobri 1990. aasta direktiiv 90/539/EMÜ kodulindude ja haudemunade ühendusesisest kaubandust ning kolmandatest riikidest importimist reguleerivate loomatervishoiunõuete kohta (EÜT L 303, 31.10.1990, lk 6), viimati muudetud nõukogu 14. aprilli 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 806/2003, konsulteerimiskorra kohaselt (kvalifitseeritud häälteenamusega) vastuvõetud nõukogu õigusaktides sätestatud rakendusvolituste kasutamisel komisjoni abistavaid komiteesid käsitlevate sätete kohandamise kohta otsusega 1999/468/EÜ (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1).

D.   Akvakultuurloomad

Nõukogu 28. jaanuari 1991. aasta direktiiv 91/67/EMÜ, mis käsitleb loomatervishoiunõudeid akvakultuurloomade ja -toodete turuleviimise suhtes (EÜT L 46, 19.2.1991, lk 1), viimati muudetud nõukogu 14. aprilli 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 806/2003, konsulteerimiskorra kohaselt (kvalifitseeritud häälteenamusega) vastuvõetud nõukogu õigusaktides sätestatud rakendusvolituste kasutamisel komisjoni abistavaid komiteesid käsitlevate sätete kohandamise kohta otsusega 1999/468/EÜ (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1).

E.   Veiseembrüod

Nõukogu 25. septembri 1989. aasta direktiiv 89/556/EMÜ koduveiste embrüote ühendusesisese kaubanduse ja nende kolmandatest riikidest impordi loomatervishoiu nõuete kohta (EÜT L 302, 19.10.1989, lk 1), viimati muudetud komisjoni 2. veebruari 2006. aasta otsusega 2006/60/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 89/556/EMÜ C lisa seoses koduveiste embrüote ühendusesisese kaubanduse veterinaarsertifikaadi näidisega (ELT L 31, 3.2.2006, lk 24).

F.   Veisesperma

Nõukogu 14. juuni 1988. aasta direktiiv 88/407/EMÜ, millega sätestatakse koduveiste sügavkülmutatud sperma ühendusesisese kaubanduse ja impordi korral kohaldatavad loomatervishoiu nõuded (EÜT L 194, 22.7.1988, lk 10), viimati muudetud komisjoni 5. jaanuari 2006. aasta otsusega 2006/16/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 88/407/EMÜ B lisa ja otsuse 2004/639/EÜ II lisa koduveisesperma imporditingimuste kohta (ELT L 11, 17.1.2006, lk 21).

G.   Seasperma

Nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiiv 90/429/EMÜ, millega sätestatakse kodusigade sperma ühendusesisese kaubanduse ja impordi korral kohaldatavad loomatervishoiu (EÜT L 224, 18.8.1990, lk 62), viimati muudetud nõukogu 14. aprilli 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 806/2003 konsulteerimiskorra kohaselt (kvalifitseeritud häälteenamusega) vastuvõetud nõukogu õigusaktides sätestatud rakendusvolituste kasutamisel komisjoni abistavaid komiteesid käsitlevate sätete kohandamise kohta otsusega 1999/468/EÜ (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1).

H.   Muud elusloomad

| 1. | Nõukogu 13. juuli 1992. aasta direktiiv 92/65/EMÜ, milles sätestatakse loomatervishoiu nõuded ühendusesiseseks kauplemiseks loomade, sperma, munarakkude ja embrüotega, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 90/425/EMÜ A (I) lisas osutatud ühenduse erieeskirjades sätestatud loomatervishoiu nõudeid, ning nende impordiks ühendusse (EÜT L 268, 14.9.1992, lk 54), viimati muudetud nõukogu 26. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/68/EÜ, millega kehtestatakse loomatervishoiu eeskirjad teatavate elusate kabiloomade impordile ühendusse ja transiidile ühenduse kaudu, muudetakse direktiive 90/426/EMÜ ja 92/65/EMÜ ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 72/462/EMÜ (ELT L 139, 30.4.2004, lk 320). |
| --- | --- |

1.

Nõukogu 13. juuli 1992. aasta direktiiv 92/65/EMÜ, milles sätestatakse loomatervishoiu nõuded ühendusesiseseks kauplemiseks loomade, sperma, munarakkude ja embrüotega, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 90/425/EMÜ A (I) lisas osutatud ühenduse erieeskirjades sätestatud loomatervishoiu nõudeid, ning nende impordiks ühendusse (EÜT L 268, 14.9.1992, lk 54), viimati muudetud nõukogu 26. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/68/EÜ, millega kehtestatakse loomatervishoiu eeskirjad teatavate elusate kabiloomade impordile ühendusse ja transiidile ühenduse kaudu, muudetakse direktiive 90/426/EMÜ ja 92/65/EMÜ ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 72/462/EMÜ (ELT L 139, 30.4.2004, lk 320).

| 2. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrus (EÜ) nr 998/2003, mis käsitleb lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise suhtes kohaldatavaid loomatervishoiunõudeid ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/65/EMÜ (ELT L 146, 13.6.2003, lk 1), viimati muudetud komisjoni 12. aprilli 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 590/2006, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 998/2003 II lisa riikide ja territooriumide loetelu osas (ELT L 104, 13.4.2006, lk 8). |
| --- | --- |

2.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrus (EÜ) nr 998/2003, mis käsitleb lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise suhtes kohaldatavaid loomatervishoiunõudeid ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/65/EMÜ (ELT L 146, 13.6.2003, lk 1), viimati muudetud komisjoni 12. aprilli 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 590/2006, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 998/2003 II lisa riikide ja territooriumide loetelu osas (ELT L 104, 13.4.2006, lk 8).

II.   Šveits – Õigusaktid

20. aprilli 1988. aasta määrus loomade ja loomsete saaduste impordi, transiidi ja ekspordi kohta (OITE), (RS 916.443.11).

Käesoleva lisa kohaldamisel on vastavalt direktiivi 92/65/EMÜ C lisa sätetele Šveitsi akrediteeritud keskuseks Zürichi loomaaed.

III.   Rakenduseeskirjad

Üldjuhul kohaldab Šveitsi veterinaaramet käesoleva liite I punktiga hõlmatud eeskirju. Siiski võib Šveitsi veterinaaramet kohaldada ka rangemaid meetmeid ja nõuda lisatagatisi. Sobivate lahenduste leidmiseks peetakse nõu ühises veterinaarkomitees.

4. liide

ZOOTEHNILISED SÄTTED, SH IMPORTI KOLMANDATEST RIIKIDEST REGULEERIVAD SÄTTED

I.   Euroopa ühendus – Õigusaktid

A.   Veised

Nõukogu 25. juuli 1977. aasta direktiiv 77/504/EMÜ tõupuhaste aretusveiste kohta (EÜT L 206, 12.8.1977, lk 8), viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 807/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 36).

B.   Sead

Nõukogu 19. detsembri 1988. aasta direktiiv 88/661/EMÜ aretussigade suhtes kohaldatavate zootehniliste standardite kohta (EÜT L 382, 31.12.1988, lk 36), viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1).

C.   Lambad ja kitsed

Nõukogu 30. mai 1989. aasta direktiiv 89/361/EMÜ tõupuhaste aretuslammaste ja -kitsede kohta (EÜT L 153, 6.6.1989, lk 30).

D.   Hobuslased

| a) | Nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiiv 90/427/EMÜ zootehniliste ja genealoogiliste tingimuste kohta ühendusesisesel kauplemisel hobuslastega (EÜT L 224, 18.8.1990, lk 55). |
| --- | --- |

a)

Nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiiv 90/427/EMÜ zootehniliste ja genealoogiliste tingimuste kohta ühendusesisesel kauplemisel hobuslastega (EÜT L 224, 18.8.1990, lk 55).

| b) | Nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiiv 90/428/EMÜ võistlushobustega kauplemise ja võistlustel osalemise tingimuste kohta (EÜT L 224, 18.08.1990, lk 60). |
| --- | --- |

b)

Nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiiv 90/428/EMÜ võistlushobustega kauplemise ja võistlustel osalemise tingimuste kohta (EÜT L 224, 18.08.1990, lk 60).

E.   Tõuloomad

Nõukogu 25. märts 1991. aasta direktiiv 91/174/EMÜ, milles sätestatakse põlvnemis- ja zootehnilised nõuded tõupuhaste loomade turustamiseks ja millega muudetakse direktiive 77/504/EMÜ ja 90/425/EMÜ (EÜT L 85, 05.04.1991, lk 37).

F.   Import kolmandatest riikidest

Nõukogu 23. juuni 1994. aasta direktiiv 94/28/EÜ, millega nähakse ette põhimõtted seoses zootehniliste ja genealoogiliste nõuetega, mida kohaldatakse loomade, nende sperma, munarakkude ja embrüote impordi suhtes kolmandatest riikidest, ning muudetakse direktiivi 77/504/EMÜ tõupuhaste aretusveiste kohta (EÜT L 178, 12.7.1994, lk 66).

II.   Šveits – Õigusaktid

7. detsembri 1998. loomakasvatusmäärus, viimati muudetud 23. novembril 2005 (RS 916.310).

III.   Rakenduseeskirjad

Ilma et see piiraks 5. ja 6. liite zootehniliste kontrollide eeskirju, kohustuvad Šveitsi asutused tagama, et impordi suhtes kohaldatakse nõukogu direktiivi 94/28/EÜ sätteid.

Kui tekib raskusi kauplemisel, suunatakse küsimus ühe lepinguosalise nõudmise korral ühisele veterinaarkomiteele lahendamiseks.

6. liide

LOOMSED SAADUSED

I PEATÜKK

SEKTORID, KUS SAMAVÄÄRSUSE TUNNUSTAMINE ON VASTASTIKUNE

“Inimtoiduks ettenähtud loomsed saadused”

Määruse (EÜ) nr 853/2004 mõisteid kohaldatakse mutatis mutandis.

| | Eksport Euroopa Ühendusest Šveitsi ja eksport Šveitsist Euroopa Ühendusse |
| --- | --- |
| | Kaubandustingimused | Samaväärsus |
| | EÜ standardid | Šveitsi standardid |
| Loomade tervis: |
| 1. | Värske liha, sh hakkliha, lihavalmistised, lihatooted, töötlemata rasvad ja sulatatud rasvad |

Eksport Euroopa Ühendusest Šveitsi ja eksport Šveitsist Euroopa Ühendusse

Kaubandustingimused

Samaväärsus

EÜ standardid

Šveitsi standardid

Loomade tervis:

1.

Värske liha, sh hakkliha, lihavalmistised, lihatooted, töötlemata rasvad ja sulatatud rasvad

Kodusõralised

Kodukabjalised

Direktiiv 64/432/EMÜ

Direktiiv 2002/99/EÜ

Määrus (EÜ) nr 999/2001 (1)

1. juuli 1966. aasta loomataudiseadus (LFE), (RS 916.40)

27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus (OFE), (RS 916.401) (1)

Jah (1)

| 2. | Tehistingimustes peetavate ulukite liha, lihavalmistised ja lihatooted |
| --- | --- |

2.

Tehistingimustes peetavate ulukite liha, lihavalmistised ja lihatooted

Eespool nimetamata tehistingimustes peetavad maismaaimetajad

Direktiiv 64/432/EMÜ

Direktiiv 92/118/EMÜ

Direktiiv 2002/99/EÜ

Määrus (EÜ) nr 999/2001

1. juuli 1966. aasta loomataudiseadus (LFE), (RS 916.40)

27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus (OFE), (RS 916.401)

Jah

Tehistingimustes peetavad silerinnalised linnud

Jäneselised

Direktiiv 92/118/EMÜ

Direktiiv 2002/99/EÜ

Jah

| 3. | Metsulukiliha, lihavalmistised, lihatooted |
| --- | --- |

3.

Metsulukiliha, lihavalmistised, lihatooted

Metssõralised

Jäneselised

Muud maismaaimetajad

Looduslikud jahilinnud

Direktiiv 2002/99/EÜ

Määrus (EÜ) nr 999/2001

1. juuli 1966. aasta loomataudiseadus (LFE), (RS 916.40)

27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus (OFE), (RS 916.401)

Jah

| 4. | Värske kodulinnuliha, lihavalmistised, lihatooted, rasvad ja sulatatud rasvad |
| --- | --- |

4.

Värske kodulinnuliha, lihavalmistised, lihatooted, rasvad ja sulatatud rasvad

Kodulinnud

Direktiiv 92/118/EMÜ

Direktiiv 2002/99/EÜ

1. juuli 1966. aasta loomataudiseadus (LFE), (RS 916.40)

27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus (OFE), (RS 916.401)

Jah

| 5. | Loomamaod, -põied ja soolekestad |
| --- | --- |

5.

Loomamaod, -põied ja soolekestad

Veised

Lambad ja kitsed

Sead

Direktiiv 64/432/EMÜ

Direktiiv 92/118/EMÜ

Direktiiv 2002/99/EÜ

Määrus (EÜ) nr 999/2001 (1)

1. juuli 1966. aasta loomataudiseadus (LFE), (RS 916.40)

27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus (OFE), (RS 916.401) (1)

Jah (1)

| 6. | Kondid ja konditooted |
| --- | --- |

6.

Kondid ja konditooted

Kodusõralised

Kodukabjalised

Muud tehistingimustes peetavad või looduslikud maismaaimetajad

Kodulinnud, silerinnalised linnud ja looduslikud jahilinnud

Direktiiv 64/432/EMÜ

Direktiiv 92/118/EMÜ

Direktiiv 2002/99/EÜ

Määrus (EÜ) nr 999/2001 (1)

1. juuli 1966. aasta loomataudiseadus (LFE), (RS 916.40)

27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus (OFE), (RS 916.401) (1)

Jah (1)

| 7. | Töödeldud loomsed valgud, veri ja veretooted |
| --- | --- |

7.

Töödeldud loomsed valgud, veri ja veretooted

Kodusõralised

Kodukabjalised

Muud tehistingimustes peetavad või looduslikud maismaaimetajad

Kodulinnud, silerinnalised linnud ja looduslikud jahilinnud

Direktiiv 64/432/EMÜ

Direktiiv 92/118/EMÜ

Direktiiv 2002/99/EÜ

Määrus (EÜ) nr 999/2001 (1)

1. juuli 1966. aasta loomataudiseadus (LFE), (RS 916.40)

27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus (OFE), (RS 916.401) (1)

Jah (1)

| 8. | Želatiin ja kollageen |
| --- | --- |

8.

Želatiin ja kollageen

Direktiiv 2002/99/EÜ

Määrus (EÜ) nr 999/2001 (1)

1. juuli 1966. aasta loomataudiseadus (LFE), (RS 916.40)

27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus (OFE), (RS 916.401) (1)

Jah (1)

| 9. | Piim ja piimatooted |
| --- | --- |

9.

Piim ja piimatooted

Direktiiv 64/432/EMÜ

Direktiiv 2002/99/EÜ

1. juuli 1966. aasta loomataudiseadus (LFE), (RS 916.40)

27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus (OFE), (RS 916.401)

Jah

| 10. | Munad ja munatooted |
| --- | --- |

10.

Munad ja munatooted

Direktiiv 90/539/EMÜ

Direktiiv 2002/99/EÜ

1. juuli 1966. aasta loomataudiseadus (LFE), (RS 916.40)

27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus (OFE), (RS 916.401)

Jah

| 11. | Kalasaadused, kahepoolmelised molluskid, okasnahksed, mantelloomad ja meriteod |
| --- | --- |

11.

Kalasaadused, kahepoolmelised molluskid, okasnahksed, mantelloomad ja meriteod

Direktiiv 91/67/EMÜ

Direktiiv 93/53/EMÜ

Direktiiv 95/70/EÜ

Direktiiv 2002/99/EÜ

1. juuli 1966. aasta loomataudiseadus (LFE), (RS 916.40)

27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus (OFE), (RS 916.401)

Jah

| 12. | Mesi |
| --- | --- |

12.

Mesi

Direktiiv 92/118/EMÜ

Direktiiv 2002/99/EÜ

1. juuli 1966. aasta loomataudiseadus (LFE), (RS 916.40)

27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus (OFE), (RS 916.401)

Jah

| 13. | Teod ja konnakoivad |
| --- | --- |

13.

Teod ja konnakoivad

Direktiiv 92/118/EMÜ

Direktiiv 2002/99/EÜ

1. juuli 1966. aasta loomataudiseadus (LFE), (RS 916.40)

27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus (OFE), (RS 916.401)

Jah

| Eksport Euroopa Ühendusest Šveitsi ja eksport Šveitsist Euroopa Ühendusse |
| --- |
| Kaubandustingimused | Võrdväärsus |
| EÜ standardid | Šveitsi standardid |
| Rahvatervis |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad (EÜT L 147, 31.5.2001, lk 1), viimati muudetud komisjoni 4. mai 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 688/2006, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 II ja XI lisa transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate ja määratletud riskiteguriga veisematerjalide järelevalve kohta Rootsis (ELT L 120, 5.5.2006, lk 10).
  Euroopa Parlamendi ning nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta (ELT L 139, 30.4.2004, lk 1).
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad (ELT L 139, 30.4.2004, lk 55).
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 854/2004, millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks (ELT L 139, 30.4.2004, lk 206).
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 882 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks (ELT L 165, 30.4.2004, lk 1)
  Komisjoni 15. novembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2073/2005 toiduainete mikrobioloogiliste kriteeriumide kohta (ELT L 338, 22.12.2005, lk 1).
  Komisjoni 5. detsembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2074/2005, millega sätestatakse rakendusmeetmed Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 853/2004 käsitletud teatavate toodete ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustes (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004 käsitletud ametlike kontrollide suhtes, sätestatakse erandid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EÜ) nr 852/2004 ning muudetakse määruseid (EÜ) nr 853/2004 ja (EÜ) nr 854/2004 (ELT L 338, 22.12.2005, lk 27)
  Komisjoni 5. detsembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2075/2005, millega kehtestatakse erieeskirjad liha ametlikuks kontrollimiseks keeritsusside (Trichinella) suhtes (ELT L 338, 22.12.2005, lk 60). | 9. oktoobri 1992. aasta toiduaineid ja tarbekaupu käsitlev föderaalseadus (toiduaineseadus), viimati muudetud 16. detsembril 2005 (RS 817.0)
  27. mai 1981. aasta loomakaitsemäärus (OPAn), viimati muudetud 12. aprillil 2006 (RS 455.1)
  1. märtsi 1995. aasta määrus lihahügieeni kontrollimise eest vastutavate asutuste loomise kohta (OFHV), viimati muudetud 23. novembril 2005 (RS 817.191.54)
  27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus (OFE), viimati muudetud 23. novembril 2005 (RS 916.401)
  23. novembri 2005. aasta esmatootmismäärus (RS 916.020)
  23. novembri 2005. aasta loomade tapmise ja liha kontrolli määrus (OAbCV) (RS 817.190)
  23. novembri 2005. aasta määrus toiduainete ja tarbekaupade kohta (ODAlOUs) (RS 817.02)
  Siseministeeriumi 23. novembri 2005. aasta määrus toiduaineid käsitlevate õigusaktide rakendamise kohta (RS 817.025.21)
  Majandusministeeriumi 23. novembri 2005. aasta määrus esmatoodangu hügieeni kohta (RS 916.020.1)
  Siseministeeriumi 23. novembri 2005. aasta hügieenimäärus (RS 817.024.1)
  Majandusministeeriumi 23. novembri 2005. aasta määrus hügieeni kohta loomade tapmisel (RS 817.190.1)
  Siseministeeriumi 23. novembri 2005. aasta määrus loomse päritoluga toiduainete kohta (RS 817.022.108) | Jah, eritingimustega |

Eksport Euroopa Ühendusest Šveitsi ja eksport Šveitsist Euroopa Ühendusse

Kaubandustingimused

Võrdväärsus

EÜ standardid

Šveitsi standardid

Rahvatervis

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad (EÜT L 147, 31.5.2001, lk 1), viimati muudetud komisjoni 4. mai 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 688/2006, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 II ja XI lisa transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate ja määratletud riskiteguriga veisematerjalide järelevalve kohta Rootsis (ELT L 120, 5.5.2006, lk 10).

Euroopa Parlamendi ning nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta (ELT L 139, 30.4.2004, lk 1).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad (ELT L 139, 30.4.2004, lk 55).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 854/2004, millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks (ELT L 139, 30.4.2004, lk 206).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 882 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks (ELT L 165, 30.4.2004, lk 1)

Komisjoni 15. novembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2073/2005 toiduainete mikrobioloogiliste kriteeriumide kohta (ELT L 338, 22.12.2005, lk 1).

Komisjoni 5. detsembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2074/2005, millega sätestatakse rakendusmeetmed Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 853/2004 käsitletud teatavate toodete ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustes (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004 käsitletud ametlike kontrollide suhtes, sätestatakse erandid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EÜ) nr 852/2004 ning muudetakse määruseid (EÜ) nr 853/2004 ja (EÜ) nr 854/2004 (ELT L 338, 22.12.2005, lk 27)

Komisjoni 5. detsembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2075/2005, millega kehtestatakse erieeskirjad liha ametlikuks kontrollimiseks keeritsusside (Trichinella) suhtes (ELT L 338, 22.12.2005, lk 60).

9. oktoobri 1992. aasta toiduaineid ja tarbekaupu käsitlev föderaalseadus (toiduaineseadus), viimati muudetud 16. detsembril 2005 (RS 817.0)

27. mai 1981. aasta loomakaitsemäärus (OPAn), viimati muudetud 12. aprillil 2006 (RS 455.1)

1. märtsi 1995. aasta määrus lihahügieeni kontrollimise eest vastutavate asutuste loomise kohta (OFHV), viimati muudetud 23. novembril 2005 (RS 817.191.54)

27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus (OFE), viimati muudetud 23. novembril 2005 (RS 916.401)

23. novembri 2005. aasta esmatootmismäärus (RS 916.020)

23. novembri 2005. aasta loomade tapmise ja liha kontrolli määrus (OAbCV) (RS 817.190)

23. novembri 2005. aasta määrus toiduainete ja tarbekaupade kohta (ODAlOUs) (RS 817.02)

Siseministeeriumi 23. novembri 2005. aasta määrus toiduaineid käsitlevate õigusaktide rakendamise kohta (RS 817.025.21)

Majandusministeeriumi 23. novembri 2005. aasta määrus esmatoodangu hügieeni kohta (RS 916.020.1)

Siseministeeriumi 23. novembri 2005. aasta hügieenimäärus (RS 817.024.1)

Majandusministeeriumi 23. novembri 2005. aasta määrus hügieeni kohta loomade tapmisel (RS 817.190.1)

Siseministeeriumi 23. novembri 2005. aasta määrus loomse päritoluga toiduainete kohta (RS 817.022.108)

Jah, eritingimustega

Eritingimused

| (1) | Ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vahel kaubeldavate inimtoiduks ettenähtud loomsete toodete liikumise suhtes kehtivad samad ja ainult need tingimused, mis kehtivad ühenduse liikmesriikide vahel kaubeldavate inimtoiduks ettenähtud loomsete toodete suhtes. Vajaduse korral on nende toodetega kaasas ühenduse liikmesriikide vahelises kaubanduses ette nähtud või käesolevas lisas määratletud ja TRACES süsteemis kättesaadavad tervishoiusertifikaadid. |
| --- | --- |

(1)

Ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vahel kaubeldavate inimtoiduks ettenähtud loomsete toodete liikumise suhtes kehtivad samad ja ainult need tingimused, mis kehtivad ühenduse liikmesriikide vahel kaubeldavate inimtoiduks ettenähtud loomsete toodete suhtes. Vajaduse korral on nende toodetega kaasas ühenduse liikmesriikide vahelises kaubanduses ette nähtud või käesolevas lisas määratletud ja TRACES süsteemis kättesaadavad tervishoiusertifikaadid.

| (2) | Šveits koostab vastavalt määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 31 (asutuste registreerimine/akrediteerimine) sätetele akrediteeritud asutuste nimekirja. |
| --- | --- |

(2)

Šveits koostab vastavalt määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 31 (asutuste registreerimine/akrediteerimine) sätetele akrediteeritud asutuste nimekirja.

| (3) | Šveits kohaldab impordi suhtes samu sätteid, mis on kohaldatavad selles valdkonnas ühenduse tasandil. |
| --- | --- |

(3)

Šveits kohaldab impordi suhtes samu sätteid, mis on kohaldatavad selles valdkonnas ühenduse tasandil.

| (4) | Šveitsi pädevad asutused ei kasuta määruse (EÜ) nr 2075/2005 artikli 3 lõikes 2 sätestatud vabastust keeritsussiuuringutest. Selle vabastuse kasutamise korral kohustuvad Šveitsi pädevad asutused edastama komisjonile kirjalikult nende piirkondade nimekirja, kus keeritsussirisk kodusigadel on ametlikult tunnistatud tähtsusetuks. Ühenduse liikmesriigid saavad kolme kuu jooksul alates selle teatise esitamist edastada komisjonile oma kirjalikud märkused. Komisjoni või liikmesriigi vastuväidete puudumisel tunnistatakse piirkond tähtsusetu keeritsussiriskiga piirkonnaks ning sellest piirkonnast pärit kodusigade tapmisel keeritsussikontrolli ei tehta. Määruse (EÜ) nr 2075/2005 artikli 3 punkti 3 sätteid kohaldatakse sel juhul mutatis mutandis. |
| --- | --- |

(4)

Šveitsi pädevad asutused ei kasuta määruse (EÜ) nr 2075/2005 artikli 3 lõikes 2 sätestatud vabastust keeritsussiuuringutest. Selle vabastuse kasutamise korral kohustuvad Šveitsi pädevad asutused edastama komisjonile kirjalikult nende piirkondade nimekirja, kus keeritsussirisk kodusigadel on ametlikult tunnistatud tähtsusetuks. Ühenduse liikmesriigid saavad kolme kuu jooksul alates selle teatise esitamist edastada komisjonile oma kirjalikud märkused. Komisjoni või liikmesriigi vastuväidete puudumisel tunnistatakse piirkond tähtsusetu keeritsussiriskiga piirkonnaks ning sellest piirkonnast pärit kodusigade tapmisel keeritsussikontrolli ei tehta. Määruse (EÜ) nr 2075/2005 artikli 3 punkti 3 sätteid kohaldatakse sel juhul mutatis mutandis.

| (5) | Määruse (EÜ) nr 2075/2005 I lisa I ja II peatükis kirjeldatud tuvastamismeetodeid kasutatakse Šveitsis keeritsussi esinemise kontrollimiseks. Seevastu ei kasutata määruse (EÜ) nr 2075/2005 I lisa II peatükis kirjeldatud trihhinoosiuuringut. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 2075/2005 I lisa I ja II peatükis kirjeldatud tuvastamismeetodeid kasutatakse Šveitsis keeritsussi esinemise kontrollimiseks. Seevastu ei kasutata määruse (EÜ) nr 2075/2005 I lisa II peatükis kirjeldatud trihhinoosiuuringut.

| (6) | Šveitsi pädevad asutused võivad teha erandeid nuumkodusigade rümpade ja liha keeritsussikontrolli nõudest vähese tootmisvõimsusega tapamajades.
  Seda sätet kohaldatakse 31. detsembrini 2009.
  Majandusministeeriumi määruse, mis käsitleb hügieeni loomade tapmisel (RS 817.190.1), artikli 8 lõike 3a sätete kohaselt ja siseministeeriumi loomset päritolu toiduainete määruse (RS 817.022.108) artikli 9 lõike 7 kohaselt tähistatakse nuumamiseks ja tapmiseks peetavate kodusigade rümbad ja liha, samuti nendest saadud lihavalmistised, lihatooted ja nendest töödeldud tooted tervisemärgiga, mis vastab hügieeni loomade tapmisel käsitleva majandusministeeriumi määruse (RS 817.190.1) IX lisa lõikes 2 sätestatud näidisele. Siseministeeriumi loomset päritolu toiduainete määruse (RS 817.022.108) artikli 9 lõike a ja artikli 14 lõike a sätete kohaselt ei saa need tooted olla kaubeldavad ühenduse liikmesriikidega. |
| --- | --- |

(6)

Šveitsi pädevad asutused võivad teha erandeid nuumkodusigade rümpade ja liha keeritsussikontrolli nõudest vähese tootmisvõimsusega tapamajades.

Seda sätet kohaldatakse 31. detsembrini 2009.

Majandusministeeriumi määruse, mis käsitleb hügieeni loomade tapmisel (RS 817.190.1), artikli 8 lõike 3a sätete kohaselt ja siseministeeriumi loomset päritolu toiduainete määruse (RS 817.022.108) artikli 9 lõike 7 kohaselt tähistatakse nuumamiseks ja tapmiseks peetavate kodusigade rümbad ja liha, samuti nendest saadud lihavalmistised, lihatooted ja nendest töödeldud tooted tervisemärgiga, mis vastab hügieeni loomade tapmisel käsitleva majandusministeeriumi määruse (RS 817.190.1) IX lisa lõikes 2 sätestatud näidisele. Siseministeeriumi loomset päritolu toiduainete määruse (RS 817.022.108) artikli 9 lõike a ja artikli 14 lõike a sätete kohaselt ei saa need tooted olla kaubeldavad ühenduse liikmesriikidega.

| (7) | Ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vahel kaubeldavate nuumamiseks ja tapmiseks peetavate kodusigade rümpade ja liha, mis on pärit:






  — | ühenduse liikmesriikide pädevate asutuste poolt keeritsussivabaks tunnistatud põllumajandusettevõtetest; |
| --- | --- | --- |

(7)

Ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vahel kaubeldavate nuumamiseks ja tapmiseks peetavate kodusigade rümpade ja liha, mis on pärit:

—

ühenduse liikmesriikide pädevate asutuste poolt keeritsussivabaks tunnistatud põllumajandusettevõtetest;

| — | piirkondadest, kus keeritsussirisk kodusigadel on ametlikult tunnistatud tähtsusetuks, |
| --- | --- |

—

piirkondadest, kus keeritsussirisk kodusigadel on ametlikult tunnistatud tähtsusetuks,

ja millele ei ole tehtud keeritsussikontrolli vastavalt määruse (EÜ) nr 2075/2005 artikli 3 sätetele, liikumise suhtes kehtivad ainult samad tingimused, mis ühenduse liikmesriikide vahel kaubeldavate kodusigade rümpade ja liha suhtes.

| (8) | Hügieenimääruse (RS 817.024.1) artikli 2 sätete kohaldamisel võivad Šveitsi pädevad asutused erijuhtudel lubada hügieenimääruse artiklite 8, 10 ja 14 kohandamist (RS 817.024.1):






  a) | mägipiirkondades antavaid investeeringutoetusi käsitleva 21. märtsi 1997. aasta föderaalseaduse lisas loetletud mägipiirkondades asuvate ettevõtete vajadustele vastamiseks.
  Šveitsi pädevad asutused kohustuvad teatama kirjalikult nendest kohandustest komisjonile. Selles teatises:






  — | kirjeldatakse üksikasjalikult sätteid, mille kohandamist peavad Šveitsi pädevad asutused vajalikuks, ja märgitakse kavandatava kohanduse laad; |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

Hügieenimääruse (RS 817.024.1) artikli 2 sätete kohaldamisel võivad Šveitsi pädevad asutused erijuhtudel lubada hügieenimääruse artiklite 8, 10 ja 14 kohandamist (RS 817.024.1):

a)

mägipiirkondades antavaid investeeringutoetusi käsitleva 21. märtsi 1997. aasta föderaalseaduse lisas loetletud mägipiirkondades asuvate ettevõtete vajadustele vastamiseks.

Šveitsi pädevad asutused kohustuvad teatama kirjalikult nendest kohandustest komisjonile. Selles teatises:

—

kirjeldatakse üksikasjalikult sätteid, mille kohandamist peavad Šveitsi pädevad asutused vajalikuks, ja märgitakse kavandatava kohanduse laad;

| — | kirjeldatakse asjaomaseid toiduaineid ja ettevõtteid; |
| --- | --- |

—

kirjeldatakse asjaomaseid toiduaineid ja ettevõtteid;

| — | selgitatakse kohanduste põhjused (esitades sealhulgas vajaduse korral kokkuvõtte teostatud riskianalüüsist ja märkides kõik meetmed, mis tuleb võtta selleks, et kohandustega ei seataks ohtu hügieenimääruse eesmärke (RS 817.024.1), |
| --- | --- |

—

selgitatakse kohanduste põhjused (esitades sealhulgas vajaduse korral kokkuvõtte teostatud riskianalüüsist ja märkides kõik meetmed, mis tuleb võtta selleks, et kohandustega ei seataks ohtu hügieenimääruse eesmärke (RS 817.024.1),

| — | antakse kogu muu asjakohane teave. |
| --- | --- |

—

antakse kogu muu asjakohane teave.

Komisjon ja liikmesriigid võivad kolme kuu jooksul alates teatise kättesaamisest esitada kirjalikke märkusi. Vajaduse korral kutsutakse kokku ühine veterinaarkomitee.

| b) | traditsiooniliste tunnustega toiduainete valmistamiseks.
  Šveitsi pädevad asutused kohustuvad teatama kirjalikult nendest kohandustest komisjonile hiljemalt aasta jooksul pärast nimetatud erandite lubamist üksikjuhtudel või üldiselt. Igas teatises:






  — | kirjeldatakse lühidalt kohandatud sätteid; |
| --- | --- | --- |

b)

traditsiooniliste tunnustega toiduainete valmistamiseks.

Šveitsi pädevad asutused kohustuvad teatama kirjalikult nendest kohandustest komisjonile hiljemalt aasta jooksul pärast nimetatud erandite lubamist üksikjuhtudel või üldiselt. Igas teatises:

—

kirjeldatakse lühidalt kohandatud sätteid;

| — | kirjeldatakse asjaomaseid toiduaineid ja ettevõtteid ning |
| --- | --- |

—

kirjeldatakse asjaomaseid toiduaineid ja ettevõtteid ning

| — | antakse kogu muu asjakohane teave. |
| --- | --- |

—

antakse kogu muu asjakohane teave.

| (9) | Komisjon teavitab Šveitsi ühenduse liikmesriikides määruse (EÜ) nr 852/2004 artikli 13, määruse (EÜ) nr 852/2003 artikli 10, määruse (EÜ) nr 854/2003 artikli 13 ja määruse (EÜ) nr 2074/2005 artikli 7 kohaselt kohaldatavatest eranditest ja kohandustest. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon teavitab Šveitsi ühenduse liikmesriikides määruse (EÜ) nr 852/2004 artikli 13, määruse (EÜ) nr 852/2003 artikli 10, määruse (EÜ) nr 854/2003 artikli 13 ja määruse (EÜ) nr 2074/2005 artikli 7 kohaselt kohaldatavatest eranditest ja kohandustest.

| (10) | Kuni ühenduse õigusaktide ja Šveitsi õigusaktide ühtlustamiseni määratletud riskiteguriga materjalide nimekirja osas kohustub Šveits siseriikliku tehnilise direktiiviga mitte suunama kaubandusse ühenduse liikmesriikidega üle 24 kuu vanuste veiste rümpasid koos selgrooga või nendest toodetud saaduseid. |
| --- | --- |

(10)

Kuni ühenduse õigusaktide ja Šveitsi õigusaktide ühtlustamiseni määratletud riskiteguriga materjalide nimekirja osas kohustub Šveits siseriikliku tehnilise direktiiviga mitte suunama kaubandusse ühenduse liikmesriikidega üle 24 kuu vanuste veiste rümpasid koos selgrooga või nendest toodetud saaduseid.

“Muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsed kõrvalsaadused”

| Eksport Euroopa Ühendusest Šveitsi ja eksport Šveitsist Euroopa Ühendusse |
| --- |
| Kaubandustingimused | Samaväärsus |
| EÜ standardid | Šveitsi standardid |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. oktoobri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1774/2002, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste sanitaareeskirjad (EÜT L 273, 10.10.2002, lk 1), viimati muudetud komisjoni 7. veebruari 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 208/2006, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1774/2002 VI ja VIII lisa seoses biogaasi- ja komposteerimisettevõtetes kasutatavate töötlemisstandarditega ning sõnniku suhtes kehtestatud nõuetega (ELT L 036, 8.2.2006, lk 25). | 23. novembri 2005. aasta loomade tapmise ja liha kontrolli määrus (OAbCV) (RS 817.190)
  Majandusministeeriumi 23. novembri 2005. aasta määrus hügieeni kohta loomade tapmisel (OHyAb) (RS 817.190.1)
  27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus (OFE), viimati muudetud 23. novembril 2005 (RS 916.401).
  20. aprilli 1988. aasta määrus loomade ja loomsete saaduste impordi, transiidi ja ekspordi kohta (OITE)
  23. juuni 2004. aasta korraldus loomsete kõrvaltoodete kõrvaldamise kohta (OESPA), viimati muudetud 22. juunil 2005 (RS 916.441.22) | Jah |

Eksport Euroopa Ühendusest Šveitsi ja eksport Šveitsist Euroopa Ühendusse

Kaubandustingimused

Samaväärsus

EÜ standardid

Šveitsi standardid

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. oktoobri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1774/2002, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste sanitaareeskirjad (EÜT L 273, 10.10.2002, lk 1), viimati muudetud komisjoni 7. veebruari 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 208/2006, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1774/2002 VI ja VIII lisa seoses biogaasi- ja komposteerimisettevõtetes kasutatavate töötlemisstandarditega ning sõnniku suhtes kehtestatud nõuetega (ELT L 036, 8.2.2006, lk 25).

23. novembri 2005. aasta loomade tapmise ja liha kontrolli määrus (OAbCV) (RS 817.190)

Majandusministeeriumi 23. novembri 2005. aasta määrus hügieeni kohta loomade tapmisel (OHyAb) (RS 817.190.1)

27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus (OFE), viimati muudetud 23. novembril 2005 (RS 916.401).

20. aprilli 1988. aasta määrus loomade ja loomsete saaduste impordi, transiidi ja ekspordi kohta (OITE)

23. juuni 2004. aasta korraldus loomsete kõrvaltoodete kõrvaldamise kohta (OESPA), viimati muudetud 22. juunil 2005 (RS 916.441.22)

Jah

Eritingimused

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1774/2002 artiklile 29 kohaldab Šveits impordi suhtes samu sätteid, mis on ette nähtud lisades VII, VIII, X (sertifikaadid) ja XI (riigid).

Esimese ja teise kategooria materjalidega kauplemine on keelatud, välja arvatud määruses (EÜ) nr 1774/2002 (komisjoni määrusega (EÜ) nr 878/2004 sätestatud üleminekumeetmed) sätestatud teatavatel tehnilistel eesmärkidel.

Ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vahel kaubeldavatel kolmanda kategooria materjalidel peavad määruse (EÜ) nr 1774/2002 artiklite 7 ja 8 kohaselt kaasas olema II lisa III peatükis sätestatud äridokumendid ja terviseohutuse sertifikaadid.

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1774/2002 III peatükile koostab Šveits asjaomaste asutuste nimekirja.

II PEATÜKK

I peatükiga hõlmamata sektorid

I.   Eksport ühendusest Šveitsi

Eksport ühendusest Šveitsi toimub samadel tingimustel kui ühendusesisene kaubandus. Saadetistele lisatakse kõikidel juhtudel pädeva asutuse väljastatud sertifikaat, mis kinnitab vastavust kõnealustele tingimustele.

Vajadusel arutatakse sertifikaadi näidisvormi ühises veterinaarkomitees.

II.   Eksport Šveitsist ühendusse

Eksport Šveitsist ühendusse toimub ühenduse eeskirjades sätestatud tingimustel. Sertifikaatide vorme arutatakse ühises veterinaarkomitees.

Otsuse tegemiseni nende vormide kohta kohaldatakse sertifikaatide suhtes olemasolevaid nõudeid.

III PEATÜKK

Sektori ülekandmine II peatükist I peatükki

Kui Šveits võtab vastu õigusakti, mida ta käsitab ühenduse õigusaktiga samaväärsena, esitatakse küsimus arutamiseks ühisele veterinaarkomiteele. Käesoleva liite I peatükki kohandatakse esimesel võimalusel komitee seisukoha kajastamiseks.

10. liide

PIIRIKONTROLL JA INSPEKTEERIMISLÕIVUD

I PEATÜKK

A.   Piirikontroll sektorite puhul, kus samaväärsuse tunnustamine on vastastikune

| Piirikontrolli liik | Maksumäär |
| --- | --- |
| 1. | Dokumendikontroll |

Piirikontrolli liik

Maksumäär

1.

Dokumendikontroll

100 %

| 2. | Füüsiline kontroll |
| --- | --- |

2.

Füüsiline kontroll

1 %

B.   Piirikontrollid muude kui punktis A nimetatud sektorite puhul

| Piirikontrolli liik | Maksumäär |
| --- | --- |
| 1. | Dokumendikontroll |

Piirikontrolli liik

Maksumäär

1.

Dokumendikontroll

100 %

| 2. | Füüsiline kontroll |
| --- | --- |

2.

Füüsiline kontroll

1–10 %

C.   Erimeetmed

Arvesse võetakse EÜ–ŠVEITSI ühiskomitee soovituse nr 1/94 3. lisa loomsete saaduste ja elusloomade teatavate veterinaarkontrollide ja vorminõuete lihtsustamise kohta. Küsimust arutab esimesel võimalusel ühine veterinaarkomitee.

D.   Lõivud

| 1. | Lõivud sektorites, kus samaväärsuse tunnustamine on vastastikune:
  1,5 EUR/t, minimaalselt 30 EUR ja maksimaalselt 350 EUR partii kohta. |
| --- | --- |

1.

Lõivud sektorites, kus samaväärsuse tunnustamine on vastastikune:

1,5 EUR/t, minimaalselt 30 EUR ja maksimaalselt 350 EUR partii kohta.

| 2. | Lõivud muudes kui punktis 1 osutatud sektorites:
  3,5 EUR/t, minimaalselt 30 EUR ja maksimaalselt 350 EUR partii kohta. |
| --- | --- |

2.

Lõivud muudes kui punktis 1 osutatud sektorites:

3,5 EUR/t, minimaalselt 30 EUR ja maksimaalselt 350 EUR partii kohta.

E.   Eeskirjad Euroopa Liidu või Šveitsi territooriumi läbivate loomsete saaduste kohta

| 1. | Euroopa Liidu territooriumi läbivatele Šveitsist pärit loomsetele saadustele kehtib vastavalt asjaoludele eespool punktides A ja B sätestatud kontrollimiskord. Direktiivi 97/78/EÜ artikli 11 punkti 2 alapunktide c, d ja e sätteid ei kohaldata toodete suhtes, mille samaväärsust tunnustatakse vastastikku ja mis on ette nähtud eksportimiseks väljapoole Euroopa Liidu territooriumi, tingimusel et allpool punkti 2 kohase veterinaarkontrolli tulemused on sobivad. |
| --- | --- |

1.

Euroopa Liidu territooriumi läbivatele Šveitsist pärit loomsetele saadustele kehtib vastavalt asjaoludele eespool punktides A ja B sätestatud kontrollimiskord. Direktiivi 97/78/EÜ artikli 11 punkti 2 alapunktide c, d ja e sätteid ei kohaldata toodete suhtes, mille samaväärsust tunnustatakse vastastikku ja mis on ette nähtud eksportimiseks väljapoole Euroopa Liidu territooriumi, tingimusel et allpool punkti 2 kohase veterinaarkontrolli tulemused on sobivad.

| 2. | Šveitsi territooriumi läbivatele Euroopa Liidust pärit loomsetele saadustele kehtib vastavalt asjaoludele eespool punktides A ja B sätestatud kontrollimiskord. |
| --- | --- |

2.

Šveitsi territooriumi läbivatele Euroopa Liidust pärit loomsetele saadustele kehtib vastavalt asjaoludele eespool punktides A ja B sätestatud kontrollimiskord.

F.   TRACES süsteem

1.   Õigusaktid

| Euroopa Ühendus | Šveits |
| --- | --- |
| Komisjoni 30. märtsi 2004. aasta otsus 2004/292/EÜ TRACES süsteemi kasutuselevõtmise kohta ja otsuse 92/486/EMÜ muutmise kohta (ELT L 094, 31.3.2004, lk 63), viimati muudetud komisjoni 14. juuli 2005. aasta otsusega 2005/515/EÜ, millega muudetakse otsust 2004/292/EÜ Traces-süsteemi kasutuselevõtmise kohta ja otsuse 92/486/EMÜ muutmise kohta (ELT L 187, 19.7.2005, lk 29) | 20. aprilli 1988. aasta määrus loomade ja loomsete saaduste impordi, transiidi ja ekspordi kohta (OITE), (RS 916.443.11) |

Euroopa Ühendus

Šveits

Komisjoni 30. märtsi 2004. aasta otsus 2004/292/EÜ TRACES süsteemi kasutuselevõtmise kohta ja otsuse 92/486/EMÜ muutmise kohta (ELT L 094, 31.3.2004, lk 63), viimati muudetud komisjoni 14. juuli 2005. aasta otsusega 2005/515/EÜ, millega muudetakse otsust 2004/292/EÜ Traces-süsteemi kasutuselevõtmise kohta ja otsuse 92/486/EMÜ muutmise kohta (ELT L 187, 19.7.2005, lk 29)

20. aprilli 1988. aasta määrus loomade ja loomsete saaduste impordi, transiidi ja ekspordi kohta (OITE), (RS 916.443.11)

2.   Erieeskirjad ja rakenduskord

Vastavalt komisjoni otsusele 2004/292/EÜ kaasab komisjon Šveitsi koostöös tema veterinaarametiga TRACES süsteemi.

Otsuse 2004/222/EÜ artikli 3 sätteid ühiste veterinaariaalaste sisenemisdokumentide registreerimise kohta TRACES arvutipõhises süsteemis ei kohaldata toodete suhtes, mille samaväärsust tunnustatakse vastastikku, välja arvatud direktiivi 97/78/EÜ artiklis 8, artikli 12 lõikes 4 ja artiklis 13 osutatud korra kohaselt imporditavad tooted, ja piirikontrolli tulemusel riiki mittelubatavad tooted.

Sektorites, kus samaväärsuse tunnustamine on vastastikune, liiguvad ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vahel kaubeldavad loomsed saadused samadel tingimustel nagu ühenduse liikmesriikide vahel kaubeldavad tooted. Vajaduse korral on nende toodetega kaasas ühenduse liikmesriikide vahelises kaubanduses nõutavad või käesolevas lisas määratletud ja TRACES süsteemis kättesaadavad tervishoiusertifikaadid.

Vajaduse korral määratakse ühises veterinaarkomitees kindlaks üleminekumeetmed.

II PEATÜKK

KONTROLL SEOSES IMPORDIGA KOLMANDATEST RIIKIDEST

1.   Õigusaktid

Kolmandatest riikidest toimuvat importi kontrollitakse järgmiste sätete kohaselt:

| Euroopa Ühendus | Šveits |
| --- | --- |
| 1. | Komisjoni 22. jaanuari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 136/2004, milles sätestatakse kolmandatest riikidest imporditud kaupade veterinaarkontrolli kord ühenduse piiripunktides (ELT L 021, 28.1.2004, lk 11). |

Euroopa Ühendus

Šveits

1.

Komisjoni 22. jaanuari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 136/2004, milles sätestatakse kolmandatest riikidest imporditud kaupade veterinaarkontrolli kord ühenduse piiripunktides (ELT L 021, 28.1.2004, lk 11).

| 2. | Komisjoni 16. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 745/2004, millega kehtestatakse meetmed isiklikuks tarbimiseks ettenähtud loomsete saaduste impordile (ELT L 122, 26.4.2004, lk 1). |
| --- | --- |

2.

Komisjoni 16. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 745/2004, millega kehtestatakse meetmed isiklikuks tarbimiseks ettenähtud loomsete saaduste impordile (ELT L 122, 26.4.2004, lk 1).

| 3. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 854/2004, millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks (ELT L 139, 30.4.2004, lk 206). |
| --- | --- |

3.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 854/2004, millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks (ELT L 139, 30.4.2004, lk 206).

| 4. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks (ELT L 165, 30.4.2004, lk 1) |
| --- | --- |

4.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks (ELT L 165, 30.4.2004, lk 1)

| 5. | Nõukogu 18. detsembri 1997. aasta direktiiv 97/78/EÜ, milles sätestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate toodete veterinaarkontrolli põhimõtted (EÜT L 024, 30.1.1998, lk 9), viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks (ELT L 165, 30.4.2004, lk 1) |
| --- | --- |

5.

Nõukogu 18. detsembri 1997. aasta direktiiv 97/78/EÜ, milles sätestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate toodete veterinaarkontrolli põhimõtted (EÜT L 024, 30.1.1998, lk 9), viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks (ELT L 165, 30.4.2004, lk 1)

| 6. | Nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiiv 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad (EÜT L 18, 23.1.2003, lk 11). |
| --- | --- |

6.

Nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiiv 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad (EÜT L 18, 23.1.2003, lk 11).

| 1. | 20. aprilli 1988. aasta määrus loomade ja loomsete saaduste impordi, transiidi ja ekspordi kohta (OITE), (RS 916.443.11) |
| --- | --- |

1.

20. aprilli 1988. aasta määrus loomade ja loomsete saaduste impordi, transiidi ja ekspordi kohta (OITE), (RS 916.443.11)

| 2. | 9. oktoobri 1992. aasta toiduaineseadus (LDAl), viimati muudetud 18. juunil 2004 (RS 817.0) |
| --- | --- |

2.

9. oktoobri 1992. aasta toiduaineseadus (LDAl), viimati muudetud 18. juunil 2004 (RS 817.0)

| 3. | 23. novembri 2005. aasta määrus toiduainete ja tarbekaupade kohta (ODAlOUs, RS 817.02) |
| --- | --- |

3.

23. novembri 2005. aasta määrus toiduainete ja tarbekaupade kohta (ODAlOUs, RS 817.02)

| 4. | 23. novembri 2005. aasta määrus toiduaineid käsitlevate õigusaktide rakendamise kohta (RS 817.025.21) |
| --- | --- |

4.

23. novembri 2005. aasta määrus toiduaineid käsitlevate õigusaktide rakendamise kohta (RS 817.025.21)

2.   Rakenduskord

Direktiivi 97/78/EMÜ artikli 6 kohaldamisel on piirikontrollipunktid: Basel-Mülhauseni lennujaam, Ferney-Voltaire/Genfi lennujaam ja Zürichi lennujaam. Edasiste muudatuste eest vastutab ühine veterinaarkomitee.

Kohapealse kontrolli läbiviimise eest vastutab ühine veterinaarkomitee, eelkõige vastavalt direktiivi 97/78/EÜ artiklile 23 ja loomataudiseaduse artiklile 57.

Basel-Mülhauseni lennujaama ja Ferney-Voltaire’i/Genfi lennujaama piirikontrollipunktide eriolukorda vaadatakse ühises veterinaarkomitees läbi hiljemalt aasta jooksul pärast käesoleva liite jõustumist.

Vastavalt komisjoni otsusele 2004/292/EÜ kaasab komisjon direktiivi 97/78/EÜ sätete kohaldamiseks Šveitsi koostöös tema veterinaarametiga TRACES süsteemi.

Direktiivis 97/78/EÜ osutatud tegevuse raames kohustuvad Šveitsi asutused koguma määruse (EÜ) nr 882/2004 VI peatükis sätestatud ametliku kaubakontrolliga seotud lõive või makse määruse V lisas kehtestatud miinimumtasemel.

III PEATÜKK

LOOMSETE SAADUSTE KOLMANDATEST RIIKIDEST IMPORTIMISE TINGIMUSED

1.   Euroopa Ühendus – õigusaktid

A.   RAHVATERVISE EESKIRJAD

| 1. | Nõukogu 29. aprilli 1996. aasta direktiiv 96/23/EÜ, millega nähakse ette teatavate ainete ja nende jääkide kontrollimise meetmed elusloomades ja loomsetes toodetes ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 85/358/EMÜ ja 86/469/EMÜ ning otsused 89/187/EMÜ ja 91/664/EMÜ (EÜT L 125, 23.5.1996, lk 10), viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks (ELT L 165, 30.4.2004, lk 1). |
| --- | --- |

1.

Nõukogu 29. aprilli 1996. aasta direktiiv 96/23/EÜ, millega nähakse ette teatavate ainete ja nende jääkide kontrollimise meetmed elusloomades ja loomsetes toodetes ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 85/358/EMÜ ja 86/469/EMÜ ning otsused 89/187/EMÜ ja 91/664/EMÜ (EÜT L 125, 23.5.1996, lk 10), viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks (ELT L 165, 30.4.2004, lk 1).

| 2. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad (EÜT L 147, 31.5.2001, lk 1), viimati muudetud komisjoni 4. mai 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 688/2006, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 II ja XI lisa transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate ja määratletud riskiteguriga veisematerjalide järelevalve kohta Rootsis (ELT L 120, 5.05.2006, lk 10). |
| --- | --- |

2.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad (EÜT L 147, 31.5.2001, lk 1), viimati muudetud komisjoni 4. mai 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 688/2006, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 II ja XI lisa transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate ja määratletud riskiteguriga veisematerjalide järelevalve kohta Rootsis (ELT L 120, 5.05.2006, lk 10).

| 3. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2160/2003 salmonella ja teiste konkreetsete zoonootilise toimega mõjurite kontrolli kohta (ELT L 325, 12.12.2003, lk 1). |
| --- | --- |

3.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2160/2003 salmonella ja teiste konkreetsete zoonootilise toimega mõjurite kontrolli kohta (ELT L 325, 12.12.2003, lk 1).

| 4. | Euroopa Parlamendi ning nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/41/EÜ, millega tunnistatakse kehtetuks teatavad direktiivid, mis käsitlevad teatavate inimtoiduks ettenähtud loomse päritoluga toodete tootmise ja turuleviimise toiduhügieeni ning tervishoiunõudeid, ja muudetakse nõukogu direktiive 89/662/EMÜ ja 92/118/EMÜ ning nõukogu otsust 95/408/EÜ (ELT L 157, 30.4.2004, lk 33). |
| --- | --- |

4.

Euroopa Parlamendi ning nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/41/EÜ, millega tunnistatakse kehtetuks teatavad direktiivid, mis käsitlevad teatavate inimtoiduks ettenähtud loomse päritoluga toodete tootmise ja turuleviimise toiduhügieeni ning tervishoiunõudeid, ja muudetakse nõukogu direktiive 89/662/EMÜ ja 92/118/EMÜ ning nõukogu otsust 95/408/EÜ (ELT L 157, 30.4.2004, lk 33).

| 5. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad (ELT L 139, 30.4.2004), viimati muudetud komisjoni 5. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2076/2005, millega nähakse ette üleminekumeetmed Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EÜ) nr 853/2004, (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004 rakendamiseks ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 853/2004 ja (EÜ) nr 854/2004 (ELT L 338, 22.12.2005, lk 83). |
| --- | --- |

5.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad (ELT L 139, 30.4.2004), viimati muudetud komisjoni 5. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2076/2005, millega nähakse ette üleminekumeetmed Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EÜ) nr 853/2004, (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004 rakendamiseks ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 853/2004 ja (EÜ) nr 854/2004 (ELT L 338, 22.12.2005, lk 83).

| 6. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 854/2004, millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks (ELT L 139, 30.4.2004, lk 206), viimati muudetud komisjoni 5. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2076/2005, millega nähakse ette üleminekumeetmed Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EÜ) nr 853/2004, (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004 rakendamiseks ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 853/2004 ja (EÜ) nr 854/2004 (ELT L 338, 22.12.2005, lk 83). |
| --- | --- |

6.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 854/2004, millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks (ELT L 139, 30.4.2004, lk 206), viimati muudetud komisjoni 5. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2076/2005, millega nähakse ette üleminekumeetmed Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EÜ) nr 853/2004, (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004 rakendamiseks ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 853/2004 ja (EÜ) nr 854/2004 (ELT L 338, 22.12.2005, lk 83).

B.   LOOMATERVISHOIU EESKIRJAD

| 1. | Nõukogu 28. jaanuari 1991. aasta direktiiv 91/67/EMÜ akvakultuurloomade ja -toodete turuleviimist reguleerivate loomatervishoiu nõuete kohta (EÜT L 46, 19.2.1991, lk 1), viimati muudetud nõukogu 14. aprilli 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 806/2003, konsulteerimiskorra kohaselt (kvalifitseeritud häälteenamusega) vastuvõetud nõukogu õigusaktides sätestatud rakendusvolituste kasutamisel komisjoni abistavaid komiteesid käsitlevate sätete kohandamise kohta otsusega 1999/468/EÜ (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1). |
| --- | --- |

1.

Nõukogu 28. jaanuari 1991. aasta direktiiv 91/67/EMÜ akvakultuurloomade ja -toodete turuleviimist reguleerivate loomatervishoiu nõuete kohta (EÜT L 46, 19.2.1991, lk 1), viimati muudetud nõukogu 14. aprilli 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 806/2003, konsulteerimiskorra kohaselt (kvalifitseeritud häälteenamusega) vastuvõetud nõukogu õigusaktides sätestatud rakendusvolituste kasutamisel komisjoni abistavaid komiteesid käsitlevate sätete kohandamise kohta otsusega 1999/468/EÜ (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1).

| 2. | Nõukogu 24. juuni 1993. aasta direktiiv 93/53/EMÜ, millega kehtestatakse minimaalsed ühenduse meetmed teatavate kalahaiguste tõrjeks (EÜT L 175, 19.7.1993, lk 23), viimati muudetud Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise tingimuste ja Euroopa Liidu põhilepingute kohanduste aktiga – II lisa: Ühinemisakti artiklis 20 osutatud nimekiri – 6. Põllumajandus – B. Veterinaaria ja taimetervise alased õigusaktid – I. Veterinaaria õigusaktid (ELT L 236, 23.9.2003, lk 381). |
| --- | --- |

2.

Nõukogu 24. juuni 1993. aasta direktiiv 93/53/EMÜ, millega kehtestatakse minimaalsed ühenduse meetmed teatavate kalahaiguste tõrjeks (EÜT L 175, 19.7.1993, lk 23), viimati muudetud Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise tingimuste ja Euroopa Liidu põhilepingute kohanduste aktiga – II lisa: Ühinemisakti artiklis 20 osutatud nimekiri – 6. Põllumajandus – B. Veterinaaria ja taimetervise alased õigusaktid – I. Veterinaaria õigusaktid (ELT L 236, 23.9.2003, lk 381).

| 3. | Nõukogu 17. detsembri 1992. aasta direktiiv 92/118/EMÜ, millega sätestatakse selliste toodete ühendusesisest kaubandust ja ühendusse importimist reguleerivad loomade ja inimeste tervishoiunõuded, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 89/662/EMÜ A lisa I peatükis ja patogeenide puhul direktiivis 90/425/EMÜ osutatud ühenduse erieeskirjades sätestatud nõudeid (EÜT L 062, 15.3.1993, lk 49), viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/41/EÜ, millega tunnistatakse kehtetuks teatavad direktiivid, mis käsitlevad teatavate inimtoiduks ettenähtud loomse päritoluga toodete tootmise ja turuleviimise toiduhügieeni ning tervishoiunõudeid, ja muudetakse nõukogu direktiive 89/662/EMÜ ja 92/118/EMÜ ning nõukogu otsust 95/408/EÜ (ELT L 157, 30.4.2004, lk 33). |
| --- | --- |

3.

Nõukogu 17. detsembri 1992. aasta direktiiv 92/118/EMÜ, millega sätestatakse selliste toodete ühendusesisest kaubandust ja ühendusse importimist reguleerivad loomade ja inimeste tervishoiunõuded, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 89/662/EMÜ A lisa I peatükis ja patogeenide puhul direktiivis 90/425/EMÜ osutatud ühenduse erieeskirjades sätestatud nõudeid (EÜT L 062, 15.3.1993, lk 49), viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/41/EÜ, millega tunnistatakse kehtetuks teatavad direktiivid, mis käsitlevad teatavate inimtoiduks ettenähtud loomse päritoluga toodete tootmise ja turuleviimise toiduhügieeni ning tervishoiunõudeid, ja muudetakse nõukogu direktiive 89/662/EMÜ ja 92/118/EMÜ ning nõukogu otsust 95/408/EÜ (ELT L 157, 30.4.2004, lk 33).

| 4. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad (EÜT L 147, 31.5.2001, lk 1), viimati muudetud komisjoni 4. mai 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 688/2006, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 II ja XI lisa transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate ja määratletud riskiteguriga veisematerjalide järelevalve kohta Rootsis (ELT L 120, 5.5.2006, lk 10). |
| --- | --- |

4.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad (EÜT L 147, 31.5.2001, lk 1), viimati muudetud komisjoni 4. mai 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 688/2006, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 II ja XI lisa transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate ja määratletud riskiteguriga veisematerjalide järelevalve kohta Rootsis (ELT L 120, 5.5.2006, lk 10).

| 5. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. oktoobri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1774/2002, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste sanitaareeskirjad (EÜT L 273, 10.10.2002, lk 1), viimati muudetud komisjoni 7. veebruari 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 208/2006, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1774/2002 VI ja VIII lisa seoses biogaasi- ja komposteerimisettevõtetes kasutatavate töötlemisstandarditega ja sõnniku suhtes kehtestatud nõuetega (ELT L 36, 8.2.2006, lk 25). |
| --- | --- |

5.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. oktoobri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1774/2002, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste sanitaareeskirjad (EÜT L 273, 10.10.2002, lk 1), viimati muudetud komisjoni 7. veebruari 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 208/2006, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1774/2002 VI ja VIII lisa seoses biogaasi- ja komposteerimisettevõtetes kasutatavate töötlemisstandarditega ja sõnniku suhtes kehtestatud nõuetega (ELT L 36, 8.2.2006, lk 25).

| 6. | Nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiiv 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad (EÜT L 018, 23.1.2003, lk 11). |
| --- | --- |

6.

Nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiiv 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad (EÜT L 018, 23.1.2003, lk 11).

2.   Šveits – õigusaktid

20. aprilli 1988. aasta määrus loomade ja loomsete saaduste impordi, transiidi ja ekspordi kohta (OITE).

3.   Rakenduseeskirjad

Šveitsi veterinaaramet kohaldab samu imporditingimusi, mis on esitatud käesoleva liite 3. peatüki punktis 1. Siiski võib Šveitsi veterinaaramet kohaldada ka rangemaid meetmeid ja nõuda lisatagatisi. Sobivate lahenduste leidmiseks peetakse nõu ühises veterinaarkomitees.

IV PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Ühine veterinaarkomitee vaatab käesoleva liite sätted läbi hiljemalt aasta jooksul pärast selle jõustumist.

---

(1)  Ühine veterinaarkomitee vaatab uuesti läbi lammaste ja kitsede TSE järelevalvet käsitlevate õigusaktide sarnasuse tunnustamise.

1

---

| 6.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 32/130 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 32/130

---

KOMISJONI OTSUS,

8. detsember 2006,

milles käsitletakse teatavaid tööstustekkelisi kasvuhoonegaase reguleerivaid siseriiklikke õigusnorme, millest Taani on teavitanud

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 5934 all)

(Ainult taanikeelne tekst on autentne)

(2007/62/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 95 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

I.   FAKTID JA MENETLUS

| (1) | Kirjas, mille saatis Taani Kuningriigi alaline esindus Euroopa Liidu juures 2. juunil 2006, tegi Taani valitsus, viidates Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 842/2006 (1) artikli 9 lõike 3 punktile b, komisjonile teatavaks teatavate tööstustekkeliste kasvuhoonegaaside reguleerimist käsitlevad siseriiklikud õigusnormid, mille säilitamist peab riik pärast kõnealuse määruse vastuvõtmist vajalikuks, esitades ka säilitamise põhjenduse. |
| --- | --- |

(1)

Kirjas, mille saatis Taani Kuningriigi alaline esindus Euroopa Liidu juures 2. juunil 2006, tegi Taani valitsus, viidates Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 842/2006 (1) artikli 9 lõike 3 punktile b, komisjonile teatavaks teatavate tööstustekkeliste kasvuhoonegaaside reguleerimist käsitlevad siseriiklikud õigusnormid, mille säilitamist peab riik pärast kõnealuse määruse vastuvõtmist vajalikuks, esitades ka säilitamise põhjenduse.

| (2) | Kõnealuse kirjaga teatab Taani valitsus, et Taani Kuningriik kavatseb vastavalt määruse (EÜ) nr 842/2006 artikli 9 lõike 3 punktile a säilitada siseriiklikud õigusnormid, mis on kõnealuses määruses sätestatud õigusnormidest rangemad. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealuse kirjaga teatab Taani valitsus, et Taani Kuningriik kavatseb vastavalt määruse (EÜ) nr 842/2006 artikli 9 lõike 3 punktile a säilitada siseriiklikud õigusnormid, mis on kõnealuses määruses sätestatud õigusnormidest rangemad.

1.   Ühenduse õigusaktid

1.1.   EÜ asutamislepingu artikli 95 lõiked 4 ja 6

| (3) | EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikes 4 on sätestatud, et “kui pärast seda, kui nõukogu või komisjon on ühtlustamismeetme vastu võtnud, peab liikmesriik artiklis 30 märgitud oluliste vajaduste tõttu või seoses keskkonna või töökeskkonna kaitsega vajalikuks säilitada siseriiklikke norme, teatab ta nendest normidest ja nende säilitamise põhjustest komisjonile”. |
| --- | --- |

(3)

EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikes 4 on sätestatud, et “kui pärast seda, kui nõukogu või komisjon on ühtlustamismeetme vastu võtnud, peab liikmesriik artiklis 30 märgitud oluliste vajaduste tõttu või seoses keskkonna või töökeskkonna kaitsega vajalikuks säilitada siseriiklikke norme, teatab ta nendest normidest ja nende säilitamise põhjustest komisjonile”.

| (4) | Vastavalt artikli 95 lõikele 6 kinnitab komisjon kõnealused siseriiklikud õigusnormid või lükkab need tagasi kuue kuu jooksul pärast teatamist, olles eelnevalt kindlaks teinud, kas need on või ei ole meelevaldse diskrimineerimise vahendid või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangud ja kas need kujutavad või ei kujuta endast takistust siseturu toimimisele. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt artikli 95 lõikele 6 kinnitab komisjon kõnealused siseriiklikud õigusnormid või lükkab need tagasi kuue kuu jooksul pärast teatamist, olles eelnevalt kindlaks teinud, kas need on või ei ole meelevaldse diskrimineerimise vahendid või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangud ja kas need kujutavad või ei kujuta endast takistust siseturu toimimisele.

1.2.   Määrus (EÜ) nr 842/2006

| (5) | Määruse (EÜ) nr 842/2006 (teatavate fluoritud kasvuhoonegaaside kohta (F-gaasid)) eesmärk on teatavate Kyoto protokolliga hõlmatud F-gaaside (fluorosüsivesinikud (HFC), perfluorosüsivesinikud (PFC) ja väävelheksafuoriidid (SF6)) heitkoguste vältimine ja piiramine. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 842/2006 (teatavate fluoritud kasvuhoonegaaside kohta (F-gaasid)) eesmärk on teatavate Kyoto protokolliga hõlmatud F-gaaside (fluorosüsivesinikud (HFC), perfluorosüsivesinikud (PFC) ja väävelheksafuoriidid (SF6)) heitkoguste vältimine ja piiramine.

| (6) | Kõnealune määrus sisaldab ka piiratud arvu kasutamist ja turuleviimist käsitlevaid keelde, mille puhul leiti, et soodsad alternatiivid ühenduse tasandil on olemas ning piiramise ja kokkukogumise osas ei ole edenemine teostatav. |
| --- | --- |

(6)

Kõnealune määrus sisaldab ka piiratud arvu kasutamist ja turuleviimist käsitlevaid keelde, mille puhul leiti, et soodsad alternatiivid ühenduse tasandil on olemas ning piiramise ja kokkukogumise osas ei ole edenemine teostatav.

| (7) | Kõnealusel määrusel on kahekordne õiguslik alus, EÜ asutamislepingu artikli 175 lõige 1 kehtib kõigi sätete kohta, välja arvatud artiklid 7, 8 ja 9, mis põhinevad EÜ asutamislepingu artiklil 95, kuna neil on mõju kaupade vabale liikumisele EÜ ühisturu piires. |
| --- | --- |

(7)

Kõnealusel määrusel on kahekordne õiguslik alus, EÜ asutamislepingu artikli 175 lõige 1 kehtib kõigi sätete kohta, välja arvatud artiklid 7, 8 ja 9, mis põhinevad EÜ asutamislepingu artiklil 95, kuna neil on mõju kaupade vabale liikumisele EÜ ühisturu piires.

| (8) | Kõnealuse määruse artikliga 9 reguleeritakse turuleviimist ning täpsemalt keelatakse mitmete selliste toodete ja seadmete turuleviimine, mis sisaldavad kõnesoleva määrusega hõlmatud F-gaase või mille toimimiseks on vaja selliseid gaase. Lõike 3 punktis a on sätestatud, et kui liikmesriik on 31. detsembriks 2005 vastu võtnud rangemad siseriiklikud meetmed, kui on kõnealuses artiklis sätestatud ja mis on kõnesoleva määruse reguleerimisalas, võib asjaomane liikmesriik säilitada sellised siseriiklikud meetmed kuni 31. detsembrini 2012. Vastavalt lõike 3 punktile b tuleb kõnealustest meetmetest koos põhjendustega komisjonile teatada ning need peavad olema asutamislepinguga kooskõlas. |
| --- | --- |

(8)

Kõnealuse määruse artikliga 9 reguleeritakse turuleviimist ning täpsemalt keelatakse mitmete selliste toodete ja seadmete turuleviimine, mis sisaldavad kõnesoleva määrusega hõlmatud F-gaase või mille toimimiseks on vaja selliseid gaase. Lõike 3 punktis a on sätestatud, et kui liikmesriik on 31. detsembriks 2005 vastu võtnud rangemad siseriiklikud meetmed, kui on kõnealuses artiklis sätestatud ja mis on kõnesoleva määruse reguleerimisalas, võib asjaomane liikmesriik säilitada sellised siseriiklikud meetmed kuni 31. detsembrini 2012. Vastavalt lõike 3 punktile b tuleb kõnealustest meetmetest koos põhjendustega komisjonile teatada ning need peavad olema asutamislepinguga kooskõlas.

| (9) | Määrust kohaldatakse alates 4. juulist 2007, välja arvatud artikkel 9 ja II lisa, mida kohaldatakse alates 4. juulist 2006. |
| --- | --- |

(9)

Määrust kohaldatakse alates 4. juulist 2007, välja arvatud artikkel 9 ja II lisa, mida kohaldatakse alates 4. juulist 2006.

2.   Teavitatud siseriiklikud õigusnormid

| (10) | Siseriiklikud õigusnormid, millest Taani on teavitanud, kehtestati 2. juuli 2002. aasta korraldusega nr 552. |
| --- | --- |

(10)

Siseriiklikud õigusnormid, millest Taani on teavitanud, kehtestati 2. juuli 2002. aasta korraldusega nr 552.

| (11) | Korralduses käsitletakse kolme Kyoto protokolli kuuluvat kasvuhoonegaasi, mis enamasti kujutavad ülemaailmset soojenemist soodustavat tõsist ohtu: fluorosüsivesinikud (HFC), perfluorosüsivesinikud (PFC) ja väävelheksafluoriidid (SF6). |
| --- | --- |

(11)

Korralduses käsitletakse kolme Kyoto protokolli kuuluvat kasvuhoonegaasi, mis enamasti kujutavad ülemaailmset soojenemist soodustavat tõsist ohtu: fluorosüsivesinikud (HFC), perfluorosüsivesinikud (PFC) ja väävelheksafluoriidid (SF6).

| (12) | Korraldus hõlmab eespool nimetatud kasvuhoonegaase sisaldavate uute toodete impordi, müügi ja kasutamise üldist keeldu alates 1. jaanuarist 2006 ning kõnealuste kasvuhoonegaaside (uute ja kokkukogutud gaaside) impordi, müügi ja kasutamise keeldu alates 1. jaanuarist 2006. |
| --- | --- |

(12)

Korraldus hõlmab eespool nimetatud kasvuhoonegaase sisaldavate uute toodete impordi, müügi ja kasutamise üldist keeldu alates 1. jaanuarist 2006 ning kõnealuste kasvuhoonegaaside (uute ja kokkukogutud gaaside) impordi, müügi ja kasutamise keeldu alates 1. jaanuarist 2006.

| (13) | Korraldusega hõlmatud F-gaase sisaldavate uute toodete üldise keelu suhtes kehtivad erandid on täpsustatud kõnealuse korralduse I lisas. |
| --- | --- |

(13)

Korraldusega hõlmatud F-gaase sisaldavate uute toodete üldise keelu suhtes kehtivad erandid on täpsustatud kõnealuse korralduse I lisas.

| (14) | Korraldusega võimaldatakse üksikutel erijuhtudel saada luba erandiks Taani keskkonnakaitseametilt. Teatises on kirjeldatud, millisel juhul võib sellist erandi andmise korda praktikas kaaluda, ning näitena on esitatud keelu ettenägematu ebaproportsionaalne mõju; või olukorrad, kus ilmneb, et muid võimalusi ei ole või need ei ole sobivad; või olukorrad, kus süsinikdioksiidi ekvivalendiks ümber arvestatud kasvuhoonegaasi heitkoguse üldkogus on F-gaase sisaldava süsteemi jaoks väiksem. Teatis sisaldab ka Taani keskkonnakaitseameti välja antud suuniseid erandit taotleda soovivatele ettevõtjatele. Kõnealuses dokumendis on loetletud kriteeriumid, mille alusel Taani keskkonnakaitseamet annab erandi või keeldub selle andmisest, ning lühike ülevaade siiani esitatud taotlustest ja kõnealuse ameti vastavatest otsustest. |
| --- | --- |

(14)

Korraldusega võimaldatakse üksikutel erijuhtudel saada luba erandiks Taani keskkonnakaitseametilt. Teatises on kirjeldatud, millisel juhul võib sellist erandi andmise korda praktikas kaaluda, ning näitena on esitatud keelu ettenägematu ebaproportsionaalne mõju; või olukorrad, kus ilmneb, et muid võimalusi ei ole või need ei ole sobivad; või olukorrad, kus süsinikdioksiidi ekvivalendiks ümber arvestatud kasvuhoonegaasi heitkoguse üldkogus on F-gaase sisaldava süsteemi jaoks väiksem. Teatis sisaldab ka Taani keskkonnakaitseameti välja antud suuniseid erandit taotleda soovivatele ettevõtjatele. Kõnealuses dokumendis on loetletud kriteeriumid, mille alusel Taani keskkonnakaitseamet annab erandi või keeldub selle andmisest, ning lühike ülevaade siiani esitatud taotlustest ja kõnealuse ameti vastavatest otsustest.

| (15) | 26. oktoobri 2006. aasta kirjas teatas komisjon Taani valitsusele, et on teate kätte saanud ning et selles esitatud taotluse kuuekuuline läbivaatamisperiood vastavalt artikli 95 lõikele 6 algas 9. juunil 2006, s.o teate kättesaamisele järgnenud päeval. |
| --- | --- |

(15)

26. oktoobri 2006. aasta kirjas teatas komisjon Taani valitsusele, et on teate kätte saanud ning et selles esitatud taotluse kuuekuuline läbivaatamisperiood vastavalt artikli 95 lõikele 6 algas 9. juunil 2006, s.o teate kättesaamisele järgnenud päeval.

| (16) | 19. septembri 2006. aasta kirjas teavitas komisjon teisi liikmesriike kõnealusest teatisest ning andis neile kõigi arvamuste avaldamiseks aega 30 päeva. Samuti avaldas komisjon asjakohase teatise Euroopa Liidu Teatajas, (2) et teavitada teisi huvitatud isikuid Taani riiklikest õigusnormidest ning põhjustest, millele seejuures tuginetakse. |
| --- | --- |

(16)

19. septembri 2006. aasta kirjas teavitas komisjon teisi liikmesriike kõnealusest teatisest ning andis neile kõigi arvamuste avaldamiseks aega 30 päeva. Samuti avaldas komisjon asjakohase teatise Euroopa Liidu Teatajas, (2) et teavitada teisi huvitatud isikuid Taani riiklikest õigusnormidest ning põhjustest, millele seejuures tuginetakse.

II.   HINDAMINE

1.   Vastuvõetavuse hindamine

| (17) | Artikli 95 lõikes 4 on käsitletud juhud, kus pärast ühtlustamismeetme vastuvõtmist peab liikmesriik artiklis 30 nimetatud oluliste vajaduste tõttu või seoses keskkonna või töökeskkonna kaitsega vajalikuks säilitada siseriiklikke õigusnorme. |
| --- | --- |

(17)

Artikli 95 lõikes 4 on käsitletud juhud, kus pärast ühtlustamismeetme vastuvõtmist peab liikmesriik artiklis 30 nimetatud oluliste vajaduste tõttu või seoses keskkonna või töökeskkonna kaitsega vajalikuks säilitada siseriiklikke õigusnorme.

| (18) | Taani esitatud teatises käsitletud siseriiklikud õigusnormid kalduvad kõrvale määruse (EÜ) nr 842/2006 artikli 9 lõikes 1 sätestatutest. Kõnealused siseriiklikud õigusnormid võeti vastu ja jõustusid 2002. aastal, seega enne kõnealuse määruse vastuvõtmist. |
| --- | --- |

(18)

Taani esitatud teatises käsitletud siseriiklikud õigusnormid kalduvad kõrvale määruse (EÜ) nr 842/2006 artikli 9 lõikes 1 sätestatutest. Kõnealused siseriiklikud õigusnormid võeti vastu ja jõustusid 2002. aastal, seega enne kõnealuse määruse vastuvõtmist.

| (19) | Teatavaid F-gaase sisaldavate toodete ja seadmete turuleviimine on ELi tasandil harmoneeritud määrusega (EÜ) nr 842/2006, eriti selle artikliga 9 ja II lisaga. |
| --- | --- |

(19)

Teatavaid F-gaase sisaldavate toodete ja seadmete turuleviimine on ELi tasandil harmoneeritud määrusega (EÜ) nr 842/2006, eriti selle artikliga 9 ja II lisaga.

| (20) | Taani korraldus sisaldab rangemaid sätteid kui määrus (EÜ) nr 842/2006, kuna see hõlmab F-gaase sisaldavate uute toodete impordi, müügi ja kasutamise üldist keeldu alates 1. jaanuarist 2006 ning uute ja kokkukogutud F-gaaside impordi, müügi ja kasutamise keeldu alates 1. jaanuarist 2006, kõnealune määrus aga hõlmab turuleviimise piiratud keeldu, kuna seda kohaldatakse üksnes II lisas loetletud toodete suhtes. |
| --- | --- |

(20)

Taani korraldus sisaldab rangemaid sätteid kui määrus (EÜ) nr 842/2006, kuna see hõlmab F-gaase sisaldavate uute toodete impordi, müügi ja kasutamise üldist keeldu alates 1. jaanuarist 2006 ning uute ja kokkukogutud F-gaaside impordi, müügi ja kasutamise keeldu alates 1. jaanuarist 2006, kõnealune määrus aga hõlmab turuleviimise piiratud keeldu, kuna seda kohaldatakse üksnes II lisas loetletud toodete suhtes.

| (21) | Tulenevalt eespool nimetatust, sealhulgas määruse (EÜ) nr 842/2006 artikli 9 lõike 3 punktist b, teatavad liikmesriigid võetud meetmetest komisjonile, toetudes seejuures oma põhjendustele. Sellised meetmed peavad olema kooskõlas EÜ asutamislepinguga. |
| --- | --- |

(21)

Tulenevalt eespool nimetatust, sealhulgas määruse (EÜ) nr 842/2006 artikli 9 lõike 3 punktist b, teatavad liikmesriigid võetud meetmetest komisjonile, toetudes seejuures oma põhjendustele. Sellised meetmed peavad olema kooskõlas EÜ asutamislepinguga.

| (22) | Võttes arvesse määrust (EÜ) nr 842/2006, kontrollitakse vastavust artikli 95 lõikes 4 ja artikli 95 lõikes 6 sätestatud menetluse abil. Artikli 95 lõike 4 kohaselt tuleb lisaks teatisele selgitada ka põhjusi, mis on seotud kas ühe või mitme artiklis 30 osutatud olulise vajadusega või keskkonna või töökeskkonna kaitsega. |
| --- | --- |

(22)

Võttes arvesse määrust (EÜ) nr 842/2006, kontrollitakse vastavust artikli 95 lõikes 4 ja artikli 95 lõikes 6 sätestatud menetluse abil. Artikli 95 lõike 4 kohaselt tuleb lisaks teatisele selgitada ka põhjusi, mis on seotud kas ühe või mitme artiklis 30 osutatud olulise vajadusega või keskkonna või töökeskkonna kaitsega.

| (23) | Eespool esitatut silmas pidades leiab komisjon, et Taani esitatud taotlus lubada säilitada teatavaid tööstustekkelisi kasvuhoonegaase käsitlevad siseriiklikud õigusnormid, on EÜ asutamislepingu artikli 95 lõike 4 kohaselt vastuvõetav. |
| --- | --- |

(23)

Eespool esitatut silmas pidades leiab komisjon, et Taani esitatud taotlus lubada säilitada teatavaid tööstustekkelisi kasvuhoonegaase käsitlevad siseriiklikud õigusnormid, on EÜ asutamislepingu artikli 95 lõike 4 kohaselt vastuvõetav.

2.   Põhjenduste hindamine

| (24) | Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikele 4 ja lõike 6 esimesele lõigule peab komisjon kindlaks tegema, et kõik tingimused, mis annavad liikmesriigile võimaluse kõnealuses artiklis sätestatud ühenduse ühtlustamismeetodist kõrvale kalduvate riiklike õigusnormide säilitamiseks, on täidetud. Eelkõige peavad siseriiklikud õigusnormid olema põhjendatud asutamislepingu artiklis 30 osutatud oluliste vajadustega või seotud keskkonna või töökeskkonna kaitsega, ei tohi olla meelevaldse diskrimineerimise vahendid või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangud ning need ei tohi põhjustada ebaproportsionaalseid ja ülearuseid tõkkeid siseturu toimimisele. |
| --- | --- |

(24)

Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikele 4 ja lõike 6 esimesele lõigule peab komisjon kindlaks tegema, et kõik tingimused, mis annavad liikmesriigile võimaluse kõnealuses artiklis sätestatud ühenduse ühtlustamismeetodist kõrvale kalduvate riiklike õigusnormide säilitamiseks, on täidetud. Eelkõige peavad siseriiklikud õigusnormid olema põhjendatud asutamislepingu artiklis 30 osutatud oluliste vajadustega või seotud keskkonna või töökeskkonna kaitsega, ei tohi olla meelevaldse diskrimineerimise vahendid või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangud ning need ei tohi põhjustada ebaproportsionaalseid ja ülearuseid tõkkeid siseturu toimimisele.

2.1.   Tõendamiskohustus

| (25) | Artikli 95 lõike 4 alusel teatatud riiklike õigusnormide põhjendatuse kontrollimisel toetub komisjon asjaomase liikmesriigi esitatud põhjendustele. See tähendab, et vastavalt EÜ asutamislepingu sätetele peab siseriiklike meetmete põhjendatust tõendama nende säilitamise taotluse esitanud liikmesriik. |
| --- | --- |

(25)

Artikli 95 lõike 4 alusel teatatud riiklike õigusnormide põhjendatuse kontrollimisel toetub komisjon asjaomase liikmesriigi esitatud põhjendustele. See tähendab, et vastavalt EÜ asutamislepingu sätetele peab siseriiklike meetmete põhjendatust tõendama nende säilitamise taotluse esitanud liikmesriik.

| (26) | Teavitav liikmesriik esitab piisavalt põhjendusi, fakte ja teaduslikke tõendeid, et saada luba rangemate riiklike õigusaktide säilitamiseks. Liikmesriigi enda huvides on lisada teatisele kõik taotlust toetavad sisulised või õiguslikud osad (3). Kui kõnealused osad teatisest puuduvad, on komisjonil põhjust käsitada teatist põhjendamatuna. |
| --- | --- |

(26)

Teavitav liikmesriik esitab piisavalt põhjendusi, fakte ja teaduslikke tõendeid, et saada luba rangemate riiklike õigusaktide säilitamiseks. Liikmesriigi enda huvides on lisada teatisele kõik taotlust toetavad sisulised või õiguslikud osad (3). Kui kõnealused osad teatisest puuduvad, on komisjonil põhjust käsitada teatist põhjendamatuna.

2.2.   Artiklis 30 osutatud oluliste vajaduste ja keskkonna või töökeskkonna kaitsega seotud põhjendamine

2.2.1.   Taani seisukoht

| (27) | Siseriiklike õigusnormide säilitamise põhjendamiseks on Taani ametiasutused esitanud seletuskirja järgmiste põhjendustega. |
| --- | --- |

(27)

Siseriiklike õigusnormide säilitamise põhjendamiseks on Taani ametiasutused esitanud seletuskirja järgmiste põhjendustega.

| (28) | 2. juuli 2002. aasta korralduses nr 552 käsitletakse teatavate tugeva kasvuhooneefektiga tööstustekkeliste kasvuhoonegaaside (HFC, PFC ja SF6) reguleerimist. Näiteks Taanis kõige enam kasutatava kahe HFC-gaasi (HFC-134a ja HFC-404A) 1 kg on samaväärne vastavalt 1 300 kg ja 3 780 kg CO2-ga; 1 kg SF6 on võrdne rohkem kui 22 000 kg CO2-ga. |
| --- | --- |

(28)

2. juuli 2002. aasta korralduses nr 552 käsitletakse teatavate tugeva kasvuhooneefektiga tööstustekkeliste kasvuhoonegaaside (HFC, PFC ja SF6) reguleerimist. Näiteks Taanis kõige enam kasutatava kahe HFC-gaasi (HFC-134a ja HFC-404A) 1 kg on samaväärne vastavalt 1 300 kg ja 3 780 kg CO2-ga; 1 kg SF6 on võrdne rohkem kui 22 000 kg CO2-ga.

| (29) | Vastavalt Kyoto protokollile kohustus Euroopa Ühendus ajavahemikul 2008–2012 vähendama liikmesriikide üldisi kasvuhoonegaasi heitkoguseid 1990. aasta tasemest vähemalt 8 % võrra. Edasiste arutelude jooksul EÜga (nõukogu 25. aprilli 2002. aasta otsus 2002/358/EÜ, mis käsitleb Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli heakskiitmist Euroopa Ühenduse nimel ja sellega võetavate ühiste kohustuste täitmist (4) kohustus Taani kõnealusel ajavahemikul vähendama kasvuhoonegaasi heidete üldkogust 21 % võrra. |
| --- | --- |

(29)

Vastavalt Kyoto protokollile kohustus Euroopa Ühendus ajavahemikul 2008–2012 vähendama liikmesriikide üldisi kasvuhoonegaasi heitkoguseid 1990. aasta tasemest vähemalt 8 % võrra. Edasiste arutelude jooksul EÜga (nõukogu 25. aprilli 2002. aasta otsus 2002/358/EÜ, mis käsitleb Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli heakskiitmist Euroopa Ühenduse nimel ja sellega võetavate ühiste kohustuste täitmist (4) kohustus Taani kõnealusel ajavahemikul vähendama kasvuhoonegaasi heidete üldkogust 21 % võrra.

| (30) | Oma teatises tuginevad Taani ametiasutused keskkonnakaitse eesmärkidele ja eelkõige otsuses 2002/358/EÜ sätestatud nõudele igal võimalikul viisil saavutada kasvuhoonegaaside vähendamine. |
| --- | --- |

(30)

Oma teatises tuginevad Taani ametiasutused keskkonnakaitse eesmärkidele ja eelkõige otsuses 2002/358/EÜ sätestatud nõudele igal võimalikul viisil saavutada kasvuhoonegaaside vähendamine.

| (31) | Kõnealuse korralduse eesmärk on fluoritud kasvuhoonegaasi heidete vältimisega kaasa aidata kasvuhoonegaasi heitkoguste vähendamisele. |
| --- | --- |

(31)

Kõnealuse korralduse eesmärk on fluoritud kasvuhoonegaasi heidete vältimisega kaasa aidata kasvuhoonegaasi heitkoguste vähendamisele.

| (32) | Taani ametiasutused juhivad tähelepanu sellele, et tööstustekkelisi kasvuhoonegaase käsitleva Taani korraldusega on seatud eesmärk – tööstustekkeliste kasvuhoonegaaside kasutamist ja seega nende heitkoguseid võimalikult piirata, et aidata sel viisil kaasa kõnealuste gaaside vähendamisele ja täita Taani võetud rahvusvahelisi kohustusi. Taani ametiasutused leiavad, et kasvuhoonegaasi heitkoguste vähendamise ambitsioonikas eesmärk, mille Taani on otsuse 2002/358/EÜ alusel kohustuseks võtnud, nõuab tõsist pingutust, et võidelda kasvuhoonegaasi heitkoguste iga allika vastu. |
| --- | --- |

(32)

Taani ametiasutused juhivad tähelepanu sellele, et tööstustekkelisi kasvuhoonegaase käsitleva Taani korraldusega on seatud eesmärk – tööstustekkeliste kasvuhoonegaaside kasutamist ja seega nende heitkoguseid võimalikult piirata, et aidata sel viisil kaasa kõnealuste gaaside vähendamisele ja täita Taani võetud rahvusvahelisi kohustusi. Taani ametiasutused leiavad, et kasvuhoonegaasi heitkoguste vähendamise ambitsioonikas eesmärk, mille Taani on otsuse 2002/358/EÜ alusel kohustuseks võtnud, nõuab tõsist pingutust, et võidelda kasvuhoonegaasi heitkoguste iga allika vastu.

| (33) | Fluorosüsivesinikke kasutatakse Taanis peamiselt külmutusseadmete jahutusvedelikena. Perfluorosüsivesinikke Taanis enam ei kasutata. Väävelheksafluoriide kasutati seni helikindlates klaaspakettides ja teatavate lülitite elektriosades. Tänapäeval on selle kasutamine piiratud vaid viimati nimetatuga, milleks vajatakse ühendit ainult mõned tonnid aastas. |
| --- | --- |

(33)

Fluorosüsivesinikke kasutatakse Taanis peamiselt külmutusseadmete jahutusvedelikena. Perfluorosüsivesinikke Taanis enam ei kasutata. Väävelheksafluoriide kasutati seni helikindlates klaaspakettides ja teatavate lülitite elektriosades. Tänapäeval on selle kasutamine piiratud vaid viimati nimetatuga, milleks vajatakse ühendit ainult mõned tonnid aastas.

| (34) | Taani ametiasutused osutavad teatises prognoosidele, mille kohaselt kahekordistuks heitkoguste tase ilma edasise reguleerimiseta 2010. aastaks, mis on 0,5–0,7 miljonit tonni süsinikdioksiidi ekvivalentkogust rohkem kui teatatud õiguslikes meetmetes. |
| --- | --- |

(34)

Taani ametiasutused osutavad teatises prognoosidele, mille kohaselt kahekordistuks heitkoguste tase ilma edasise reguleerimiseta 2010. aastaks, mis on 0,5–0,7 miljonit tonni süsinikdioksiidi ekvivalentkogust rohkem kui teatatud õiguslikes meetmetes.

| (35) | Taani ametiasutused viitavad sellele, et ühenduse tasandil määrusega (EÜ) 842/2006 kehtestatud põhimõtted kasutuspiirangutega heitkoguseid vähendada on Taani õigusaktides juba rohkem kui 50 aasta eest kasutusele võetud ja alates sellest ajast F-gaaside kasutamise suhtes kohaldatud ning seepärast ei saa Taanis tõenäoliselt edasiste vähendamistega arvestada. |
| --- | --- |

(35)

Taani ametiasutused viitavad sellele, et ühenduse tasandil määrusega (EÜ) 842/2006 kehtestatud põhimõtted kasutuspiirangutega heitkoguseid vähendada on Taani õigusaktides juba rohkem kui 50 aasta eest kasutusele võetud ja alates sellest ajast F-gaaside kasutamise suhtes kohaldatud ning seepärast ei saa Taanis tõenäoliselt edasiste vähendamistega arvestada.

| (36) | Teatises edastab Taani lühikirjelduse mõne rakendusvaldkonna kohta, kus on välja töötatud alternatiivsed lahendused ja mis on seega hõlmatud Taani õigusaktidega. Taani eeldab, et on olemas alternatiivid tööstustekkelistele kasvuhoonegaasidele, mida on kasutatud rakendusvaldkondades, mis on keelatud 1. jaanuarist 2006 või keelatakse 1. jaanuarist 2007. |
| --- | --- |

(36)

Teatises edastab Taani lühikirjelduse mõne rakendusvaldkonna kohta, kus on välja töötatud alternatiivsed lahendused ja mis on seega hõlmatud Taani õigusaktidega. Taani eeldab, et on olemas alternatiivid tööstustekkelistele kasvuhoonegaasidele, mida on kasutatud rakendusvaldkondades, mis on keelatud 1. jaanuarist 2006 või keelatakse 1. jaanuarist 2007.

| (37) | Korraldusega hõlmatud F-gaase sisaldavate uute toodete impordi, müügi ja kasutamise üldise keelu suhtes kehtivad erandid on täpsustatud kõnealuse korralduse I lisas. Kõnealused erandid on seotud mitmete väga spetsiifiliste rakendustega ning mitmete tavapärasemate rakenduste puhul põhinevad erandid vastavates süsteemides kasutatud kasvuhoonegaaside kogustel, mistõttu kehtib erand nt jahutusseadmete, soojuspumpade või kliimaseadmete puhul, mille külmutusagensi kogus on 0,15 kuni 10 kg, ning soojusvahetite puhul, mille külmutusagensi kogus on kuni 50 kg. Erand kehtib ka laevade jaoks ja sõjaliseks otstarbeks ette nähtud toodete puhul ning SF6 kasutamisel kõrgepingeseadmetes. |
| --- | --- |

(37)

Korraldusega hõlmatud F-gaase sisaldavate uute toodete impordi, müügi ja kasutamise üldise keelu suhtes kehtivad erandid on täpsustatud kõnealuse korralduse I lisas. Kõnealused erandid on seotud mitmete väga spetsiifiliste rakendustega ning mitmete tavapärasemate rakenduste puhul põhinevad erandid vastavates süsteemides kasutatud kasvuhoonegaaside kogustel, mistõttu kehtib erand nt jahutusseadmete, soojuspumpade või kliimaseadmete puhul, mille külmutusagensi kogus on 0,15 kuni 10 kg, ning soojusvahetite puhul, mille külmutusagensi kogus on kuni 50 kg. Erand kehtib ka laevade jaoks ja sõjaliseks otstarbeks ette nähtud toodete puhul ning SF6 kasutamisel kõrgepingeseadmetes.

| (38) | Lisaks eespool nimetatud eranditele võimaldatakse Taani korraldusega üksikutel erijuhtudel teha erand üldisest keelust, et kõnealustel juhtudel vältida keelust tulenevaid ebaproportsionaalselt tõsiseid tagajärgi (näiteks juhtude puhul, mida ei olnud korralduse väljaandmise ajal võimalik kavandada; erijuhtudel, kus fluorosüsivesinike alternatiividel põhineva külmutusseadme paigaldamine põhjustaks paigaldajale/omanikule erakordseid ja põhjendamatuid lisakulutusi; või juhtudel, kus süsinikdioksiidi ekvivalendiks ümber arvestatud kasvuhoonegaasi heitkoguse üldkogus on F-gaase sisaldava süsteemi jaoks väiksem). |
| --- | --- |

(38)

Lisaks eespool nimetatud eranditele võimaldatakse Taani korraldusega üksikutel erijuhtudel teha erand üldisest keelust, et kõnealustel juhtudel vältida keelust tulenevaid ebaproportsionaalselt tõsiseid tagajärgi (näiteks juhtude puhul, mida ei olnud korralduse väljaandmise ajal võimalik kavandada; erijuhtudel, kus fluorosüsivesinike alternatiividel põhineva külmutusseadme paigaldamine põhjustaks paigaldajale/omanikule erakordseid ja põhjendamatuid lisakulutusi; või juhtudel, kus süsinikdioksiidi ekvivalendiks ümber arvestatud kasvuhoonegaasi heitkoguse üldkogus on F-gaase sisaldava süsteemi jaoks väiksem).

| (39) | Võimalust erandite tegemiseks on ette nähtud kasutada nii, et keskkonnapoliitilisest üldseisukohast saavutatakse keelust loodetav keskkonna paranemine parimal ja mõjusamail viisil, võttes arvesse ka energeetika aspekte. |
| --- | --- |

(39)

Võimalust erandite tegemiseks on ette nähtud kasutada nii, et keskkonnapoliitilisest üldseisukohast saavutatakse keelust loodetav keskkonna paranemine parimal ja mõjusamail viisil, võttes arvesse ka energeetika aspekte.

| (40) | Vastavalt 16. jaanuari 1996. aasta keemiliste ainete ja toodete akti nr 21 artiklile 8 ei kohaldata keeldu eranditult ekspordiks ette nähtud toodete impordi, tootmise ja müügi suhtes. |
| --- | --- |

(40)

Vastavalt 16. jaanuari 1996. aasta keemiliste ainete ja toodete akti nr 21 artiklile 8 ei kohaldata keeldu eranditult ekspordiks ette nähtud toodete impordi, tootmise ja müügi suhtes.

| (41) | Lisaks sellele ei kehti keeld ekspordiks ette nähtud toote tootmiseks kasutatavate tööstustekkeliste kasvuhoonegaaside impordi puhul. |
| --- | --- |

(41)

Lisaks sellele ei kehti keeld ekspordiks ette nähtud toote tootmiseks kasutatavate tööstustekkeliste kasvuhoonegaaside impordi puhul.

| (42) | Taani valitsus on seisukohal, et korralduse eesmärk on kaitsta keskkonda ning see on fluoritud gaaside vältimiseks ja vähendamiseks vajalik ning asjakohane. Seepärast on see tema arvates vastavuses EÜ asutamislepinguga. |
| --- | --- |

(42)

Taani valitsus on seisukohal, et korralduse eesmärk on kaitsta keskkonda ning see on fluoritud gaaside vältimiseks ja vähendamiseks vajalik ning asjakohane. Seepärast on see tema arvates vastavuses EÜ asutamislepinguga.

2.2.2.   Taani seisukoha hinnang

| (43) | Pärast Taani esitatud teabe kontrollimist leiab komisjon, et taotlus säilitada rangemad meetmed, kui määruses (EÜ) 842/2006 on sätestatud, võib tunnistada asutamiselepinguga kooskõlas olevateks järgmistel põhjustel. |
| --- | --- |

(43)

Pärast Taani esitatud teabe kontrollimist leiab komisjon, et taotlus säilitada rangemad meetmed, kui määruses (EÜ) 842/2006 on sätestatud, võib tunnistada asutamiselepinguga kooskõlas olevateks järgmistel põhjustel.

2.2.2.1.   Keskkonnaalane põhjendus

| (44) | Korraldus on üks osa Taani kehtestatud laiemast strateegiast Kyoto protokolli ja selle alusel ühenduse tasandil vastu võetud kohustuste jagamise lepingu kohase heitkoguste vähendamise eesmärgi saavutamiseks. Sellise ühenduse korra kohaselt vähendab Taani oma kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastatel 2008–2012 21 % võrra, võrreldes 1990. alusaasta tasemega. |
| --- | --- |

(44)

Korraldus on üks osa Taani kehtestatud laiemast strateegiast Kyoto protokolli ja selle alusel ühenduse tasandil vastu võetud kohustuste jagamise lepingu kohase heitkoguste vähendamise eesmärgi saavutamiseks. Sellise ühenduse korra kohaselt vähendab Taani oma kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastatel 2008–2012 21 % võrra, võrreldes 1990. alusaasta tasemega.

| (45) | Eespool esitatut arvesse võttes kehtestab Taani oma kohustuste täitmiseks kõiki kasvuhoonegaasi heitkoguste allikaid hõlmava kliimastrateegia. F-gaasidega seotud meetmed on seega osa kohustuste täitmiseks kehtestatud üldstrateegiast. Tuleks märkida, et kõnealuste F-gaaside heitkogused tõenäoliselt kahekordistuvad aastaks 2010, kui vastu ei võeta täiendavaid õigusakte külmutusseadmete suureneva kasutuse ja ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. juuni 2000. aasta määruse (EÜ) nr 2037/2000 (osoonikihti kahandavate ainete kohta) (5) kohase klorofluorosüsivesinike külmutuseesmärkidel kasutamise järkjärgulise vähendamise kohta. |
| --- | --- |

(45)

Eespool esitatut arvesse võttes kehtestab Taani oma kohustuste täitmiseks kõiki kasvuhoonegaasi heitkoguste allikaid hõlmava kliimastrateegia. F-gaasidega seotud meetmed on seega osa kohustuste täitmiseks kehtestatud üldstrateegiast. Tuleks märkida, et kõnealuste F-gaaside heitkogused tõenäoliselt kahekordistuvad aastaks 2010, kui vastu ei võeta täiendavaid õigusakte külmutusseadmete suureneva kasutuse ja ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. juuni 2000. aasta määruse (EÜ) nr 2037/2000 (osoonikihti kahandavate ainete kohta) (5) kohase klorofluorosüsivesinike külmutuseesmärkidel kasutamise järkjärgulise vähendamise kohta.

| (46) | Määruse (EÜ) nr 842/2006 rakendamise tulemusena peaks kogu ühenduses F-gaaside heitkogused oluliselt vähenema, eelkõige nendes liikmesriikides, kus asjakohased meetmed kõnealuste gaaside heitkoguste vähendamiseks seni puudusid, ning peamiselt meetmete abil, mille eesmärk on teatavates rakendusvaldkondades F-gaaside piiramist ja kokkukogumist täiustada. Taani õigusaktides on juba rohkem kui 50 aastat tagasi kehtestatud võrreldavad sätted (meetmed kasutuspiiranguks, eelkõige kohustuslike koolitusprogrammide ja regulaarsete lekkimiskontrollidena), mida seejärel kohaldati F-gaase sisaldavate rakendusvaldkondade suhtes, ning seepärast ei ole tõenäoliselt võimalik arvestada edasise olulise vähenemisega ajal, kui F-gaasi heitkogused Taanis arvatavasti suurenevad. |
| --- | --- |

(46)

Määruse (EÜ) nr 842/2006 rakendamise tulemusena peaks kogu ühenduses F-gaaside heitkogused oluliselt vähenema, eelkõige nendes liikmesriikides, kus asjakohased meetmed kõnealuste gaaside heitkoguste vähendamiseks seni puudusid, ning peamiselt meetmete abil, mille eesmärk on teatavates rakendusvaldkondades F-gaaside piiramist ja kokkukogumist täiustada. Taani õigusaktides on juba rohkem kui 50 aastat tagasi kehtestatud võrreldavad sätted (meetmed kasutuspiiranguks, eelkõige kohustuslike koolitusprogrammide ja regulaarsete lekkimiskontrollidena), mida seejärel kohaldati F-gaase sisaldavate rakendusvaldkondade suhtes, ning seepärast ei ole tõenäoliselt võimalik arvestada edasise olulise vähenemisega ajal, kui F-gaasi heitkogused Taanis arvatavasti suurenevad.

| (47) | Eespool esitatut arvesse võttes leiab komisjon, et Taani pakutud keskkonnaalane põhjendus, milleks on fluoritud gaaside vähendamine ja vältimine, on õigustatud. |
| --- | --- |

(47)

Eespool esitatut arvesse võttes leiab komisjon, et Taani pakutud keskkonnaalane põhjendus, milleks on fluoritud gaaside vähendamine ja vältimine, on õigustatud.

2.2.2.2.   Taani korralduse asjakohasus ja proportsionaalsus fluoritud kasvuhoonegaaside täiendavat vähendamist hõlmava eesmärgi saavutamisel

| (48) | F-gaaside heitkoguste edasise vähendamise ja vältimise kontekstis on Taani juba 2002. aastal otsustanud valida uute seadmete turuleviimise valikulise keelustamise. Kõnealune valik tugines uuringutele, mille eesmärk oli eelkõige kontrollida F-gaasivabade alternatiivide olemasolu ja kättesaadavust. |
| --- | --- |

(48)

F-gaaside heitkoguste edasise vähendamise ja vältimise kontekstis on Taani juba 2002. aastal otsustanud valida uute seadmete turuleviimise valikulise keelustamise. Kõnealune valik tugines uuringutele, mille eesmärk oli eelkõige kontrollida F-gaasivabade alternatiivide olemasolu ja kättesaadavust.

| (49) | Kõnealustest uuringutest lähtudes nähakse korraldusega alates 1. jaanuarist 2006 ette F-gaase sisaldavate uute toodete impordi, müügi ja kasutamise üldine keeld, millest on teatavate toodete ja seadmete suhtes võimalik teha ka arvukaid automaatseid või teatavatel tingimustel võimalikke kõrvalekaldeid ja erandeid, või mille puhul on võimalik keelutähtaegu ette- või tahapoole nihutada. Korralduse I lisaga hõlmatud konkreetsed erandid on seotud mitmete väga spetsiifiliste rakendustega (nt meditsiinilised aerosoolid, laboriseadmed) ning mitmete tavapärasemate rakenduste puhul põhinevad erandid vastavates süsteemides kasutatud kasvuhoonegaaside kogustel, mistõttu kehtib erand nt jahutusseadmete, soojuspumpade või kliimaseadmete puhul, mille külmutusagensi kogus on 0,15 kuni 10 kg, ning soojusvahetite puhul, mille külmutusagensi kogus on kuni 50 kg. Erand kehtib ka laevade jaoks ja sõjaliseks otstarbeks ette nähtud toodete puhul ning SF6 kasutamisel kõrgepingeseadmetes. |
| --- | --- |

(49)

Kõnealustest uuringutest lähtudes nähakse korraldusega alates 1. jaanuarist 2006 ette F-gaase sisaldavate uute toodete impordi, müügi ja kasutamise üldine keeld, millest on teatavate toodete ja seadmete suhtes võimalik teha ka arvukaid automaatseid või teatavatel tingimustel võimalikke kõrvalekaldeid ja erandeid, või mille puhul on võimalik keelutähtaegu ette- või tahapoole nihutada. Korralduse I lisaga hõlmatud konkreetsed erandid on seotud mitmete väga spetsiifiliste rakendustega (nt meditsiinilised aerosoolid, laboriseadmed) ning mitmete tavapärasemate rakenduste puhul põhinevad erandid vastavates süsteemides kasutatud kasvuhoonegaaside kogustel, mistõttu kehtib erand nt jahutusseadmete, soojuspumpade või kliimaseadmete puhul, mille külmutusagensi kogus on 0,15 kuni 10 kg, ning soojusvahetite puhul, mille külmutusagensi kogus on kuni 50 kg. Erand kehtib ka laevade jaoks ja sõjaliseks otstarbeks ette nähtud toodete puhul ning SF6 kasutamisel kõrgepingeseadmetes.

| (50) | Lisaks võimaldatakse korraldusega üksikutel erijuhtudel saada luba erandiks Taani keskkonnakaitseametilt, nimelt juhtude puhul, mida korralduse väljaandmise ajal ei olnud võimalik kavandada; olukordades, kus ilmneb, et alternatiivid ei ole kättesaadavad või sobivad; või juhtudel, kus süsinikdioksiidi ekvivalendiks ümber arvestatud kasvuhoonegaasi heitkoguse üldkogus (sealhulgas energiatarbimisest tingitud “kaudsed heitkogused”) on F-gaase sisaldava süsteemi jaoks väiksem. |
| --- | --- |

(50)

Lisaks võimaldatakse korraldusega üksikutel erijuhtudel saada luba erandiks Taani keskkonnakaitseametilt, nimelt juhtude puhul, mida korralduse väljaandmise ajal ei olnud võimalik kavandada; olukordades, kus ilmneb, et alternatiivid ei ole kättesaadavad või sobivad; või juhtudel, kus süsinikdioksiidi ekvivalendiks ümber arvestatud kasvuhoonegaasi heitkoguse üldkogus (sealhulgas energiatarbimisest tingitud “kaudsed heitkogused”) on F-gaase sisaldava süsteemi jaoks väiksem.

| (51) | Taani keskkonnakaitseameti kohaldatav menetlus on täpselt kirjeldatud, nagu ka kriteeriumid, mille alusel otsustatakse, kas erandeid tehakse või nende tegemisest keeldutakse. Kõnealuste kriteeriumidega võetakse arvesse proportsionaalsuse põhimõtet. |
| --- | --- |

(51)

Taani keskkonnakaitseameti kohaldatav menetlus on täpselt kirjeldatud, nagu ka kriteeriumid, mille alusel otsustatakse, kas erandeid tehakse või nende tegemisest keeldutakse. Kõnealuste kriteeriumidega võetakse arvesse proportsionaalsuse põhimõtet.

| (52) | Tähelepanu tasub juhtida asjaolule, et samal põhimõttel lubatakse Taani korraldusega kasutada F-gaase olemasolevate seadmete korrastus- ja hooldustöödeks, et vältida seadmest asjatut loobumist. |
| --- | --- |

(52)

Tähelepanu tasub juhtida asjaolule, et samal põhimõttel lubatakse Taani korraldusega kasutada F-gaase olemasolevate seadmete korrastus- ja hooldustöödeks, et vältida seadmest asjatut loobumist.

| (53) | Kuigi korraldusel on mõju ühendusesisesele kaupade vabale ringlusele, jõuab komisjon eespool kirjeldatud analüüsidele tuginedes järeldusele, et korraldus on keskkonnaalasest seisukohast lähtudes põhjendatud ja sellega võetakse arvesse kavandatavate keeldude mõju siseturule ning võimaldatakse teha üksikerandeid. |
| --- | --- |

(53)

Kuigi korraldusel on mõju ühendusesisesele kaupade vabale ringlusele, jõuab komisjon eespool kirjeldatud analüüsidele tuginedes järeldusele, et korraldus on keskkonnaalasest seisukohast lähtudes põhjendatud ja sellega võetakse arvesse kavandatavate keeldude mõju siseturule ning võimaldatakse teha üksikerandeid.

| (54) | Samuti tuleks meenutada, et määruse (EÜ) nr 842/2006 artikli 9 lõike 3 punktiga a on siseriiklikke meetmeid lubatud võtta üksnes 31. detsembrini 2012. Seepärast ja arvesse võttes, et Taani Kuningriigi teatises osutatakse kõnealuse määruse asjaomasele artiklile, võib eeldada, et korraldust kohaldatakse piiratud aja jooksul. |
| --- | --- |

(54)

Samuti tuleks meenutada, et määruse (EÜ) nr 842/2006 artikli 9 lõike 3 punktiga a on siseriiklikke meetmeid lubatud võtta üksnes 31. detsembrini 2012. Seepärast ja arvesse võttes, et Taani Kuningriigi teatises osutatakse kõnealuse määruse asjaomasele artiklile, võib eeldada, et korraldust kohaldatakse piiratud aja jooksul.

2.3.   Meelevaldse diskrimineerimise vahendite või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangute puudumine

| (55) | Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikele 6 kiidab komisjon heaks või lükkab tagasi siseriiklikud õigusnormid, olles eelnevalt kindlaks teinud, kas need on või ei ole meelevaldse diskrimineerimise vahendid või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangud. |
| --- | --- |

(55)

Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikele 6 kiidab komisjon heaks või lükkab tagasi siseriiklikud õigusnormid, olles eelnevalt kindlaks teinud, kas need on või ei ole meelevaldse diskrimineerimise vahendid või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangud.

| (56) | Tuleks meenutada, et EÜ asutamislepingu artikli 95 lõike 4 alusel esitatud taotlust tuleb hinnata vastavalt kõnealuse artikli lõikes 4 ja lõikes 6 sätestatud tingimustele. Kui kas või üks kõnealune tingimus on täitmata, lükatakse taotlus tagasi ilma muude tingimuste kontrollimiseta. |
| --- | --- |

(56)

Tuleks meenutada, et EÜ asutamislepingu artikli 95 lõike 4 alusel esitatud taotlust tuleb hinnata vastavalt kõnealuse artikli lõikes 4 ja lõikes 6 sätestatud tingimustele. Kui kas või üks kõnealune tingimus on täitmata, lükatakse taotlus tagasi ilma muude tingimuste kontrollimiseta.

| (57) | Teatatud siseriiklikud õigusnormid on üldised ning neid kohaldatakse nii omamaiste kui ka imporditud kaupade suhtes. Puudub tõendusmaterjal, et teatatud siseriiklikke õigusnorme võib kasutada ühenduses tegutsevate ettevõtjate vahelise meelevaldse diskrimineerimise vahendina. |
| --- | --- |

(57)

Teatatud siseriiklikud õigusnormid on üldised ning neid kohaldatakse nii omamaiste kui ka imporditud kaupade suhtes. Puudub tõendusmaterjal, et teatatud siseriiklikke õigusnorme võib kasutada ühenduses tegutsevate ettevõtjate vahelise meelevaldse diskrimineerimise vahendina.

| (58) | Kõnealuse korralduse eesmärk on keskkonnakaitse; ükski asjaolu ei viita sellele, et korralduse kohaldamisega tahetaks meelevaldselt diskrimineerida või liikmesriikide vahelist kaubandust varjatult takistada. |
| --- | --- |

(58)

Kõnealuse korralduse eesmärk on keskkonnakaitse; ükski asjaolu ei viita sellele, et korralduse kohaldamisega tahetaks meelevaldselt diskrimineerida või liikmesriikide vahelist kaubandust varjatult takistada.

| (59) | Pidades silmas F-gaasidest tulenevaid ohte keskkonnale, leiab komisjon, et Taani ametiasutuste teatatud siseriiklike õigusnormide kohta puudub tõendusmaterjal, et need oleksid taotletavate eesmärkidega võrreldes siseturu toimimisele ebaproportsionaalseks takistuseks. |
| --- | --- |

(59)

Pidades silmas F-gaasidest tulenevaid ohte keskkonnale, leiab komisjon, et Taani ametiasutuste teatatud siseriiklike õigusnormide kohta puudub tõendusmaterjal, et need oleksid taotletavate eesmärkidega võrreldes siseturu toimimisele ebaproportsionaalseks takistuseks.

III.   JÄRELDUS

| (60) | Eespool esitatud kaalutlusi ja Taani ametiasutuste teatise kohta esitatud liikmesriikide ning muude kolmandate osaliste märkusi arvestades leiab komisjon, et 2. juunil 2006. aastal esitatud Taani taotlus säilitada kuni 31. detsembrini 2012 määruses (EÜ) nr 842/2006 sätestatud õigusnormidest rangemad siseriiklikud õigusaktid seoses F-gaase sisaldavate või töökorras hoidmiseks F-gaase vajavate toodete ja seadmete turuleviimisega on vastuvõetav.
  Lisaks leiab komisjon, et kõnealused siseriiklikud õigusnormid:






  — | vastavad keskkonnakaitsevajadustele, |
| --- | --- | --- |

(60)

Eespool esitatud kaalutlusi ja Taani ametiasutuste teatise kohta esitatud liikmesriikide ning muude kolmandate osaliste märkusi arvestades leiab komisjon, et 2. juunil 2006. aastal esitatud Taani taotlus säilitada kuni 31. detsembrini 2012 määruses (EÜ) nr 842/2006 sätestatud õigusnormidest rangemad siseriiklikud õigusaktid seoses F-gaase sisaldavate või töökorras hoidmiseks F-gaase vajavate toodete ja seadmete turuleviimisega on vastuvõetav.

Lisaks leiab komisjon, et kõnealused siseriiklikud õigusnormid:

—

vastavad keskkonnakaitsevajadustele,

| — | võtavad arvesse Taanis keelatud rakendusvaldkondade alternatiivide olemasolu ning tehnilist ja majanduslikku kättesaadavust, ning neil on piiratud majanduslik mõju, |
| --- | --- |

—

võtavad arvesse Taanis keelatud rakendusvaldkondade alternatiivide olemasolu ning tehnilist ja majanduslikku kättesaadavust, ning neil on piiratud majanduslik mõju,

| — | ei ole meelevaldse diskrimineerimise vahendid ning |
| --- | --- |

—

ei ole meelevaldse diskrimineerimise vahendid ning

| — | ei kujuta endast varjatud piirangut liikmesriikidevahelisele kaubandusele, |
| --- | --- |

—

ei kujuta endast varjatud piirangut liikmesriikidevahelisele kaubandusele,

| — | on EÜ asutamislepinguga kooskõlas. |
| --- | --- |

—

on EÜ asutamislepinguga kooskõlas.

Seetõttu leiab komisjon, et kõnealused õigusnormid võib heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kiidetakse heaks teatavaid fluoritud kasvuhoonegaase käsitlevad siseriiklikud õigusnormid, millest Taani Kuningriik teatas komisjonile 2. juunil 2006 kirja teel ning mis on määruses (EÜ) nr 842/2006 F-gaase sisaldavate või töökorras hoidmiseks F-gaase vajavate toodete ja seadmete turuleviimist käsitlevatest õigusnormidest rangemad. Taani Kuningriik on volitatud kõnealused õigusnormid säilitama 31. detsembrini 2012.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Taani Kuningriigile.

Brüssel, 8. detsember 2006.

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stavros DIMAS

---

(1)  ELT L 161, 16.4.2006, lk 1.

1

(2)  ELT C 228, 22.9.2006, lk 4.

2

(3)  Vt komisjoni teatis, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklit 95 (lõiked 4, 5 ja 6) (KOM(2002) 760 lõplik, 23.12.2002), eriti selle lõige 13.

3

(4)  EÜT L 130, 15.5.2002, lk 1.

4

(5)  EÜT L 244, 29.9.2000, lk 1.

5

---

| 6.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 32/135 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 32/135

---

OTSUS NR 2/2006,

13. detsember 2006,

Euroopa Ühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud vastavushindamise vastastikust tunnustamist käsitleva lepinguga loodud komitee otsus vastavushindamisasutuse lisamise kohta isikukaitsevahendite valdkonna peatükki

(2007/63/EÜ)

KOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist vastavushindamise vastastikust tunnustamist käsitlevat lepingut, eriti selle artikli 10 lõike 4 punkti a ja artiklit 11,

ning arvestades, et komitee peab tegema otsuse vastavushindamisasutuse või -asutuste lisamise kohta lepingu 1. lisa vastava valdkonna peatükki,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

| 1. | Liites A nimetatud vastavushindamisasutused lisatakse lepingu 1. lisa isikukaitsevahendite valdkonna peatükis olevasse Šveitsi vastavushindamisasutuste loetellu. |
| --- | --- |

1.

Liites A nimetatud vastavushindamisasutused lisatakse lepingu 1. lisa isikukaitsevahendite valdkonna peatükis olevasse Šveitsi vastavushindamisasutuste loetellu.

| 2. | Pooled on kokku leppinud, milliseid tooteid ja vastavushindamismenetlusi liites A nimetatud vastavushindamisasutuse loendisse lisamine puudutab, ja vastutavad nende andmete ajakohastamise eest. |
| --- | --- |

2.

Pooled on kokku leppinud, milliseid tooteid ja vastavushindamismenetlusi liites A nimetatud vastavushindamisasutuse loendisse lisamine puudutab, ja vastutavad nende andmete ajakohastamise eest.

Käesolev otsus on koostatud kahes eksemplaris ja sellele kirjutavad alla komitee esindajad, kes on volitatud tegutsema lepingu muutmiseks poolte nimel. Käesolev otsus jõustub hilisema allkirjastamise päeval.

Bern, 22. november 2006.

Šveitsi Konföderatsiooni nimel

Heinz HERTIG

Brüssel, 13. detsember 2006.

Euroopa Ühenduse nimel

Andra KOKE

---

LIIDE

Šveitsi vastavushindamisasutus, mis lisatakse lepingu 1. lisa isikukaitsevahendite valdkonna peatükis olevasse vastavushindamisasutuste loetellu

| TESTEX |
| --- |
| Gotthardstrasse 61 |
| 8027 Zürich |
| Switzerland |
| Mr. Adrian Meili |
| Tel.: + 41 (0) 44 206 42 42 |
| Faks: + 41 (0) 44 206 42 30 |
| E-post: zuerich@testex.ch |

TESTEX

Gotthardstrasse 61

8027 Zürich

Switzerland

Mr. Adrian Meili

Tel.: + 41 (0) 44 206 42 42

Faks: + 41 (0) 44 206 42 30

E-post: zuerich@testex.ch

---

| 6.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 32/137 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 32/137

---

KOMISJONI OTSUS,

16. detsember 2006,

millega kehtestatakse kasvusubstraatidele ühenduse ökomärgise andmise muudetud ökokriteeriumid ja nendega seotud hindamis- ja kontrollinõuded

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 6962 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/64/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määrust (EÜ) nr 1980/2000 ühenduse muudetud ökomärgise andmise süsteemi kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõike 1 teist lõiku,

olles nõu pidanud Euroopa Liidu Ökomärgise Komisjoniga

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1980/2000 on õigeaegselt läbi vaadatud nii ökokriteeriumid kui ka nendega seotud hindamis- ja kontrollinõuded, mis on komisjoni otsusega 2001/688/EÜ (2) kehtestatud ühenduse ökomärgise andmiseks mullaparandusainetele ja kasvusubstraatidele. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1980/2000 on õigeaegselt läbi vaadatud nii ökokriteeriumid kui ka nendega seotud hindamis- ja kontrollinõuded, mis on komisjoni otsusega 2001/688/EÜ (2) kehtestatud ühenduse ökomärgise andmiseks mullaparandusainetele ja kasvusubstraatidele.

| (2) | Pärast kõnealust läbivaatamist jagati nimetatud tooterühm kaheks iseseisvaks tooterühmaks ja võeti vastu vastav otsus 2006/799/EÜ mullaparandusainete kohta. Kõnealuse otsusega asendati otsus 2001/688/EÜ mullaparandusaineid käsitlevas osas. |
| --- | --- |

(2)

Pärast kõnealust läbivaatamist jagati nimetatud tooterühm kaheks iseseisvaks tooterühmaks ja võeti vastu vastav otsus 2006/799/EÜ mullaparandusainete kohta. Kõnealuse otsusega asendati otsus 2001/688/EÜ mullaparandusaineid käsitlevas osas.

| (3) | Otsus 2001/688/EÜ on siiski vaja asendada ka kasvusubstraate käsitlevas osas. |
| --- | --- |

(3)

Otsus 2001/688/EÜ on siiski vaja asendada ka kasvusubstraate käsitlevas osas.

| (4) | Kõnealust läbivaatamise alusel ning teaduse ja turu arengut arvestades on asjakohane muuta kasvusubstraate käsitlevaid kriteeriume ja nõudeid, mille kehtivusaeg lõpeb 28. augustil 2007. |
| --- | --- |

(4)

Kõnealust läbivaatamise alusel ning teaduse ja turu arengut arvestades on asjakohane muuta kasvusubstraate käsitlevaid kriteeriume ja nõudeid, mille kehtivusaeg lõpeb 28. augustil 2007.

| (5) | Muudetud ökokriteeriumid ja -nõuded peaksid kehtima neli aastat. |
| --- | --- |

(5)

Muudetud ökokriteeriumid ja -nõuded peaksid kehtima neli aastat.

| (6) | Asjakohane on võimaldada üleminekuperiood kestusega mitte üle 18 kuu neile tootjatele, kelle toodetele on ökomärgis antud enne 1. oktoobrit 2006 või kes on esitanud asjakohase taotluse enne seda kuupäeva, et anda neile piisavalt aega oma toodete kohandamiseks muudetud kriteeriumidele ja nõuetele vastavaks. |
| --- | --- |

(6)

Asjakohane on võimaldada üleminekuperiood kestusega mitte üle 18 kuu neile tootjatele, kelle toodetele on ökomärgis antud enne 1. oktoobrit 2006 või kes on esitanud asjakohase taotluse enne seda kuupäeva, et anda neile piisavalt aega oma toodete kohandamiseks muudetud kriteeriumidele ja nõuetele vastavaks.

| (7) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1980/2000 artikli 17 alusel asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1980/2000 artikli 17 alusel asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Tooterühma “kasvusubstraadid” kuuluvad ained, mis ei ole kasvukohal olev muld ja milles kasvatatakse taimi.

Artikkel 2

Selleks et kasvusubstraatidele võiks määruse (EÜ) nr 1980/2000 alusel anda ühenduse ökomärgise, peab toode kuuluma artiklis 1 määratletud tooterühma “kasvusubstraadid” ja vastama käesoleva otsuse lisas sätestatud ökokriteeriumidele.

Artikkel 3

Tooterühma “kasvusubstraadid” keskkonnaomadusi hinnatakse konkreetsete käesoleva otsuse lisas kindlaksmääratud ökokriteeriumide alusel.

Artikkel 4

Haldusotstarbel antakse tooterühmale “kasvusubstraadid” koodnumber “029”.

Artikkel 5

Tooterühma “mullaparandusained ja kasvusubstraadid” kuuluvatele toodetele enne 1. oktoobrit 2006 antud ökomärgiseid võib kasutada kuni 30. aprillini 2008.

Kui taotlused tooterühma “mullaparandusained ja kasvusubstraadid” kuuluvatele toodetele ökomärgise saamiseks on esitatud enne 1. oktoobrit 2006, võib nendele toodetele anda ökomärgise 28. augustini 2007 kohaldatavatel tingimustel. Sellistel juhtudel võib ökomärgist kasutada kuni 30. aprillini 2008.

Artikkel 6

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 16. detsember 2006.

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stavros DIMAS

---

(1)  EÜT L 237, 21.9.2000, lk 1.

1

(2)  EÜT L 242, 12.9.2001, lk 17. Otsust on muudetud otsusega 2005/384/EÜ (ELT L 127, 12.5.2005, lk 20).

2

---

LISA

RAAMTINGIMUSED

Vajaduse korral katsetakse ja võetakse proove mullaparandusaineid ja kasvusubstraate käsitleva tehnilise komitee CEN 223 “Soil improvers and growing media” väljatöötatud meetoditel seni, kuni töökonna CEN Task Force 151 “Horizontal” juhendamisel täpsustatud asjakohased horisontaalstandardid muutuvad kättesaadavaks.

Proove võetakse CEN-i/TK 223 (3. töörühm) koostatud meetoditel, mida CEN on üksikasjalikult kirjeldanud ja mille kinnitanud standardis EN 12579 (Soil improvers and growing media – Sampling). Kui katseid tuleb teha või proove võtta meetoditel, mida eespool osutatud meetodid ei hõlma, teatab (teatavad) taotlust läbivaatav(ad) pädev(ad) asutus(ed) (edaspidi “pädev asutus”), millist katsetus- ja/või proovivõtumeetodit ta aktsepteerib.

Vajaduse korral tohib kasutada muid katsemeetodeid, kui pädev asutus on nõus, et need on võrdväärsed eespool osutatud meetoditega. Juhul kui katseid ei ole nimetatud või on märgitud, et neid kasutatakse kontrollimiseks ja järelevalveks, toetub pädev asutus vastavalt vajadusele taotleja esitatud deklaratsioonidele ja dokumentidele ja/või sõltumatu kontrolli tulemustele.

Pädevatel asutustel soovitatakse taotluste hindamisel ja käesolevas lisas sätestatud kriteeriumide täitmise kontrollimisel võtta arvesse selliste tunnustatud keskkonnajuhtimissüsteemide nagu EMAS või ISO 14001 olemasolu. (Märkus: selliste juhtimissüsteemide rakendamine ei ole nõue.)

Kõnealuste kriteeriumide eesmärk on eelkõige edendada:

| — | taastuvate ainete kasutamist ja/või jäätmete kogumisel ja/või töötlemisel saadava orgaanilise aine korduvkasutamist, aidates sellega kaasa lõppladustamisele (näiteks prügilasse) minevate tahkete jäätmete hulga vähendamisele; |
| --- | --- |

—

taastuvate ainete kasutamist ja/või jäätmete kogumisel ja/või töötlemisel saadava orgaanilise aine korduvkasutamist, aidates sellega kaasa lõppladustamisele (näiteks prügilasse) minevate tahkete jäätmete hulga vähendamisele;

| — | keskkonnamõju minimeerimist mittetaastuvate ainete taaskasutusse võtmisel ja tootmisel. |
| --- | --- |

—

keskkonnamõju minimeerimist mittetaastuvate ainete taaskasutusse võtmisel ja tootmisel.

Kriteeriumid on kindlaks määratud nii, et ökomärgis antakse eelistatavalt nendele kasvusubstraatidele, mille mõju keskkonnale kogu olelustsükli kestel on tavalisest väiksem.

ÖKOLOOGILISED KRITEERIUMID

1.   Koostisained

Järgmised koostisained on lubatud:

1.1.   Orgaanilised koostisained

Ökomärgist saab taotleda ainult juhul, kui toode ei sisalda turvast ja kui selle toote orgaaniline aines on saadud jäätmematerjali töötlemisel ja/või korduvkasutamisel (nagu on määratletud nõukogu direktiivis 75/442/EMÜ jäätmete kohta (1) ning kõnealuse direktiivi I lisas).

Taotleja peab esitama pädevale asutusele toote üksikasjaliku koostise ning deklaratsiooni eespool esitatud nõuete täitmise kohta.

1.2.   Setted

Toode ei tohi sisaldada reoveesetteid. Setted (muud kui reovee setted) on lubatud ainult juhul, kui need vastavad järgmistele kriteeriumidele:

Euroopa jäätmete nimistu (määratletud komisjoni otsusega 2001/118/EÜ, millega muudetakse otsust 2000/532/EÜ (2) kohaselt käsitletakse setetena järgmisi jäätmeid:

| 02 03 05 | puu-, köögi- ja teravilja, toiduõli, kakao, kohvi, tee ja tubaka töötlemisel ning valmistamisel tekkinud reovee kohtpuhastussetted; konservitootmisel tekkinud setted; pärmi ja pärmikontsentraadi tootmisel ning melassi valmistamisel ja kääritamisel tekkinud setted; |
| --- | --- |
| 02 04 03 | suhkrutootmisel tekkinud reovee kohtpuhastussetted; |
| 02 05 02 | piimatööstuses tekkinud reovee kohtpuhastussetted; |
| 02 06 03 | pagari- ja kondiitritööstuses tekkinud reovee kohtpuhastussetted |
| 02 07 05 | alkohoolsete ja alkoholita jookide (v.a kohv, tee ja kakao) tootmisel tekkinud reovee kohtpuhastussetted |

02 03 05

puu-, köögi- ja teravilja, toiduõli, kakao, kohvi, tee ja tubaka töötlemisel ning valmistamisel tekkinud reovee kohtpuhastussetted; konservitootmisel tekkinud setted; pärmi ja pärmikontsentraadi tootmisel ning melassi valmistamisel ja kääritamisel tekkinud setted;

02 04 03

suhkrutootmisel tekkinud reovee kohtpuhastussetted;

02 05 02

piimatööstuses tekkinud reovee kohtpuhastussetted;

02 06 03

pagari- ja kondiitritööstuses tekkinud reovee kohtpuhastussetted

02 07 05

alkohoolsete ja alkoholita jookide (v.a kohv, tee ja kakao) tootmisel tekkinud reovee kohtpuhastussetted

Setted on tekkeallika järgi eraldatavad, see tähendab, et need ei ole segatud reovete või setetega, mis ei kuulu eritootmisprotsessi juurde.

Töötlemata jäätmetes sisalduvate raskmetallide maksimumkontsentratsioonid (mg/kg kuivainest) vastavad 2. kriteeriumi nõuetele.

Setted peavad vastama kõigile muudele käesolevas lisas sätestatud ökomärgise andmise kriteeriumidele, sel juhul käsitatakse neid piisavalt stabiliseerituna ja desinfitseerituna.

Taotleja peab esitama pädevale asutusele toote üksikasjaliku koostise ning deklaratsiooni kõigi eespool esitatud nõuete täitmise kohta.

1.3.   Mineraalid

Mineraalid ei tohi olla kaevandatud:

| — | nõukogu direktiivi nr 92/43/EMÜ (looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta) (3) kohaselt ühenduse jaoks tähtsatel ja teatavaks tehtud aladel; |
| --- | --- |

—

nõukogu direktiivi nr 92/43/EMÜ (looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta) (3) kohaselt ühenduse jaoks tähtsatel ja teatavaks tehtud aladel;

| — | Natura 2000 võrgustiku aladel, mis hõlmavad nõukogu direktiivi 79/409/EMÜ (loodusliku linnustiku kaitse kohta) (4) ning direktiivi 92/43/EMÜ kohaseid erikaitsealasid või väljaspool Euroopa Ühendust olevatel samaväärsetel aladel, mille suhtes kohaldatakse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni vastavaid sätteid. |
| --- | --- |

—

Natura 2000 võrgustiku aladel, mis hõlmavad nõukogu direktiivi 79/409/EMÜ (loodusliku linnustiku kaitse kohta) (4) ning direktiivi 92/43/EMÜ kohaseid erikaitsealasid või väljaspool Euroopa Ühendust olevatel samaväärsetel aladel, mille suhtes kohaldatakse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni vastavaid sätteid.

Taotleja peab esitama pädevale asutusele asjaomaste asutuste väljaantud deklaratsiooni kõnealuse nõude täitmise kohta.

2.   Ohtlike ainete piirväärtused

Orgaaniliste kasvusubstraatide koostisosades peab kuivaines järgmisi elemente olema vähem kui näidatud tabelis:

| Element | (mg/kg kuivaines) |
| --- | --- |
| Zn | 300 |
| Cu | 100 |
| Ni | 50 |
| Cd | 1 |
| Pb | 100 |
| Hg | 1 |
| Cr | 100 |
| Mo (*1) | 2 |
| Se (*1) | 1,5 |
| As (*1) | 10 |
| F (*1) | 200 |

Element

(mg/kg kuivaines)

Zn

300

Cu

100

Ni

50

Cd

1

Pb

100

Hg

1

Cr

100

Mo (*1)

2

Se (*1)

1,5

As (*1)

10

F (*1)

200

Märkus: Kõnealused piirväärtused kehtivad ainult siis, kui riiklike õigusaktidega ei ole ette nähtud rangeimaid piirväärtusi.

Taotleja peab esitama pädevale asutusele asjassepuutuvad katsearuanded ning deklaratsiooni kõnealuse nõude täitmise kohta.

3.   Toote toimeomadused

Tooted ei tohi takistada taimede tärkamist ja edasist kasvu.

Taotleja peab esitama pädevale asutusele asjassepuutuvad katsearuanded ning deklaratsiooni kõnealuse nõude täitmise kohta.

4.   Tervishoid ja ohutus

Tootes ei tohi järgmisi põhilisi nakkusetekitajaid olla rohkem järgmistest piirnormidest:

| — | salmonella: puudub 25 grammis; |
| --- | --- |

—

salmonella: puudub 25 grammis;

| — | Helminth Ova (ussnugiliste munad): puuduvad 1,5 grammis (5) |
| --- | --- |

—

Helminth Ova (ussnugiliste munad): puuduvad 1,5 grammis (5)

| — | E. coli (kolibakterid): alla 1 000 MPN/g (MPN: kõige tõenäolisem arv) (6) |
| --- | --- |

—

E. coli (kolibakterid): alla 1 000 MPN/g (MPN: kõige tõenäolisem arv) (6)

Taotleja peab esitama pädevale asutusele asjassepuutuvad katsearuanded ja dokumendid ning deklaratsiooni kõnealuste nõuete täitmise kohta.

5.   Elujõulised seemned/levised

Lõpptootes ei tohi umbrohuseemneid ega vohava umbrohu vegetatiivseid osi olla rohkem kui kaks ühikut liitris.

Taotleja peab esitama pädevale asutusele deklaratsiooni kõnealuste nõuete täitmise kohta ning samuti kõik asjassepuutuvad katsearuanded ja/või dokumendid.

6.   Muud kriteeriumid

| a) | Toodete elektrijuhtivus ei tohi olla üle 1,5 dS/m. |
| --- | --- |

a)

Toodete elektrijuhtivus ei tohi olla üle 1,5 dS/m.

| b) | Kehtib ainult mineraalsete kasvusubstraatide puhul: |
| --- | --- |

b)

Kehtib ainult mineraalsete kasvusubstraatide puhul:

Kõigil olulistel erialastel turgudel (st kui taotleja aastane läbimüük ühe riigi professionaalsel turul ületab 30 000 m3) peab taotleja kasutajat täielikult teavitama kasvusubstraatide kasutamisjärgse kõrvaldamise ja töötlemise olemasolevatest võimalustest. Need andmed tuleb lisada tootega kaasa antavatele teabelehtedele.

Taotleja teavitab pädevat asutust pakutava(te)st võimalus(t)est ja oma valikust, eelkõige:

| — | kogumise, töötlemise ja lähetuskohtade kirjeldus. Plast tuleks alati eraldada mineraal-/orgaanilistest ainetest ja töödelda eraldi; |
| --- | --- |

—

kogumise, töötlemise ja lähetuskohtade kirjeldus. Plast tuleks alati eraldada mineraal-/orgaanilistest ainetest ja töödelda eraldi;

| — | aastaülevaade kogutud (sisendkogus) ja töödeldud (lähetuskohtade kaupa) kasvusubstraatide mahtude kohta. |
| --- | --- |

—

aastaülevaade kogutud (sisendkogus) ja töödeldud (lähetuskohtade kaupa) kasvusubstraatide mahtude kohta.

Taotleja peab tõendama, et vähemalt 50 % kasvusubstraatide jäätmete mahust võetakse pärast kasutamist ringlusse.

7.   Tootega kaasaantav teave

Üldine teave

Tootega tuleb kas pakendil või eraldi teabelehtedel kaasa anda järgmine kirjalik teave:

| a) | toote müügi eest vastutaja nimi ja aadress; |
| --- | --- |

a)

toote müügi eest vastutaja nimi ja aadress;

| b) | toote liiki kirjeldav väljend, mis sisaldab sõna “KASVUSUBSTRAAT”; |
| --- | --- |

b)

toote liiki kirjeldav väljend, mis sisaldab sõna “KASVUSUBSTRAAT”;

| c) | partiinumber; |
| --- | --- |

c)

partiinumber;

| d) | kogus (kaal või maht); |
| --- | --- |

d)

kogus (kaal või maht);

| e) | põhilised toote valmistamiseks kasutatud lähteained (mille sisaldus on üle 5 mahu %); |
| --- | --- |

e)

põhilised toote valmistamiseks kasutatud lähteained (mille sisaldus on üle 5 mahu %);

Toote kasutamise kohta tuleb vajaduse korral tootega kas pakendil või eraldi teabelehtedel kaasa anda järgmine kirjalik teave:

| a) | soovitatavad hoidmistingimused ning soovitatav kasutamise tähtaeg; |
| --- | --- |

a)

soovitatavad hoidmistingimused ning soovitatav kasutamise tähtaeg;

| b) | ohutu käsitsemise ja kasutamise juhendid; |
| --- | --- |

b)

ohutu käsitsemise ja kasutamise juhendid;

| c) | toote kasutusotstarbe ja -piirangute kirjeldus; |
| --- | --- |

c)

toote kasutusotstarbe ja -piirangute kirjeldus;

| d) | märge toote sobivuse kohta konkreetsetele taimerühmadele (näiteks lubjalembesed või lubjakartlikud taimed); |
| --- | --- |

d)

märge toote sobivuse kohta konkreetsetele taimerühmadele (näiteks lubjalembesed või lubjakartlikud taimed);

| e) | pH ja süsiniku-lämmastiku (C/N) suhe; |
| --- | --- |

e)

pH ja süsiniku-lämmastiku (C/N) suhe;

| f) | märge orgaanilise ainese stabiilsuse (stabiilne või väga stabiilne) kohta vastavalt riiklikule või rahvusvahelisele standardile; |
| --- | --- |

f)

märge orgaanilise ainese stabiilsuse (stabiilne või väga stabiilne) kohta vastavalt riiklikule või rahvusvahelisele standardile;

| g) | märge soovitatavate kasutusviiside kohta; |
| --- | --- |

g)

märge soovitatavate kasutusviiside kohta;

| h) | kasutamiseks asjaarmastajatele aednikele: soovitatav kasutuskogus väljendatuna kilogrammides või liitrites pinnaühiku (m2) kohta aastas. |
| --- | --- |

h)

kasutamiseks asjaarmastajatele aednikele: soovitatav kasutuskogus väljendatuna kilogrammides või liitrites pinnaühiku (m2) kohta aastas.

Teabe puudumine on lubatud ainult juhul, kui taotleja on seda piisavalt põhjendanud.

Märkus: Kõnealune teave edastatakse juhul, kui riiklike õigusaktidega ei nõuta teisiti.

Üksikasjalikud andmed

| Parameeter | Katsemeetodid |
| --- | --- |
| Kogus | EN 12580 |
| pH | EN 13037 |
| Elektrijuhtivus | EN 13038 |
| Süsiniku-lämmastiku suhe (C/N) | C/N (*2) |
| Raskmetallid (Cd, Cr, Cu, Pb, Ni, Zn) | EN 13650 |
| Hg | ISO 16772 |
| Salmonella | ISO 6579 |
| Helminth ova (ussnugiliste munad) | prXP X 33-017 |
| E. E. coli (kolibakter) | ISO 11866-3 |

Parameeter

Katsemeetodid

Kogus

EN 12580

pH

EN 13037

Elektrijuhtivus

EN 13038

Süsiniku-lämmastiku suhe (C/N)

C/N (*2)

Raskmetallid (Cd, Cr, Cu, Pb, Ni, Zn)

EN 13650

Hg

ISO 16772

Salmonella

ISO 6579

Helminth ova (ussnugiliste munad)

prXP X 33-017

E. E. coli (kolibakter)

ISO 11866-3

8.   Teave ökomärgisel

Ökomärgise 2. lahtris peab olema järgmine tekst:

| — | edendab materjalide korduvkasutust; |
| --- | --- |

—

edendab materjalide korduvkasutust;

| — | edendab säästvamalt valmistatud materjalide kasutamist, vähendades seega keskkonna kahjustamist. |
| --- | --- |

—

edendab säästvamalt valmistatud materjalide kasutamist, vähendades seega keskkonna kahjustamist.

---

(1)  EÜT L 194, 25.7.1975, lk 39.

(2)  EÜT L 47, 16.2.2001, lk 1.

(3)  EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7.

(4)  EÜT L 59, 25.4.1979, lk 1.

(*1)  Andmeid kõnealuste elementide sisalduse kohta on vaja üksnes toodete puhul, mis sisaldavad tööstusprotsessidest pärinevat ainet.

(5)  Toodete puhul, mille orgaaniline osa ei ole saadud üksnes ökoloogilistest, aia- või pargijäätmetest.

(6)  Toodete puhul, mille orgaaniline osa on saadud üksnes ökoloogilistest, aia- või pargijäätmetest.

(*2)  süsinik = orgaaniline aines (EN 13039 x 0,58, süsinikusisaldus toote kuivaines (prEN 13654/1-2).

---

| 6.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 32/144 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 32/144

---

KOMISJONI OTSUS,

15. detsember 2006,

millega kehtestatakse komisjoni standardsed turvameetmed ja valmisoleku tasemed ning muudetakse komisjoni kodukorda tegutsemiseks kriiside ohjamisel

(2007/65/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 218 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 131,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 28 lõiget 1 ja artikli 41 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | On asjakohane, et komisjon looks tegutsemiskorra ja meetmed kriiside ning eriolukordade (edaspidi “kriisid”) ohjamiseks, eelkõige selleks, et kõigi vajalike otsuste vastuvõtmine toimuks võimalikult tõhusalt ja kiiresti, tagades samas nende allutatuse poliitilisele kontrollile. |
| --- | --- |

(1)

On asjakohane, et komisjon looks tegutsemiskorra ja meetmed kriiside ning eriolukordade (edaspidi “kriisid”) ohjamiseks, eelkõige selleks, et kõigi vajalike otsuste vastuvõtmine toimuks võimalikult tõhusalt ja kiiresti, tagades samas nende allutatuse poliitilisele kontrollile.

| (2) | Komisjon peab kehtestama kriiside reguleerimise toimimisstruktuuri. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon peab kehtestama kriiside reguleerimise toimimisstruktuuri.

| (3) | Muu hulgas tuleks luua kriiside julgeolekuaspektide ohjamise kord ja meetmed. Selguse huvides tuleks kindlaks määrata ka kord ja meetmed, mida rakendatakse tavalises julgeolekuolukorras. |
| --- | --- |

(3)

Muu hulgas tuleks luua kriiside julgeolekuaspektide ohjamise kord ja meetmed. Selguse huvides tuleks kindlaks määrata ka kord ja meetmed, mida rakendatakse tavalises julgeolekuolukorras.

| (4) | Kriiside hea ohjamine hõlmab ka võimalust personali kiiresti teavitada ohu iseloomust ja võetavatest kaitsemeetmetest. |
| --- | --- |

(4)

Kriiside hea ohjamine hõlmab ka võimalust personali kiiresti teavitada ohu iseloomust ja võetavatest kaitsemeetmetest.

| (5) | Praegune liikmesriikide ja muude rahvusvaheliste organisatsioonide praktika näitab, et valmisoleku tasemete süsteemi loomine on kõige tõhusam viis tagada, et vastavalt ohuhinnangule rakendatakse asjakohaseid ja proportsionaalseid turvameetmeid. Seepärast tuleks luua standardsetest turvameetmetest ja kolmest valmisoleku tasemest koosnev süsteem. See peaks kehtima kõigis komisjoni hoonetes. |
| --- | --- |

(5)

Praegune liikmesriikide ja muude rahvusvaheliste organisatsioonide praktika näitab, et valmisoleku tasemete süsteemi loomine on kõige tõhusam viis tagada, et vastavalt ohuhinnangule rakendatakse asjakohaseid ja proportsionaalseid turvameetmeid. Seepärast tuleks luua standardsetest turvameetmetest ja kolmest valmisoleku tasemest koosnev süsteem. See peaks kehtima kõigis komisjoni hoonetes.

| (6) | Komisjoni kodukorrale komisjoni otsusega 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom (1) lisatud komisjoni turvasätted näevad ette, et üks komisjoni liige vastutab turvaküsimuste eest ja viib ellu komisjoni julgeolekupoliitikat. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni kodukorrale komisjoni otsusega 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom (1) lisatud komisjoni turvasätted näevad ette, et üks komisjoni liige vastutab turvaküsimuste eest ja viib ellu komisjoni julgeolekupoliitikat.

| (7) | Kõnealuseid turvasätteid sisaldava lisa 2. jaos on sätestatud seaduslikkuse, läbipaistvuse, vastutavuse ja subsidiaarsuse (proportsionaalsuse) üldpõhimõtted, mis kehtivad samuti ka kriiside ohjamise suhtes. |
| --- | --- |

(7)

Kõnealuseid turvasätteid sisaldava lisa 2. jaos on sätestatud seaduslikkuse, läbipaistvuse, vastutavuse ja subsidiaarsuse (proportsionaalsuse) üldpõhimõtted, mis kehtivad samuti ka kriiside ohjamise suhtes.

| (8) | Volituste jaotus komisjoni sees ja kolmandates riikides olevate ühenduse delegatsioonide eriseisund nõuavad erimenetlusi ja erimeetmeid, sõltuvalt sellest, kas turvameetmed käsitlevad liikmesriikides või kolmandates riikides asuvaid komisjoni hooneid. |
| --- | --- |

(8)

Volituste jaotus komisjoni sees ja kolmandates riikides olevate ühenduse delegatsioonide eriseisund nõuavad erimenetlusi ja erimeetmeid, sõltuvalt sellest, kas turvameetmed käsitlevad liikmesriikides või kolmandates riikides asuvaid komisjoni hooneid.

| (9) | Vastavalt avaliku teenuse järjepidevuse põhimõttele peaks komisjon asutamislepingute kohaselt suutma oma ülesandeid täita igas olukorras. Sellest tulenevalt peaks komisjoni presidendil erakordsete ja ettenägematute sündmuste korral, mis ei võimalda komisjonil otsuseid vastu võtta kolleegiumi kirjaliku või suulise menetluse teel, nagu on kodukorras (2) ette nähtud, olema erakorralised volitused kõikide meetmete võtmiseks, mida konkreetses olukorras peetakse kiireloomuliseks ja vajalikuks. |
| --- | --- |

(9)

Vastavalt avaliku teenuse järjepidevuse põhimõttele peaks komisjon asutamislepingute kohaselt suutma oma ülesandeid täita igas olukorras. Sellest tulenevalt peaks komisjoni presidendil erakordsete ja ettenägematute sündmuste korral, mis ei võimalda komisjonil otsuseid vastu võtta kolleegiumi kirjaliku või suulise menetluse teel, nagu on kodukorras (2) ette nähtud, olema erakorralised volitused kõikide meetmete võtmiseks, mida konkreetses olukorras peetakse kiireloomuliseks ja vajalikuks.

| (10) | Seetõttu tuleks vastavalt muuta komisjoni sätteid tegutsemise kohta kriiside ohjamisel, mis lisati komisjoni kodukorrale otsusega 2003/246/EÜ, Euratom (3). Selguse huvides tuleks need asendada käesoleva otsusega, |
| --- | --- |

(10)

Seetõttu tuleks vastavalt muuta komisjoni sätteid tegutsemise kohta kriiside ohjamisel, mis lisati komisjoni kodukorrale otsusega 2003/246/EÜ, Euratom (3). Selguse huvides tuleks need asendada käesoleva otsusega,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Kriisisüsteemi juhib vastavalt lõikele 2 juhtimisrühm. Juhtimisrühma abistavad komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadi direktori loodud teostamisrühm ja seirerühm.

2.   Juhtimisrühma koosolekud toimuvad asepeasekretäri eesistumisel. Juhtimisrühma kuuluvad presidendi kabineti liige ja turvalisusküsimuste eest vastutav komisjoni liige, komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadi direktor, õigustalituse, personali ja halduse peadirektoraadi, eelarve peadirektoraadi, pressi ja teabe peadirektoraadi, õigus-, vabadus-ja turvalisusküsimuste peadirektoraadi ja välissuhete peadirektoraadi ning teabe peadirektoraadi peadirektorid ning muud isikud, keda asepeasekretär konkreetses olukorras vajalikuks peab.

3.   Kui kriis tekib väljaspool Euroopa Liitu, siis kutsutakse juhtimisrühma koosolekutel osalema välissuhete voliniku kabineti liige.

4.   Juhtimisrühm vastutab komisjoni ja eelkõige turvalisusküsimuste eest vastutava komisjoni liikme nõustamise eest asjakohaste meetmetevõtmisel komisjoni töötajate ja varade kaitsmiseks ning komisjoni tõhusaks toimimiseks kriisiolukorras.

5.   Juhtimisrühma eesistuja teavitab sündmustest komisjoni presidenti, turvalisusküsimuste eest vastutavat komisjoni liiget ja kõiki neid komisjoni liikmeid, kes on kriisiga seotud.

6.   Selleks et turvalisusküsimuste direktoraat saaks oma kohustusi täita, tuleb tagada vähemalt kahe ametiisiku kohalolek 24 tundi ööpäevas ja seitse päeva nädalas.

Artikkel 2

1.   Turvalisusküsimuste eest vastutav komisjoni liige võib Euroopa Liidu piires igal ajal anda komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadi direktorile korralduse rakendada kriisiohjamissüsteemi.

2.   Kui kriis tekib väljaspool Euroopa Liitu, siis otsustavad kriisiohjamissüsteemi rakendamise välissuhete volinik ja turvalisusküsimuste eest vastutav komisjoni liige ühiselt.

Artikkel 3

1.   Et oleks võimalik piisavalt kiiresti teha otsuseid komisjoni töötajate (sealhulgas nende tervise kaitsmiseks töökohal), teabe, hoonete ja teiste varade kaitsmiseks mis tahes ohu eest ja tagada komisjoni toimevõime olukorras, kus tavapärast otsustamismenetlust ei ole asjade kiireloomulisuse tõttu võimalik kasutada, kohaldatakse lõikeid 2 ja 3.

2.   Kui kriis tekib Euroopa Liidu piires, siis võib turvaküsimuste eest vastutav komisjoniliige võtta vastu otsuseid, mida ta peab vajalikuks komisjoni töötajate ja vara kaitsmiseks ohu eest.

Äärmises hädaolukorras võib komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadi direktor võtta vastu esimeses lõigus sätestatud otsustega samasuguseid otsuseid, pidades võimaluse korral nõu juhtimisrühmaga. Selliste volituste kasutamisest teatatakse viivitamatult turvaküsimuste eest vastutavale komisjoniliikmele, et need otsused läbi vaadata ning vajaduse korral kinnitada, muuta või tühistada. Samaaegselt turvaküsimuste eest vastutava komisjoniliikmega teavitatakse ka juhtimisrühma eesistujat.

3.   Kui kriis tekib väljaspool Euroopa Liitu, siis äärmises hädaolukorras võib komisjoni välisesinduse või ühenduse delegatsiooni juht võtta vastu samasuguseid otsuseid, nagu on sätestatud lõike 2 esimeses lõigus. Selliste volituste kasutamisest kantakse ette välissuhete volinikule, kes kohe teavitab turvaküsimuste eest vastutavat komisjoniliiget. Need kaks komisjoni liiget vaatavad kõnealused otsused ühiselt läbi, vajaduse korral kinnitavad, muudavad või tühistavad need. Samaaegselt turvaküsimuste eest vastutava komisjoniliikmega teavitatakse ka juhtimisrühma eesistujat.

4.   Kõik kooskõlas käesoleva artikliga tehtud otsused esitatakse kolleegiumi järgmisel koosolekul läbivaatamiseks ning vajaduse korral need kinnitatakse, muudetakse või tühistatakse.

Artikkel 4

1.   Erakordsete ja ettenägematute sündmuste korral, mis ei võimalda komisjonil vastu võtta otsuseid kolleegiumi kirjaliku või suulise menetluse teel, nagu kodukorra artiklis 4 on sätestatud, võib komisjoni president komisjoni nimel ja isiklikul vastutusel võtta meetmeid, mida konkreetses kriisiolukorras peetakse kiireloomuliseks ja vajalikuks, et kaitsta ühenduse avalikku huvi, täita ühenduse õiguslikke kohustusi või vältida välditavat kahju ühenduse institutsioonidele või organitele, liikmesriikidele või liidu kodanikele ja ettevõtetele.

2.   President tegutseb otstarbekuse piires pärast seda, kui ta on konsulteerinud seaduslikku huvi omavate osakondade ja nende komisjoniliikmetega, kelle ülesannete täitmine ei ole takistatud.

3.   Kui kolleegiumi tööks on olemas vajalikud tingimused, siis esitatakse kõik kooskõlas käesoleva artikliga tehtud otsused kolleegiumile läbivaatamiseks ning vastavalt vajadusele kinnitamiseks, muutmiseks või tühistamiseks.

Artikkel 5

Asendamist käsitlevaid komisjoni kodukorra sätteid ja nende jõustamise eeskirju kohaldatakse käesoleva otsuse suhtes mutatis mutandis.

Artikkel 6

Kehtestatakse standardsetest turvameetmetest ja kolmest valmisoleku tasemest koosnev süsteem. Süsteem ja vastavad turvameetmed esitatakse lisas. Süsteemi rakendatakse kõigis komisjoni valdustes.

Artikkel 7

Komisjoni sätted kriiside ohjamise tegutsemiskorra kohta, mis lisati komisjoni kodukorrale otsusega 2003/246/EÜ, Euratom, jäetakse välja.

Artikkel 8

Käesolev otsus ei piira komisjoni sätteid, millega luuakse üldine kiirhoiatussüsteem ARGUS, mis on komisjoni kodukorrale lisatud otsusega 2006/25/EÜ, Euratom (4).

Artikkel 9

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

See avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 15. detsember 2006.

Komisjoni nimel

asepresident

Siim KALLAS

---

(1)  EÜT L 317, 3.12.2001, lk 1. Otsust on viimati muudetud otsusega 2006/548/EÜ, Euratom (ELT L 215, 5.8.2006, lk 38).

1

(2)  ELT L 347, 30.12.2005, lk 83.

2

(3)  ELT L 92, 9.4.2003, lk 14.

3

(4)  ELT L 19, 24.1.2006, lk 20.

4

---

LISA

STANDARDSED TURVAMEETMED JA VALMISOLEKU TASEMED

JAGU

Kehtestatakse standardsetest turvameetmetest ja kolmest valmisoleku tasemest koosnev ohu tasemele vastav turvasüsteem, mida rakendatakse komisjoni valdustes. Standardsed turvameetmed ja valmisoleku tasemed esimesest kuni kolmandani, vastavalt liites 1 esitatud suuremale ohu tasemele, tähistatakse koodvärvidega “VALGE”, “KOLLANE”, “ORANŽ” ja “PUNANE”.

JAGU

Koodvärviga “VALGE” tähistatud standardseid turvameetmeid, mis on loetletud liidetes 2A ja 2B, rakendatakse siis, kui ei ole kindlaks tehtud konkreetset ohtu julgeolekule.

Käesoleva lisa liites 2A loetletud standardseid turvameetmeid rakendatakse Euroopa Liidu liikmesriikides asuvates komisjoni valdustes.

Käesoleva lisa liites 2B loetletud standardseid turvameetmeid rakendatakse kolmandates riikides asuvates komisjoni valdustes.

3. jagu

| 1. | ELi piires võib komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadi direktor muuta koodiga “VALGE” tähistatud standardsete turvameetmete rakendamist, et võtta arvesse kohalikke või ajutisi ohuhinnanguid. Ta peab oma tegevusest ja selle põhjustest viivitamata teavitama turvaküsimuste eest vastutavat komisjoniliiget ja juhtimisrühma eesistujat.
  Turvaküsimuste eest vastutav komisjoniliige, ilma et see piiraks 4. jao punkti 3a,






  a) | otsustab, kas viia valmisolek tasemele “KOLLANE”, “ORANŽ” või “PUNANE”, vähendada valmisoleku taset või pöörduda tagasi standardsete turvameetmete (“VALGE”) juurde; |
| --- | --- | --- |

1.

ELi piires võib komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadi direktor muuta koodiga “VALGE” tähistatud standardsete turvameetmete rakendamist, et võtta arvesse kohalikke või ajutisi ohuhinnanguid. Ta peab oma tegevusest ja selle põhjustest viivitamata teavitama turvaküsimuste eest vastutavat komisjoniliiget ja juhtimisrühma eesistujat.

Turvaküsimuste eest vastutav komisjoniliige, ilma et see piiraks 4. jao punkti 3a,

a)

otsustab, kas viia valmisolek tasemele “KOLLANE”, “ORANŽ” või “PUNANE”, vähendada valmisoleku taset või pöörduda tagasi standardsete turvameetmete (“VALGE”) juurde;

| b) | otsustab, milliseid valmisoleku tasemete konkreetsetest meetmetest rakendatakse, arvestades tegelikku julgeoleku olukorda. Neis otsustes arvestab ta komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadi direktori nõuannetega. |
| --- | --- |

b)

otsustab, milliseid valmisoleku tasemete konkreetsetest meetmetest rakendatakse, arvestades tegelikku julgeoleku olukorda. Neis otsustes arvestab ta komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadi direktori nõuannetega.

Äärmises hädaolukorras, kui julgeoleku olukord nõuab valmisoleku taseme kohest muutmist, võtab eelmises lõigus nõutud otsused vastu komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadi direktor. Ta peab oma tegevusest ja selle põhjustest viivitamata teavitama turvaküsimuste eest vastutavat komisjoniliiget ja juhtimisrühma eesistujat. Võimaluse korral konsulteerib komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadi direktor juhtimisrühmaga vastavalt käesoleva otsuse artikli 1 lõikele 2.

| 2. | Väljaspool ELi piire võib välissuhete peadirektoraadi peadirektor muuta koodiga “VALGE” tähistatud standardsete turvameetmete rakendamist, et võtta arvesse kohalikke olusid. Ta peab oma tegevusest ja selle põhjustest viivitamata teavitama välissuhete volinikku, kes teavitab turvaküsimuste eest vastutavat komisjoniliiget ja juhtimisrühma eesistujat.
  Ilma et see piiraks 4. jao punkti 3a, välissuhete volinik ja turvaküsimuste eest vastutav komisjoniliige ühiselt:






  a) | otsustavad, kas viia valmisolek tasemele “KOLLANE”, “ORANŽ” või “PUNANE”, vähendada valmisoleku taset või pöörduda tagasi standardsete turvameetmete (“VALGE”) juurde; |
| --- | --- | --- |

2.

Väljaspool ELi piire võib välissuhete peadirektoraadi peadirektor muuta koodiga “VALGE” tähistatud standardsete turvameetmete rakendamist, et võtta arvesse kohalikke olusid. Ta peab oma tegevusest ja selle põhjustest viivitamata teavitama välissuhete volinikku, kes teavitab turvaküsimuste eest vastutavat komisjoniliiget ja juhtimisrühma eesistujat.

Ilma et see piiraks 4. jao punkti 3a, välissuhete volinik ja turvaküsimuste eest vastutav komisjoniliige ühiselt:

a)

otsustavad, kas viia valmisolek tasemele “KOLLANE”, “ORANŽ” või “PUNANE”, vähendada valmisoleku taset või pöörduda tagasi standardsete turvameetmete (“VALGE”) juurde;

| b) | otsustavad, milliseid valmisoleku tasemete konkreetsetest meetmetest rakendatakse, arvestades tegelikku julgeoleku olukorda. Neis otsustes arvestavad nad komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadi direktori nõuannetega. |
| --- | --- |

b)

otsustavad, milliseid valmisoleku tasemete konkreetsetest meetmetest rakendatakse, arvestades tegelikku julgeoleku olukorda. Neis otsustes arvestavad nad komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadi direktori nõuannetega.

Äärmises hädaolukorras, kui julgeoleku olukord nõuab valmisoleku taseme kohest muutmist, võtab lõikes 2 nõutud otsused vastu komisjoni välisesinduse või komisjoni delegatsiooni juht. Ta peab oma tegevusest ja selle põhjustest viivitamata teavitama välissuhete volinikku, kes teavitab turvaküsimuste eest vastutavat komisjoniliiget ja juhtimisrühma eesistujat.

4. jagu

1.   Komisjoni esindused, piirkondlikud esindused ja ELi esindused liikmesriikide rahvusvahelistes organisatsioonides

| a) | Komisjon turvalisusküsimuste direktoraat töötab välja suunised, mida peab järgima komisjoni esindustes ja piirkondlikes esindustes. Suunised töötatakse välja koostöös teabe peadirektoraadi ja välissuhete peadirektoraadiga ning neis arvestatakse komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadi ohuhinnanguid. Vastavalt teabe peadirektoraat ja välissuhete peadirektoraat vastutavad asjakohaste turvameetmete rakendamise, toimimise ja täitmise eest. |
| --- | --- |

a)

Komisjon turvalisusküsimuste direktoraat töötab välja suunised, mida peab järgima komisjoni esindustes ja piirkondlikes esindustes. Suunised töötatakse välja koostöös teabe peadirektoraadi ja välissuhete peadirektoraadiga ning neis arvestatakse komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadi ohuhinnanguid. Vastavalt teabe peadirektoraat ja välissuhete peadirektoraat vastutavad asjakohaste turvameetmete rakendamise, toimimise ja täitmise eest.

| b) | Kui liikmesriikides oleva komisjoni esinduse või piirkondliku esinduse juht peab vajalikuks valmisoleku taseme muutmist, siis esitab ta sellekohase taotluse komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadile ning taotluse koopia vastavalt teabe peadirektoraadile või välissuhete peadirektoraadile. Turvalisusküsimuste direktoraat analüüsib olukorda ja edastab taotluse turvaküsimuste eest vastutavale komisjoniliikmele kaalumiseks. |
| --- | --- |

b)

Kui liikmesriikides oleva komisjoni esinduse või piirkondliku esinduse juht peab vajalikuks valmisoleku taseme muutmist, siis esitab ta sellekohase taotluse komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadile ning taotluse koopia vastavalt teabe peadirektoraadile või välissuhete peadirektoraadile. Turvalisusküsimuste direktoraat analüüsib olukorda ja edastab taotluse turvaküsimuste eest vastutavale komisjoniliikmele kaalumiseks.

| c) | Äärmises hädaolukorras võib liikmesriikides oleva komisjoni esinduse või piirkondliku esinduse juht võtta vastu mis tahes otsuseid, mida peetakse vajalikuks töötajate või vara kaitsmiseks ohu eest. Igasugusest selliste volituste kasutamisest teatatakse kohe komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadile, teate koopiad edastatakse vastavalt teabe peadirektoraadile või välissuhete peadirektoraadile. Turvalisusküsimuste direktoraat teavitab tehtud otsustest turvaküsimuste eest vastutavat komisjoniliiget, kes need läbi vaatab ja vajaduse korral, kinnitab, muudab või tühistab. Samaaegselt turvaküsimuste eest vastutava komisjoniliikmega teavitatakse ka juhtimisrühma eesistujat. |
| --- | --- |

c)

Äärmises hädaolukorras võib liikmesriikides oleva komisjoni esinduse või piirkondliku esinduse juht võtta vastu mis tahes otsuseid, mida peetakse vajalikuks töötajate või vara kaitsmiseks ohu eest. Igasugusest selliste volituste kasutamisest teatatakse kohe komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadile, teate koopiad edastatakse vastavalt teabe peadirektoraadile või välissuhete peadirektoraadile. Turvalisusküsimuste direktoraat teavitab tehtud otsustest turvaküsimuste eest vastutavat komisjoniliiget, kes need läbi vaatab ja vajaduse korral, kinnitab, muudab või tühistab. Samaaegselt turvaküsimuste eest vastutava komisjoniliikmega teavitatakse ka juhtimisrühma eesistujat.

2.   Teadusuuringute Ühiskeskus

| a) | Komisjon turvalisusküsimuste direktoraat töötab välja suunised, mida tuleb järgida Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuses. Suunised töötatakse välja koostöös Teadusuuringute Ühiskeskusega ning neis arvestatakse komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadi poolt teostatud ohuhinnanguid. Teadusuuringute Ühiskeskus vastutab asjakohaste turvameetmete rakendamise, toimimise ja täitmise eest. |
| --- | --- |

a)

Komisjon turvalisusküsimuste direktoraat töötab välja suunised, mida tuleb järgida Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuses. Suunised töötatakse välja koostöös Teadusuuringute Ühiskeskusega ning neis arvestatakse komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadi poolt teostatud ohuhinnanguid. Teadusuuringute Ühiskeskus vastutab asjakohaste turvameetmete rakendamise, toimimise ja täitmise eest.

| b) | Kui Teadusuuringute Ühiskeskuse juht peab vajalikuks valmisoleku taseme muutmist, siis esitab ta sellekohase taotluse komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadile, kes analüüsib olukorda ja edastab taotluse turvaküsimuste eest vastutavale komisjoniliikmele kaalumiseks. |
| --- | --- |

b)

Kui Teadusuuringute Ühiskeskuse juht peab vajalikuks valmisoleku taseme muutmist, siis esitab ta sellekohase taotluse komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadile, kes analüüsib olukorda ja edastab taotluse turvaküsimuste eest vastutavale komisjoniliikmele kaalumiseks.

| c) | Äärmises hädaolukorras võib Teadusuuringute Ühiskeskuse juht võtta vastu mis tahes otsuseid, mida ta vajalikuks peab töötajate või vara kaitsmiseks ohu eest. Selliste volituste kasutamisest teatatakse viivitamatult turvaküsimuste eest vastutavale komisjoniliikmele, et need otsused läbi vaadata ning vajaduse korral kinnitada, muuta või tühistada. Samaaegselt turvaküsimuste eest vastutava komisjoniliikmega teavitatakse ka juhtimisrühma eesistujat. |
| --- | --- |

c)

Äärmises hädaolukorras võib Teadusuuringute Ühiskeskuse juht võtta vastu mis tahes otsuseid, mida ta vajalikuks peab töötajate või vara kaitsmiseks ohu eest. Selliste volituste kasutamisest teatatakse viivitamatult turvaküsimuste eest vastutavale komisjoniliikmele, et need otsused läbi vaadata ning vajaduse korral kinnitada, muuta või tühistada. Samaaegselt turvaküsimuste eest vastutava komisjoniliikmega teavitatakse ka juhtimisrühma eesistujat.

3.   Komisjoni delegatsioonid ja välisesindused ELi mittekuuluvates riikides

| a) | Kõigi kolmandates riikides asuvate komisjoni delegatsioonide valmisoleku taseme otsustab välissuhete volinik koos turvaküsimuste eest vastutava komisjoniliikmega. |
| --- | --- |

a)

Kõigi kolmandates riikides asuvate komisjoni delegatsioonide valmisoleku taseme otsustab välissuhete volinik koos turvaküsimuste eest vastutava komisjoniliikmega.

| b) | Äärmises hädaolukorras või olukorras, kus ei ole võimalik konsulteerida, võib komisjoni delegatsiooni juht vastu võtta mis tahes otsuse, mis on vajalik töötajate või vara kaitsmiseks ohu eest, sh valmisoleku taseme ajutine muutmine. Igasugusest selliste volituste kasutamisest ja valmisoleku taseme kõigist muutustest teatab komisjoni delegatsiooni juht viivitamata välissuhete volinikule, kes kohe teavitab turvaküsimuste eest vastutavat komisjoniliiget võetud meetmetest ja nende põhjustest. Samaaegselt turvaküsimuste eest vastutava komisjoniliikmega teavitatakse ka juhtimisrühma eesistujat. |
| --- | --- |

b)

Äärmises hädaolukorras või olukorras, kus ei ole võimalik konsulteerida, võib komisjoni delegatsiooni juht vastu võtta mis tahes otsuse, mis on vajalik töötajate või vara kaitsmiseks ohu eest, sh valmisoleku taseme ajutine muutmine. Igasugusest selliste volituste kasutamisest ja valmisoleku taseme kõigist muutustest teatab komisjoni delegatsiooni juht viivitamata välissuhete volinikule, kes kohe teavitab turvaküsimuste eest vastutavat komisjoniliiget võetud meetmetest ja nende põhjustest. Samaaegselt turvaküsimuste eest vastutava komisjoniliikmega teavitatakse ka juhtimisrühma eesistujat.

| c) | Kui komisjoni välisesinduse või komisjoni delegatsiooni juht peab juhtudel, mida ei hõlma eelmine lõige, vajalikuks muuta valmisoleku taset, siis esitab ta taotluse välissuhete peadirektoraadi peadirektorile, kes kannab ette komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadi direktorile. Loa muutmiseks annavad välissuhete volinik ja turvaküsimuste eest vastutav komisjoniliige ühiselt. |
| --- | --- |

c)

Kui komisjoni välisesinduse või komisjoni delegatsiooni juht peab juhtudel, mida ei hõlma eelmine lõige, vajalikuks muuta valmisoleku taset, siis esitab ta taotluse välissuhete peadirektoraadi peadirektorile, kes kannab ette komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadi direktorile. Loa muutmiseks annavad välissuhete volinik ja turvaküsimuste eest vastutav komisjoniliige ühiselt.

Liide

KOMISJONI JULGEOLEKUALASED VALMISOLEKU TASEMED

Sissejuhatus

Valmisoleku tase on turvameetmete kogum, mis on mõeldud komisjoni töötajate, teabe, hoonete ja muu vara kaitse teatava taseme ja töövõime tagamiseks. Neid turvameetmeid rakendatakse ja nendest loobutakse üldiselt või valikuliselt, vastavalt sellele, kuidas ohu tase suureneb või väheneb.

Valmisoleku tase tähendab, et turvalisusküsimuste direktoraat või asjaomase delegatsiooni juht peavad kriisiolukorras vastavalt ohu iseloomule rakendama konkreetseid meetmeid. Meetmete kogumid sätestatakse eraldi otsuses.

Standardsed turvameetmed – “VALGE”

Standardseid turvameetmeid, tähistusega “VALGE”, kasutatakse siis, kui ei ole kindlaks tehtud olulist ohtu julgeolekule. Neid standardseid turvameetmeid rakendatakse iga päev. Nad näitavad tavalist julgeoleku olukorda ja näevad ette vähima vastuvõetava turvataseme. Nad on aluseks komisjoni valdustes rakendatavatele turvameetmetele.

“KOLLANE” valmisoleku tase

“KOLLANE” valmisoleku tase hakkab kehtima, kui tehakse ähvardusi või juhtuvad muud erakordsed sündmused, mis ohustavad töötajate, teabe, hoonete ja muu vara puutumatust ja mis võivad avaldada kahjulikku mõju komisjonile või selle töövõimele.

“ORANŽ” valmisoleku tase

“ORANŽ” valmisoleku tase hakkab kehtima, kui tehakse ähvardusi või juhtuvad muud erakordsed sündmused, mis ohustavad töötajate, teabe, hoonete ja muu vara puutumatust ja mis on suunatud komisjoni või selle töö vastu, ehkki ei ole kindlaks tehtud konkreetset rünnaku objekti, sihtmärki või aega.

“PUNANE” valmisoleku tase

“PUNANE” valmisoleku tase hakkab kehtima, kui komisjon või selle töö muutub ähvarduste sihtmärgiks või toimuvad erakordsed sündmused, mis ohustavad töötajate, teabe, hoonete ja muu vara puutumatust. Need ohud on selged ja piiritletud ning võivad igal hetkel realiseeruda.

Liide 2A

STANDARDSED TURVAMEETMED, MIDA RAKENDATAKSE EUROOPA LIIDU LIIKMESRIIKIDES ASUVATES KOMISJONI VALDUSTES

Sissejuhatus

Standardsed turvameetmed sätestatakse üldsõnaliselt ja nende rakendamise korral kaasnevad nendega üksikasjalikud eeskirjad nende täitmise eest vastutavatele teenistustele. Komisjoni turvalisusküsimuste direktoraat töötab need üksikasjalikud eeskirjad välja ja teostab järelevalvet nende täitmise üle.

1.   Rakendamise tingimused:

Neid standardseid turvameetmeid rakendatakse alati kõikjal. Nad näevad ette turvataseme olukorras, kus puudub kõrgendatud ohu tase. Seda olukorda tähistab koodvärv “VALGE”. Nad on aluseks komisjoni valdustes rakendatavatele turvameetmetele.

2.   Suhtlus väljaspool komisjoni

| a) | Komisjon turvalisusküsimuste direktoraat loob ja hoiab alal kontakte liikmesriikide, eriti Belgia ja Luksemburgi kohaliku ja föderaaltasandi politseiteenistustega. Komisjon turvalisusküsimuste direktoraat loob kontaktpunktid vastastikku huvipakkuva teabe, eriti turvameetmetega seonduva teabe rutiinseks vahetuseks. Vajaduse korral korraldatakse koordineerimiskohtumisi. |
| --- | --- |

a)

Komisjon turvalisusküsimuste direktoraat loob ja hoiab alal kontakte liikmesriikide, eriti Belgia ja Luksemburgi kohaliku ja föderaaltasandi politseiteenistustega. Komisjon turvalisusküsimuste direktoraat loob kontaktpunktid vastastikku huvipakkuva teabe, eriti turvameetmetega seonduva teabe rutiinseks vahetuseks. Vajaduse korral korraldatakse koordineerimiskohtumisi.

| b) | Komisjoni turvalisusküsimuste direktoraat loob ja hoiab alal kontakte liikmesriikide julgeolekuteenistustega. Turvalisusküsimuste direktoraat korraldab vastastikku huvipakkuva teabe rutiinset vahetust kontaktpunktide vahel. Vajaduse korral korraldab ta muude ühenduse institutsioonidega koordineerimiskohtumisi. |
| --- | --- |

b)

Komisjoni turvalisusküsimuste direktoraat loob ja hoiab alal kontakte liikmesriikide julgeolekuteenistustega. Turvalisusküsimuste direktoraat korraldab vastastikku huvipakkuva teabe rutiinset vahetust kontaktpunktide vahel. Vajaduse korral korraldab ta muude ühenduse institutsioonidega koordineerimiskohtumisi.

| c) | Komisjon turvalisusküsimuste direktoraat loob ja hoiab alal kontakte muude ühenduse institutsioonide julgeolekuteenistustega. Turvalisusküsimuste direktoraat korraldab vastastikku huvipakkuva teabe rutiinset vahetust kontaktpunktide vahel. Vajaduse korral korraldab ta muude ühenduse institutsioonidega koordineerimiskohtumisi. |
| --- | --- |

c)

Komisjon turvalisusküsimuste direktoraat loob ja hoiab alal kontakte muude ühenduse institutsioonide julgeolekuteenistustega. Turvalisusküsimuste direktoraat korraldab vastastikku huvipakkuva teabe rutiinset vahetust kontaktpunktide vahel. Vajaduse korral korraldab ta muude ühenduse institutsioonidega koordineerimiskohtumisi.

3.   Suhtlus komisjoni sees

Komisjoni turvalisusküsimuste direktoraat teavitab komisjoni valdustes rakendatavatest standardsetest turvameetmetest kõiki uusi töötajaid, sh ajutisi töötajaid, siseriiklikke eksperte ja alltöövõtjaid. Teadlikkuse tõstmisel rõhutatakse komisjoni ametnike isiklikku vastutust vähemalt järgmistes küsimustes: juurdepääs komisjoni hoonetele, külalised, eeskirjad kohtumiste korraldamise kohta, postisüsteemi kasutamine, e-posti kasutamine, telefonisuhtluse julgeolekuaspektid ja ELi salastatud teabe käitlemine ja kasutamine.

4.   Füüsiline kaitse/Juurdepääsu kontroll

4.1.   Juurdepääsu kontrolli põhimõtted

| a) | Komisjoni valdustesse sisenemine põhineb rangelt konkreetsel vajadusel. Komisjoni turvalisusküsimuste direktoraat loob operatiivpõhimõtted, millele vastavalt kontrollitakse juurdepääsu komisjoni hoonetele või nende osadele. |
| --- | --- |

a)

Komisjoni valdustesse sisenemine põhineb rangelt konkreetsel vajadusel. Komisjoni turvalisusküsimuste direktoraat loob operatiivpõhimõtted, millele vastavalt kontrollitakse juurdepääsu komisjoni hoonetele või nende osadele.

| b) | Kõigil komisjoni hoonetesse sisenevatel isikutel peab olema kehtiv komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadi poolt tunnustatud sissepääsuluba. Kõik komisjoni hoonetesse sisenevad isikud on kohustatud järgima kõiki neile komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadi või valveteenistuse liikme poolt antavaid turvainstruktsioone. |
| --- | --- |

b)

Kõigil komisjoni hoonetesse sisenevatel isikutel peab olema kehtiv komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadi poolt tunnustatud sissepääsuluba. Kõik komisjoni hoonetesse sisenevad isikud on kohustatud järgima kõiki neile komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadi või valveteenistuse liikme poolt antavaid turvainstruktsioone.

| c) | Kõik komisjoni hoonetes ja valdustes viibivad isikud peavad kehtivat sissepääsuluba alati hoidma selgelt nähtaval. |
| --- | --- |

c)

Kõik komisjoni hoonetes ja valdustes viibivad isikud peavad kehtivat sissepääsuluba alati hoidma selgelt nähtaval.

| d) | Eri töötajakategooriate ajakava komisjoni hoonetele juurdepääsuks kehtestatakse koostöös komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadiga. |
| --- | --- |

d)

Eri töötajakategooriate ajakava komisjoni hoonetele juurdepääsuks kehtestatakse koostöös komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadiga.

| e) | Väljaspool eespool osutatud ajakava, sh nädalavahetustel ja pühade ajal, teevad komisjoni teenistuskaarti omavad isikud sissekande hoone registratuuris asuvasse registrisse. Kõik muud töötajad peavad lisaks oma andmete registrisse sisestamisele esitama komisjoni hoonele juurdepääsu lubava kehtiva loa. Kõnealuse loa väljastab komisjoni turvalisusküsimuste direktoraat vastutava teenistuse taotlusel ja see edastatakse olemasolevat korda järgides asjaomasesse registratuuri. |
| --- | --- |

e)

Väljaspool eespool osutatud ajakava, sh nädalavahetustel ja pühade ajal, teevad komisjoni teenistuskaarti omavad isikud sissekande hoone registratuuris asuvasse registrisse. Kõik muud töötajad peavad lisaks oma andmete registrisse sisestamisele esitama komisjoni hoonele juurdepääsu lubava kehtiva loa. Kõnealuse loa väljastab komisjoni turvalisusküsimuste direktoraat vastutava teenistuse taotlusel ja see edastatakse olemasolevat korda järgides asjaomasesse registratuuri.

4.2.   Kehtivad sissepääsuload

| a) | Teenistuskaardid väljastatakse volinikele ja komisjoni töötajatele, s.o isikutele, kelle suhtes kehtivad personalieeskirjad või Euroopa ühenduste muude teenistujate ja tööle lähetatud ekspertide teenistustingimused, ja vajaduse korral ka komisjoni valdustes paiknevate muude institutsioonide, ametite ja asutuste töötajatele. Muude ELi institutsioonide teenistuskaarte aktsepteeritakse vastavalt asjaomase institutsiooniga sõlmitud lepingule. |
| --- | --- |

a)

Teenistuskaardid väljastatakse volinikele ja komisjoni töötajatele, s.o isikutele, kelle suhtes kehtivad personalieeskirjad või Euroopa ühenduste muude teenistujate ja tööle lähetatud ekspertide teenistustingimused, ja vajaduse korral ka komisjoni valdustes paiknevate muude institutsioonide, ametite ja asutuste töötajatele. Muude ELi institutsioonide teenistuskaarte aktsepteeritakse vastavalt asjaomase institutsiooniga sõlmitud lepingule.

| b) | Kõigile teistele töötajatele, kes vajavad juurdepääsu komisjoni hoonetele oma lepinguliste kohustuste täitmiseks komisjoni teenistuste ees, väljastatakse sissepääsukaardid. Tähtajalise lepinguga töötajate sissepääsukaartide kehtivus tohib olla sellest tähtajast pikem ainult komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadi loal. Selliste isikute sissepääsukaartide kehtivus ei tohi kunagi ületada jooksva aasta lõppu. Kui Euroopa Parlamendi liige soovib siseneda komisjoni hoonesse, siis peab ta valves olevale turvatöötajale esitama Euroopa Parlamendi poolt väljastatud sissepääsukaardi, mis välistab vajaduse lisaturvakontrolli läbimise järele, mida tavaliselt külalistelt nõutakse. |
| --- | --- |

b)

Kõigile teistele töötajatele, kes vajavad juurdepääsu komisjoni hoonetele oma lepinguliste kohustuste täitmiseks komisjoni teenistuste ees, väljastatakse sissepääsukaardid. Tähtajalise lepinguga töötajate sissepääsukaartide kehtivus tohib olla sellest tähtajast pikem ainult komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadi loal. Selliste isikute sissepääsukaartide kehtivus ei tohi kunagi ületada jooksva aasta lõppu. Kui Euroopa Parlamendi liige soovib siseneda komisjoni hoonesse, siis peab ta valves olevale turvatöötajale esitama Euroopa Parlamendi poolt väljastatud sissepääsukaardi, mis välistab vajaduse lisaturvakontrolli läbimise järele, mida tavaliselt külalistelt nõutakse.

| c) | Seaduslike põhjuste korral, mis õigustavad juurdepääsu komisjoni hoonetele, väljastab komisjoni turvalisusküsimuste direktoraat liikumisload. |
| --- | --- |

c)

Seaduslike põhjuste korral, mis õigustavad juurdepääsu komisjoni hoonetele, väljastab komisjoni turvalisusküsimuste direktoraat liikumisload.

| d) | Pressikaardid. Ajakirjanike akrediteerimistaotlusi vaatab läbi teabe peadirektoraat koostöös nõukogu ja riiklike teenistustega. Kui akrediteerimistaotlus heaks kiidetakse, siis palub teabe peadirektoraat komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadil väljastada pressikaardi. |
| --- | --- |

d)

Pressikaardid. Ajakirjanike akrediteerimistaotlusi vaatab läbi teabe peadirektoraat koostöös nõukogu ja riiklike teenistustega. Kui akrediteerimistaotlus heaks kiidetakse, siis palub teabe peadirektoraat komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadil väljastada pressikaardi.

| e) | Ajutised külaliste sissepääsuload või töövõtja külaliste sissepääsuload väljastatakse külalistele komisjoni hoone registratuuris pärast heauskset kontrollimist. |
| --- | --- |

e)

Ajutised külaliste sissepääsuload või töövõtja külaliste sissepääsuload väljastatakse külalistele komisjoni hoone registratuuris pärast heauskset kontrollimist.

| f) | Komisjoni hoonetesse võivad külalisi kutsuda ainult teenistuskaardi valdajad. Kui komisjoni osakond, kes vastutab muid kehtivaid sissepääsulube valdavate isikute eest, soovib kutsuda külalisi, siis võib ta esitada komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadile põhjendatud taotluse. |
| --- | --- |

f)

Komisjoni hoonetesse võivad külalisi kutsuda ainult teenistuskaardi valdajad. Kui komisjoni osakond, kes vastutab muid kehtivaid sissepääsulube valdavate isikute eest, soovib kutsuda külalisi, siis võib ta esitada komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadile põhjendatud taotluse.

| g) | Komisjoni ametnike pereliikmeid, kes taotlevad juurdepääsu ametipiirkondadesse, käsitletakse külalistena. |
| --- | --- |

g)

Komisjoni ametnike pereliikmeid, kes taotlevad juurdepääsu ametipiirkondadesse, käsitletakse külalistena.

| h) | Kõik teenistuskaardid ja sissepääsuload on komisjoni omand ja tuleb tagastada komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadile viimase palvel. Komisjoni teenistused, kes taotlesid komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadilt kehtiva sissepääsuloa väljastamist, tagavad, et luba tagastatakse komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadile kas lepingu lõppemisel või siis, kui langeb ära põhjus, mille alusel luba väljastati. |
| --- | --- |

h)

Kõik teenistuskaardid ja sissepääsuload on komisjoni omand ja tuleb tagastada komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadile viimase palvel. Komisjoni teenistused, kes taotlesid komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadilt kehtiva sissepääsuloa väljastamist, tagavad, et luba tagastatakse komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadile kas lepingu lõppemisel või siis, kui langeb ära põhjus, mille alusel luba väljastati.

4.3.   Komisjoni valdustes viibivate külaliste kategooriad

| a) | Komisjoni ametipiirkondades viibivatel üksikkülalistel peab olema kaasas komisjoni teenistuskaarti valdav isik. Ametipiirkonnad on komisjoni valduste osad, mis ei paku üldist huvi ja on seotud komisjoni tööga. Külalised võetakse vastu registratuuris ja saadetakse külastuse lõpus sinna tagasi. Üksikkülalised ei tohi komisjoni valdustes liikuda ilma saatjata. |
| --- | --- |

a)

Komisjoni ametipiirkondades viibivatel üksikkülalistel peab olema kaasas komisjoni teenistuskaarti valdav isik. Ametipiirkonnad on komisjoni valduste osad, mis ei paku üldist huvi ja on seotud komisjoni tööga. Külalised võetakse vastu registratuuris ja saadetakse külastuse lõpus sinna tagasi. Üksikkülalised ei tohi komisjoni valdustes liikuda ilma saatjata.

| b) | Kohtumistel ja üritustel osalejad. Kohtumise või ürituse korraldajaks olev peadirektoraat, kabinet või teenistus tagab sündmuse asukoha registratuuris vastavate märkide väljastamise osalejatele. Osaleja peab sündmuskohaks olevas komisjoni hoones hoidma märki pidevalt nähtaval. |
| --- | --- |

b)

Kohtumistel ja üritustel osalejad. Kohtumise või ürituse korraldajaks olev peadirektoraat, kabinet või teenistus tagab sündmuse asukoha registratuuris vastavate märkide väljastamise osalejatele. Osaleja peab sündmuskohaks olevas komisjoni hoones hoidma märki pidevalt nähtaval.

| c) | Töövõtjatele lubatakse juurdepääs ainult konkreetsel põhjusel ja neile väljastatakse pärast heauskset kontrollimist ajutine luba. Külaliste juurdepääsu ja registreerimist reguleerivat korda järgitakse kõigis komisjoni hoonetes. |
| --- | --- |

c)

Töövõtjatele lubatakse juurdepääs ainult konkreetsel põhjusel ja neile väljastatakse pärast heauskset kontrollimist ajutine luba. Külaliste juurdepääsu ja registreerimist reguleerivat korda järgitakse kõigis komisjoni hoonetes.

| d) | Juurdepääsu kontrolli teostatakse alati, ka evakueerimise korral ja eriolukorras. |
| --- | --- |

d)

Juurdepääsu kontrolli teostatakse alati, ka evakueerimise korral ja eriolukorras.

| e) | Töötervishoiu ja -ohutuse eest vastutav komisjoni teenistus teatab kõigist evakueerimisõppustest eelnevalt komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadile, et tagada juurdepääsu kontroll õppuste ajal ja pärast neid. |
| --- | --- |

e)

Töötervishoiu ja -ohutuse eest vastutav komisjoni teenistus teatab kõigist evakueerimisõppustest eelnevalt komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadile, et tagada juurdepääsu kontroll õppuste ajal ja pärast neid.

| f) | Töövõtjad, kes toimetavad kaupu komisjoni hoonesse, peavad esitama kaubadeklaratsiooni, kus on esitatud kättetoimetamise alus. Selle korra rikkumisest teatatakse kohe komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadile. |
| --- | --- |

f)

Töövõtjad, kes toimetavad kaupu komisjoni hoonesse, peavad esitama kaubadeklaratsiooni, kus on esitatud kättetoimetamise alus. Selle korra rikkumisest teatatakse kohe komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadile.

| g) | Kui mõnel isikul keelatakse sisenemine ühesse või enamasse komisjoni hoonesse, siis teatatakse sellest komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadile, kes võtab vajalikud meetmed. |
| --- | --- |

g)

Kui mõnel isikul keelatakse sisenemine ühesse või enamasse komisjoni hoonesse, siis teatatakse sellest komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadile, kes võtab vajalikud meetmed.

| h) | Komisjoni hoonetes viibivad külalised ja nende isiklikud asjad võidakse allutada tehnilisele kontrollile, näiteks läbiotsimised ja pagasi kontroll |
| --- | --- |

h)

Komisjoni hoonetes viibivad külalised ja nende isiklikud asjad võidakse allutada tehnilisele kontrollile, näiteks läbiotsimised ja pagasi kontroll

4.4.   VIP-külastused

Kõigi komisjoni valduste või seonduvate piirkondade ametlike külastuste turvakorralduse eest vastutab komisjon turvalisusküsimuste direktoraat. Seda ka selliste VIPide külastuste korral, kelle visiit komisjoni õigustab lisaturvameetmeid. Külastust korraldav komisjoni teenistus teatab komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadile kõik vajalikud andmed kohe, kui need teatavaks saavad. Asjaomane teenistus hoiab komisjoni turvalisusküsimuste direktoraati täielikult kursis kõigi uute sündmuste või eelnevalt teatatud programmis tehtavate muudatustega.

4.5.   Piiratud juurdepääs komisjoni hoonetele

| a) | Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokoll, eriti selle artiklid 1 ja 19, keelavad asukohariigi politseiteenistustel juurdepääsu komisjoni hoonetesse, v.a komisjoni pädevatelt asutustelt heakskiidu saanud taotluse alusel. Kui juurdepääs võimaldatakse, siis abistavad komisjoni töötajad vajaduse korral politseid. |
| --- | --- |

a)

Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokoll, eriti selle artiklid 1 ja 19, keelavad asukohariigi politseiteenistustel juurdepääsu komisjoni hoonetesse, v.a komisjoni pädevatelt asutustelt heakskiidu saanud taotluse alusel. Kui juurdepääs võimaldatakse, siis abistavad komisjoni töötajad vajaduse korral politseid.

| b) | Asukohariikide juurdepääsu üksikasjalikud küsimused võidakse reguleerida konkreetsete lepingutega. |
| --- | --- |

b)

Asukohariikide juurdepääsu üksikasjalikud küsimused võidakse reguleerida konkreetsete lepingutega.

| c) | Relvastatud isikud tohivad komisjoni hoonetesse siseneda või neis liikuda ainult komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadi eelneva kirjaliku loaga. |
| --- | --- |

c)

Relvastatud isikud tohivad komisjoni hoonetesse siseneda või neis liikuda ainult komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadi eelneva kirjaliku loaga.

| d) | Komisjoni hoonetesse ei lubata loomi, v.a koerad, keda kasutatakse komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadi palvel komisjoni valduste kontrolliks, valvekoerad komisjoni valduste julgeoleku tagamiseks ning pimedate ja kurtide juhtkoerad. |
| --- | --- |

d)

Komisjoni hoonetesse ei lubata loomi, v.a koerad, keda kasutatakse komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadi palvel komisjoni valduste kontrolliks, valvekoerad komisjoni valduste julgeoleku tagamiseks ning pimedate ja kurtide juhtkoerad.

| e) | Pildistamine, filmimine või helisalvestus, v.a teenistuslikeks vajadusteks, on komisjoni hoonetes keelatud ilma teabe peadirektoraadi ja turvalisusküsimuste direktoraadi eelneva nõusolekuta. |
| --- | --- |

e)

Pildistamine, filmimine või helisalvestus, v.a teenistuslikeks vajadusteks, on komisjoni hoonetes keelatud ilma teabe peadirektoraadi ja turvalisusküsimuste direktoraadi eelneva nõusolekuta.

4.6.   Juurdepääs garaažidele ja parkimisaladele

| a) | Ainult juhid, kellel on kehtiv sõiduki sissepääsuluba ja kehtiv teenistuskaart, sissepääsukaart või liikumisluba, võivad tuua auto komisjoni garaaži või parkimisalale. Kõigil teistel reisijatel autos peab olema kehtiv sissepääsuluba komisjoni hoonetesse. Teenistus- ja sissepääsukaardid tuleb nende nõudmisel esitada tööl olevatele turvatöötajatele või komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadi töötajatele. |
| --- | --- |

a)

Ainult juhid, kellel on kehtiv sõiduki sissepääsuluba ja kehtiv teenistuskaart, sissepääsukaart või liikumisluba, võivad tuua auto komisjoni garaaži või parkimisalale. Kõigil teistel reisijatel autos peab olema kehtiv sissepääsuluba komisjoni hoonetesse. Teenistus- ja sissepääsukaardid tuleb nende nõudmisel esitada tööl olevatele turvatöötajatele või komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadi töötajatele.

| b) | Kõigil sõidukitel, mis soovivad juurdepääsu komisjoni garaažidesse või parkimisaladele, v.a asjakohaselt tähistatud komisjoni teenistussõidukid, peab garaažis või parkimisalal olema kehtiv sõiduki sissepääsuluba alati selgelt nähtaval. |
| --- | --- |

b)

Kõigil sõidukitel, mis soovivad juurdepääsu komisjoni garaažidesse või parkimisaladele, v.a asjakohaselt tähistatud komisjoni teenistussõidukid, peab garaažis või parkimisalal olema kehtiv sõiduki sissepääsuluba alati selgelt nähtaval.

| c) | Komisjoni ametnikule, kes soovib juurdepääsu sõidukiga, väljastatakse ainult üks sõiduki sissepääsuluba. Uue loa väljastamiseks peab ametnik vana tagastama. Kui vana luba ei ole tagastatud, siis uut ei väljastata. Loa varguse või kadumise korral tuleb teha ametlik avaldus komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadile. |
| --- | --- |

c)

Komisjoni ametnikule, kes soovib juurdepääsu sõidukiga, väljastatakse ainult üks sõiduki sissepääsuluba. Uue loa väljastamiseks peab ametnik vana tagastama. Kui vana luba ei ole tagastatud, siis uut ei väljastata. Loa varguse või kadumise korral tuleb teha ametlik avaldus komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadile.

| d) | Väljaspool tööaega võib sõidukeid jätta ainult komisjoni garaaži või parkimisalale, kus asjaomane komisjoni ametnik ülesannet täidab. Lisaks sellele on vajalik komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadi eelnev nõusolek. |
| --- | --- |

d)

Väljaspool tööaega võib sõidukeid jätta ainult komisjoni garaaži või parkimisalale, kus asjaomane komisjoni ametnik ülesannet täidab. Lisaks sellele on vajalik komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadi eelnev nõusolek.

| e) | Komisjoni turvalisusküsimuste direktoraat võib turvakaalutlustel keelata juurdepääsu komisjoni garaažidesse või parkimisaladele, kui seda nõuavad erakorralised asjaolud. |
| --- | --- |

e)

Komisjoni turvalisusküsimuste direktoraat võib turvakaalutlustel keelata juurdepääsu komisjoni garaažidesse või parkimisaladele, kui seda nõuavad erakorralised asjaolud.

| f) | Kõigi garaažidesse, parkimisaladele või komisjoni valduste vahetusse lähedusse pargitud sõidukite suhtes võidakse võtta kiireloomulisi ja konkreetseid ohutus- või turvameetmeid. |
| --- | --- |

f)

Kõigi garaažidesse, parkimisaladele või komisjoni valduste vahetusse lähedusse pargitud sõidukite suhtes võidakse võtta kiireloomulisi ja konkreetseid ohutus- või turvameetmeid.

4.7.   Posti ja pakkide kättetoimetamine

| a) | Kogu väljastpoolt sissetulev post, sh pakid, suunatakse läbi komisjoni posti vastuvõtukeskuse. Vajaduse korral allutatakse ebatavaline ja/või kahtlane post lisaturvakontrollile. |
| --- | --- |

a)

Kogu väljastpoolt sissetulev post, sh pakid, suunatakse läbi komisjoni posti vastuvõtukeskuse. Vajaduse korral allutatakse ebatavaline ja/või kahtlane post lisaturvakontrollile.

| b) | V.a juhud, millest on teatatud komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadile ja mis on saanud viimase heakskiidu, on keelatud välisposti käsitsi komisjoni hoonesse tuua. |
| --- | --- |

b)

V.a juhud, millest on teatatud komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadile ja mis on saanud viimase heakskiidu, on keelatud välisposti käsitsi komisjoni hoonesse tuua.

4.8.   Väärtuslikud esemed

Komisjoni töötajad, kellele on usaldatud komisjoni omand, peavad rakendama kõiki ettevaatusabinõusid, et tagada omandi asjakohane kasutus ja säilitamine ning vältida selle kahjustamist, kaotsiminekut või volitamata juurdepääsu sellele.

4.9.   Komisjoni valduste lähiümbruse julgeolek

| a) | Kõik komisjoni hoonetes töötavad isikud peavad turvalisusküsimuste direktoraadile teatama isikutest, kes püüavad salaja siseneda komisjoni hoonetesse. Nad peaksid komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadile kohe teatama kõigist komisjoni hoonete lähedalt leitud kahtlastest sõidukitest või objektidest. |
| --- | --- |

a)

Kõik komisjoni hoonetes töötavad isikud peavad turvalisusküsimuste direktoraadile teatama isikutest, kes püüavad salaja siseneda komisjoni hoonetesse. Nad peaksid komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadile kohe teatama kõigist komisjoni hoonete lähedalt leitud kahtlastest sõidukitest või objektidest.

| b) | Õhtul, enne nädalavahetusi ja pühasid komisjoni valdustest lahkumisel peaksid kõik komisjoni valdustes töötavad isikud erilise tähelepanuga kontrollima, et aknad on kinni, ja võimaluse korral seda, kas uksed on suletud ja valgus välja lülitatud. |
| --- | --- |

b)

Õhtul, enne nädalavahetusi ja pühasid komisjoni valdustest lahkumisel peaksid kõik komisjoni valdustes töötavad isikud erilise tähelepanuga kontrollima, et aknad on kinni, ja võimaluse korral seda, kas uksed on suletud ja valgus välja lülitatud.

| c) | Kui komisjoni turvalisusküsimuste direktoraat saab teavet seoses mingite julgeolekut mõjutada võivate sündmustega või komisjoni hoone lähedal toimuvate sündmustega, siis rakendab ta kohe kõiki vajalikke turvameetmeid selleks, et vältida isikute või sõidukite loata juurdepääsu. Vajaduse korral võtab komisjoni turvalisusküsimuste direktoraat ühendust asukohariigi julgeoleku- või hädaabiteenistustega. |
| --- | --- |

c)

Kui komisjoni turvalisusküsimuste direktoraat saab teavet seoses mingite julgeolekut mõjutada võivate sündmustega või komisjoni hoone lähedal toimuvate sündmustega, siis rakendab ta kohe kõiki vajalikke turvameetmeid selleks, et vältida isikute või sõidukite loata juurdepääsu. Vajaduse korral võtab komisjoni turvalisusküsimuste direktoraat ühendust asukohariigi julgeoleku- või hädaabiteenistustega.

4.10.   Julgeolek komisjoni valdustes

Komisjon turvalisusküsimuste direktoraat määratleb turvastandardid, mida kõik komisjoni valdustes viibivad isikud peavad järgima.

4.11.   Komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadi tegevus ohuolukorras

| a) | Komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadi struktuuri kuulub komisjoni teenistus, mis vastutab töötervishoiu ja -ohutuse eest, tööohutuse ja -hügieeniga seotud küsimuste eest. |
| --- | --- |

a)

Komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadi struktuuri kuulub komisjoni teenistus, mis vastutab töötervishoiu ja -ohutuse eest, tööohutuse ja -hügieeniga seotud küsimuste eest.

| b) | Komisjoni turvalisusküsimuste direktoraat haldab sisemist eriolukorra otseliini. Vajaduse korral võetakse kehtivate hädaolukorra eeskirjade kohaselt ühendust asukohamaa tuletõrje ja/või kiirabiga. |
| --- | --- |

b)

Komisjoni turvalisusküsimuste direktoraat haldab sisemist eriolukorra otseliini. Vajaduse korral võetakse kehtivate hädaolukorra eeskirjade kohaselt ühendust asukohamaa tuletõrje ja/või kiirabiga.

| c) | Kui komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadile teatatakse ohuolukorrast, näiteks tõsisest töötajate tervisega seotud sündmusest, tulekahjust, gaasilekkest, elektrikatkestusest, uputusest või komisjoni hoone konstruktsiooni tõsistest probleemidest, siis teatab komisjoni turvalisusküsimuste direktoraat sellest hoones asuvate teenistuste töötajatele, samuti tehnilisele teenistusele. |
| --- | --- |

c)

Kui komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadile teatatakse ohuolukorrast, näiteks tõsisest töötajate tervisega seotud sündmusest, tulekahjust, gaasilekkest, elektrikatkestusest, uputusest või komisjoni hoone konstruktsiooni tõsistest probleemidest, siis teatab komisjoni turvalisusküsimuste direktoraat sellest hoones asuvate teenistuste töötajatele, samuti tehnilisele teenistusele.

| d) | Vajaduse korral vastutab komisjoni turvalisusküsimuste direktoraat asjakohaste meetmete võtmise eest, et evakueerida komisjoni hoonetes olevad isikud. |
| --- | --- |

d)

Vajaduse korral vastutab komisjoni turvalisusküsimuste direktoraat asjakohaste meetmete võtmise eest, et evakueerida komisjoni hoonetes olevad isikud.

| e) | Kui toimub intsident, millega kaasnevad inimeste rasked vigastused, siis helistab asukohariigi kiirabisse ükskõik milline töötaja. Hädaabiteenistustele helistav isik peaks kohe teavitama komisjoni turvalisusküsimuste direktoraati. Komisjon turvalisusküsimuste direktoraat tagab asjakohased meetmed, et komisjoni hooned ei jääks järelevalveta. |
| --- | --- |

e)

Kui toimub intsident, millega kaasnevad inimeste rasked vigastused, siis helistab asukohariigi kiirabisse ükskõik milline töötaja. Hädaabiteenistustele helistav isik peaks kohe teavitama komisjoni turvalisusküsimuste direktoraati. Komisjon turvalisusküsimuste direktoraat tagab asjakohased meetmed, et komisjoni hooned ei jääks järelevalveta.

4.12.   Tegevus komisjoni valduste juures toimuva meeleavalduse korral

| a) | Komisjoni valduste vahetus läheduses toimuva meeleavalduse korral teavitavad registratuuri ja garaažipiirkondade töötajad komisjoni turvalisusküsimuste direktoraati, kes rakendab kaitsemeetmeid ja väljastab hoone julgeolekut käsitlevaid käske. |
| --- | --- |

a)

Komisjoni valduste vahetus läheduses toimuva meeleavalduse korral teavitavad registratuuri ja garaažipiirkondade töötajad komisjoni turvalisusküsimuste direktoraati, kes rakendab kaitsemeetmeid ja väljastab hoone julgeolekut käsitlevaid käske.

| b) | Kui on märke sellest, et komisjoni valdusi võidakse tõenäoliselt rünnata, siis annab komisjoni turvalisusküsimuste direktoraat konkreetsed käsud kõigile asjaomastele teenistustele ja komisjoni töötajatele. Sõltuvalt ohu iseloomust võtab komisjoni turvalisusküsimuste direktoraat kõik vajalikud meetmed probleemiga tegelemiseks ja rakendab meetmeid, mis on sätestatud komisjoni otsuses julgeolekualaste valmisoleku tasemete süsteemi üksikasjalike rakenduseeskirjade kohta. |
| --- | --- |

b)

Kui on märke sellest, et komisjoni valdusi võidakse tõenäoliselt rünnata, siis annab komisjoni turvalisusküsimuste direktoraat konkreetsed käsud kõigile asjaomastele teenistustele ja komisjoni töötajatele. Sõltuvalt ohu iseloomust võtab komisjoni turvalisusküsimuste direktoraat kõik vajalikud meetmed probleemiga tegelemiseks ja rakendab meetmeid, mis on sätestatud komisjoni otsuses julgeolekualaste valmisoleku tasemete süsteemi üksikasjalike rakenduseeskirjade kohta.

4.13.   Komisjoni valdustesse tungimine

| a) | Kõik isikud, kellel on lubatud komisjoni valdustes viibida, on kohustatud hoidma nähtaval teenistuskaarti või kehtivat sissepääsuluba. Kõik isikud, kellel sellist teenistuskaarti või kehtivat sissepääsuluba ei ole, võidakse juurdepääsu kontrolli eest vastutava isiku või komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadi poolt korrakohaselt määratud ametniku nõudmisel komisjoni valdustest kohe ära saata. |
| --- | --- |

a)

Kõik isikud, kellel on lubatud komisjoni valdustes viibida, on kohustatud hoidma nähtaval teenistuskaarti või kehtivat sissepääsuluba. Kõik isikud, kellel sellist teenistuskaarti või kehtivat sissepääsuluba ei ole, võidakse juurdepääsu kontrolli eest vastutava isiku või komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadi poolt korrakohaselt määratud ametniku nõudmisel komisjoni valdustest kohe ära saata.

| b) | Kui isikud püüavad ebaseaduslikult komisjoni valdustesse tungida, siis sulevad komisjoni ametnikud kõigepealt kontorid, seifid ja lukud, seda tingimusel, et nende isiklik füüsiline julgeolek ei ole ohus. Nad teatavad juhtumist kohe komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadile. Kui komisjoni turvalisusküsimuste direktoraat saab teavet selliste juhtumite kohta, siis annab ta käsud edasiseks tegevuseks ja asjakohastele teenistustele teatamiseks. |
| --- | --- |

b)

Kui isikud püüavad ebaseaduslikult komisjoni valdustesse tungida, siis sulevad komisjoni ametnikud kõigepealt kontorid, seifid ja lukud, seda tingimusel, et nende isiklik füüsiline julgeolek ei ole ohus. Nad teatavad juhtumist kohe komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadile. Kui komisjoni turvalisusküsimuste direktoraat saab teavet selliste juhtumite kohta, siis annab ta käsud edasiseks tegevuseks ja asjakohastele teenistustele teatamiseks.

| c) | Komisjon turvalisusküsimuste direktoraat võtab vajalikke meetmeid probleemiga tegelemiseks ja rakendab meetmeid, mis on sätestatud komisjoni otsusega julgeolekualaste valmisoleku tasemete süsteemi üksikasjalike rakenduseeskirjade kohta. |
| --- | --- |

c)

Komisjon turvalisusküsimuste direktoraat võtab vajalikke meetmeid probleemiga tegelemiseks ja rakendab meetmeid, mis on sätestatud komisjoni otsusega julgeolekualaste valmisoleku tasemete süsteemi üksikasjalike rakenduseeskirjade kohta.

4.14.   Kahtlaste isikute viibimine komisjoni valdustes

| a) | Komisjoni valdustes töötavate isikute ja komisjoni vara nõuetekohase kaitse tagamiseks peavad kõik komisjoni töötajad teatama kõigist isikutest, kes käituvad ebatavaliselt või kahtlaselt. Komisjoni töötajad peavad sellistest isikutest teatama komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadile. |
| --- | --- |

a)

Komisjoni valdustes töötavate isikute ja komisjoni vara nõuetekohase kaitse tagamiseks peavad kõik komisjoni töötajad teatama kõigist isikutest, kes käituvad ebatavaliselt või kahtlaselt. Komisjoni töötajad peavad sellistest isikutest teatama komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadile.

| b) | Komisjon turvalisusküsimuste direktoraadile teatatakse kohe kõigist komisjoni valdustes viibivatest kahtlastest või loata isikutest. Komisjon turvalisusküsimuste direktoraat peab alati viivitamatult andma käsud edasiseks tegevuseks ja asjakohastele teenistustele teatamiseks. |
| --- | --- |

b)

Komisjon turvalisusküsimuste direktoraadile teatatakse kohe kõigist komisjoni valdustes viibivatest kahtlastest või loata isikutest. Komisjon turvalisusküsimuste direktoraat peab alati viivitamatult andma käsud edasiseks tegevuseks ja asjakohastele teenistustele teatamiseks.

4.15.   Pommiähvardus

| a) | Kui komisjoni valdustes töötav isik saab pommiähvarduse, siis teatab ta sellest kohe komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadile. Komisjon turvalisusküsimuste direktoraat püüab saada helistanud isiku või vastuvõetud teate kohta võimalikult palju teavet. |
| --- | --- |

a)

Kui komisjoni valdustes töötav isik saab pommiähvarduse, siis teatab ta sellest kohe komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadile. Komisjon turvalisusküsimuste direktoraat püüab saada helistanud isiku või vastuvõetud teate kohta võimalikult palju teavet.

| b) | Komisjon turvalisusküsimuste direktoraat peab alati sõltumata kellaajast andma käsud edasiseks tegevuseks ja asjakohastele teenistustele teatamiseks ning vajaduse korral evakueerimiseks. |
| --- | --- |

b)

Komisjon turvalisusküsimuste direktoraat peab alati sõltumata kellaajast andma käsud edasiseks tegevuseks ja asjakohastele teenistustele teatamiseks ning vajaduse korral evakueerimiseks.

4.16.   Kahtlase paki või muu eseme leidmine

| a) | Kõik komisjoni ametnikud või tööl olevad töötajad teatavad kahtlase paki või muu eseme leidmisest kohe komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadile. Kui leitakse kahtlane pakk või muu kahtlane ese, siis kehtestab komisjoni turvalisusküsimuste direktoraat või kohalik komisjoni töötervishoiu ja -ohutuse eest vastutav teenistus selle ümber kohe asjakohase turvaala. Keegi ei tohi kahtlast pakki või muud eset puutuda või mõjutada. Sündmuskoha läheduses on keelatud traadita sidevahendite kasutamine. Eespool kirjeldatud olukorras töötab komisjoni turvalisusküsimuste direktoraat tihedas koostöös komisjoni kohaliku töötervishoiu ja -ohutuse eest vastutava teenistusega. |
| --- | --- |

a)

Kõik komisjoni ametnikud või tööl olevad töötajad teatavad kahtlase paki või muu eseme leidmisest kohe komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadile. Kui leitakse kahtlane pakk või muu kahtlane ese, siis kehtestab komisjoni turvalisusküsimuste direktoraat või kohalik komisjoni töötervishoiu ja -ohutuse eest vastutav teenistus selle ümber kohe asjakohase turvaala. Keegi ei tohi kahtlast pakki või muud eset puutuda või mõjutada. Sündmuskoha läheduses on keelatud traadita sidevahendite kasutamine. Eespool kirjeldatud olukorras töötab komisjoni turvalisusküsimuste direktoraat tihedas koostöös komisjoni kohaliku töötervishoiu ja -ohutuse eest vastutava teenistusega.

| b) | Pärast ohu ja olukorra hindamist võtab komisjoni turvalisusküsimuste direktoraat ühendust töötervishoiu ja -ohutuse eest vastutava komisjoni kohaliku teenistuse ja pädevate riigiasutustega. Komisjon turvalisusküsimuste direktoraat vastutab tegevuse koordineerimise eest muude komisjoni teenistuste või asukohariigi teenistustega. |
| --- | --- |

b)

Pärast ohu ja olukorra hindamist võtab komisjoni turvalisusküsimuste direktoraat ühendust töötervishoiu ja -ohutuse eest vastutava komisjoni kohaliku teenistuse ja pädevate riigiasutustega. Komisjon turvalisusküsimuste direktoraat vastutab tegevuse koordineerimise eest muude komisjoni teenistuste või asukohariigi teenistustega.

4.17.   Tõendusmaterjali kaitsmine

Komisjoni valdustes toimuva väärteo või rikkumise korral peavad sündmuste tunnistajad sellest teatama komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadile, kes rakendab asjakohaseid meetmeid. Tunnistajad ei tohi tõendusmaterjali puutuda.

Liide 2b

STANDARDSED TURVAMEETMED, MIDA RAKENDATAKSE KOMISJONI VALDUSTES, MIS ASUVAD LIITEGA 2A HÕLMAMATA RIIKIDES

Sissejuhatus

Väljaspool Euroopa Liitu rakendatakse standardseid turvameetmeid ja üksikasjalikke eeskirju komisjoni delegatsiooni juhi vastutusel. Välissuhete peadirektoraadi peadirektor teavitab olukorrast alati komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadi direktorit.

Kui komisjoni delegatsioon asub liikmesriigi saatkonna või rahvusvahelise organisatsiooni hoonetes, siis sätestatakse käesoleva otsuse turvaeeskirjadega vähemalt võrdsed eeskirjad komisjoni ja liikmesriigi, asukohariigi või organisatsiooni vahel sõlmitavas vastastikuse mõistmise memorandumis.

1.   Rakendamise Tingimused

Neid standardseid turvameetmeid rakendatakse alati kõikjal. Nad näevad ette turvataseme olukorras, kus puudub kõrgendatud ohu tase. Seda olukorda tähistab koodvärv “VALGE”. Nad on aluseks komisjoni valdustes rakendatavatele turvameetmetele.

Vajaduse korral rakendatakse käesolevaid standardseid turvameetmeid vastavalt konkreetsele kohalikule olukorrale.

2.   Suhtlus väljaspool komisjoni delegatsiooni

| a) | Komisjoni delegatsiooni juht peab võimaluse korral regulaarselt looma ja säilitama julgeolekukontakte asukohariigi asjakohaste asutustega. Vajaduse korral korraldatakse koordineerimiskohtumisi. |
| --- | --- |

a)

Komisjoni delegatsiooni juht peab võimaluse korral regulaarselt looma ja säilitama julgeolekukontakte asukohariigi asjakohaste asutustega. Vajaduse korral korraldatakse koordineerimiskohtumisi.

| b) | Komisjoni delegatsiooni juht loob kontaktpunktid vastastikku huvipakkuva teabe rutiinseks vahetuseks teiste liikmesriikide saatkondadega, eriti seoses turvameetmetega. Vajaduse korral korraldatakse koordineerimiskohtumisi. |
| --- | --- |

b)

Komisjoni delegatsiooni juht loob kontaktpunktid vastastikku huvipakkuva teabe rutiinseks vahetuseks teiste liikmesriikide saatkondadega, eriti seoses turvameetmetega. Vajaduse korral korraldatakse koordineerimiskohtumisi.

| c) | Vajaduse korral võidakse sellised kontaktid kohapeal luua ka rahvusvaheliste organisatsioonidega. |
| --- | --- |

c)

Vajaduse korral võidakse sellised kontaktid kohapeal luua ka rahvusvaheliste organisatsioonidega.

3.   Suhtlus komisjoni delegatsiooni sees

Komisjoni delegatsiooni juht teavitab komisjoni valdustes rakendatavatest standardsetest turvameetmetest kõiki uusi töötajaid, sh ajutisi töötajaid, siseriiklikke eksperte ja alltöövõtjaid. Teadlikkuse tõstmisel rõhutatakse komisjoni ametnike isiklikku vastutust vähemalt järgmistes küsimustes: juurdepääs komisjoni hoonetele, külalised, eeskirjad kohtumiste korraldamise kohta, postisüsteemi kasutamine, e-posti kasutamine, telefonisuhtluse julgeolekuaspektid ja ELi salastatud teabe käitlemine ja kasutamine.

4.   Füüsiline kaitse/Juurdepääsu kontroll

4.1.   Juurdepääsu kontrolli põhimõtted

| a. | Komisjoni delegatsiooni valdustesse sisenemine põhineb rangelt konkreetsel vajadusel. Komisjoni delegatsiooni juht, tihedas koostöös välissuhete peadirektoraadiga loob operatiivpõhimõtted, millele vastavalt kontrollitakse juurdepääsu komisjoni delegatsiooni hoonetele. |
| --- | --- |

a.

Komisjoni delegatsiooni valdustesse sisenemine põhineb rangelt konkreetsel vajadusel. Komisjoni delegatsiooni juht, tihedas koostöös välissuhete peadirektoraadiga loob operatiivpõhimõtted, millele vastavalt kontrollitakse juurdepääsu komisjoni delegatsiooni hoonetele.

| b. | Kõigil komisjoni delegatsiooni hoonetesse sisenevatel isikutel peab olema kehtiv sissepääsuluba, mille on väljastanud komisjoni turvalisusküsimuste direktoraat, või kehtiv sissepääsuluba, mille vastavalt turvalisusküsimuste direktoraadi kehtestatavatele reeglitele ja standarditele on väljastanud komisjoni delegatsiooni juht. Kõik komisjoni hoonetesse sisenevad isikud on kohustatud järgima kõiki neile komisjoni delegatsiooni juhi poolt antavaid turvainstruktsioone. |
| --- | --- |

b.

Kõigil komisjoni delegatsiooni hoonetesse sisenevatel isikutel peab olema kehtiv sissepääsuluba, mille on väljastanud komisjoni turvalisusküsimuste direktoraat, või kehtiv sissepääsuluba, mille vastavalt turvalisusküsimuste direktoraadi kehtestatavatele reeglitele ja standarditele on väljastanud komisjoni delegatsiooni juht. Kõik komisjoni hoonetesse sisenevad isikud on kohustatud järgima kõiki neile komisjoni delegatsiooni juhi poolt antavaid turvainstruktsioone.

| c. | Kõik komisjoni delegatsiooni hoonetes ja valdustes viibivad isikud peavad kehtivat sissepääsuluba alati hoidma selgelt nähtaval. |
| --- | --- |

c.

Kõik komisjoni delegatsiooni hoonetes ja valdustes viibivad isikud peavad kehtivat sissepääsuluba alati hoidma selgelt nähtaval.

4.2.   Kehtivad sissepääsuload

| a. | Teenistuskaardid väljastatakse komisjoni ametnikele s.o isikutele, kelle suhtes kehtivad ühenduste ametnike personalieeskirjad või muude ühenduste teenistujate ja tööle lähetatud ekspertide teenistustingimused, ja vajaduse korral ka komisjoni delegatsiooni valdustes paiknevate muude institutsioonide, ametite asutuste töötajatele. |
| --- | --- |

a.

Teenistuskaardid väljastatakse komisjoni ametnikele s.o isikutele, kelle suhtes kehtivad ühenduste ametnike personalieeskirjad või muude ühenduste teenistujate ja tööle lähetatud ekspertide teenistustingimused, ja vajaduse korral ka komisjoni delegatsiooni valdustes paiknevate muude institutsioonide, ametite asutuste töötajatele.

| b. | Kõigile teistele töötajatele, kes vajavad juurdepääsu komisjoni delegatsiooni hoonetele oma lepinguliste kohustuste täitmiseks komisjoni teenistuste ees, väljastatakse sissepääsukaardid. Tähtajalise lepinguga töötajate sissepääsukaartide kehtivus ei tohi seda tähtaega ületada. Sissepääsukaartide kehtivus ei tohi kunagi ületada jooksva aasta lõppu. |
| --- | --- |

b.

Kõigile teistele töötajatele, kes vajavad juurdepääsu komisjoni delegatsiooni hoonetele oma lepinguliste kohustuste täitmiseks komisjoni teenistuste ees, väljastatakse sissepääsukaardid. Tähtajalise lepinguga töötajate sissepääsukaartide kehtivus ei tohi seda tähtaega ületada. Sissepääsukaartide kehtivus ei tohi kunagi ületada jooksva aasta lõppu.

| c. | Seaduslike põhjuste korral, mis õigustavad juurdepääsu komisjoni delegatsiooni hoonetele, väljastab komisjoni delegatsiooni juht liikumisload. |
| --- | --- |

c.

Seaduslike põhjuste korral, mis õigustavad juurdepääsu komisjoni delegatsiooni hoonetele, väljastab komisjoni delegatsiooni juht liikumisload.

| d. | Ajutised külaliste sissepääsuload või töövõtja külaliste sissepääsuload väljastatakse külalistele komisjoni delegatsiooni hoone registratuuris pärast heauskset kontrollimist. |
| --- | --- |

d.

Ajutised külaliste sissepääsuload või töövõtja külaliste sissepääsuload väljastatakse külalistele komisjoni delegatsiooni hoone registratuuris pärast heauskset kontrollimist.

| e. | Komisjoni delegatsiooni ametnike pereliikmeid, kes taotlevad juurdepääsu ametipiirkondadesse, käsitletakse külalistena. |
| --- | --- |

e.

Komisjoni delegatsiooni ametnike pereliikmeid, kes taotlevad juurdepääsu ametipiirkondadesse, käsitletakse külalistena.

| f. | Komisjoni delegatsiooni hoonetesse võivad külalisi kutsuda ainult teenistuskaardi valdajad. |
| --- | --- |

f.

Komisjoni delegatsiooni hoonetesse võivad külalisi kutsuda ainult teenistuskaardi valdajad.

| g. | Teenistuskaardid ja sissepääsuload on komisjoni omand ja tuleb tagastada komisjoni delegatsiooni juhile viimase palvel. Teenistused, kes väljastasid kehtivad sissepääsuload, tagavad, et luba tagastatakse kas lepingu lõppemisel või siis, kui langeb ära põhjus, mille alusel luba väljastati. |
| --- | --- |

g.

Teenistuskaardid ja sissepääsuload on komisjoni omand ja tuleb tagastada komisjoni delegatsiooni juhile viimase palvel. Teenistused, kes väljastasid kehtivad sissepääsuload, tagavad, et luba tagastatakse kas lepingu lõppemisel või siis, kui langeb ära põhjus, mille alusel luba väljastati.

4.3.   Komisjoni valdustes viibivate külaliste kategooriad

| a. | Komisjoni delegatsiooni ametipiirkondades viibivatel üksikkülalistel peab olema kaasas komisjoni teenistuskaarti omav isik. Ametipiirkonnad on komisjoni delegatsiooni valduste osad, mis ei paku üldist huvi ja on seotud komisjoni delegatsiooni tööga. Külalised võetakse vastu registratuuris ja saadetakse külastuse lõpus sinna tagasi. Üksikkülalised ei tohi komisjoni delegatsiooni valdustes liikuda ilma saatjata. |
| --- | --- |

a.

Komisjoni delegatsiooni ametipiirkondades viibivatel üksikkülalistel peab olema kaasas komisjoni teenistuskaarti omav isik. Ametipiirkonnad on komisjoni delegatsiooni valduste osad, mis ei paku üldist huvi ja on seotud komisjoni delegatsiooni tööga. Külalised võetakse vastu registratuuris ja saadetakse külastuse lõpus sinna tagasi. Üksikkülalised ei tohi komisjoni delegatsiooni valdustes liikuda ilma saatjata.

| b. | Komisjoni delegatsiooni juht tagab kohtumistel ja üritustel osalejatele sündmuse asukoha registratuuris konkreetsele sündmusele vastavate märkide väljastamise. Osaleja peab sündmuskohaks olevas komisjoni delegatsiooni hoones märki hoidma pidevalt nähtaval. |
| --- | --- |

b.

Komisjoni delegatsiooni juht tagab kohtumistel ja üritustel osalejatele sündmuse asukoha registratuuris konkreetsele sündmusele vastavate märkide väljastamise. Osaleja peab sündmuskohaks olevas komisjoni delegatsiooni hoones märki hoidma pidevalt nähtaval.

| c. | Töövõtjatele lubatakse juurdepääs ainult konkreetsel põhjusel ja neile väljastatakse pärast heauskset kontrollimist ajutine luba. Külaliste juurdepääsu ja registreerimist reguleerivat korda järgitakse kõigis komisjoni delegatsiooni hoonetes. |
| --- | --- |

c.

Töövõtjatele lubatakse juurdepääs ainult konkreetsel põhjusel ja neile väljastatakse pärast heauskset kontrollimist ajutine luba. Külaliste juurdepääsu ja registreerimist reguleerivat korda järgitakse kõigis komisjoni delegatsiooni hoonetes.

| d. | Juurdepääsu kontrolli teostatakse alati, võimaluse korral ka hoone evakueerimise korral ja eriolukorras. |
| --- | --- |

d.

Juurdepääsu kontrolli teostatakse alati, võimaluse korral ka hoone evakueerimise korral ja eriolukorras.

| e. | Komisjoni delegatsiooni tööaja määrab komisjoni delegatsiooni juht. Väljaspool eespool osutatud tööaega, sh nädalavahetused ja pühad, peavad komisjoni teenistuskaardi valdajad tegema sissekande hoone registratuuris olevasse registrisse. |
| --- | --- |

e.

Komisjoni delegatsiooni tööaja määrab komisjoni delegatsiooni juht. Väljaspool eespool osutatud tööaega, sh nädalavahetused ja pühad, peavad komisjoni teenistuskaardi valdajad tegema sissekande hoone registratuuris olevasse registrisse.

| f. | Kõik külalised registreeritakse komisjoni delegatsiooni registratuuris. Lisaks oma andmete registrisse sisestamisele peavad külalised esitama kehtiva, komisjoni delegatsiooni hoonele juurdepääsu võimaldava loa. |
| --- | --- |

f.

Kõik külalised registreeritakse komisjoni delegatsiooni registratuuris. Lisaks oma andmete registrisse sisestamisele peavad külalised esitama kehtiva, komisjoni delegatsiooni hoonele juurdepääsu võimaldava loa.

| g. | Töövõtjad, kes toimetavad kaupu komisjoni delegatsiooni hoonesse, peavad esitama kaubadeklaratsiooni, kus on esitatud kättetoimetamise alus. Selle korra rikkumisest teatatakse kohe välissuhete peadirektoraadile. |
| --- | --- |

g.

Töövõtjad, kes toimetavad kaupu komisjoni delegatsiooni hoonesse, peavad esitama kaubadeklaratsiooni, kus on esitatud kättetoimetamise alus. Selle korra rikkumisest teatatakse kohe välissuhete peadirektoraadile.

| h. | Komisjoni hoonetes viibivad külalised ja nende isiklikud asjad võidakse allutada tehnilisele kontrollile, näiteks läbiotsimised ja pagasi kontroll |
| --- | --- |

h.

Komisjoni hoonetes viibivad külalised ja nende isiklikud asjad võidakse allutada tehnilisele kontrollile, näiteks läbiotsimised ja pagasi kontroll

4.4.   VIP külastused

Kõigi komisjoni delegatsiooni valduste või seonduvate piirkondade ametlike külastuste turvakorralduse eest vastutab komisjoni delegatsiooni juht.

4.5.   Piiratud juurdepääs komisjoni delegatsiooni hoonetele

| a. | Juurdepääsu komisjoni delegatsiooni valdustele reguleerivad:






  — | 18. aprillil 1961 sõlmitud diplomaatiliste suhete Viini konventsioon ja selle lisaprotokollid, |
| --- | --- | --- |

a.

Juurdepääsu komisjoni delegatsiooni valdustele reguleerivad:

—

18. aprillil 1961 sõlmitud diplomaatiliste suhete Viini konventsioon ja selle lisaprotokollid,

| — | Euroopa Majandusühenduse asutamisleping, eriti sätted, mis on vastu võetud selle artikli 218 alusel, ja Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokoll, eriti selle artiklid 1 ja 19, ning komisjoni 12. augusti 1998. aasta otsus C (1998) 2528/1 komisjoni valduste, hoonete ja arhiivide puutumatuse eest vastutava ameti määramise kohta, |
| --- | --- |

—

Euroopa Majandusühenduse asutamisleping, eriti sätted, mis on vastu võetud selle artikli 218 alusel, ja Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokoll, eriti selle artiklid 1 ja 19, ning komisjoni 12. augusti 1998. aasta otsus C (1998) 2528/1 komisjoni valduste, hoonete ja arhiivide puutumatuse eest vastutava ameti määramise kohta,

| — | komisjoni ja kolmandate riikide vahelised asutamislepingud. |
| --- | --- |

—

komisjoni ja kolmandate riikide vahelised asutamislepingud.

| b. | Asukohariikide esindajate juurdepääsu üksikasjalikud küsimused võidakse kindlaks määrata konkreetsetes lepingutes, mille kohaselt asukohariigi päästeteenistuste töötajad võivad siseneda komisjoni delegatsiooni hoonetesse töötajate julgeolekut või tervist ähvardava vahetu, kohest sekkumist nõudva ohu korral, tingimusel, et seda ei keela komisjoni delegatsiooni juht. Sellisest sisenemisest teavitatakse kohe välissuhete peadirektoraadi peadirektorit.
  Asukohariigi politseiteenistuse esindajad võivad komisjoni delegatsiooni valdustesse siseneda ainult komisjoni delegatsiooni juhi taotluse korral. Kui juurdepääs lubatakse, siis vajaduse korral aitavad komisjoni delegatsiooni töötajad politseid. |
| --- | --- |

b.

Asukohariikide esindajate juurdepääsu üksikasjalikud küsimused võidakse kindlaks määrata konkreetsetes lepingutes, mille kohaselt asukohariigi päästeteenistuste töötajad võivad siseneda komisjoni delegatsiooni hoonetesse töötajate julgeolekut või tervist ähvardava vahetu, kohest sekkumist nõudva ohu korral, tingimusel, et seda ei keela komisjoni delegatsiooni juht. Sellisest sisenemisest teavitatakse kohe välissuhete peadirektoraadi peadirektorit.

Asukohariigi politseiteenistuse esindajad võivad komisjoni delegatsiooni valdustesse siseneda ainult komisjoni delegatsiooni juhi taotluse korral. Kui juurdepääs lubatakse, siis vajaduse korral aitavad komisjoni delegatsiooni töötajad politseid.

| c. | Relvastatud isikud võivad komisjoni delegatsiooni hoonetesse siseneda ja neis liikuda ainult komisjoni delegatsiooni juhi eelneva kirjaliku loaga. |
| --- | --- |

c.

Relvastatud isikud võivad komisjoni delegatsiooni hoonetesse siseneda ja neis liikuda ainult komisjoni delegatsiooni juhi eelneva kirjaliku loaga.

| d. | Komisjoni delegatsiooni hoonetesse ei lubata loomi, v.a koerad, keda kasutatakse komisjoni delegatsiooni valduste kontrolliks, valvekoerad julgeoleku tagamiseks ning pimedate ja kurtide juhtkoerad. |
| --- | --- |

d.

Komisjoni delegatsiooni hoonetesse ei lubata loomi, v.a koerad, keda kasutatakse komisjoni delegatsiooni valduste kontrolliks, valvekoerad julgeoleku tagamiseks ning pimedate ja kurtide juhtkoerad.

| e. | Pildistamine, filmimine või helisalvestus, v.a teenistuslikeks vajadusteks, on komisjoni hoonetes keelatud ilma komisjoni delegatsiooni juhi eelneva nõusolekuta. |
| --- | --- |

e.

Pildistamine, filmimine või helisalvestus, v.a teenistuslikeks vajadusteks, on komisjoni hoonetes keelatud ilma komisjoni delegatsiooni juhi eelneva nõusolekuta.

4.6.   Juurdepääs garaažidele ja parkimisaladele

| a. | Ainult juhid, kellele on kehtiv sõiduki sissepääsuluba ja kehtiv teenistuskaart, sissepääsukaart või liikumisluba, võivad tuua auto komisjoni delegatsiooni garaaži või parkimisalale. Kõigil teistel reisijatel autos peab olema kehtiv sissepääsuluba komisjoni delegatsiooni hoonetesse. Teenistuskaardid ja sissepääsukaardid tuleb vastava palve korral esitada. |
| --- | --- |

a.

Ainult juhid, kellele on kehtiv sõiduki sissepääsuluba ja kehtiv teenistuskaart, sissepääsukaart või liikumisluba, võivad tuua auto komisjoni delegatsiooni garaaži või parkimisalale. Kõigil teistel reisijatel autos peab olema kehtiv sissepääsuluba komisjoni delegatsiooni hoonetesse. Teenistuskaardid ja sissepääsukaardid tuleb vastava palve korral esitada.

| b. | Kõigil sõidukitel, mis soovivad juurdepääsu komisjoni delegatsiooni garaažidesse või parkimisaladele, v.a asjakohaselt tähistatud komisjoni teenistussõidukid, peab mitte ainult garaaži või parkimisalale sisenedes, vaid ka seal viibides olema kehtiv sõiduki sissepääsuluba alati selgelt nähtaval. |
| --- | --- |

b.

Kõigil sõidukitel, mis soovivad juurdepääsu komisjoni delegatsiooni garaažidesse või parkimisaladele, v.a asjakohaselt tähistatud komisjoni teenistussõidukid, peab mitte ainult garaaži või parkimisalale sisenedes, vaid ka seal viibides olema kehtiv sõiduki sissepääsuluba alati selgelt nähtaval.

| c. | Komisjoni ametnikule, kes soovib juurdepääsu sõidukiga, väljastatakse ainult üks sõiduki sissepääsuluba. Uue loa väljastamiseks peab ametnik vana tagastama. Kui vana luba ei ole tagastatud, siis uut ei väljastata. Loa kadumise või varguse korral tuleb komisjoni delegatsiooni juhile esitada ametlik avaldus. |
| --- | --- |

c.

Komisjoni ametnikule, kes soovib juurdepääsu sõidukiga, väljastatakse ainult üks sõiduki sissepääsuluba. Uue loa väljastamiseks peab ametnik vana tagastama. Kui vana luba ei ole tagastatud, siis uut ei väljastata. Loa kadumise või varguse korral tuleb komisjoni delegatsiooni juhile esitada ametlik avaldus.

| d. | Komisjoni delegatsiooni juht võib turvakaalutlustel keelata juurdepääsu komisjoni delegatsiooni garaažidele või parkimisaladele. |
| --- | --- |

d.

Komisjoni delegatsiooni juht võib turvakaalutlustel keelata juurdepääsu komisjoni delegatsiooni garaažidele või parkimisaladele.

| e. | Kõigi garaažidesse, parkimisaladele või komisjoni delegatsiooni valduste vahetusse lähedusse pargitud sõidukite suhtes võidakse võtta kiireloomulisi ja konkreetseid ohutus- või turvameetmeid. |
| --- | --- |

e.

Kõigi garaažidesse, parkimisaladele või komisjoni delegatsiooni valduste vahetusse lähedusse pargitud sõidukite suhtes võidakse võtta kiireloomulisi ja konkreetseid ohutus- või turvameetmeid.

4.7.   Posti ja pakkide kättetoimetamine

| a. | Kogu kahtlane või ebatavaline väljast sissetulev post, sh pakid, v.a diplomaatiline post, allutatakse lisaturvakontrollile. |
| --- | --- |

a.

Kogu kahtlane või ebatavaline väljast sissetulev post, sh pakid, v.a diplomaatiline post, allutatakse lisaturvakontrollile.

| b. | V.a juhud, millest on teatatud komisjoni delegatsiooni juhile ja mis on saanud viimase heakskiidu, on keelatud välisposti käsitsi komisjoni delegatsiooni hoones olevale adressaadile otse kätte toimetada. |
| --- | --- |

b.

V.a juhud, millest on teatatud komisjoni delegatsiooni juhile ja mis on saanud viimase heakskiidu, on keelatud välisposti käsitsi komisjoni delegatsiooni hoones olevale adressaadile otse kätte toimetada.

4.8.   Väärtuslikud esemed

Komisjoni delegatsiooni töötajad, kellele on usaldatud komisjoni omand, peavad rakendama kõiki ettevaatusabinõusid, et tagada omandi asjakohane kasutus ja säilitamine ning vältida selle kahjustamist, kaotsiminekut või volitamata juurdepääsu sellele.

4.9.   Komisjoni delegatsiooni valduste ümbruse julgeolek

| a. | Kõik peavad teatama isikutest, kes jälgivad komisjoni delegatsiooni hooneid või proovivad neisse salaja siseneda. Kõigist komisjoni delegatsiooni hoonete juures avastatud kahtlastest sõidukitest, esemetest ja isikutest tuleb kohe teatada komisjoni delegatsiooni juhile. |
| --- | --- |

a.

Kõik peavad teatama isikutest, kes jälgivad komisjoni delegatsiooni hooneid või proovivad neisse salaja siseneda. Kõigist komisjoni delegatsiooni hoonete juures avastatud kahtlastest sõidukitest, esemetest ja isikutest tuleb kohe teatada komisjoni delegatsiooni juhile.

| b. | Õhtul, enne nädalavahetusi ja pühasid komisjoni delegatsiooni valdustest lahkumisel peaksid kõik komisjoni delegatsiooni hoones töötavad isikud erilise tähelepanuga kontrollima, et aknad on kinni, ja võimaluse korral seda, kas uksed on suletud ja valgus välja lülitatud. |
| --- | --- |

b.

Õhtul, enne nädalavahetusi ja pühasid komisjoni delegatsiooni valdustest lahkumisel peaksid kõik komisjoni delegatsiooni hoones töötavad isikud erilise tähelepanuga kontrollima, et aknad on kinni, ja võimaluse korral seda, kas uksed on suletud ja valgus välja lülitatud.

| c. | Kui välissuhete peadirektoraadi peadirektor saab teavet seoses mingite julgeolekut mõjutada võivate sündmustega või komisjoni delegatsiooni hoone läheduses toimuvatest sündmustega, siis teavitab ta kohe komisjoni delegatsiooni juhti, kes kohe rakendab vajalikke turvameetmeid, et vältida sõidukite või isikute loata juurdepääsu. Vajaduse korral võtab ta ühendust asukohariigi asjakohase ametiga. |
| --- | --- |

c.

Kui välissuhete peadirektoraadi peadirektor saab teavet seoses mingite julgeolekut mõjutada võivate sündmustega või komisjoni delegatsiooni hoone läheduses toimuvatest sündmustega, siis teavitab ta kohe komisjoni delegatsiooni juhti, kes kohe rakendab vajalikke turvameetmeid, et vältida sõidukite või isikute loata juurdepääsu. Vajaduse korral võtab ta ühendust asukohariigi asjakohase ametiga.

4.10.   Julgeolek komisjoni delegatsiooni valdustes

Komisjoni delegatsiooni juht määrab kindlaks turvakorralduse standardid, mida peab järgima, samuti ülesanded ja eeskirjad, mida kohaldatakse kõigi komisjoni delegatsiooni hoonetes või läheduses viibivate isikute suhtes.

4.11.   Komisjoni delegatsiooni juhi tegevus ohuolukorras

| a. | Kui teatatakse juhtumist, millega kaasnevad isikute tõsised vigastused, siis helistab ükskõik milline töötaja kohalikku kiirabisse. |
| --- | --- |

a.

Kui teatatakse juhtumist, millega kaasnevad isikute tõsised vigastused, siis helistab ükskõik milline töötaja kohalikku kiirabisse.

| b. | Võetakse asjakohased meetmed, et komisjoni delegatsiooni hoone ei jääks järelevalveta. |
| --- | --- |

b.

Võetakse asjakohased meetmed, et komisjoni delegatsiooni hoone ei jääks järelevalveta.

4.12.   Tegevus komisjoni delegatsiooni valduste lähedal toimuva meeleavalduse korral

| a. | Kui komisjoni delegatsiooni valduste vahetus läheduses toimub meeleavaldus, siis teavitavad registratuuri ja garaažipiirkondade töötajad komisjoni delegatsiooni juhti, kes võtab vajalikud meetmed ja annab käsud hoone julgeoleku tagamiseks. |
| --- | --- |

a.

Kui komisjoni delegatsiooni valduste vahetus läheduses toimub meeleavaldus, siis teavitavad registratuuri ja garaažipiirkondade töötajad komisjoni delegatsiooni juhti, kes võtab vajalikud meetmed ja annab käsud hoone julgeoleku tagamiseks.

| b. | Kui on märke sellest, et komisjoni delegatsiooni valdusi võidakse tõenäoliselt rünnata, siis annab komisjoni delegatsiooni juht kõigile asjaomastele teenistustele ja komisjoni delegatsiooni töötajatele konkreetsed käsud ja teavitab kohe välissuhete peadirektoraati, kes teavitab komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadi direktorit. Sõltuvalt ohu iseloomust rakendatakse asjakohaseid meetmeid. |
| --- | --- |

b.

Kui on märke sellest, et komisjoni delegatsiooni valdusi võidakse tõenäoliselt rünnata, siis annab komisjoni delegatsiooni juht kõigile asjaomastele teenistustele ja komisjoni delegatsiooni töötajatele konkreetsed käsud ja teavitab kohe välissuhete peadirektoraati, kes teavitab komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadi direktorit. Sõltuvalt ohu iseloomust rakendatakse asjakohaseid meetmeid.

4.13.   Komisjoni delegatsiooni valdustesse tungimine

| a. | Kõik isikud, kellel on lubatud komisjoni delegatsiooni valdustes viibida, peavad pidevalt kandma nähtaval sissepääsuluba või teenistuskaarti. Kõik isikud, kellel sellist teenistuskaarti või kehtivat sissepääsuluba ei ole, võidakse juurdepääsu kontrolli eest vastutava isiku või komisjoni delegatsiooni juhi poolt korrakohaselt määratud ametniku nõudmisel komisjoni delegatsiooni valdustest kohe ära saata. |
| --- | --- |

a.

Kõik isikud, kellel on lubatud komisjoni delegatsiooni valdustes viibida, peavad pidevalt kandma nähtaval sissepääsuluba või teenistuskaarti. Kõik isikud, kellel sellist teenistuskaarti või kehtivat sissepääsuluba ei ole, võidakse juurdepääsu kontrolli eest vastutava isiku või komisjoni delegatsiooni juhi poolt korrakohaselt määratud ametniku nõudmisel komisjoni delegatsiooni valdustest kohe ära saata.

| b. | Kui isikud püüavad ebaseaduslikult komisjoni delegatsiooni valdustesse tungida, siis peaksid komisjoni ametnikud kõigepealt sulgema kontorid, seifid ja lukud, seda tingimusel, et nende isiklik füüsiline julgeolek ei ole ohus. Nad peavad kohe teavitama välissuhete peadirektoraadi peadirektorit ja küsima juhendeid edasise tegevuse kohta ning selle kohta, millistele teenistustele teatada. |
| --- | --- |

b.

Kui isikud püüavad ebaseaduslikult komisjoni delegatsiooni valdustesse tungida, siis peaksid komisjoni ametnikud kõigepealt sulgema kontorid, seifid ja lukud, seda tingimusel, et nende isiklik füüsiline julgeolek ei ole ohus. Nad peavad kohe teavitama välissuhete peadirektoraadi peadirektorit ja küsima juhendeid edasise tegevuse kohta ning selle kohta, millistele teenistustele teatada.

| c. | Probleemi lahendamiseks rakendab välissuhete peadirektoraadi peadirektor asjakohaseid meetmeid koostöös komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadi direktoriga. Abi saamiseks võib ta võtta ühendust asukohariigi asjakohaste asutustega, sh politseiga. |
| --- | --- |

c.

Probleemi lahendamiseks rakendab välissuhete peadirektoraadi peadirektor asjakohaseid meetmeid koostöös komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadi direktoriga. Abi saamiseks võib ta võtta ühendust asukohariigi asjakohaste asutustega, sh politseiga.

4.14.   Kahtlaste isikute viibimine komisjoni delegatsiooni valdustes

| a. | Komisjoni delegatsiooni valdustes töötavate isikute ja komisjoni vara nõuetekohase kaitse tagamiseks peavad kõik komisjoni delegatsiooni töötajad teatama kõigist isikutest, kes käituvad ebatavaliselt või kahtlaselt. Komisjoni töötajad peavad sellistest isikutest teatama komisjoni delegatsiooni juhile. |
| --- | --- |

a.

Komisjoni delegatsiooni valdustes töötavate isikute ja komisjoni vara nõuetekohase kaitse tagamiseks peavad kõik komisjoni delegatsiooni töötajad teatama kõigist isikutest, kes käituvad ebatavaliselt või kahtlaselt. Komisjoni töötajad peavad sellistest isikutest teatama komisjoni delegatsiooni juhile.

| b. | Komisjoni delegatsiooni juhile teatatakse kohe kõigist kahtlastest või loata sissetungidest komisjoni valdusesse. Välissuhete peadirektoraadi peadirektor peab alati viivitamatult andma käsud edasiseks tegevuseks ja asjakohastele teenistustele teatamiseks. |
| --- | --- |

b.

Komisjoni delegatsiooni juhile teatatakse kohe kõigist kahtlastest või loata sissetungidest komisjoni valdusesse. Välissuhete peadirektoraadi peadirektor peab alati viivitamatult andma käsud edasiseks tegevuseks ja asjakohastele teenistustele teatamiseks.

4.15.   Pommiähvardus

| a. | Kui komisjoni delegatsiooni töötaja saab pommiähvarduse, siis teatab ta sellest kohe välissuhete peadirektoraadi peadirektorile. Ähvarduse saaja püüab saada helistanud isiku või vastuvõetud teate kohta võimalikult palju teavet. |
| --- | --- |

a.

Kui komisjoni delegatsiooni töötaja saab pommiähvarduse, siis teatab ta sellest kohe välissuhete peadirektoraadi peadirektorile. Ähvarduse saaja püüab saada helistanud isiku või vastuvõetud teate kohta võimalikult palju teavet.

| b. | Välissuhete peadirektoraadi peadirektor annab käsu edasiseks tegevuseks ja teavitab viivitamata välissuhete volinikku, kes omakorda teavitab turvaküsimuste eest vastutavat komisjoniliiget. |
| --- | --- |

b.

Välissuhete peadirektoraadi peadirektor annab käsu edasiseks tegevuseks ja teavitab viivitamata välissuhete volinikku, kes omakorda teavitab turvaküsimuste eest vastutavat komisjoniliiget.

| c. | Asukohariigi pädevate asutuste, nt päästeteenistuse taotluse alusel võib komisjoni delegatsiooni juht otsustada komisjoni delegatsiooni hoone evakueerida. Komisjoni delegatsiooni valdused. Välissuhete peadirektoraadi peadirektorit hoitakse olukorraga täielikult kursis. |
| --- | --- |

c.

Asukohariigi pädevate asutuste, nt päästeteenistuse taotluse alusel võib komisjoni delegatsiooni juht otsustada komisjoni delegatsiooni hoone evakueerida. Komisjoni delegatsiooni valdused. Välissuhete peadirektoraadi peadirektorit hoitakse olukorraga täielikult kursis.

4.16.   Kahtlase paki või muu eseme leidmine

| a. | Kõik komisjoni delegatsiooni ametnikud või tööl olevad töötajad teatavad kahtlase paki või muu eseme leidmisest kohe komisjoni delegatsiooni juhile. Kui leitakse kahtlane pakk või muu kahtlane ese, siis kehtestatakse selle ümber kohe asjakohase turvaala. Keegi ei tohi kahtlast pakki või muud eset puutuda või mõjutada. Sündmuskoha läheduses on keelatud traadita sidevahendite kasutamine. |
| --- | --- |

a.

Kõik komisjoni delegatsiooni ametnikud või tööl olevad töötajad teatavad kahtlase paki või muu eseme leidmisest kohe komisjoni delegatsiooni juhile. Kui leitakse kahtlane pakk või muu kahtlane ese, siis kehtestatakse selle ümber kohe asjakohase turvaala. Keegi ei tohi kahtlast pakki või muud eset puutuda või mõjutada. Sündmuskoha läheduses on keelatud traadita sidevahendite kasutamine.

| b. | Pärast ohu ja olukorra hindamist võtab komisjoni delegatsiooni juht ühendust asukohariigi asjakohaste asutustega. |
| --- | --- |

b.

Pärast ohu ja olukorra hindamist võtab komisjoni delegatsiooni juht ühendust asukohariigi asjakohaste asutustega.

4.17.   Tõendusmaterjali kaitsmine

Komisjoni delegatsiooni valdustes toimuva väärteo või rikkumise korral peavad sündmuste tunnistajad sellest teatama komisjoni delegatsiooni juhile, kes rakendab asjakohaseid meetmeid. Tunnistajad ei tohi tõendusmaterjali puutuda.

---

| 6.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 32/161 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 32/161

---

KOMISJONI OTSUS,

18. detsember 2006,

ajutise katse korraldamise kohta teatavate söödakultuuride seemnepartiide maksimummassi suurendamiseks vastavalt nõukogu direktiivile 66/401/EMÜ

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 6572 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/66/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiivi 66/401/EMÜ söödakultuuride seemne turustamise kohta, (1) eriti selle artiklit 13a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 66/401/EMÜ sätestatakse partii maksimummass selleks, et seemnekontrolli läbiviimisel vältida seemnete erinevusi partiides. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 66/401/EMÜ sätestatakse partii maksimummass selleks, et seemnekontrolli läbiviimisel vältida seemnete erinevusi partiides.

| (2) | Seemnete tootmise ja turustamise tavades toimunud muutused, eelkõige seemnetoodangu suuruses ning seemnete transportimise viisides, kaasa arvatud segalastivedu, tingivad vajaduse suurendada heintaimede seemnepartiide ettenähtud maksimummassi. |
| --- | --- |

(2)

Seemnete tootmise ja turustamise tavades toimunud muutused, eelkõige seemnetoodangu suuruses ning seemnete transportimise viisides, kaasa arvatud segalastivedu, tingivad vajaduse suurendada heintaimede seemnepartiide ettenähtud maksimummassi.

| (3) | Tulenevalt komisjoni otsusest 2002/454/EÜ (2) viidi direktiivi 66/401/EMÜ kohaselt läbi ajutine katse teatavate söödakultuuride seemnepartiide maksimummassi suurendamiseks, mis pidi lõppema 1. juunil 2003. aastal. Ükski seemnetootja selles ei osalenud, sest kõnealuses otsuses nõuti heterogeensuskontrolli läbiviimist kõigi katsealuste seemnepartiide puhul, millega kaasnevad suured lisakulud. |
| --- | --- |

(3)

Tulenevalt komisjoni otsusest 2002/454/EÜ (2) viidi direktiivi 66/401/EMÜ kohaselt läbi ajutine katse teatavate söödakultuuride seemnepartiide maksimummassi suurendamiseks, mis pidi lõppema 1. juunil 2003. aastal. Ükski seemnetootja selles ei osalenud, sest kõnealuses otsuses nõuti heterogeensuskontrolli läbiviimist kõigi katsealuste seemnepartiide puhul, millega kaasnevad suured lisakulud.

| (4) | Kehtivate rahvusvaheliste tavade kohaselt, mille aluseks on Rahvusvahelise Seemnekontrolli Assotsiatsiooni (ISTA) ja rahvusvahelise seemneföderatsiooni ISF (International Seed Federation) tehniline protokoll, mille Rahvusvahelise Seemnekontrolli täitevkomitee kinnitas 10. veebruaril 2006 ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) 24. mail 2006, on lubatud menetlused, millest tulenevalt võib suurendada heintaimede seemnepartiide maksimummassi. |
| --- | --- |

(4)

Kehtivate rahvusvaheliste tavade kohaselt, mille aluseks on Rahvusvahelise Seemnekontrolli Assotsiatsiooni (ISTA) ja rahvusvahelise seemneföderatsiooni ISF (International Seed Federation) tehniline protokoll, mille Rahvusvahelise Seemnekontrolli täitevkomitee kinnitas 10. veebruaril 2006 ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) 24. mail 2006, on lubatud menetlused, millest tulenevalt võib suurendada heintaimede seemnepartiide maksimummassi.

| (5) | Et kehtestada praktikas tingimusi, mille puhul tootmisettevõtted on võimelised tootma piisavalt suuri homogeenseid seemnepartiisid, tuleb korraldada heintaimede seemnepartiide maksimummassi suurendamise ajutine katse. |
| --- | --- |

(5)

Et kehtestada praktikas tingimusi, mille puhul tootmisettevõtted on võimelised tootma piisavalt suuri homogeenseid seemnepartiisid, tuleb korraldada heintaimede seemnepartiide maksimummassi suurendamise ajutine katse.

| (6) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Erandina direktiivi 66/401/EMÜ artikli 7 lõikest 2 ning selle direktiivi III lisast on ajutises katses osalevate riikide ning kõnealuse direktiivi III lisa esimeses veerus pealkirja “GRAMINEAE” (KÕRRELISED) all loetletud liikide seemnepartii osas maksimummass 25 tonni.

2.   Direktiivis 66/401/EMÜ sätestatud tingimustele lisaks rakendatakse ajutises katses osalevate liikmesriikide suhtes käesoleva otsuse lisas sätestatud tingimusi.

3.   Katses osalevad liikmesriigid teavitavad sellest komisjoni. Liikmesriigid võivad katses osalemise lõpetada millal soovivad, teavitades komisjoni oma otsusest.

Artikkel 2

Liikmesriigid peavad igal aastal 31. märtsiks edastama komisjonile ning teistele liikmesriikidele katsetulemuste aruande.

Artikkel 3

Ajutine katse algab 1. jaanuaril 2007 ning lõpeb 30. juunil 2012.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 18. detsember 2006

Komisjoni nimel

Komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 125, 11.7.1966, lk 2298/66. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/117/EÜ (ELT L 14, 18.1.2005, lk 18).

1

(2)  ELT L 155, 14.6.2002, lk 57.

2

---

LISA

Artiklis 1 viidatud tingimused:

| a) | kõrreliste seemnepartiide maksimumsuurusest kõrvale kaldumisel tuleb lähtuda ISTA/ISF katse käigus saadud taimeseemnete partii suurusest, (1) mille on vastu võtnud OECD nõukogu 24. mail 2006; |
| --- | --- |

a)

kõrreliste seemnepartiide maksimumsuurusest kõrvale kaldumisel tuleb lähtuda ISTA/ISF katse käigus saadud taimeseemnete partii suurusest, (1) mille on vastu võtnud OECD nõukogu 24. mail 2006;

| b) | seemnetootjad peavad olema asjaomase liikmesriigi pädeva sertifitseerimisasutuse poolt ametlikult litsentsitud; |
| --- | --- |

b)

seemnetootjad peavad olema asjaomase liikmesriigi pädeva sertifitseerimisasutuse poolt ametlikult litsentsitud;

| c) | direktiivis 66/401/EMÜ ettenähtud ametlikul etiketil peab pärast sõnu “EÜ eeskirjad ja standardid” olema käesoleva otsuse number; |
| --- | --- |

c)

direktiivis 66/401/EMÜ ettenähtud ametlikul etiketil peab pärast sõnu “EÜ eeskirjad ja standardid” olema käesoleva otsuse number;

| d) | ajutises katses osalevate liikmesriikide materjal ühenduse võrdluskatsete jaoks peab pärinema katsetingimuste kohaselt ametlikult sertifitseeritud seemnepartiidest ning |
| --- | --- |

d)

ajutises katses osalevate liikmesriikide materjal ühenduse võrdluskatsete jaoks peab pärinema katsetingimuste kohaselt ametlikult sertifitseeritud seemnepartiidest ning

| e) | katse toimub pädeva sertifitseerimisasutuse järelevalve all, kes teostab vajadusel heterogeensus kontrolli kuni 5 % ulatuses. |
| --- | --- |

e)

katse toimub pädeva sertifitseerimisasutuse järelevalve all, kes teostab vajadusel heterogeensus kontrolli kuni 5 % ulatuses.

---

(1)  http://www.seedtest.org/en/content –-1–1039.html)

---

| 6.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 32/164 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 32/164

---

KOMISJONI OTSUS,

18. detsember 2006,

millega liikmesriikidel lubatakse pikendada uue toimeaine tritosulfurooni ajutisi kasutuslube

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 6573 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/67/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (1), eriti selle artikli 8 lõike 1 neljandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikega 2 esitas BASF AG 2001. aasta juunis Saksamaale taotluse toimeaine tritosulfurooni lisamiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Komisjoni otsusega 2002/268/EÜ (2) kinnitati, et toimik oli täielik ja seda võis käsitada põhimõtteliselt vastavana kõnealuse direktiivi II ja III lisas loetletud andmete ja teabega seotud nõuetele. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikega 2 esitas BASF AG 2001. aasta juunis Saksamaale taotluse toimeaine tritosulfurooni lisamiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Komisjoni otsusega 2002/268/EÜ (2) kinnitati, et toimik oli täielik ja seda võis käsitada põhimõtteliselt vastavana kõnealuse direktiivi II ja III lisas loetletud andmete ja teabega seotud nõuetele.

| (2) | Toimiku täielikuks tunnistamine oli vajalik selleks, et võimaldada selle üksikasjalikku läbivaatamist ja luua liikmesriikidele võimalus anda kuni kolmeks aastaks ajutisi kasutuslube asjaomast toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite jaoks, täites samas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 1 sätestatud tingimusi ja eelkõige tingimust, et toimeainet ja taimekaitsevahendit hinnatakse üksikasjalikult kõnealuse direktiiviga sätestatud nõudeid silmas pidades. |
| --- | --- |

(2)

Toimiku täielikuks tunnistamine oli vajalik selleks, et võimaldada selle üksikasjalikku läbivaatamist ja luua liikmesriikidele võimalus anda kuni kolmeks aastaks ajutisi kasutuslube asjaomast toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite jaoks, täites samas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 1 sätestatud tingimusi ja eelkõige tingimust, et toimeainet ja taimekaitsevahendit hinnatakse üksikasjalikult kõnealuse direktiiviga sätestatud nõudeid silmas pidades.

| (3) | Kõnealuse toimeaine mõju inimese tervisele ja keskkonnale taotleja poolt kavandatud kasutusviiside puhul on hinnatud vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõigetele 2 ja 4. Referentliikmesriik esitas hindamisaruande projekti komisjonile 5. septembril 2002. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealuse toimeaine mõju inimese tervisele ja keskkonnale taotleja poolt kavandatud kasutusviiside puhul on hinnatud vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõigetele 2 ja 4. Referentliikmesriik esitas hindamisaruande projekti komisjonile 5. septembril 2002.

| (4) | Kui referentliikmesriik oli esitanud hindamisaruande projekti, selgus, et taotlejalt vajati täiendavat teavet, millega referentliikmesriigil tuli tutvuda ja esitada oma hinnang. Seetõttu ei ole toimiku läbivaatamine veel lõppenud ja hindamist ei ole võimalik lõpetada direktiiviga 91/414/EMÜ ettenähtud aja jooksul. |
| --- | --- |

(4)

Kui referentliikmesriik oli esitanud hindamisaruande projekti, selgus, et taotlejalt vajati täiendavat teavet, millega referentliikmesriigil tuli tutvuda ja esitada oma hinnang. Seetõttu ei ole toimiku läbivaatamine veel lõppenud ja hindamist ei ole võimalik lõpetada direktiiviga 91/414/EMÜ ettenähtud aja jooksul.

| (5) | Kuna senise hindamisega ei ole leitud põhjust otseseks muretsemiseks, tuleks liikmesriikidele anda võimalus pikendada nimetatud toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite ajutisi kasutuslube veel 24 kuuks vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 sätetele, et saaks jätkata toimiku uurimist. Võib eeldada, et hindamis- ja otsustamisprotsess, mis on vajalik tritosulfurooni direktiivi I lisasse kandmise otsuse tegemiseks, lõpetatakse lähema 24 kuu jooksul. |
| --- | --- |

(5)

Kuna senise hindamisega ei ole leitud põhjust otseseks muretsemiseks, tuleks liikmesriikidele anda võimalus pikendada nimetatud toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite ajutisi kasutuslube veel 24 kuuks vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 sätetele, et saaks jätkata toimiku uurimist. Võib eeldada, et hindamis- ja otsustamisprotsess, mis on vajalik tritosulfurooni direktiivi I lisasse kandmise otsuse tegemiseks, lõpetatakse lähema 24 kuu jooksul.

| (6) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liikmesriigid võivad pikendada tritosulfurooni sisaldavate taimekaitsevahendite jaoks antud ajutisi lubasid kuni 24 kuuks alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 18. detsember 2006.

Komisjoni nimel

Markos KYPRIANOU

komisjoni liige

---

(1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2006/75/EÜ (ELT L 248, 12.9.2006, lk 3).

1

(2)  ELT L 92, 9.4.2002, lk 34.

2

---

| 6.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 32/165 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 32/165

---

KOMISJONI OTSUS,

18. detsember 2006,

Läti Vabariigi taotluse kohta vähendatud käibemaksumäära kohaldamiseks kodumajapidamiste kaugkütte-, maagaasi- ja elektritarnetele

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 6592 all)

(Ainult lätikeelne tekst on autentne)

(2007/68/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuendat direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas, (1) eriti selle artikli 12 lõike 3 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. aprillil 2006 komisjonile saadetud esialgses taotluses, millele järgnes 10. juulil 2006 registreeritud ametlik kiri, teatas Läti Vabariik komisjonile oma kavatsusest kohaldada kodumajapidamiste kaugkütte-, maagaasi- ja elektritarnetele vähendatud käibemaksumäära. Läti määratles kodumajapidamistena kõik lõpptarbijad, kellega asjaomased tarnelepingud on sõlmitud kui füüsiliste isikutega. |
| --- | --- |

(1)

19. aprillil 2006 komisjonile saadetud esialgses taotluses, millele järgnes 10. juulil 2006 registreeritud ametlik kiri, teatas Läti Vabariik komisjonile oma kavatsusest kohaldada kodumajapidamiste kaugkütte-, maagaasi- ja elektritarnetele vähendatud käibemaksumäära. Läti määratles kodumajapidamistena kõik lõpptarbijad, kellega asjaomased tarnelepingud on sõlmitud kui füüsiliste isikutega.

| (2) | Vastavalt ühinemislepingu VIII lisale oli Lätile erandina direktiivi 77/388/EMÜ (edaspidi kuues käibemaksudirektiiv) artikli 12 lõike 3 punktist a lubatud säilitada kodumajapidamiste küttetarnete käibemaksuvabastus kuni 31. detsembrini 2004. Läti kohaldas kaugküttega kodumajapidamiste küttetarnete käibemaksuvabastust tegelikult ka pärast kõnealust kuupäeva. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt ühinemislepingu VIII lisale oli Lätile erandina direktiivi 77/388/EMÜ (edaspidi kuues käibemaksudirektiiv) artikli 12 lõike 3 punktist a lubatud säilitada kodumajapidamiste küttetarnete käibemaksuvabastus kuni 31. detsembrini 2004. Läti kohaldas kaugküttega kodumajapidamiste küttetarnete käibemaksuvabastust tegelikult ka pärast kõnealust kuupäeva.

| (3) | Läti soovib kohaldada vähendatud käibemaksumäära (5 %) kodumajapidamiste kaugkütte-, maagaasi- ja elektritarnetele. Kõnealuste tarnete hulka ei kuulu äritegevuse või muu kutsetegevuse edendamiseks tehtavad tarned. Kõnealune käibemaksumäär ei põhjusta konkurentsimoonutust ega maksust tulenevaid muutusi kodumajapidamiste elektrienergia-, maagaasi- või küttetarbimises. Seda peamiselt seetõttu, et tehnilis-tehnoloogilisest vaatepunktist saab kolme nimetatud toodet alternatiivselt kasutada vaid kütmiseks. Kuna vähendatud käibemaksumäära kohaldamine on piiratud kodumajapidamistega, ei põhjusta selle kohaldamine juriidiliste isikute suhtes tõenäoliselt konkurentsimoonutust, kuna neil on õigus käibemaksu mahaarvamiseks ega ole seega vaja kanda käibemaksu lõplikke kulusid. |
| --- | --- |

(3)

Läti soovib kohaldada vähendatud käibemaksumäära (5 %) kodumajapidamiste kaugkütte-, maagaasi- ja elektritarnetele. Kõnealuste tarnete hulka ei kuulu äritegevuse või muu kutsetegevuse edendamiseks tehtavad tarned. Kõnealune käibemaksumäär ei põhjusta konkurentsimoonutust ega maksust tulenevaid muutusi kodumajapidamiste elektrienergia-, maagaasi- või küttetarbimises. Seda peamiselt seetõttu, et tehnilis-tehnoloogilisest vaatepunktist saab kolme nimetatud toodet alternatiivselt kasutada vaid kütmiseks. Kuna vähendatud käibemaksumäära kohaldamine on piiratud kodumajapidamistega, ei põhjusta selle kohaldamine juriidiliste isikute suhtes tõenäoliselt konkurentsimoonutust, kuna neil on õigus käibemaksu mahaarvamiseks ega ole seega vaja kanda käibemaksu lõplikke kulusid.

| (4) | Peale selle muudeti nõukogu direktiiviga 2003/92/EÜ (2) kuuendas käibemaksudirektiivis sätestatud maagaasi ja elektrienergia tarnekohti käsitlevaid käibemaksueeskirju. Et tagada jaotusvõrkude kaudu tarnitava maagaasi ja elektri maksustamine riigis, kus neid tegelikult tarbitakse, maksustatakse need lõpptarbimisjärgus ehk üleandmisel ettevõtjatelt ja turustajatelt lõpptarbijaile kohas, kus klient tegelikult kasutab ja tarbib toodet. Kuna kaugkütte tarnimise valdkonnas puuduvad piiriülesed tehingud (on vaid kohalikud tehingud), ei ole ka ohtu konkurentsimoonutuse tekkeks kuuenda käibemaksudirektiivi artikli 12 lõike 3 punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

(4)

Peale selle muudeti nõukogu direktiiviga 2003/92/EÜ (2) kuuendas käibemaksudirektiivis sätestatud maagaasi ja elektrienergia tarnekohti käsitlevaid käibemaksueeskirju. Et tagada jaotusvõrkude kaudu tarnitava maagaasi ja elektri maksustamine riigis, kus neid tegelikult tarbitakse, maksustatakse need lõpptarbimisjärgus ehk üleandmisel ettevõtjatelt ja turustajatelt lõpptarbijaile kohas, kus klient tegelikult kasutab ja tarbib toodet. Kuna kaugkütte tarnimise valdkonnas puuduvad piiriülesed tehingud (on vaid kohalikud tehingud), ei ole ka ohtu konkurentsimoonutuse tekkeks kuuenda käibemaksudirektiivi artikli 12 lõike 3 punkti b tähenduses.

| (5) | Kavandatud meede kuuenda käibemaksudirektiivi artikli 12 lõike 3 punkti b kohase vähendatud käibemaksu kohaldamiseks kodumajapidamiste kaugkütte-, maagaasi- ja elektritarnetele on piiratud tarnetega lõpptarbijaile. Vähendatud käibemaksumäära ei kohaldata maksukohustuslaste äritegevuse, kutsealase või muu majandustegevuse edendamiseks tehtavatele tarnetele. |
| --- | --- |

(5)

Kavandatud meede kuuenda käibemaksudirektiivi artikli 12 lõike 3 punkti b kohase vähendatud käibemaksu kohaldamiseks kodumajapidamiste kaugkütte-, maagaasi- ja elektritarnetele on piiratud tarnetega lõpptarbijaile. Vähendatud käibemaksumäära ei kohaldata maksukohustuslaste äritegevuse, kutsealase või muu majandustegevuse edendamiseks tehtavatele tarnetele.

| (6) | Kuna meede on piiratud lõpptarbijaile tehtavate tarnetega ning seda ei kohaldata maksukohustuslaste äritegevuse, kutsealase või muu majandustegevuse edendamiseks tehtavatele tarnetele, peab eeldatav konkurentsi moonutamise oht olema olematu. Kuna kõnealuse direktiivi artikli 12 lõike 3 punktis b sätestatud tingimus on täidetud, peab Lätil alates käesoleva otsuse teatavakstegemisest olema võimalik kohaldada kõnealust meedet, |
| --- | --- |

(6)

Kuna meede on piiratud lõpptarbijaile tehtavate tarnetega ning seda ei kohaldata maksukohustuslaste äritegevuse, kutsealase või muu majandustegevuse edendamiseks tehtavatele tarnetele, peab eeldatav konkurentsi moonutamise oht olema olematu. Kuna kõnealuse direktiivi artikli 12 lõike 3 punktis b sätestatud tingimus on täidetud, peab Lätil alates käesoleva otsuse teatavakstegemisest olema võimalik kohaldada kõnealust meedet,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Läti võib kohaldada 10. juulil 2006 registreeritud kirjas teatatud meedet, mille eesmärk on kohaldada vähendatud käibemaksumäära kodumajapidamiste kaugkütte-, maagaasi- ja elektritarnetele, olenemata tootmis- ja tarnetingimustest.

Artikkel 2

Käesoleva otsuse kohaldamisel määratletakse kodumajapidamistena füüsilised isikud, kes lõpptarbimise eesmärgil saavad artiklis 1 osutatud tarneid, välistades seega nende ärilise, kutsealase või muu majandustegevuse edendamiseks tehtavad tarned.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Läti Vabariigile.

Brüssel, 18. detsember 2006.

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 145, 13.6.1977, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2006/69/EÜ (ELT L 221, 12.8.2006, lk 9).

1

(2)  ELT L 260, 11.10.2003, lk 8.

2

---

| 6.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 32/167 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 32/167

---

KOMISJONI OTSUS,

18. detsember 2006,

millega Rumeeniale antakse luba edasi lükata nõukogu direktiivi 2002/53/EÜ teatavate sätete rakendamine teatavate põllumajandustaimesortide seemnete turustamise osas

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 6568 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/69/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemislepingut, eriti selle artikli 4 lõiget 3,

võttes arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti, eriti selle artiklit 42,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt ühinemisakti artiklile 42 võib komisjon võtta üleminekumeetmeid, kui need üleminekumeetmed on vajalikud, et lihtsustada üleminekut Bulgaarias ja Rumeenias kehtivalt korralt ühenduse veterinaar- ja fütosanitaareeskirjade kohaldamisest tulenevale korrale. Need eeskirjad hõlmavad seemnete turustamise eeskirju. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt ühinemisakti artiklile 42 võib komisjon võtta üleminekumeetmeid, kui need üleminekumeetmed on vajalikud, et lihtsustada üleminekut Bulgaarias ja Rumeenias kehtivalt korralt ühenduse veterinaar- ja fütosanitaareeskirjade kohaldamisest tulenevale korrale. Need eeskirjad hõlmavad seemnete turustamise eeskirju.

| (2) | Nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiivis 2002/53/EÜ ühise põllumajandustaimesortide kataloogi kohta (1) on sätestatud, et põllumajandustaimesortide seemneid võib direktiivi 2002/53/EÜ artikli 1 lõike 1 kohaselt turustada üksnes juhul, kui on täidetud nimetatud direktiivi artikli 4 lõikes 1, artiklis 7 ja srtiklis 11 sätestatud tingimused. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiivis 2002/53/EÜ ühise põllumajandustaimesortide kataloogi kohta (1) on sätestatud, et põllumajandustaimesortide seemneid võib direktiivi 2002/53/EÜ artikli 1 lõike 1 kohaselt turustada üksnes juhul, kui on täidetud nimetatud direktiivi artikli 4 lõikes 1, artiklis 7 ja srtiklis 11 sätestatud tingimused.

| (3) | Teatavate seemnesortide turustamine Rumeenias tuleks keelata alates ühinemiskuupäevast, kui ei võimaldata erandit nendest sätetest. |
| --- | --- |

(3)

Teatavate seemnesortide turustamine Rumeenias tuleks keelata alates ühinemiskuupäevast, kui ei võimaldata erandit nendest sätetest.

| (4) | Selleks, et Rumeenial võimaldada võtta ja rakendada meetmeid, mis on vajalikud kõnealuste sortide heakskiitmise tagamiseks vastavalt ühenduse süsteemi põhimõtetele, tuleks tal lubada alates ühinemiskuupäevast kolmeks aastaks edasi lükata direktiivi 2002/53/EÜ kohaldamine seoses selliste põllumajanduslike seemnesortide turustamisega oma territooriumil, mis on kantud Rumeenia vastava kataloogi loetellu lähtuvalt muudest põhimõtetest kui seda näeb ette nimetatud direktiiv, ning mis on hõlmatud Rumeenia 28. septembril 2006. aastal esitatud ametliku taotlusega. |
| --- | --- |

(4)

Selleks, et Rumeenial võimaldada võtta ja rakendada meetmeid, mis on vajalikud kõnealuste sortide heakskiitmise tagamiseks vastavalt ühenduse süsteemi põhimõtetele, tuleks tal lubada alates ühinemiskuupäevast kolmeks aastaks edasi lükata direktiivi 2002/53/EÜ kohaldamine seoses selliste põllumajanduslike seemnesortide turustamisega oma territooriumil, mis on kantud Rumeenia vastava kataloogi loetellu lähtuvalt muudest põhimõtetest kui seda näeb ette nimetatud direktiiv, ning mis on hõlmatud Rumeenia 28. septembril 2006. aastal esitatud ametliku taotlusega.

| (5) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Erandina direktiivi 2002/53/EÜ artikli 4 lõikest 1, artiklist 7 ja artiklist 11 lubatakse Rumeenial edasi lükata kolmeks aastaks alates ühinemiskuupäevast nimetatud direktiivi kohaldamine seoses selliste põllumajanduslike seemnesortide turustamisega oma territooriumil, mis on loetletud käesoleva otsuse lisas.

Selle perioodi jooksul tohib neid seemneliike turustada üksnes Rumeenia territooriumil. Mis tahes etiketil või dokumendil, ametlikul või mitteametlikul, mis on seemnepartiile kinnitatud või sellega kaasas käesoleva otsuse sätete alusel, peab olema selgelt märgitud, et seeme on ette nähtud üksnes Rumeenia territooriumil turustamiseks.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub Bulgaaria ja Rumeenia ühinemislepingu jõustumise korral selle jõustumispäeval.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 18. detsember 2006.

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 193, 20.7.2002, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1829/2003 (ELT L 268, 18.10.2003, lk 1).

1

---

LISA

| Liik/sort |
| --- |
| Beta vulgaris L. – suhkrupeet |
| Graf |
| Beta vulgaris L. – söödapeet |
| Lovrin 515 |
| Lovrin 628 |
| Dactylis glomerata L. |
| Magda |
| Marius (ant. Adrian) |
| Ovidiu |
| Poiana |
| Regent |
| Simina |
| Festuca arundinacea Schreber |
| Adela |
| Vio |
| Festuca pratensis Hudson |
| Postăvar |
| Tâmpa |
| Transilvan |
| Festuca rubra L. |
| Feruma |
| Măgurele 23 (ant. Pastoral) |
| Peisaj (ant. Tedi) |
| Lolium multiflorum Lam. |
| Ancuţa (ant. Anca) |
| Iuliana (ant. Iulia) |
| Lolium perenne L. |
| Martarom (ant. Marta) |
| Măgura |
| Lolium x boucheanum Kunth |
| Cătălin |
| Florin |
| Phleum pratense L. |
| Horia |
| Rarău |
| Tirom |
| Poa pratensis L. |
| Colina (ant. Fima) |
| Lotus corniculatus L. |
| Doru |
| Nicol (ant. Nico) |
| Oltim |
| Lupinus albus L. |
| Medi |
| Medicago sativa L. |
| Adin |
| Alina |
| Carina |
| Cosmina |
| Daniela (ant. Dana) |
| Dorinela (ant. Dorina) |
| Granat |
| Magnat |
| Mădălina |
| Opal (ant. Topaz) |
| Sandra |
| Satelit |
| Sigma |
| Tamas |
| Pisum sativum L. |
| Aurora |
| Dorica (ant. Dora) |
| Mona |
| Vedea |
| Trifolium alexandrinum L. |
| Viorel |
| Trifolium repens L. |
| Carmencita (ant. Carmen) |
| Carpatin |
| Danitim |
| Mioriţa |
| Trifolium pratense L. |
| Novac |
| Rotrif (ant. Roza) |
| Sătmărean |
| Vicia faba L. |
| Montana |
| Brassica napus L., var. napobrassica (L.) Rchb. |
| Ana Maria |
| Montana |
| Arachis hypogaea L. |
| Solar |
| Venus |
| Brassica napus L.(part.) |
| Diana |
| Doina |
| Perla |
| Cannabis sativa L. |
| Denise |
| Diana |
| Zenit |
| Carthamus tinctorius L. |
| CW1221 |
| CW4440 |
| Linum usitatissimum L. |
| Ada |
| Adria |
| Alexin |
| Alin |
| Bazil |
| Betalisa (ant. Elisa) |
| Codruţa |
| Cosmin |
| Cristina |
| Ferdinand (ant. Carolina) |
| Floriana |
| Florinda |
| Fluin |
| Iunia 96 |
| Louis |
| Luncavăţ (ant. Elena) |
| Martin |
| Monica |
| Nineta |
| Paula |
| Radu |
| Rareş |
| Sabena |
| Şumuleu |
| Vasilelin (ant. Iordan) |
| Sinapis alba L. |
| Alex |
| Petrana |
| Glycine max. (L.) Merrill |
| Balkan |
| Columna |
| Daciana |
| Danubiana |
| Eugen |
| Felix |
| Granat (ant. Agat) |
| Kiskun Daniela |
| Onix |
| Perla |
| Proteinka |
| Românesc 99 |
| Safir |
| Stine 2250 |
| Triumf |
| Venera |
| Avena sativa L. |
| Jeremy |
| Mureş |
| Lovrin 1 |
| Lovrin 27 |
| Hordeum vulgare L.- kaherealine oder |
| Andreea |
| Bogdana (ant. Avânt) |
| Capriana |
| Daciana |
| Haşdate (ant. Aura) |
| Jubileu |
| Kristal |
| Laura |
| Maria |
| NS 525 |
| NS 529 |
| Romaniţa |
| Stindard |
| Hordeum vulgare L.- kuuerealine oder |
| Amical (ant. Adi) |
| Andrei |
| Compact |
| Dana |
| Liliana |
| Mădălin |
| NS 313 |
| Orizont |
| Regal |
| Univers |
| Oryza sativa L. |
| Brăila |
| Dunărea |
| Elida |
| Magic |
| Polizeşti 28 |
| Speranţa |
| Zefir |
| Secale cereale L. |
| Suceveana |
| Sorghum bicolor (L.) Moench |
| Andrea |
| Donaris |
| Dorina |
| F135ST |
| Fundulea 21 |
| Fundulea 32 |
| Marina |
| Regina |
| Siret |
| Sorghum sudanense (Piper) Stapf. |
| Sabin |
| Sorin |
| Sorghum bicolor (L.) Moench x Sorghum sudanense (Piper) Stapf. |
| Catinca (ant. Tinca) |
| Fundulea 235 (ant. Tereza) |
| x Triticosecale Wittm. |
| Gorun |
| Haiduc |
| Plai |
| Silver |
| Stil |
| Trilstar |
| Ţebea |
| Triticum aestivum L.emend.Fiori et Paol. |
| Albota |
| Aniversar |
| Apullum |
| Ardeal 1 |
| Arieşan |
| Beti |
| Boema |
| Briana |
| Ciprian |
| Crina |
| Crişana |
| Delabrad |
| Dor |
| Drobeta |
| Dropia |
| Dumbrava |
| Eliana |
| Esenţial |
| Faur |
| Flamura 85 |
| Gabriela |
| Gasparom |
| Gruia |
| Iaşi 2 |
| Kraljevica |
| Kristina |
| Ljiljana |
| Lovrin 34 |
| Mina |
| Moldova 83 |
| Pădureni (ant. Rubin) |
| PKB Romança |
| Romulus |
| Sonata |
| Speranţa |
| SV99 |
| Şimnic 30 |
| Trivale |
| Turda 95 |
| Turda 2000 |
| Voroneţ |
| Triticum durum Desf. |
| Condurum (ant. Condur) |
| Grandur |
| Pandur |
| Zea mays L. |
| Andreea |
| Boris 5 |
| Brateş |
| Campion |
| Cera 6 |
| Cera 9 |
| Cera 10 |
| Ciclon |
| Dacic |
| Dáma |
| Danubian (ant. Danubiu) |
| F425M |
| Falco |
| Faur |
| Fulger |
| Fundulea 322 |
| Fundulea 365 |
| Fundulea 376 |
| Fundulea 475M |
| Fundulea 515 (ant. Premier) |
| Fundulea 540 (ant. Granit) |
| Fundulea 625 |
| Generos |
| GS307 |
| GS308 |
| Kiskun 4230 |
| Kiskun 4255 |
| Kiskun 4297 |
| Kiskun 4344 |
| Kiskun 4380 |
| Kiskun Aliz |
| Kiskun Blako |
| Kiskun Cilike |
| Kiskun Dori |
| Kiskun Ermina |
| Kiskun Galja |
| Kiskun Gitta |
| Kiskun Kristof |
| Kiskun Natalie (ant. Natalie) |
| Kiskun Nusi |
| Kiskun Olika |
| Kiskun Piros |
| Kiskun Reni |
| Kiskun Roy |
| Kiskun Szoliani |
| Kiskun Tamara |
| Kiskun Vanda |
| Kiskun Vivien |
| Kiskun Xintia |
| Klausen |
| Krisztina |
| Laurina |
| Lorenca |
| Lovrin 400 |
| Milcov |
| Mv Major |
| Neptun |
| NS300 |
| NS355 |
| NS540 |
| NSSC420YU |
| Octavian |
| Oituz |
| Olimpius (ant. Olimp) |
| Olt |
| Ozana (ant. Dana) |
| Paltin |
| Pamela |
| Panciu |
| Partizan |
| Patria |
| Podu Iloaiei 110 |
| Rapid |
| Rapsodia |
| Rodna |
| Staniša |
| Star |
| Szegedi SC 276 |
| Szegedi SC 516 |
| Turda 145 |
| Turda 165 |
| Turda 167 |
| Turda 200 |
| Turda 201 |
| Turda Favorit |
| Turda Mold 188 |
| Turda Star |
| Turda Super |
| Turda SU181 |
| Turda SU182 |
| Turda SU210 |
| ZP278 |
| ZP335 |
| ZP394 |
| ZP409 |
| ZP434 |
| ZP471 |
| ZP488 |
| ZP684 |
| Solanum tuberosum L. |
| Alina |
| Alize (ant. Amelia) |
| Amicii |
| Astral N |
| Armonia |
| Christian |
| Claudiu |
| Coval |
| Cristela |
| Dacia |
| Dragomirna |
| Dumbrava |
| Eterna |
| Frumoasa |
| Harghita |
| Ioana |
| Loial |
| Luiza |
| Magic |
| Mikel |
| Milenium |
| Moldoviţa |
| Nana |
| Nativ |
| Nemere |
| Productiv |
| Rapsodia |
| Rasant |
| Redsec |
| Robusta |
| Roclas |
| Rozal |
| Ruxandra (ant. Nicoleta) |
| Speranţa |
| Star |
| Tâmpa |
| Tentant |
| Timpuriu de Braşov |
| Transilvania |

Liik/sort

Beta vulgaris L. – suhkrupeet

Graf

Beta vulgaris L. – söödapeet

Lovrin 515

Lovrin 628

Dactylis glomerata L.

Magda

Marius (ant. Adrian)

Ovidiu

Poiana

Regent

Simina

Festuca arundinacea Schreber

Adela

Vio

Festuca pratensis Hudson

Postăvar

Tâmpa

Transilvan

Festuca rubra L.

Feruma

Măgurele 23 (ant. Pastoral)

Peisaj (ant. Tedi)

Lolium multiflorum Lam.

Ancuţa (ant. Anca)

Iuliana (ant. Iulia)

Lolium perenne L.

Martarom (ant. Marta)

Măgura

Lolium x boucheanum Kunth

Cătălin

Florin

Phleum pratense L.

Horia

Rarău

Tirom

Poa pratensis L.

Colina (ant. Fima)

Lotus corniculatus L.

Doru

Nicol (ant. Nico)

Oltim

Lupinus albus L.

Medi

Medicago sativa L.

Adin

Alina

Carina

Cosmina

Daniela (ant. Dana)

Dorinela (ant. Dorina)

Granat

Magnat

Mădălina

Opal (ant. Topaz)

Sandra

Satelit

Sigma

Tamas

Pisum sativum L.

Aurora

Dorica (ant. Dora)

Mona

Vedea

Trifolium alexandrinum L.

Viorel

Trifolium repens L.

Carmencita (ant. Carmen)

Carpatin

Danitim

Mioriţa

Trifolium pratense L.

Novac

Rotrif (ant. Roza)

Sătmărean

Vicia faba L.

Montana

Brassica napus L., var. napobrassica (L.) Rchb.

Ana Maria

Montana

Arachis hypogaea L.

Solar

Venus

Brassica napus L.(part.)

Diana

Doina

Perla

Cannabis sativa L.

Denise

Diana

Zenit

Carthamus tinctorius L.

CW1221

CW4440

Linum usitatissimum L.

Ada

Adria

Alexin

Alin

Bazil

Betalisa (ant. Elisa)

Codruţa

Cosmin

Cristina

Ferdinand (ant. Carolina)

Floriana

Florinda

Fluin

Iunia 96

Louis

Luncavăţ (ant. Elena)

Martin

Monica

Nineta

Paula

Radu

Rareş

Sabena

Şumuleu

Vasilelin (ant. Iordan)

Sinapis alba L.

Alex

Petrana

Glycine max. (L.) Merrill

Balkan

Columna

Daciana

Danubiana

Eugen

Felix

Granat (ant. Agat)

Kiskun Daniela

Onix

Perla

Proteinka

Românesc 99

Safir

Stine 2250

Triumf

Venera

Avena sativa L.

Jeremy

Mureş

Lovrin 1

Lovrin 27

Hordeum vulgare L.- kaherealine oder

Andreea

Bogdana (ant. Avânt)

Capriana

Daciana

Haşdate (ant. Aura)

Jubileu

Kristal

Laura

Maria

NS 525

NS 529

Romaniţa

Stindard

Hordeum vulgare L.- kuuerealine oder

Amical (ant. Adi)

Andrei

Compact

Dana

Liliana

Mădălin

NS 313

Orizont

Regal

Univers

Oryza sativa L.

Brăila

Dunărea

Elida

Magic

Polizeşti 28

Speranţa

Zefir

Secale cereale L.

Suceveana

Sorghum bicolor (L.) Moench

Andrea

Donaris

Dorina

F135ST

Fundulea 21

Fundulea 32

Marina

Regina

Siret

Sorghum sudanense (Piper) Stapf.

Sabin

Sorin

Sorghum bicolor (L.) Moench x Sorghum sudanense (Piper) Stapf.

Catinca (ant. Tinca)

Fundulea 235 (ant. Tereza)

x Triticosecale Wittm.

Gorun

Haiduc

Plai

Silver

Stil

Trilstar

Ţebea

Triticum aestivum L.emend.Fiori et Paol.

Albota

Aniversar

Apullum

Ardeal 1

Arieşan

Beti

Boema

Briana

Ciprian

Crina

Crişana

Delabrad

Dor

Drobeta

Dropia

Dumbrava

Eliana

Esenţial

Faur

Flamura 85

Gabriela

Gasparom

Gruia

Iaşi 2

Kraljevica

Kristina

Ljiljana

Lovrin 34

Mina

Moldova 83

Pădureni (ant. Rubin)

PKB Romança

Romulus

Sonata

Speranţa

SV99

Şimnic 30

Trivale

Turda 95

Turda 2000

Voroneţ

Triticum durum Desf.

Condurum (ant. Condur)

Grandur

Pandur

Zea mays L.

Andreea

Boris 5

Brateş

Campion

Cera 6

Cera 9

Cera 10

Ciclon

Dacic

Dáma

Danubian (ant. Danubiu)

F425M

Falco

Faur

Fulger

Fundulea 322

Fundulea 365

Fundulea 376

Fundulea 475M

Fundulea 515 (ant. Premier)

Fundulea 540 (ant. Granit)

Fundulea 625

Generos

GS307

GS308

Kiskun 4230

Kiskun 4255

Kiskun 4297

Kiskun 4344

Kiskun 4380

Kiskun Aliz

Kiskun Blako

Kiskun Cilike

Kiskun Dori

Kiskun Ermina

Kiskun Galja

Kiskun Gitta

Kiskun Kristof

Kiskun Natalie (ant. Natalie)

Kiskun Nusi

Kiskun Olika

Kiskun Piros

Kiskun Reni

Kiskun Roy

Kiskun Szoliani

Kiskun Tamara

Kiskun Vanda

Kiskun Vivien

Kiskun Xintia

Klausen

Krisztina

Laurina

Lorenca

Lovrin 400

Milcov

Mv Major

Neptun

NS300

NS355

NS540

NSSC420YU

Octavian

Oituz

Olimpius (ant. Olimp)

Olt

Ozana (ant. Dana)

Paltin

Pamela

Panciu

Partizan

Patria

Podu Iloaiei 110

Rapid

Rapsodia

Rodna

Staniša

Star

Szegedi SC 276

Szegedi SC 516

Turda 145

Turda 165

Turda 167

Turda 200

Turda 201

Turda Favorit

Turda Mold 188

Turda Star

Turda Super

Turda SU181

Turda SU182

Turda SU210

ZP278

ZP335

ZP394

ZP409

ZP434

ZP471

ZP488

ZP684

Solanum tuberosum L.

Alina

Alize (ant. Amelia)

Amicii

Astral N

Armonia

Christian

Claudiu

Coval

Cristela

Dacia

Dragomirna

Dumbrava

Eterna

Frumoasa

Harghita

Ioana

Loial

Luiza

Magic

Mikel

Milenium

Moldoviţa

Nana

Nativ

Nemere

Productiv

Rapsodia

Rasant

Redsec

Robusta

Roclas

Rozal

Ruxandra (ant. Nicoleta)

Speranţa

Star

Tâmpa

Tentant

Timpuriu de Braşov

Transilvania

---

| 6.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 32/174 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 32/174

---

KOMISJONI OTSUS,

20. detsember 2006,

mis käsitleb turuleviimise tähtaja pikendamist biotsiidide suhtes, mis sisaldavad teatavaid direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi jooksul uurimata toimeaineid

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 6707 all)

(Ainult tšehhi-, taani-, inglis-, soome-, kreeka- ja rootsikeelne tekst on autentsed)

(2007/70/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiivi 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist (1), eriti selle artikli 16 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 98/8/EÜ (edaspidi “direktiiv”) artikli 16 lõike 2 teise lõiguga ja artikli 16 lõikega 3 nähakse ette, et kui toimeaine hindamise kohta ei ole ettenähtud tähtajaks esitatud nõutavat teavet ja nõutavaid andmeid, võidakse otsustada, et toimeainet ei kanta direktiivi I, I A või I B lisasse. Kui selline otsus on tehtud, peaksid liikmesriigid tühistama kõik toimeainet sisaldavate biotsiidide load. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 98/8/EÜ (edaspidi “direktiiv”) artikli 16 lõike 2 teise lõiguga ja artikli 16 lõikega 3 nähakse ette, et kui toimeaine hindamise kohta ei ole ettenähtud tähtajaks esitatud nõutavat teavet ja nõutavaid andmeid, võidakse otsustada, et toimeainet ei kanta direktiivi I, I A või I B lisasse. Kui selline otsus on tehtud, peaksid liikmesriigid tühistama kõik toimeainet sisaldavate biotsiidide load.

| (2) | Komisjoni määrustega (EÜ) nr 1896/2000 ja (EÜ) nr 2032/2003 nähakse ette direktiivi artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi esimese ja teise etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad. Komisjoni määruse (EÜ) nr 2032/2003 artikli 4 lõikes 2 on 1. september 2006 määratud kuupäevaks, millest alates liikmesriigid tunnistavad kehtetuks selliste biotsiidide kehtivad load, mis sisaldavad toimeaineid, millest ei ole teavitatud või mille suhtes liikmesriik ei ole huvi ilmutanud. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määrustega (EÜ) nr 1896/2000 ja (EÜ) nr 2032/2003 nähakse ette direktiivi artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi esimese ja teise etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad. Komisjoni määruse (EÜ) nr 2032/2003 artikli 4 lõikes 2 on 1. september 2006 määratud kuupäevaks, millest alates liikmesriigid tunnistavad kehtetuks selliste biotsiidide kehtivad load, mis sisaldavad toimeaineid, millest ei ole teavitatud või mille suhtes liikmesriik ei ole huvi ilmutanud.

| (3) | Komisjoni määruse (EÜ) nr 2032/2003 (nagu seda on muudetud komisoni määrusega (EÜ) nr 1048/2005) artikliga 4a nähakse ette tingimused, mille kohaselt liikmesriigid võivad esitada komisjonile taotluse määruse artikli 4 lõikes 2 sätestatud lisaaja pikendamiseks, ning tingimused niisuguse pikenduse andmiseks. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni määruse (EÜ) nr 2032/2003 (nagu seda on muudetud komisoni määrusega (EÜ) nr 1048/2005) artikliga 4a nähakse ette tingimused, mille kohaselt liikmesriigid võivad esitada komisjonile taotluse määruse artikli 4 lõikes 2 sätestatud lisaaja pikendamiseks, ning tingimused niisuguse pikenduse andmiseks.

| (4) | Üksikud liikmesriigid on komisjonile esitanud taotluse pikendada lisaaega mõnede toimeainete puhul, mille kasutus biotsiidides keelustatakse pärast 1. septembrit 2006 ning ka teabe, mille kohaselt on kõnealuste ainete edasine kasutamine vajalik. |
| --- | --- |

(4)

Üksikud liikmesriigid on komisjonile esitanud taotluse pikendada lisaaega mõnede toimeainete puhul, mille kasutus biotsiidides keelustatakse pärast 1. septembrit 2006 ning ka teabe, mille kohaselt on kõnealuste ainete edasine kasutamine vajalik.

| (5) | Soome, Taani, Norra ja Island on esitanud teabe, mille kohaselt puuduvad sobivad alternatiivid männitõrvale kui ajalooliste puitehitiste, -laevade ja -esemete puidukaitsevahendile. Lisaaja pikendamine männitõrva suhtes tundub seetõttu asjakohane, et säilitada kõnealuste liikmesriikide ja riikide kultuuripärandit. |
| --- | --- |

(5)

Soome, Taani, Norra ja Island on esitanud teabe, mille kohaselt puuduvad sobivad alternatiivid männitõrvale kui ajalooliste puitehitiste, -laevade ja -esemete puidukaitsevahendile. Lisaaja pikendamine männitõrva suhtes tundub seetõttu asjakohane, et säilitada kõnealuste liikmesriikide ja riikide kultuuripärandit.

| (6) | Tšehhi Vabariik on esitanud teabe, mille kohaselt Tšehhi relvajõud ja tervishoiuasutused kasutavad desinfektsioonivahendina valdavalt Naatrium-N-klorobenseensulfoonamiidi/kloramiin B-d. Kõnealuse aine asendamine teiste teatatud ainetega võib lisaaja lõpus osutuda problemaatiliseks, eriti kui on vaja läbi viia riigihankemenetlusi. Lisaaja pikendamine kloramiin B suhtes tundub seetõttu asjakohane, et võimaldada üleminekut teiste desinfektsioonivahendite kasutamisele. |
| --- | --- |

(6)

Tšehhi Vabariik on esitanud teabe, mille kohaselt Tšehhi relvajõud ja tervishoiuasutused kasutavad desinfektsioonivahendina valdavalt Naatrium-N-klorobenseensulfoonamiidi/kloramiin B-d. Kõnealuse aine asendamine teiste teatatud ainetega võib lisaaja lõpus osutuda problemaatiliseks, eriti kui on vaja läbi viia riigihankemenetlusi. Lisaaja pikendamine kloramiin B suhtes tundub seetõttu asjakohane, et võimaldada üleminekut teiste desinfektsioonivahendite kasutamisele.

| (7) | Kreeka on esitanud teabe, mille kohaselt ametiasutused kasutavad sääsetõrjeks ja tervisekontrolliks sageli temefossi. Kõnealuse aine asendamine teiste teatatud ainetega võib lisaaja lõpus osutuda problemaatiliseks, eriti kui on vaja läbi viia riigihankemenetlusi. Lisaaja pikendamine temefossi suhtes tundub seetõttu asjakohane, et võimaldada üleminekut teiste olemasolevate ainete kasutamisele. |
| --- | --- |

(7)

Kreeka on esitanud teabe, mille kohaselt ametiasutused kasutavad sääsetõrjeks ja tervisekontrolliks sageli temefossi. Kõnealuse aine asendamine teiste teatatud ainetega võib lisaaja lõpus osutuda problemaatiliseks, eriti kui on vaja läbi viia riigihankemenetlusi. Lisaaja pikendamine temefossi suhtes tundub seetõttu asjakohane, et võimaldada üleminekut teiste olemasolevate ainete kasutamisele.

| (8) | Ühendkuningriik on esitanud teabe, mille kohaselt on vaja jätkata ammoniaagi kui loomade hügieeniks kasutatava biotsiidi ajutist kasutamist, et vältida kariloomade nakatumist koktsiidide, cryptosporidium'i ja ümarussidega. Lisaaja pikendamine ammoniaagi suhtes tundub seetõttu asjakohane, et võimaldada selle järkjärgulist asendamist teiste kättesaadavate ainetega, mis on direktiivi läbivaatamisprogrammi raames hindamiseks esitatud. |
| --- | --- |

(8)

Ühendkuningriik on esitanud teabe, mille kohaselt on vaja jätkata ammoniaagi kui loomade hügieeniks kasutatava biotsiidi ajutist kasutamist, et vältida kariloomade nakatumist koktsiidide, cryptosporidium'i ja ümarussidega. Lisaaja pikendamine ammoniaagi suhtes tundub seetõttu asjakohane, et võimaldada selle järkjärgulist asendamist teiste kättesaadavate ainetega, mis on direktiivi läbivaatamisprogrammi raames hindamiseks esitatud.

| (9) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄEOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Erandina komisjoni määruse (EÜ) nr 2032/2003 artikli 4 lõikest 2 võivad käesoleva otsuse lisa B veerus loetletud liikmesriigid lisa A veerus loetletud aineid sisaldavatele biotsiididele anda turustamise loa või säilitada kehtiva loa lisa D veerus esitatud oluliste kasutusviiside korral kuni lisa C veerus nimetatud kuupäevadeni.

Artikkel 2

(1)   Liikmesriigid, kes kasutavad käesoleva otsuse artiklis 1 sätestatud erandit, peavad tagama järgmiste tingimuste täitmise:

| a) | jätkuv kasutamine on võimalik üksnes tingimusel, et ainet sisaldavad tooted on saanud heakskiidu ettenähtud oluliseks kasutusviisiks; |
| --- | --- |

a)

jätkuv kasutamine on võimalik üksnes tingimusel, et ainet sisaldavad tooted on saanud heakskiidu ettenähtud oluliseks kasutusviisiks;

| b) | kasutamist lubatakse jätkata üksnes juhul, kui see ei mõjuta ebasoodsalt inimeste ega loomade tervist või keskkonda; |
| --- | --- |

b)

kasutamist lubatakse jätkata üksnes juhul, kui see ei mõjuta ebasoodsalt inimeste ega loomade tervist või keskkonda;

| c) | heakskiitmise korral võetakse kõik asjakohased meetmed riskide vähendamiseks; |
| --- | --- |

c)

heakskiitmise korral võetakse kõik asjakohased meetmed riskide vähendamiseks;

| d) | pärast 1. septembrit 2006 turule jäänud biotsiidid märgistatakse uuesti vastavalt piiratud kasutustingimustele; |
| --- | --- |

d)

pärast 1. septembrit 2006 turule jäänud biotsiidid märgistatakse uuesti vastavalt piiratud kasutustingimustele;

| e) | vajaduse korral tagavad liikmesriigid, et loa omanikud või asjaomased liikmesriigid otsivad sellistele kasutusviisidele alternatiive või et hiljemalt 14. maiks 2008 valmistatakse ette toimik esitamiseks direktiivi 98/8/EÜ artiklis 11 sätestatud korras. |
| --- | --- |

e)

vajaduse korral tagavad liikmesriigid, et loa omanikud või asjaomased liikmesriigid otsivad sellistele kasutusviisidele alternatiive või et hiljemalt 14. maiks 2008 valmistatakse ette toimik esitamiseks direktiivi 98/8/EÜ artiklis 11 sätestatud korras.

(2)   Asjaomased liikmesriigid teavitavad komisjoni igal aastal lõike 1 kohaldamisest, eriti punkti e alusel võetud meetmetest.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Soome Vabariigile, Taani Kuningriigile, Tšehhi Vabariigile, Kreeka Vabariigile ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile.

Brüssel, 20. detsember 2006.

Komisjoni nimel

Stavros DIMAS

komisjoni liige

---

(1)  EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1.

1

---

LISA

Artiklis 1 osutatud lubade loetelu

| A veerg | B veerg | C veerg | D veerg |
| --- | --- | --- | --- |
| Toimeaine | Liikmesriik | Kuupäevad | Kasutusviis |
| Männitõrv | Soome | 14.5.2010 | Taotluse esitanud liikmesriikide kultuuripärandisse kuuluvate ehitiste, laevade ja esemete puidukaitsevahendina |
| EÜ nr 232-374-8
  CASi nr 8011-48-1 | Taani | 14.5.2010 |
| Naatrium-N-klorobenseensulfoonamiid/kloramiin B
  EÜ nr 204-847-9
  CASi nr 127-52-6 | Tšehhi Vabariik | 1.11.2007 | Taotluse esitanud liikmesriigi tervishoiuasutuste, riikliku veterinaarteenistuse ja relvajõudude (tsiviilotstarbeks) kasutuses desinfektsioonivahendina |
| Temefoss
  EÜ nr 222-191-1
  CASi nr 3383-96-8 | Kreeka | 1.11.2007 | Sääskede (Culicidae) tõrjeks ja tervisekontrolliks |
| Ammoniaak
  EÜ nr 231-635-3
  CASi nr 7664-41-7 | Ühendkuningriik | 14.5.2008 | Loomade hügieeniks kasutatava biotsiidina, et vältida kariloomade nakatumist koktsiidide, cryptosporidia ja ümarussidega; üksnes juhul, kui teisi samalaadse toimega vahendeid ei saa kasutada |

A veerg

B veerg

C veerg

D veerg

Toimeaine

Liikmesriik

Kuupäevad

Kasutusviis

Männitõrv

Soome

14.5.2010

Taotluse esitanud liikmesriikide kultuuripärandisse kuuluvate ehitiste, laevade ja esemete puidukaitsevahendina

EÜ nr 232-374-8

CASi nr 8011-48-1

Taani

14.5.2010

Naatrium-N-klorobenseensulfoonamiid/kloramiin B

EÜ nr 204-847-9

CASi nr 127-52-6

Tšehhi Vabariik

1.11.2007

Taotluse esitanud liikmesriigi tervishoiuasutuste, riikliku veterinaarteenistuse ja relvajõudude (tsiviilotstarbeks) kasutuses desinfektsioonivahendina

Temefoss

EÜ nr 222-191-1

CASi nr 3383-96-8

Kreeka

1.11.2007

Sääskede (Culicidae) tõrjeks ja tervisekontrolliks

Ammoniaak

EÜ nr 231-635-3

CASi nr 7664-41-7

Ühendkuningriik

14.5.2008

Loomade hügieeniks kasutatava biotsiidina, et vältida kariloomade nakatumist koktsiidide, cryptosporidia ja ümarussidega; üksnes juhul, kui teisi samalaadse toimega vahendeid ei saa kasutada

---

| 6.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 32/177 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 32/177

---

KOMISJONI OTSUS,

20. detsember 2006,

millega asutatakse päritolunimetuste, geograafiliste tähiste ja garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste teadusekspertide rühm

(2007/71/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määruses (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (1) on määratud kindlaks tingimused, millele peab nimetus vastama, et seda saaks ühenduse tasandil registreerida kaitstud geograafilise tähise (KGT) või kaitstud päritolunimetusena (KPN). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määruses (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (1) on määratud kindlaks tingimused, millele peab nimetus vastama, et seda saaks ühenduse tasandil registreerida kaitstud geograafilise tähise (KGT) või kaitstud päritolunimetusena (KPN).

| (2) | Nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määruses (EÜ) nr 509/2006 põllumajandustoodete ja toidu garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste kohta (2) on määratud kindlaks tingimused, millele peab nimetus vastama, et seda saaks ühenduse tasandil registreerida garanteeritud traditsioonilise eritunnusena (GTE). |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määruses (EÜ) nr 509/2006 põllumajandustoodete ja toidu garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste kohta (2) on määratud kindlaks tingimused, millele peab nimetus vastama, et seda saaks ühenduse tasandil registreerida garanteeritud traditsioonilise eritunnusena (GTE).

| (3) | Selleks et leida lahendus teatavatele keerukatele teaduslikele ja tehnilistele küsimustele, mis võivad kerkida esile tutvumisel tingimustega, mis võimaldavad ühe või teise kaitstud geograafilise tähise, kaitstud päritolunimetuse või garanteeritud traditsioonilise eritunnuse registreerimist, võib komisjonil tekkida vajadus konsultatiivrühma raames kogunenud ekspertide arvamuse saamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et leida lahendus teatavatele keerukatele teaduslikele ja tehnilistele küsimustele, mis võivad kerkida esile tutvumisel tingimustega, mis võimaldavad ühe või teise kaitstud geograafilise tähise, kaitstud päritolunimetuse või garanteeritud traditsioonilise eritunnuse registreerimist, võib komisjonil tekkida vajadus konsultatiivrühma raames kogunenud ekspertide arvamuse saamiseks.

| (4) | Nimetatud rühm peaks koosnema kõrge kvalifikatsiooniga ekspertidest, kes esindavad mitmeid erinevaid teadus- ja tehnikavaldkondi, mis on seotud põllumajanduse ja toiduainetega, humanitaarteadustega või intellektuaalse omandiga. |
| --- | --- |

(4)

Nimetatud rühm peaks koosnema kõrge kvalifikatsiooniga ekspertidest, kes esindavad mitmeid erinevaid teadus- ja tehnikavaldkondi, mis on seotud põllumajanduse ja toiduainetega, humanitaarteadustega või intellektuaalse omandiga.

| (5) | Seega tuleks asutada päritolunimetuste, geograafiliste tähiste ja garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste teadusekspertide rühm, täpsustada selle volitused ja määrata kindlaks selle struktuurid. |
| --- | --- |

(5)

Seega tuleks asutada päritolunimetuste, geograafiliste tähiste ja garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste teadusekspertide rühm, täpsustada selle volitused ja määrata kindlaks selle struktuurid.

| (6) | Komisjoni otsusega 93/53/EMÜ (3) asutatud päritolunimetuste, geograafiliste tähiste ja eripärasertifikaatide teaduskomitee tuleks laiali saata, |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni otsusega 93/53/EMÜ (3) asutatud päritolunimetuste, geograafiliste tähiste ja eripärasertifikaatide teaduskomitee tuleks laiali saata,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Asutatakse päritolunimetuste, geograafiliste tähiste ja garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste teadusekspertide rühm, edaspidi “rühm”.

Artikkel 2

Ülesanded

Komisjon saab pidada rühmaga nõu kõikides küsimustes, mis hõlmavad geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset ning garanteeritud traditsioonilisi eritunnuseid, põllumajandustooteid ja toiduaineid, eelkõige kui tegemist on

| — | sellega, kas registreerimiseks esitatud nimetus vastab määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 2 nõuetele, eriti keskkonna või geograafilise piirkonna ja/või tuntuse osas, |
| --- | --- |

—

sellega, kas registreerimiseks esitatud nimetus vastab määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 2 nõuetele, eriti keskkonna või geograafilise piirkonna ja/või tuntuse osas,

| — | sellega, kas registreerimiseks esitatud nimetus vastab määruse (EÜ) nr 509/2006 artiklite 2, 4 ja 5 nõuetele, eriti toote traditsioonilise või eripärase iseloomu osas, |
| --- | --- |

—

sellega, kas registreerimiseks esitatud nimetus vastab määruse (EÜ) nr 509/2006 artiklite 2, 4 ja 5 nõuetele, eriti toote traditsioonilise või eripärase iseloomu osas,

| — | sellega, kas nimetus on üldnimi, |
| --- | --- |

—

sellega, kas nimetus on üldnimi,

| — | nende nõuete hindamisega, mis hõlmavad kaubandustehingute lojaalsust ja tarbija eksitamise riski päritolunimetuse ja geograafilise tähisega seotud konfliktide puhul või juba registreeritud geograafiliste päritolunimetuste, turgude, taimesortide ja loomatõugude, homonüümide või väheslt turustatavate olemasolevate tootenimede puhul, |
| --- | --- |

—

nende nõuete hindamisega, mis hõlmavad kaubandustehingute lojaalsust ja tarbija eksitamise riski päritolunimetuse ja geograafilise tähisega seotud konfliktide puhul või juba registreeritud geograafiliste päritolunimetuste, turgude, taimesortide ja loomatõugude, homonüümide või väheslt turustatavate olemasolevate tootenimede puhul,

| — | muude rühma pädevusvaldkonda kuuluvate erilist huvi pakkuvate küsimustega. |
| --- | --- |

—

muude rühma pädevusvaldkonda kuuluvate erilist huvi pakkuvate küsimustega.

Rühma esimees võib pakkuda komisjonile võimalust mingis kindlas küsimuses rühmaga konsulteerida.

Vajaduse korral võib komisjon paluda rühma võtta kindlaksmääratud tähtajaks seisukoht mingis kindlas küsimuses.

Artikkel 3

Koosseis ja liikmete nimetamine

1.   Komisjon nimetab rühma liikmed spetsialistide hulgast, kes on vastanud sellekohasele kandideerimiskutsele, ning kellel on kõrge kvalifikatsioon erinevates, artiklis 2 osutatud aladele lähedastes tehnika- ja teadusvaldkondades, ning seda nõuet arvestades geograafilist esindatust silmas pidades, peegeldades nii ühenduses esinevate küsimuste ja teaduslike lähenemiste mitmekesisust.

2.   Rühm koosneb 11 liikmest.

Rühma kuulumise seisukohalt sobivaks peetud kandidaatidelt, keda ei nimetatud ametisse, palutakse nõusolekut nende kandmiseks varunimekirja. Komisjon võib kasutada varunimekirja rühma liikmeid asendavate kondidaatide nimetamiseks.

3.   Kohaldatakse järgmisi sätteid:

| — | liikmed nimetatakse ametisse isiklikult ning nad nõustavad komisjoni välistest juhistest sõltumatult; nad ei saa delegeerida vastutust teisele liikmele või kolmandale isikule, |
| --- | --- |

—

liikmed nimetatakse ametisse isiklikult ning nad nõustavad komisjoni välistest juhistest sõltumatult; nad ei saa delegeerida vastutust teisele liikmele või kolmandale isikule,

| — | liikmete ametiaeg on kolm aastat ja neid võib ametisse tagasi nimetada. Siiski ei või nad jääda ametisse rohkem kui kolmeks järjestikuseks ametiajaks, arvestatune lõikes 1 osutatud ametissenimetamisest. Liikmed jäävad ametisse kuni uute liikmete nimetamiseni või kuni nad uuesti ametisse nimetatakse, |
| --- | --- |

—

liikmete ametiaeg on kolm aastat ja neid võib ametisse tagasi nimetada. Siiski ei või nad jääda ametisse rohkem kui kolmeks järjestikuseks ametiajaks, arvestatune lõikes 1 osutatud ametissenimetamisest. Liikmed jäävad ametisse kuni uute liikmete nimetamiseni või kuni nad uuesti ametisse nimetatakse,

| — | liikmeid, kes ei suuda rühma töös enam tõhusalt osaleda, kes lahkuvad ametist või kes ei täida asutamislepingu artikli 287 või käesoleva lõike esimeses või teises taandes osutatud tingimusi, võib nende volituste lõpuni asendada, |
| --- | --- |

—

liikmeid, kes ei suuda rühma töös enam tõhusalt osaleda, kes lahkuvad ametist või kes ei täida asutamislepingu artikli 287 või käesoleva lõike esimeses või teises taandes osutatud tingimusi, võib nende volituste lõpuni asendada,

| — | liikmed kirjutavad igal aastal alla kohustusele tegutseda lähtuvalt avalikest huvidest ning avaldusele erapooletust kahjustada võivate huvide puudumise või olemasolu kohta, |
| --- | --- |

—

liikmed kirjutavad igal aastal alla kohustusele tegutseda lähtuvalt avalikest huvidest ning avaldusele erapooletust kahjustada võivate huvide puudumise või olemasolu kohta,

| — | liikmete nimed avaldatakse põllumajanduse ja maaelu arengu veebilehel (4) ja Euroopa Liidu Teataja C-seerias. Liikmete nimede kogumine, töötlemine ja avaldamine toimub kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 45/2001 sätetega isikuandmete kaitse ja töötlemise kohta. |
| --- | --- |

—

liikmete nimed avaldatakse põllumajanduse ja maaelu arengu veebilehel (4) ja Euroopa Liidu Teataja C-seerias. Liikmete nimede kogumine, töötlemine ja avaldamine toimub kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 45/2001 sätetega isikuandmete kaitse ja töötlemise kohta.

Artikkel 4

Töökorraldus

1.   Rühm valib oma liikmete hulgast esimehe ja kaks aseesimeest. Valimine toimub liikmete lihthäälteenamusega.

2.   Kokkuleppel komisjoniga võib luua alamrühmi, kes tegelevad eriküsimuste lahendamisega rühma antud volituste alusel. Sellised alamrühmad saadetakse pärast nimetatud volituste lõppemist laiali.

3.   Kui peetakse asjakohaseks ja/või vajalikuks, võib komisjoni esindaja kutsuda töörühma või alamrühma töös osalema päevakorda kantud valdkonnas pädevaid eksperte või vaatlejaid.

4.   Rühma või alamrühma aruteludes osalemisel saadud teavet, mille kohta komisjon märgib, et see on konfidentsiaalne, ei tohi avaldada.

Rühma liikmed ei tohi rühma liikmeks olemise tõttu saadud teadmisi erialaselt ära kasutada.

5.   Töörühm ja selle alamrühmad kogunevad tavaliselt komisjoni või selle talituste ruumides komisjoni kehtestatud korra ja ajakava järgi. Sekretariaadi töö tagavad komisjoni talitused. Koosolekutel võivad osaleda ka muud asjaomased komisjoni ametnikud.

6.   Töörühm kinnitab oma kodukorra komisjoni vastuvõetud kodukorra standardeeskirjade alusel.

7.   Komisjoni talitused võivad avaldada Internetis asjaomase dokumendi algkeeles seisukohataotlusi, päevakavasid, kokkuvõtteid ja rühma poolt vastu võetud seisukohti. Samadel tingimustel võivad nad avaldada ka rühma kogu töödokumendi.

Artikkel 5

Koosolekute kulud

Liikmete, ekspertide ja vaatlejate reisi- ja lähetusekulud seoses rühma tegevusega hüvitab komisjon vastavalt komisjonis kehtivatele sätetele. Ametiülesandeid ei tasustata.

Koosolekukulud hüvitatakse summade piires, mis on iga-aastase vahendite eraldamise korra kohaselt selleks otstarbeks asjaomasele osakonnale eraldatud.

Artikkel 6

Kehtetuks tunnistamine

Komisjoni otsus 93/53/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Käesoleva otsusega laialisaadetud komitee jääb siiski ametisse, kuni komisjon on teavitanud komitee liikmeid käesoleva otsusega asutatud rühma ametisseastumisest.

Artikkel 7

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 20. detsember 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 1.

2

(3)  ELT L 13, 21.1.1993, lk 16. Otsust on viimati muudetud otsusega 97/656/EÜ (EÜT L 277, 10.10.1997, lk 30).

3

(4)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

4

---

| 6.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 32/180 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 32/180

---

KOMISJONI OTSUS,

20. detsember 2006,

teatud riigiabiotsuste kohaldamisaja pikendamise kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 6927 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/72/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 87 ja 88,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 5. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2204/2002 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist tööhõive alase riigiabi suhtes) (1), komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määruse (EÜ) nr 70/2001 (mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes) (2) ja komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määruse (EÜ) nr 68/2001 (mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist koolitusabi suhtes) (3) kohaldamisaega (4) on komisjoni 20. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1976/2006, millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 2204/2002, (EÜ) nr 70/2001 ja (EÜ) nr 68/2001, pikendatud kuni 30. juunini 2008. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 5. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2204/2002 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist tööhõive alase riigiabi suhtes) (1), komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määruse (EÜ) nr 70/2001 (mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes) (2) ja komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määruse (EÜ) nr 68/2001 (mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist koolitusabi suhtes) (3) kohaldamisaega (4) on komisjoni 20. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1976/2006, millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 2204/2002, (EÜ) nr 70/2001 ja (EÜ) nr 68/2001, pikendatud kuni 30. juunini 2008.

| (2) | Et vältida tarbetut haldustööd ja tagada õiguskindlus, on asjakohane pikendada nende komisjoni otsuste kehtivusaega, millega on heaks kiidetud nende erandimääruste alusel teatatud abikavad, mille suhtes kohaldatakse kõnealust kohaldamisaja pikendamise määrust, |
| --- | --- |

(2)

Et vältida tarbetut haldustööd ja tagada õiguskindlus, on asjakohane pikendada nende komisjoni otsuste kehtivusaega, millega on heaks kiidetud nende erandimääruste alusel teatatud abikavad, mille suhtes kohaldatakse kõnealust kohaldamisaja pikendamise määrust,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ilma et see piiraks 4. märtsi 2006. aasta dokumendi “Regionaalabi suunised aastateks 2007–2013” (5) punkti 107 kolmandas taandes nimetatud ja kõikide liikmesriikide poolt heaks kiidetud asjakohaseid meetmeid, pikendatakse nende komisjoni otsuste kehtivusaega, millega on enne käesoleva otsuse jõustumist määruste (EÜ) nr 2204/2002, (EÜ) nr 70/2001 või (EÜ) nr 68/2001 alusel riigiabi kavad heaks kiidetud, kuni 30. juunini 2008.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007.

Brüssel, 20. detsember 2006.

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Neelie KROES

---

(1)  EÜT L 337, 13.12.2002, lk 3. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1040/2006 (ELT L 187, 8.7.2006, lk 8).

1

(2)  EÜT L 10, 13.1.2001, lk 33. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1040/2006.

2

(3)  EÜT L 10, 13.1.2001, lk 20. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1040/2006.

3

(4)  ELT L 368, 23.12.2006, lk 85.

4

(5)  ELT C 54, 4.3.2006, lk 13.

5

---

| 6.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 32/181 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 32/181

---

KOMISJONI OTSUS,

20. detsember 2006,

komisjoni 14. juuli 2006. aasta otsusega 2006/505/EÜ (millega luuakse standardialaste nõuannete järelevalverühm, kes nõustab komisjoni Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) arvamuste objektiivsuse ja erapooletuse hindamisel) loodud standardialaste nõuannete järelevalverühma liikmete määramise kohta

(2007/73/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 14. juuli 2006. aasta otsust 2006/505/EÜ, millega luuakse standardialaste nõuannete järelevalverühm, kes nõustab komisjoni Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) arvamuste objektiivsuse ja erapooletuse hindamisel, (1) eelkõige selle artiklit 3,

ning arvestades järgmist:

Vastavalt komisjoni otsuse 2006/505/EÜ artiklile 3 määrab komisjon kuni seitse standardialaste nõuannete järelevalverühma liiget sõltumatute ekspertide hulgast, kelle kogemused ja pädevus raamatupidamisvaldkonnas, eelkõige finantsaruandluse küsimustes, on ühenduse tasandil laialdaselt tunnustatud,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Komisjon määrab seitse standardialaste nõuannete järelevalverühma liiget, kelle nimed on esitatud lisas.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 20. detsember 2006.

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Charlie McCREEVY

---

(1)  ELT L 199, 21.7.2006, lk 33.

1

---

LISA

LIIKMETE NIMEKIRI

Josef JÍLEK

E lisabeth KNORR

Carlos Soria SENDRA

Hervé STOLOWY

Enrico LAGHI

Jan KLAASEN

Geoffrey MITCHELL

---

| 6.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 32/183 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 32/183

---

KOMISJONI OTSUS,

21. detsember 2006,

millega kehtestatakse elektri- ja soojusenergia eraldi tootmise tõhususe ühtlustatud kontrollväärtused Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/8/EÜ kohaldamisel

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 6817 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/74/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/8/EÜ soojus- ja elektrienergia koostootmise stimuleerimiseks siseturu kasuliku soojuse nõudluse alusel, millega muudetakse direktiivi 92/42/EMÜ, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2004/8/EÜ artikli 4 kohaselt peab komisjon kehtestama elektri- ja soojusenergia eraldi tootmise tõhususe ühtlustatud kontrollväärtused, mis koosnevad asjakohaste teguritega, sealhulgas ehitusaasta ja kütuse liik, diferentseeritud väärtuste maatriksist. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2004/8/EÜ artikli 4 kohaselt peab komisjon kehtestama elektri- ja soojusenergia eraldi tootmise tõhususe ühtlustatud kontrollväärtused, mis koosnevad asjakohaste teguritega, sealhulgas ehitusaasta ja kütuse liik, diferentseeritud väärtuste maatriksist.

| (2) | Komisjon on lõpule viinud direktiivi 2004/8/EÜ artikli 4 lõikes 1 ettenähtud hästi dokumenteeritud analüüsi. Analüüsis käsitletud ajal toimunud parima võimaliku ja majanduslikult põhjendatud tehnoloogia areng osutab sellele, et elektrienergia eraldi tootmise tõhususe ühtlustatud kontrollväärtuste puhul tuleks eristada elektri- ja soojusenergia koostootmisüksusi ehitusaasta järgi. Lisaks sellele tuleks kontrollväärtuste arvutamisel kasutada kliimatingimustega seotud parandustegureid, sest kütusest elektrienergia tootmise termodünaamika sõltub ümbritseva õhu temperatuurist. Täiendavalt tuleks kontrollväärtuste puhul kasutada ärahoitud jaotusvõrgukadude parandustegurit, et võtta arvesse energiasäästu, mis tuleneb jaotusvõrgu piiratud kasutamisest detsentraliseeritud tootmise tõttu. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon on lõpule viinud direktiivi 2004/8/EÜ artikli 4 lõikes 1 ettenähtud hästi dokumenteeritud analüüsi. Analüüsis käsitletud ajal toimunud parima võimaliku ja majanduslikult põhjendatud tehnoloogia areng osutab sellele, et elektrienergia eraldi tootmise tõhususe ühtlustatud kontrollväärtuste puhul tuleks eristada elektri- ja soojusenergia koostootmisüksusi ehitusaasta järgi. Lisaks sellele tuleks kontrollväärtuste arvutamisel kasutada kliimatingimustega seotud parandustegureid, sest kütusest elektrienergia tootmise termodünaamika sõltub ümbritseva õhu temperatuurist. Täiendavalt tuleks kontrollväärtuste puhul kasutada ärahoitud jaotusvõrgukadude parandustegurit, et võtta arvesse energiasäästu, mis tuleneb jaotusvõrgu piiratud kasutamisest detsentraliseeritud tootmise tõttu.

| (3) | Analüüs näitas aga, et soojusenergia eraldi tootmise tõhususe ühtlustatud kontrollväärtuste puhul ei ole ehitusaasta eristamine vajalik, sest kuumaveekatelde energiatõhusus ei ole analüüsis käsitletud aja jooksul peaaegu üldse paranenud. Kliimatingimustega seotud parandustegurid ei ole vajalikud, sest kütusest soojusenergia tootmise termodünaamika ei sõltu ümbritseva õhu temperatuurist. Samuti pole vajalikud jaotusvõrgukadude parandustegurid, sest soojusenergiat kasutatakse alati tootmiskoha lähedal. |
| --- | --- |

(3)

Analüüs näitas aga, et soojusenergia eraldi tootmise tõhususe ühtlustatud kontrollväärtuste puhul ei ole ehitusaasta eristamine vajalik, sest kuumaveekatelde energiatõhusus ei ole analüüsis käsitletud aja jooksul peaaegu üldse paranenud. Kliimatingimustega seotud parandustegurid ei ole vajalikud, sest kütusest soojusenergia tootmise termodünaamika ei sõltu ümbritseva õhu temperatuurist. Samuti pole vajalikud jaotusvõrgukadude parandustegurid, sest soojusenergiat kasutatakse alati tootmiskoha lähedal.

| (4) | Tõhususe ühtlustatud kontrollväärtused on arvutatud direktiivi 2004/8/EÜ III lisa punktis f sätestatud põhimõtete alusel. |
| --- | --- |

(4)

Tõhususe ühtlustatud kontrollväärtused on arvutatud direktiivi 2004/8/EÜ III lisa punktis f sätestatud põhimõtete alusel.

| (5) | Vajalik on elektri- ja soojusenergia koostootmise investeerimistingimuste stabiilsus ja investorite usalduse säilimine. Selleks on otstarbekas säilitada elektri- ja soojusenergia koostootmisüksuse jaoks samad kontrollväärtused mõistlikult pika, s.o kümneaastase perioodi jooksul. Võttes arvesse direktiivi 2004/8/EÜ peamist eesmärki stimuleerida elektri- ja soojusenergia koostootmist primaarenergia säästmiseks, tuleks motiveerida vanemate koostootmisüksuste ajakohastamist, et parandada nende energiatõhusust. Seetõttu peaksid koostootmisüksuse tõhususe kontrollväärtused muutuma rangemaks alates 11. aastast pärast selle ehitusaastat. |
| --- | --- |

(5)

Vajalik on elektri- ja soojusenergia koostootmise investeerimistingimuste stabiilsus ja investorite usalduse säilimine. Selleks on otstarbekas säilitada elektri- ja soojusenergia koostootmisüksuse jaoks samad kontrollväärtused mõistlikult pika, s.o kümneaastase perioodi jooksul. Võttes arvesse direktiivi 2004/8/EÜ peamist eesmärki stimuleerida elektri- ja soojusenergia koostootmist primaarenergia säästmiseks, tuleks motiveerida vanemate koostootmisüksuste ajakohastamist, et parandada nende energiatõhusust. Seetõttu peaksid koostootmisüksuse tõhususe kontrollväärtused muutuma rangemaks alates 11. aastast pärast selle ehitusaastat.

| (6) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas elektri- ja soojusenergia koostootmise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas elektri- ja soojusenergia koostootmise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Tõhususe ühtlustatud kontrollväärtuste kehtestamine

Elektri- ja soojusenergia eraldi tootmise tõhususe ühtlustatud kontrollväärtused on sätestatud vastavalt I ja II lisas.

Artikkel 2

Elektrienergia eraldi tootmise tõhususe ühtlustatud kontrollväärtuste parandustegurid

1.   Liikmesriigid kohaldavad III lisa punktis a sätestatud parandustegureid, et kohandada I lisas sätestatud tõhususe ühtlustatud kontrollväärtused iga liikmesriigi keskmiste kliimatingimustega.

Keskmiste kliimatingimuste parandustegureid ei kohaldata kütuseelemendil põhineva tehnoloogia suhtes.

Kui ametlikud ilmastikuandmed näitavad, et aasta keskmine õhutemperatuur erineb liikmesriigi territooriumil 5 oC või rohkem, võib kõnealune liikmesriik pärast komisjonile teatamist III lisa punktis b sätestatud meetodit kasutades kehtestada esimese lõigu kohaldamiseks mitu kliimavööndit.

2.   Liikmesriigid kasutavad IV lisas sätestatud parandustegureid, et kohandada I lisas sätestatud tõhususe ühtlustatud kontrollväärtusi vastavalt ärahoitud jaotusvõrgukadudele.

Ärahoitud jaotusvõrgukadude parandustegureid ei kohaldata puitkütuste ja biogaasi suhtes.

3.   Kui liikmesriigid kasutavad nii III lisa punktis a kui ka IV lisas sätestatud parandustegureid, rakendatakse III lisa punktis a sätestatud tegureid enne IV lisas sätestatud tegureid.

Artikkel 3

Tõhususe ühtlustatud kontrollväärtuste kohaldamine

1.   Liikmesriigid kohaldavad I lisas sätestatud tõhususe ühtlustatud kontrollväärtusi, mis on seotud elektri- ja soojusenergia koostootmisüksuse ehitusaastaga. Kõnealused tõhususe ühtlustatud kontrollväärtused kehtivad 10 aasta jooksul alates elektri- ja soojusenergia koostootmisüksuse ehitusaastast.

2.   Alates 11. aastast pärast elektri- ja soojusenergia koostootmisüksuse ehitusaastat kohaldavad liikmesriigid tõhususe ühtlustatud kontrollväärtusi, mis kehtivad vastavalt lõikele 1 kümne aasta vanuste koostootmisüksuste suhtes. Kõnealuseid tõhususe ühtlustatud kontrollväärtusi kohaldatakse ühe aasta jooksul.

3.   Käesoleva artikli tähenduses on elektri- ja soojusenergia koostootmisüksuse ehitusaasta see kalendriaasta, millal koostootmisüksus esimest korda elektrit tootis.

Artikkel 4

Elektri- ja soojusenergia koostootmisüksuse ajakohastamine

Kui olemasolev elektri- ja soojusenergia koostootmisüksus ajakohastatakse ning ajakohastamise investeerimiskulud on üle 50 % suuremad investeerimiskuludest, mis on vajalikud uue samaväärse elektri- ja soojusenergia koostootmisüksuse rajamiseks, peetakse sellise üksuse ehitusaastaks artikli 3 tähenduses seda kalendriaastat, millal ajakohastatud koostootmisüksus esimest korda elektrit tootis.

Artikkel 5

Segakütus

Kui elektri- ja soojusenergia koostootmisüksus töötab segakütusel, kohaldatakse eraldi tootmise tõhususe ühtlustatud kontrollväärtusi proportsionaalselt eri kütuseliikide kaalutud keskmise energiatootlikkusega.

Artikkel 6

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 21. detsember 2006.

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Andris PIEBALGS

---

(1)  ELT L 52, 21.2.2004, lk 50.

1

---

I LISA

Elektrienergia eraldi tootmise tõhususe ühtlustatud kontrollväärtused (nimetatud artiklis 1)

Järgmises tabelis esitatud elektrienergia eraldi tootmise tõhususe ühtlustatud kontrollväärtused põhinevad alumisel kütteväärtusel ja ISO standardis sätestatud tingimustel (ümbritseva õhu temperatuur 15 oC, rõhk 1,013 baari, suhteline niiskus 60 %).

| % |
| --- |
| | Ehitusaasta
  Kütuseliik | 1996 ja varem | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006–2011 |
| Tahked | Kivisüsi/koks | 39,7 | 40,5 | 41,2 | 41,8 | 42,3 | 42,7 | 43,1 | 43,5 | 43,8 | 44,0 | 44,2 |
| Pruunsüsi/pruunsöebrikett | 37,3 | 38,1 | 38,8 | 39,4 | 39,9 | 40,3 | 40,7 | 41,1 | 41,4 | 41,6 | 41,8 |
| Turvas/turbabrikett | 36,5 | 36,9 | 37,2 | 37,5 | 37,8 | 38,1 | 38,4 | 38,6 | 38,8 | 38,9 | 39,0 |
| Puitkütus | 25,0 | 26,3 | 27,5 | 28,5 | 29,6 | 30,4 | 31,1 | 31,7 | 32,2 | 32,6 | 33,0 |
| Põllumajanduslik biomass | 20,0 | 21,0 | 21,6 | 22,1 | 22,6 | 23,1 | 23,5 | 24,0 | 24,4 | 24,7 | 25,0 |
| Biolagunevad (olme)jäätmed | 20,0 | 21,0 | 21,6 | 22,1 | 22,6 | 23,1 | 23,5 | 24,0 | 24,4 | 24,7 | 25,0 |
| Taastumatust toorainest (olme- ja tööstus)jäätmed | 20,0 | 21,0 | 21,6 | 22,1 | 22,6 | 23,1 | 23,5 | 24,0 | 24,4 | 24,7 | 25,0 |
| Põlevkivi | 38,9 | 38,9 | 38,9 | 38,9 | 38,9 | 38,9 | 38,9 | 38,9 | 38,9 | 38,9 | 39,0 |
| Vedelad | Nafta (gaasiõli + raske kütteõli), veeldatud naftagaas | 39,7 | 40,5 | 41,2 | 41,8 | 42,3 | 42,7 | 43,1 | 43,5 | 43,8 | 44,0 | 44,2 |
| Biokütus | 39,7 | 40,5 | 41,2 | 41,8 | 42,3 | 42,7 | 43,1 | 43,5 | 43,8 | 44,0 | 44,2 |
| Biolagunevad jäätmed | 20,0 | 21,0 | 21,6 | 22,1 | 22,6 | 23,1 | 23,5 | 24,0 | 24,4 | 24,7 | 25,0 |
| Taastumatust toorainest jäätmed | 20,0 | 21,0 | 21,6 | 22,1 | 22,6 | 23,1 | 23,5 | 24,0 | 24,4 | 24,7 | 25,0 |
| Gaasilised | Maagaas | 50,0 | 50,4 | 50,8 | 51,1 | 51,4 | 51,7 | 51,9 | 52,1 | 52,3 | 52,4 | 52,5 |
| Naftatöötlemise heitgaas/vesinik | 39,7 | 40,5 | 41,2 | 41,8 | 42,3 | 42,7 | 43,1 | 43,5 | 43,8 | 44,0 | 44,2 |
| Biogaas | 36,7 | 37,5 | 38,3 | 39,0 | 39,6 | 40,1 | 40,6 | 41,0 | 41,4 | 41,7 | 42,0 |
| Koksiahjugaas, kõrgahjugaas, muud heitgaasid, tagastatud heitsoojus | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 |

%

Ehitusaasta

Kütuseliik

1996 ja varem

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006–2011

Tahked

Kivisüsi/koks

39,7

40,5

41,2

41,8

42,3

42,7

43,1

43,5

43,8

44,0

44,2

Pruunsüsi/pruunsöebrikett

37,3

38,1

38,8

39,4

39,9

40,3

40,7

41,1

41,4

41,6

41,8

Turvas/turbabrikett

36,5

36,9

37,2

37,5

37,8

38,1

38,4

38,6

38,8

38,9

39,0

Puitkütus

25,0

26,3

27,5

28,5

29,6

30,4

31,1

31,7

32,2

32,6

33,0

Põllumajanduslik biomass

20,0

21,0

21,6

22,1

22,6

23,1

23,5

24,0

24,4

24,7

25,0

Biolagunevad (olme)jäätmed

20,0

21,0

21,6

22,1

22,6

23,1

23,5

24,0

24,4

24,7

25,0

Taastumatust toorainest (olme- ja tööstus)jäätmed

20,0

21,0

21,6

22,1

22,6

23,1

23,5

24,0

24,4

24,7

25,0

Põlevkivi

38,9

38,9

38,9

38,9

38,9

38,9

38,9

38,9

38,9

38,9

39,0

Vedelad

Nafta (gaasiõli + raske kütteõli), veeldatud naftagaas

39,7

40,5

41,2

41,8

42,3

42,7

43,1

43,5

43,8

44,0

44,2

Biokütus

39,7

40,5

41,2

41,8

42,3

42,7

43,1

43,5

43,8

44,0

44,2

Biolagunevad jäätmed

20,0

21,0

21,6

22,1

22,6

23,1

23,5

24,0

24,4

24,7

25,0

Taastumatust toorainest jäätmed

20,0

21,0

21,6

22,1

22,6

23,1

23,5

24,0

24,4

24,7

25,0

Gaasilised

Maagaas

50,0

50,4

50,8

51,1

51,4

51,7

51,9

52,1

52,3

52,4

52,5

Naftatöötlemise heitgaas/vesinik

39,7

40,5

41,2

41,8

42,3

42,7

43,1

43,5

43,8

44,0

44,2

Biogaas

36,7

37,5

38,3

39,0

39,6

40,1

40,6

41,0

41,4

41,7

42,0

Koksiahjugaas, kõrgahjugaas, muud heitgaasid, tagastatud heitsoojus

35

35

35

35

35

35

35

35

35

35

35

---

II LISA

Soojusenergia eraldi tootmise tõhususe ühtlustatud kontrollväärtused (nimetatud artiklis 1)

Järgmises tabelis esitatud soojusenergia eraldi tootmise tõhususe ühtlustatud kontrollväärtused põhinevad alumisel kütteväärtusel ja ISO standardis sätestatud tingimustel (ümbritseva õhu temperatuur 15 oC, rõhk 1,013 baari, suhteline niiskus 60 %).

| % |
| --- |
| | Kütuseliik | Aur (*1) /kuum vesi | Heitgaaside otsekasutus (*2) |
| Tahked | Kivisüsi/koks | 88 | 80 |
| Pruunsüsi/pruunsöebrikett | 86 | 78 |
| Turvas/turbabrikett | 86 | 78 |
| Puitkütus | 86 | 78 |
| Põllumajanduslik biomass | 80 | 72 |
| Biolagunevad (olme)jäätmed | 80 | 72 |
| Taastumatust toorainest (olme- ja tööstus)jäätmed | 80 | 72 |
| Põlevkivi | 86 | 78 |
| Vedelad | Nafta (gaasiõli + raske kütteõli), veeldatud naftagaas | 89 | 81 |
| Biokütused | 89 | 81 |
| Biolagunevad jäätmed | 80 | 72 |
| Taastumatust toorainest jäätmed | 80 | 72 |
| Gaasilised | Maagaas | 90 | 82 |
| Naftatöötlemise heitgaas/vesinik | 89 | 81 |
| Biogaas | 70 | 62 |
| Koksiahjugaas, kõrgahjugaas + muud heitgaasid | 80 | 72 |

%

Kütuseliik

Aur (*1) /kuum vesi

Heitgaaside otsekasutus (*2)

Tahked

Kivisüsi/koks

88

80

Pruunsüsi/pruunsöebrikett

86

78

Turvas/turbabrikett

86

78

Puitkütus

86

78

Põllumajanduslik biomass

80

72

Biolagunevad (olme)jäätmed

80

72

Taastumatust toorainest (olme- ja tööstus)jäätmed

80

72

Põlevkivi

86

78

Vedelad

Nafta (gaasiõli + raske kütteõli), veeldatud naftagaas

89

81

Biokütused

89

81

Biolagunevad jäätmed

80

72

Taastumatust toorainest jäätmed

80

72

Gaasilised

Maagaas

90

82

Naftatöötlemise heitgaas/vesinik

89

81

Biogaas

70

62

Koksiahjugaas, kõrgahjugaas + muud heitgaasid

80

72

---

(*1)  Auru tõhususe kontrollväärtusi tuleb vähendada 5 protsendi võrra, kui direktiivi 2004/8/EÜ artikli 12 lõiget 2 kohaldavad liikmesriigid võtavad elektri- ja soojusenergia koostootmisüksuse arvutustes arvesse kondensaadi tagastamise.

(*2)  Kui temperatuur on 250 oC või kõrgem, tuleb kasutada otsese soojuse väärtusi.

---

III LISA

Keskmiste kliimatingimuste parandustegurid ja kliimavööndite määramise meetod elektrienergia eraldi tootmise tõhususe ühtlustatud kontrollväärtuste kohaldamiseks

(nimetatud artikli 2 lõikes 1)

| (a) | Keskmiste kliimatingimuste parandustegurid
  Ümbritseva õhu parandustegur põhineb liikmesriigi aasta keskmise temperatuuri ja ISO standardis sätestatud tingimuste (15 oC) erinevusel. Korrigeerimine toimub järgmiselt:
  tõhusust vähendatakse 0,1 protsendi võrra iga 15 oC kõrgema kraadi kohta;
  tõhusust suurendatakse 0,1 protsendi võrra iga 15 oC madalama kraadi kohta.
  Näide
  Kui liikmesriigis on aasta keskmine temperatuur 10 oC, suurendatakse liikmesriigis asuva elektri- ja soojusenergia koostootmisüksuse kontrollväärtust 0,5 protsendi võrra. |
| --- | --- |

(a)

Keskmiste kliimatingimuste parandustegurid

Ümbritseva õhu parandustegur põhineb liikmesriigi aasta keskmise temperatuuri ja ISO standardis sätestatud tingimuste (15 oC) erinevusel. Korrigeerimine toimub järgmiselt:

tõhusust vähendatakse 0,1 protsendi võrra iga 15 oC kõrgema kraadi kohta;

tõhusust suurendatakse 0,1 protsendi võrra iga 15 oC madalama kraadi kohta.

Näide

Kui liikmesriigis on aasta keskmine temperatuur 10 oC, suurendatakse liikmesriigis asuva elektri- ja soojusenergia koostootmisüksuse kontrollväärtust 0,5 protsendi võrra.

| (b) | Kliimavööndite määramise meetod
  Kõikide kliimavööndite piirid kulgevad mööda ümbritseva õhu aasta keskmise temperatuuri isoterme (täiskraadides Celsiuse järgi), mille erinevus on vähemalt 4 oC. Külgnevate kliimavööndite aasta keskmiste õhutemperatuuride erinevus peab olema vähemalt 4 oC.
  Näide
  Liikmesriigi aasta keskmine õhutemperatuur on kohas A 12 oC ja kohas B 6 oC. Erinevus on suurem kui 5 oC. Liikmesriik võib kasutada kahte kliimavööndit, mida eraldab 9 oC isoterm, seega asub esimene kliimavöönd 9 oC isotermi ja 13 oC isotermi vahel, kus aasta keskmine õhutemperatuur on 11 oC, ja teine kliimavöönd asub 5 oC isotermi ja 9 oC isotermi vahel, kus aasta keskmine õhutemperatuur on 7 oC. |
| --- | --- |

(b)

Kliimavööndite määramise meetod

Kõikide kliimavööndite piirid kulgevad mööda ümbritseva õhu aasta keskmise temperatuuri isoterme (täiskraadides Celsiuse järgi), mille erinevus on vähemalt 4 oC. Külgnevate kliimavööndite aasta keskmiste õhutemperatuuride erinevus peab olema vähemalt 4 oC.

Näide

Liikmesriigi aasta keskmine õhutemperatuur on kohas A 12 oC ja kohas B 6 oC. Erinevus on suurem kui 5 oC. Liikmesriik võib kasutada kahte kliimavööndit, mida eraldab 9 oC isoterm, seega asub esimene kliimavöönd 9 oC isotermi ja 13 oC isotermi vahel, kus aasta keskmine õhutemperatuur on 11 oC, ja teine kliimavöönd asub 5 oC isotermi ja 9 oC isotermi vahel, kus aasta keskmine õhutemperatuur on 7 oC.

---

IV LISA

Ärahoitud jaotusvõrgukadude parandustegurid elektrienergia eraldi tootmise tõhususe ühtlustatud kontrollväärtuste kohaldamiseks

(nimetatud artikli 2 lõikes 2)

| Pinge | Jaotusvõrku suunatud elekter | Kohapeal tarbitud elekter |
| --- | --- | --- |
| > 200 kV | 1 | 0,985 |
| 100–200 kV | 0,985 | 0,965 |
| 50–100 kV | 0,965 | 0,945 |
| 0,4 –50 kV | 0,945 | 0,925 |
| < 0,4 kV | 0,925 | 0,860 |

Pinge

Jaotusvõrku suunatud elekter

Kohapeal tarbitud elekter

> 200 kV

1

0,985

100–200 kV

0,985

0,965

50–100 kV

0,965

0,945

0,4 –50 kV

0,945

0,925

< 0,4 kV

0,925

0,860

Näide

Maagaasil töötava kolbmootoriga 100 kWel koostootmisüksus toodab 380 V elektrit. Sellest 85 % kasutatakse oma tarbeks ja 15 % suunatakse jaotusvõrku. Elektrijaam ehitati 1999. aastal. Aasta keskmine õhutemperatuur on 15 oC (kliimaga seotud parandus ei ole vajalik).

Vastavalt käesoleva otsuse I lisale on 1999. aasta tõhususe ühtlustatud kontrollväärtus maagaasi kasutamise korral 51,1 %. Pärast jaotusvõrgukao arvesse võtmist on kõnealuses koostootmisüksuses elektrienergia eraldi tootmise tõhususe kontrollväärtus järgmine (põhineb käesolevas lisas nimetatud tegurite kaalutud keskmisel):

Ref Eη = 51,1 % * (0,860 * 85 % + 0,925 * 15 %) = 44,4 %

---

| 6.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 32/189 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 32/189

---

KOMISJONI OTSUS,

22. detsember 2006,

millega luuakse siirdehindade eksperdirühm

(2007/75/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni talituste ettevalmistatud uurimuses “Ettevõtete maksustamine siseturul” (1) on rõhutatud siirdehindadega seotud maksuprobleemide kasvavat mõju siseturul. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni talituste ettevalmistatud uurimuses “Ettevõtete maksustamine siseturul” (1) on rõhutatud siirdehindadega seotud maksuprobleemide kasvavat mõju siseturul.

| (2) | Teatises “Takistusteta siseturg – strateegia ettevõtete konsolideeritud tulumaksubaasi loomiseks seoses ELis sooritatud toimingutega” (2) tunnistas komisjon vajadust kasutada siirdehindade asjatundjate abi. |
| --- | --- |

(2)

Teatises “Takistusteta siseturg – strateegia ettevõtete konsolideeritud tulumaksubaasi loomiseks seoses ELis sooritatud toimingutega” (2) tunnistas komisjon vajadust kasutada siirdehindade asjatundjate abi.

| (3) | 2002. aastal loodi mitteametlikult Euroopa Liidu ühine siirdehindade foorum. |
| --- | --- |

(3)

2002. aastal loodi mitteametlikult Euroopa Liidu ühine siirdehindade foorum.

| (4) | Loomisest alates on ELi ühises siirdehindade foorumis toimunud liikmesriikide ja erasektori vajalikud arutelud, mille tulemusena esitas komisjon kaks tegevusjuhendit, mille liikmesriigid nõukogus vastu võtsid. |
| --- | --- |

(4)

Loomisest alates on ELi ühises siirdehindade foorumis toimunud liikmesriikide ja erasektori vajalikud arutelud, mille tulemusena esitas komisjon kaks tegevusjuhendit, mille liikmesriigid nõukogus vastu võtsid.

| (5) | Arvestades nimetatud foorumi antud positiivset kogemust ja komisjoni jätkuvat vajadust sellise organi järele, tuleks foorumi töö jätkamine sätestada ametlikus dokumendis. Seepärast on vaja moodustada siirdehindade valdkonna ekspertide töörühm ning määratleda selle ülesanded ja struktuur. |
| --- | --- |

(5)

Arvestades nimetatud foorumi antud positiivset kogemust ja komisjoni jätkuvat vajadust sellise organi järele, tuleks foorumi töö jätkamine sätestada ametlikus dokumendis. Seepärast on vaja moodustada siirdehindade valdkonna ekspertide töörühm ning määratleda selle ülesanded ja struktuur.

| (6) | Siirdehindade eksperdirühm peaks koosnema siirdehindade valdkonna valitsus- ja erasektori ekspertidest. |
| --- | --- |

(6)

Siirdehindade eksperdirühm peaks koosnema siirdehindade valdkonna valitsus- ja erasektori ekspertidest.

| (7) | Siirdehindade eksperdirühm peaks komisjoni abistama ja nõustama siirdehindadega seotud maksuküsimustes. |
| --- | --- |

(7)

Siirdehindade eksperdirühm peaks komisjoni abistama ja nõustama siirdehindadega seotud maksuküsimustes.

| (8) | Eksperdirühma liikmete jaoks tuleks ette näha teabe avaldamise eeskirjad, piiramata komisjoni turvalisuseeskirju, mis on kehtestatud komisjoni otsuse 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom (3) lisas. |
| --- | --- |

(8)

Eksperdirühma liikmete jaoks tuleks ette näha teabe avaldamise eeskirjad, piiramata komisjoni turvalisuseeskirju, mis on kehtestatud komisjoni otsuse 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom (3) lisas.

| (9) | Töörühma liikmete isikuandmete töötlemisel tuleks lähtuda Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusest (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta. (4) |
| --- | --- |

(9)

Töörühma liikmete isikuandmete töötlemisel tuleks lähtuda Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusest (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta. (4)

| (10) | On otstarbekas määrata ajavahemik käesoleva otsuse rakendamiseks. Komisjon kaalub sobival ajal selle ajavahemiku pikendamist, |
| --- | --- |

(10)

On otstarbekas määrata ajavahemik käesoleva otsuse rakendamiseks. Komisjon kaalub sobival ajal selle ajavahemiku pikendamist,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Siirdehindade eksperdirühm

Siirdehindade eksperdirühm, edaspidi “eksperdirühm”, moodustatakse alates 1. märtsist 2007.

Eksperdirühma nimetatakse ELi ühiseks siirdehindade foorumiks.

Artikkel 2

Ülesanded

Eksperdirühma ülesanded on järgmised:

| — | toimida foorumina, kus ettevõtete eksperdid ja riikide maksuametite eksperdid saavad arutleda siirdehindadega seotud probleemide üle, mis võivad takistada ühenduses piiriülest majandustegevust; |
| --- | --- |

—

toimida foorumina, kus ettevõtete eksperdid ja riikide maksuametite eksperdid saavad arutleda siirdehindadega seotud probleemide üle, mis võivad takistada ühenduses piiriülest majandustegevust;

| — | nõustada komisjoni siirdehindadega seotud maksuküsimustes; |
| --- | --- |

—

nõustada komisjoni siirdehindadega seotud maksuküsimustes;

| — | aidata komisjonil leida OECD suuniste (5) kohaseid praktilisi lahendusi, et ühtsustada ühenduses siirdehindu käsitlevate eeskirjade kohaldamist. |
| --- | --- |

—

aidata komisjonil leida OECD suuniste (5) kohaseid praktilisi lahendusi, et ühtsustada ühenduses siirdehindu käsitlevate eeskirjade kohaldamist.

Artikkel 3

Konsulteerimine

1.   Komisjon võib konsulteerida eksperdirühmaga kõikides siirdehindadega seotud küsimustes.

2.   Eksperdirühma esimees võib soovitada komisjonil konsulteerida konkreetses küsimuses eksperdirühmaga.

Artikkel 4

Koosseis ja liikmete nimetamine

1.   Eksperdirühmas on kuni 43 liiget, kelle hulka kuulub:

| (a) | üks esindaja igast liikmesriigist; |
| --- | --- |

(a)

üks esindaja igast liikmesriigist;

| (b) | kuni 15 erasektori esindajat; |
| --- | --- |

(b)

kuni 15 erasektori esindajat;

| (c) | esimees. |
| --- | --- |

(c)

esimees.

2.   Liikmesriike esindavad liikmed määratakse asjaomaste riigiasutuste poolt. Kõnealused liikmed peavad olema avalikud teenistujad, kes tegelevad siirdehindade valdkonnaga.

3.   Erasektorit esindavad liikmed määrab komisjon spetsialistide hulgast, kellel on kogemused ja pädevus siirdehindade valdkonnas.

4.   Kandidaadid, kes loeti eksperdirühma kuulumiseks sobivaks, kuid keda selle liikmeteks ei nimetatud, võidakse kanda reservnimekirja, mida komisjon võib kasutada asendusliikmete nimetamiseks

5.   Erasektorit esindavad liikmed nimetatakse ametisse isikuliselt ja nad nõustavad komisjoni välistest mõjudest sõltumatult.

6.   Nad teavitavad komisjoni aegsasti mis tahes huvide konfliktist, mis võib kahjustada nende erapooletust.

7.   Komisjon nimetab ka esimehe.

8.   Eksperdirühma liikmed nimetatakse ametisse kaheks aastaks õigusega olla ametisse tagasi valitud. Nad jäävad ametisse kuni nende asendamiseni või kuni nende ametiaeg lõpeb.

9.   Liikmeid võib asendada nende ametiajal järgmistel juhtudel:

| a) | liige astub tagasi; |
| --- | --- |

a)

liige astub tagasi;

| b) | liige ei suuda enam eksperdirühma aruteludele tõhusalt kaasa aidata; |
| --- | --- |

b)

liige ei suuda enam eksperdirühma aruteludele tõhusalt kaasa aidata;

| c) | liige ei täida asutamislepingu artikli 287 nõudeid; |
| --- | --- |

c)

liige ei täida asutamislepingu artikli 287 nõudeid;

| d) | liige ei täida lõike 5 nõuet olla välistest mõjudest sõltumatu; |
| --- | --- |

d)

liige ei täida lõike 5 nõuet olla välistest mõjudest sõltumatu;

| e) | liige ei ole täitnud lõike 6 nõuet teavitada komisjoni aegsasti huvide konfliktist. |
| --- | --- |

e)

liige ei ole täitnud lõike 6 nõuet teavitada komisjoni aegsasti huvide konfliktist.

10.   Isikuliselt ametisse nimetatud liikmete nimed avaldatakse maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi kodulehel. Liikmete nimesid kogutakse, töödeldakse ja avaldatakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 45/2001.

Artikkel 5

Töökord

1.   Eksperdirühm võib komisjoni nõusolekul moodustada alarühmi, kes uurivad konkreetseid küsimusi eksperdirühma antud volituste alusel. Alarühmad saadetakse pärast ülesannete täitmist laiali.

2.   Kui komisjon peab vajalikuks või kasulikuks, võib komisjoni esindaja kutsuda eksperdirühma töös, arutlustes või alarühma töös osalema eksperte või vaatlejaid, kes on pädevad päevakorras olevates küsimustes.

Vaatlejatena kutsutakse osalema eelkõige kandidaatriikide ja OECD sekretariaadi esindajaid.

3.   Eksperdirühma või alarühma aruteludes või töös osalemisel saadud teavet, mis on komisjoni arvates konfidentsiaalne, ei tohi avaldada.

4.   Eksperdirühm ja selle alarühmad kohtuvad üldjuhul komisjoni tööruumides vastavalt komisjoni kehtestatud korrale ja ajakavale. Komisjon tagab sekretariaaditeenused.

5.   Komisjoni ametnikud, kes tunnevad menetluse vastu huvi, võivad koosolekutel osaleda.

6.   Eksperdirühm võtab vastu oma töökorra vastavalt komisjoni vastuvõetud töökorra standardeeskirjadele.

7.   Komisjoni talitused võivad avaldada või Internetis (6) kättesaadavaks teha eksperdirühma kokkuvõtteid, järeldusi, osalisi järeldusi või töödokumente asjaomase dokumendi algkeeles.

Artikkel 6

Kulude hüvitamine

Komisjon hüvitab liikmetele, ekspertidele ja vaatlejatele eksperdirühma tegevusega seotud reisikulud ja vajaduse korral elamiskulud vastavalt komisjoni välisekspertide kulude hüvitamise korrale.

Liikmetele, ekspertidele ja vaatlejatele nende osutatud teenuste eest hüvitust ei maksta.

Koosolekute kulud hüvitatakse eksperdirühmale komisjoni pädeva talituse eraldatud aastaeelarve piires.

Artikkel 7

Aegumine

Otsus kehtib 31. märtsini 2011.

Brüssel, 22. detsember 2006.

Komisjoni nimel

komisjoni liige

László KOVÁCS

---

(1)  SEK(2001) 1681, 23.10.2001.

1

(2)  KOM(2001) 582 (lõplik), 23.10.2001.

2

(3)  EÜT L 317, 3.12.2001, lk 1.

3

(4)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

4

(5)  OECD siirdehindade alased suunised rahvusvahelistele ettevõtetele ja maksuametitele, juuli 1995.

5

(6)  http://ec.europa.eu/taxation_customs/taxation/company_tax/transfer_pricing/forum/index_en.htm

6

---

| 6.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 32/192 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 32/192

---

KOMISJONI OTSUS,

22. detsembrer 2006,

millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 6903 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/76/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta (tarbijakaitsealase koostöö määrus (1), eriti selle artikli 6 lõiget 4, artikli 7 lõiget 3, artikli 8 lõiget 7, artikli 9 lõiget 4, artikli 10 lõiget 3, artikli 12 lõiget 6, artikli 13 lõiget 5 ja artikli 15 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 2006/2004 on sätestatud tingimused, mille alusel tarbijate huve kaitsvate õigusaktide jõustamise eest vastutavaks määratud liikmesriikide pädevad asutused teevad koostööd üksteisega ja komisjoniga, et tagada kõnealuste õigusaktide täitmine ja siseturu tõrgeteta toimimine ning et tõhustada tarbijate majandushuvide kaitset. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 2006/2004 on sätestatud tingimused, mille alusel tarbijate huve kaitsvate õigusaktide jõustamise eest vastutavaks määratud liikmesriikide pädevad asutused teevad koostööd üksteisega ja komisjoniga, et tagada kõnealuste õigusaktide täitmine ja siseturu tõrgeteta toimimine ning et tõhustada tarbijate majandushuvide kaitset.

| (2) | Määrusega nähakse ette liikmesriikide pädevate asutuste võrgustike loomine. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega nähakse ette liikmesriikide pädevate asutuste võrgustike loomine.

| (3) | Tuleb võtta meetmeid rakendamaks nimetatud määruse sätteid, mis käsitlevad pädevate asutuste vastastikuse abi mehhanisme ja tingimusi ning ühtse kontaktasutuse positsiooni. |
| --- | --- |

(3)

Tuleb võtta meetmeid rakendamaks nimetatud määruse sätteid, mis käsitlevad pädevate asutuste vastastikuse abi mehhanisme ja tingimusi ning ühtse kontaktasutuse positsiooni.

| (4) | Süsteemi tõhusaks toimimiseks on vaja kehtestada miinimumnõuded vastastikuse abi taotlustes esitatavale teabele. Samuti tuleks sätestada teabevahetuse tüüpvormide sisu, et tagada nimetatud teabe tõhusam ja hõlpsam töötlemine. |
| --- | --- |

(4)

Süsteemi tõhusaks toimimiseks on vaja kehtestada miinimumnõuded vastastikuse abi taotlustes esitatavale teabele. Samuti tuleks sätestada teabevahetuse tüüpvormide sisu, et tagada nimetatud teabe tõhusam ja hõlpsam töötlemine.

| (5) | Selleks et tagada süsteemi otstarbekohane toimimine, tuleks kehtestada tähtajad vastastikuse abi menetluste igale etapile. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et tagada süsteemi otstarbekohane toimimine, tuleks kehtestada tähtajad vastastikuse abi menetluste igale etapile.

| (6) | Tuleks kehtestada eeskirjad ühendusesisestest rikkumistest teatamise kohta, et kõikides asjaomastes liikmesriikides oleks võimalik nimetatud rikkumistega kiiresti ja tõhusalt tegeleda. |
| --- | --- |

(6)

Tuleks kehtestada eeskirjad ühendusesisestest rikkumistest teatamise kohta, et kõikides asjaomastes liikmesriikides oleks võimalik nimetatud rikkumistega kiiresti ja tõhusalt tegeleda.

| (7) | Kuna määruse (EÜ) nr 2006/2004 kohaselt esitatav teave võib sageli olla delikaatne, on vaja kehtestada sellele juurdepääsu tõkestavad asjakohased reeglid. |
| --- | --- |

(7)

Kuna määruse (EÜ) nr 2006/2004 kohaselt esitatav teave võib sageli olla delikaatne, on vaja kehtestada sellele juurdepääsu tõkestavad asjakohased reeglid.

| (8) | Tuleks kehtestada asjakohane üldine kord tagamaks, et suhtlemist ei takistaks keeleprobleemid, võimaldades samas erijuhtumeid paindlikult käsitleda. |
| --- | --- |

(8)

Tuleks kehtestada asjakohane üldine kord tagamaks, et suhtlemist ei takistaks keeleprobleemid, võimaldades samas erijuhtumeid paindlikult käsitleda.

| (9) | Liikmesriikide pädevate asutuste jõustamisalase koostöö võrgustike kaudu saadud kogemustele tuginedes võib võtta täiendavaid meetmeid. |
| --- | --- |

(9)

Liikmesriikide pädevate asutuste jõustamisalase koostöö võrgustike kaudu saadud kogemustele tuginedes võib võtta täiendavaid meetmeid.

| (10) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 2006/2004 artikli 19 lõike 1 alusel moodustatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 2006/2004 artikli 19 lõike 1 alusel moodustatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse sisu

Käesoleva otsusega kehtestatakse määruse (EÜ) nr 2006/2004 rakendamise eeskirjad pädevate asutuste vastastikuse abi ja selle osutamise tingimuste kohta.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas otsuses kohaldatakse lisaks määruses (EÜ) nr 2006/2004 sätestatutele järgmisi mõisteid:

| 1. | andmebaas – määruse (EÜ) nr 2006/2004 artikli 10 lõikes 1 sätestatud andmebaas; |
| --- | --- |

1.

andmebaas – määruse (EÜ) nr 2006/2004 artikli 10 lõikes 1 sätestatud andmebaas;

| 2. | hoiatus – ühendusesisesest rikkumisest teatamine vastavalt määruse (EÜ) nr 2006/2004 artikli 7 lõikele 1; |
| --- | --- |

2.

hoiatus – ühendusesisesest rikkumisest teatamine vastavalt määruse (EÜ) nr 2006/2004 artikli 7 lõikele 1;

| 3. | konfidentsiaalne käsitlemine – teabe käsitlemine kooskõlas määruse (EÜ) nr 2006/2004 artiklis 13 kehtestatud konfidentsiaalsus- ning ameti- ja ärisaladuse kaitse nõuetega; |
| --- | --- |

3.

konfidentsiaalne käsitlemine – teabe käsitlemine kooskõlas määruse (EÜ) nr 2006/2004 artiklis 13 kehtestatud konfidentsiaalsus- ning ameti- ja ärisaladuse kaitse nõuetega;

| 4. | õiguslik alus – viide seadustele, millega kaitstakse tarbijate huve, mida on ühendusesiseselt rikutud või mille rikkumist kahtlustatakse, sealhulgas täpne viide taotleja asutuse liikmesriigi asjaomastele õigusnormidele. |
| --- | --- |

4.

õiguslik alus – viide seadustele, millega kaitstakse tarbijate huve, mida on ühendusesiseselt rikutud või mille rikkumist kahtlustatakse, sealhulgas täpne viide taotleja asutuse liikmesriigi asjaomastele õigusnormidele.

Artikkel 3

Teabele esitatavad nõuded

Määruse (EÜ) nr 2006/2004 kohaselt esitatava teabe edastamist ja selle vormi käsitlevad eeskirjad on kehtestatud käesoleva otsuse lisa 1. peatükis.

Artikkel 4

Tegevustähtajad

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 2006/2004 osutatava vastastikuse abi eri etappide tähtajad on sätestatud käesoleva otsuse lisa 2. peatükis.

Artikkel 5

Hoiatused

Eeskirjad hoiatuste kohta on kehtestatud lisa 3. peatükis.

Artikkel 6

Vahetatud teabele juurdepääs

Juurdepääsu määruse (EÜ) nr 2006/2004 kohaselt vahetatud teabele piiratakse kooskõlas käesoleva otsuse lisa 4. peatükis kehtestatud eeskirjadega.

Artikkel 7

Keeled

Eeskirjad määruse (EÜ) nr 2006/2004 kohaselt esitatavates taotlustes ja teabe edastamisel kasutatavate keelte kohta on sätestatud käesoleva otsuse lisa 5. peatükis.

Artikkel 8

Kohaldamise kuupäev

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 29. detsembrist 2006.

Artikkel 9

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 22. detsembrist 2006.

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  ELT L 364, 9.12.2004, lk 1. Määrust on muudetud direktiiviga 2005/29/EÜ (ELT L 149, 11.6.2005, lk 22.).

1

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 2006/2004 II ja III peatüki kohast pädevate asutuste vastastikust abi käsitlevad eeskirjad

1.   1. PEATÜKK – TEABELE ESITATAVAD NÕUDED

1.1.   Andmebaasi tüüpvormide infoväljad, millele pädevatel asutustel on juurdepääs

Andmebaasi eri tüüpvormides juurdepääsetavad infoväljad võib määratleda järgmiselt:

a)   ühendusesiseseid rikkumisi käsitlevate asutuste ja ametnike andmed

| i) | pädev asutus, |
| --- | --- |

i)

pädev asutus,

| ii) | ühtne kontaktasutus, |
| --- | --- |

ii)

ühtne kontaktasutus,

| iii) | pädev ametnik, |
| --- | --- |

iii)

pädev ametnik,

b)   ühendusesisese rikkumise toime pannud või ühendusesiseses rikkumises kahtlustatav müüja või tarnija

| i) | nimi, |
| --- | --- |

i)

nimi,

| ii) | muud ärinimed, |
| --- | --- |

ii)

muud ärinimed,

| iii) | olemasolul emaettevõtja nimi, |
| --- | --- |

iii)

olemasolul emaettevõtja nimi,

| iv) | tegevusala, |
| --- | --- |

iv)

tegevusala,

| v) | aadress(id), |
| --- | --- |

v)

aadress(id),

| vi) | E-posti aadress, |
| --- | --- |

vi)

E-posti aadress,

| vii) | telefoninumber, |
| --- | --- |

vii)

telefoninumber,

| viii) | faksi number, |
| --- | --- |

viii)

faksi number,

| ix) | koduleht, |
| --- | --- |

ix)

koduleht,

| x) | IP aadress, |
| --- | --- |

x)

IP aadress,

| xi) | olemasolul äriühingu juhatuse liikme(te) nimi (nimed). |
| --- | --- |

xi)

olemasolul äriühingu juhatuse liikme(te) nimi (nimed).

c)   taotluseta teabevahetusega seotud teave (hoiatused) (määruse (EÜ) nr 2006/2004 artikkel 7)

| i) | ühendusesisese rikkumise liik, |
| --- | --- |

i)

ühendusesisese rikkumise liik,

| ii) | ühendusesisese rikkumise staatus (tõendatud, põhjendatud kahtlus), |
| --- | --- |

ii)

ühendusesisese rikkumise staatus (tõendatud, põhjendatud kahtlus),

| iii) | õiguslik alus, |
| --- | --- |

iii)

õiguslik alus,

| iv) | lühikokkuvõte, |
| --- | --- |

iv)

lühikokkuvõte,

| v) | tõenäoliselt kahju kannatavate tarbijate hinnanguline arv ja hinnanguline rahaline kahju, |
| --- | --- |

v)

tõenäoliselt kahju kannatavate tarbijate hinnanguline arv ja hinnanguline rahaline kahju,

| vi) | konfidentsiaalsusnõuded. |
| --- | --- |

vi)

konfidentsiaalsusnõuded.

| vii) | lisatud dokumendid (eriti seoses ütluste ja muude tõenditega) |
| --- | --- |

vii)

lisatud dokumendid (eriti seoses ütluste ja muude tõenditega)

d)   vastastikuse abi taotlustega seonduv teave (määruse (EÜ) nr 2006/2004 artiklid 6 ja 8)

| i) | tõenäoliselt kahju kannatavate tarbijate asukoht, |
| --- | --- |

i)

tõenäoliselt kahju kannatavate tarbijate asukoht,

| ii) | toote või teenuse nimetus, |
| --- | --- |

ii)

toote või teenuse nimetus,

| iii) | COICOP kood, [eratarbimise liigitus kuluartiklite lõikes (ÜRO statistiline metoodika, http://unstats.un.org/unsd/cr/registry/regcst.asp? Cl=5)]] |
| --- | --- |

iii)

COICOP kood, [eratarbimise liigitus kuluartiklite lõikes (ÜRO statistiline metoodika, http://unstats.un.org/unsd/cr/registry/regcst.asp? Cl=5)]]

| iv) | õiguslik alus, |
| --- | --- |

iv)

õiguslik alus,

| v) | asjaomane reklaami- või müügikanal, |
| --- | --- |

v)

asjaomane reklaami- või müügikanal,

| vi) | ühendusesisese rikkumise liik, |
| --- | --- |

vi)

ühendusesisese rikkumise liik,

| (vii) | ühendusesisese rikkumise staatus (tõendatud, põhjendatud kahtlus), |
| --- | --- |

(vii)

ühendusesisese rikkumise staatus (tõendatud, põhjendatud kahtlus),

| viii) | tõenäoliselt kahju kannatavate tarbijate hinnanguline arv ja hinnanguline rahaline kahju, |
| --- | --- |

viii)

tõenäoliselt kahju kannatavate tarbijate hinnanguline arv ja hinnanguline rahaline kahju,

| ix) | vastamise kavandatud tähtaeg, |
| --- | --- |

ix)

vastamise kavandatud tähtaeg,

| x) | lisatud dokumendid (eriti seoses ütluste ja muude tõenditega) ja konfidentsiaalsusnõuded, |
| --- | --- |

x)

lisatud dokumendid (eriti seoses ütluste ja muude tõenditega) ja konfidentsiaalsusnõuded,

| xi) | taotletav abi, |
| --- | --- |

xi)

taotletav abi,

| xii) | viide hoiatusele (kui on asjakohane), |
| --- | --- |

xii)

viide hoiatusele (kui on asjakohane),

| xiii) | vastuvõtvate asutuste ja asjaomaste liikmesriikide loetelu, |
| --- | --- |

xiii)

vastuvõtvate asutuste ja asjaomaste liikmesriikide loetelu,

| xiv) | taotlus pädeva ametniku uurimises osalemiseks (määruse (EÜ) nr 2006/2004 artikli 6 lõige 3). |
| --- | --- |

xiv)

taotlus pädeva ametniku uurimises osalemiseks (määruse (EÜ) nr 2006/2004 artikli 6 lõige 3).

1.2.   Vastastikuse abi taotlustes ja hoiatustes esitatav miinimumteave (määruse (EÜ) nr 2006/2004 artiklid 6, 7 ja 8)

| 1.2.1. | Vastastikuse abi taotluses või hoiatuses esitab pädev asutus kogu tema käsutuses oleva teabe, mis võib olla vajalik teistele pädevatele asutustele taotluse tõhusaks täitmiseks või hoiatuse puhul asjakohaste järelmeetmete tagamiseks ja täpsustab, kas teave või mingi osa sellest vajab konfidentsiaalset käsitlemist. |
| --- | --- |

1.2.1.

Vastastikuse abi taotluses või hoiatuses esitab pädev asutus kogu tema käsutuses oleva teabe, mis võib olla vajalik teistele pädevatele asutustele taotluse tõhusaks täitmiseks või hoiatuse puhul asjakohaste järelmeetmete tagamiseks ja täpsustab, kas teave või mingi osa sellest vajab konfidentsiaalset käsitlemist.

| 1.2.2. | Teabe taotlemisel määruse (EÜ) nr 2006/2004 artikli 6 alusel peab taotleja asutus vähemalt:






  a) | teavitama vastuvõtvat asutust kahtlusaluse ühendusesisese rikkumise iseloomust ja selle õiguslikust alusest; |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

Teabe taotlemisel määruse (EÜ) nr 2006/2004 artikli 6 alusel peab taotleja asutus vähemalt:

a)

teavitama vastuvõtvat asutust kahtlusaluse ühendusesisese rikkumise iseloomust ja selle õiguslikust alusest;

| b) | andma piisavalt teavet uurimisaluse käitumise või tegevuse koosseisu tuvastamiseks; |
| --- | --- |

b)

andma piisavalt teavet uurimisaluse käitumise või tegevuse koosseisu tuvastamiseks;

| c) | täpsustama, millist teavet soovitakse. |
| --- | --- |

c)

täpsustama, millist teavet soovitakse.

| 1.2.3. | Määruse (EÜ) nr 2006/2004 artiklis 8 nimetatud täitemeetmete taotluses esitab taotleja asutus vastuvõtvale asutusele vähemalt:






  a) | müüja või tarnija andmed, kelle suhtes meetmete võtmist taotletakse; |
| --- | --- | --- |

1.2.3.

Määruse (EÜ) nr 2006/2004 artiklis 8 nimetatud täitemeetmete taotluses esitab taotleja asutus vastuvõtvale asutusele vähemalt:

a)

müüja või tarnija andmed, kelle suhtes meetmete võtmist taotletakse;

| b) | asjaomase käitumise või tegevuse üksikasjad; |
| --- | --- |

b)

asjaomase käitumise või tegevuse üksikasjad;

| c) | ühendusesisese rikkumise õigusliku hinnangu vastavalt kohaldatavale seadusele ja selle õigusliku aluse. |
| --- | --- |

c)

ühendusesisese rikkumise õigusliku hinnangu vastavalt kohaldatavale seadusele ja selle õigusliku aluse.

| d) | tõendid tarbijate ühishuvi kahjustamise kohta, sealhulgas võimalusel tõenäoliselt kahju kannatavate tarbijate arv. |
| --- | --- |

d)

tõendid tarbijate ühishuvi kahjustamise kohta, sealhulgas võimalusel tõenäoliselt kahju kannatavate tarbijate arv.

1.3.   Vastamine vastastikuse abi taotlusele

| 1.3.1. | Määruse (EÜ) nr 2006/2004 artikli 6 kohaselt esitatud teabenõudele vastamisel edastab vastuvõttev asutus taotleja asutuse nõudmisel kogu teabe, mis on vajalik, et teha kindlaks, kas ühendusesisene rikkumine on toimunud või kas esineb põhjendatud kahtlus, et selline rikkumine võib toimuda. |
| --- | --- |

1.3.1.

Määruse (EÜ) nr 2006/2004 artikli 6 kohaselt esitatud teabenõudele vastamisel edastab vastuvõttev asutus taotleja asutuse nõudmisel kogu teabe, mis on vajalik, et teha kindlaks, kas ühendusesisene rikkumine on toimunud või kas esineb põhjendatud kahtlus, et selline rikkumine võib toimuda.

| 1.3.2. | Määruse (EÜ) nr 2006/204 artikli 8 kohaselt esitatud täitemeetmete taotlusele vastates teatab vastuvõttev asutus taotlejale asutusele, milliseid meetmeid võeti või kavandati ja milliseid volitusi kasutati taotlusele vastamiseks. |
| --- | --- |

1.3.2.

Määruse (EÜ) nr 2006/204 artikli 8 kohaselt esitatud täitemeetmete taotlusele vastates teatab vastuvõttev asutus taotlejale asutusele, milliseid meetmeid võeti või kavandati ja milliseid volitusi kasutati taotlusele vastamiseks.

| 1.3.3. | Igal juhul teatab vastuvõttev asutus, kas teatav osa esitatud teabest vajab konfidentsiaalset käsitlemist. |
| --- | --- |

1.3.3.

Igal juhul teatab vastuvõttev asutus, kas teatav osa esitatud teabest vajab konfidentsiaalset käsitlemist.

| 1.3.4. | Kui pädev asutus keeldub taotlust rahuldamast määruse (EÜ) nr 2006/2004 artikli 15 lõigete 2, 3 ja 4 alusel, peab ta vastusele lisama keeldumise põhjenduse. |
| --- | --- |

1.3.4.

Kui pädev asutus keeldub taotlust rahuldamast määruse (EÜ) nr 2006/2004 artikli 15 lõigete 2, 3 ja 4 alusel, peab ta vastusele lisama keeldumise põhjenduse.

1.4.   Pädevatele asutustele siseriikliku õiguse alusel antud täiendavad volitused

Liikmesriigid teatavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele andmebaasiga kaasneva arutelufoorumi kaudu täiendavast uurimis- ja täidesaatvast pädevusest, mis on antud pädevale asutusele lisaks määruse (EÜ) nr 2006/2004 artikli 4 lõikes 6 sätestatule.

1.5.   Ühendusesiseste rikkumiste lõpetamiseks või keelustamiseks õigustatud huvi omavate organite määramine kooskõlas määruse (EÜ) nr 2006/2004 artikli 8 lõikega 3

| 1.5.1. | Kui liikmesriik teatab kooskõlas määruse (EÜ) nr 2006/2004 artikli 5 lõikega 1 komisjonile ja teistele liikmesriikidele kooskõlas nimetatud määruse artikli 4 lõike 2 teise lausega määratud organist, kelle õigustatud huvides on ühendusesisese rikkumise lõpetamine või keelustamine, täpsustab ta nimetatud organile antud uurimis- ja täidesaatva pädevuse. |
| --- | --- |

1.5.1.

Kui liikmesriik teatab kooskõlas määruse (EÜ) nr 2006/2004 artikli 5 lõikega 1 komisjonile ja teistele liikmesriikidele kooskõlas nimetatud määruse artikli 4 lõike 2 teise lausega määratud organist, kelle õigustatud huvides on ühendusesisese rikkumise lõpetamine või keelustamine, täpsustab ta nimetatud organile antud uurimis- ja täidesaatva pädevuse.

| 1.5.2. | Vastuvõttev asutus, kes kavatseb vastavalt määruse (EÜ) nr 2006/2004 artikli 8 lõikele 3 anda ühendusesisese rikkumise lõpetamiseks või keelustamiseks õigustatud huvi omavale organile korralduse, esitab taotleja asutusele piisava teabe nimetatud organi kohta, et taotleja asutus oleks kindel, et täidetud on artikli 8 lõikes 4 sätestatud tingimused. Samuti tuleb taotleja asutuselt saada eelnev nõusolek korralduse andmiseks õigustatud huvi omavale organile, täpsustades taotleja asutuse esitatud teabe iseloomu ja üksikasjad, mida asutus võib avalikustada õigustatud huvi omavale organile. |
| --- | --- |

1.5.2.

Vastuvõttev asutus, kes kavatseb vastavalt määruse (EÜ) nr 2006/2004 artikli 8 lõikele 3 anda ühendusesisese rikkumise lõpetamiseks või keelustamiseks õigustatud huvi omavale organile korralduse, esitab taotleja asutusele piisava teabe nimetatud organi kohta, et taotleja asutus oleks kindel, et täidetud on artikli 8 lõikes 4 sätestatud tingimused. Samuti tuleb taotleja asutuselt saada eelnev nõusolek korralduse andmiseks õigustatud huvi omavale organile, täpsustades taotleja asutuse esitatud teabe iseloomu ja üksikasjad, mida asutus võib avalikustada õigustatud huvi omavale organile.

2.   2. PEATÜKK – TÄHTAJAD

2.1.   Vastastikuse abi taotlus ja sellele vastamine

| 2.1.1. | Vastuvõttev asutus annab taotleja asutuselt saadud vastastikuse abi taotlusele vastates endast parima, kasutades viivitamata kogu oma asjakohast uurimis- ja täidesaatvat pädevust. |
| --- | --- |

2.1.1.

Vastuvõttev asutus annab taotleja asutuselt saadud vastastikuse abi taotlusele vastates endast parima, kasutades viivitamata kogu oma asjakohast uurimis- ja täidesaatvat pädevust.

| 2.1.2. | Määruse (EÜ) nr 2006/2004 artiklite 6 ja 8 kohaselt esitatud vastastikuse abi taotlusele vastamise tähtajad lepitakse taotleja ja vastuvõtva asutuse vahel kokku iga juhtumi puhul eraldi, kasutades andmebaasi tüüpvormi. |
| --- | --- |

2.1.2.

Määruse (EÜ) nr 2006/2004 artiklite 6 ja 8 kohaselt esitatud vastastikuse abi taotlusele vastamise tähtajad lepitakse taotleja ja vastuvõtva asutuse vahel kokku iga juhtumi puhul eraldi, kasutades andmebaasi tüüpvormi.

| 2.1.3. | Kui kokkuleppele ei jõuta, esitab vastuvõttev asutus ühtse kontaktasutuse kaudu kogu tema käsutuses oleva asjakohase teabe koos teabega korraldatud ja kavandatud uurimise ning võetud ja kavandatud täitemeetmete kohta (sealhulgas tähtajad) hiljemalt neliteist päeva pärast taotluse saamist. Vastuvõttev asutus teavitab taotleja asutust nimetatud meetmetest vähemalt kord kuus, kuni:






  (a) | taotleja asutusele on saadetud kogu asjakohane teave, mis on vajalik, et teha kindlaks, kas ühendusesisene rikkumine on toimunud või kas esineb põhjendatud kahtlus, et selline rikkumine võib toimuda,
  või |
| --- | --- | --- |

2.1.3.

Kui kokkuleppele ei jõuta, esitab vastuvõttev asutus ühtse kontaktasutuse kaudu kogu tema käsutuses oleva asjakohase teabe koos teabega korraldatud ja kavandatud uurimise ning võetud ja kavandatud täitemeetmete kohta (sealhulgas tähtajad) hiljemalt neliteist päeva pärast taotluse saamist. Vastuvõttev asutus teavitab taotleja asutust nimetatud meetmetest vähemalt kord kuus, kuni:

(a)

taotleja asutusele on saadetud kogu asjakohane teave, mis on vajalik, et teha kindlaks, kas ühendusesisene rikkumine on toimunud või kas esineb põhjendatud kahtlus, et selline rikkumine võib toimuda,

või

| (b) | ühendusesisene rikkumine on lõppenud või esitatud taotlus osutus alusetuks. |
| --- | --- |

(b)

ühendusesisene rikkumine on lõppenud või esitatud taotlus osutus alusetuks.

| 2.1.4. | Vastuvõtva asutuse ühtne kontaktasutus edastab taotleja asutuse ühtse kontaktasutuse kaudu saadud taotlused asjakohasele pädevale asutusele nii kiiresti kui see on tehniliselt võimalik ja igal juhul hiljemalt kaks tööpäeva pärast taotluse saamist. |
| --- | --- |

2.1.4.

Vastuvõtva asutuse ühtne kontaktasutus edastab taotleja asutuse ühtse kontaktasutuse kaudu saadud taotlused asjakohasele pädevale asutusele nii kiiresti kui see on tehniliselt võimalik ja igal juhul hiljemalt kaks tööpäeva pärast taotluse saamist.

| 2.1.5. | Taotleja asutus teavitab komisjoni ja kõrvaldab teabe andmebaasist nii kiiresti kui see on tehniliselt võimalik ja igal juhul hiljemalt seitse päeva pärast juhtumi lõpetamist, kui pärast määruse (EÜ) nr 2006/2004 artikli 6 kohase taotluse esitamist:






  a) | ei anta vahetatud teabe alusel hoiatust ega esitata artikli 8 kohast taotlust,
  või |
| --- | --- | --- |

2.1.5.

Taotleja asutus teavitab komisjoni ja kõrvaldab teabe andmebaasist nii kiiresti kui see on tehniliselt võimalik ja igal juhul hiljemalt seitse päeva pärast juhtumi lõpetamist, kui pärast määruse (EÜ) nr 2006/2004 artikli 6 kohase taotluse esitamist:

a)

ei anta vahetatud teabe alusel hoiatust ega esitata artikli 8 kohast taotlust,

või

| b) | on kindlaks tehtud, et ühendusesisest rikkumist ei toimunud. |
| --- | --- |

b)

on kindlaks tehtud, et ühendusesisest rikkumist ei toimunud.

2.2.   Hoiatused

| 2.2.1. | Pädev asutus annab hoiatuse nii kiiresti kui see on tehniliselt võimalik ja igal juhul hiljemalt seitse päeva pärast ühendusesisesest rikkumisest teada saamist või põhjendatud kahtluse tekkimist, et selline rikkumine võib toimuda. |
| --- | --- |

2.2.1.

Pädev asutus annab hoiatuse nii kiiresti kui see on tehniliselt võimalik ja igal juhul hiljemalt seitse päeva pärast ühendusesisesest rikkumisest teada saamist või põhjendatud kahtluse tekkimist, et selline rikkumine võib toimuda.

| 2.2.2. | Kui hoiatus osutub alusetuks, võtab pädev asutus selle tagasi nii kiiresti kui see on tehniliselt võimalik ja igal juhul seitsme päeva jooksul. Komisjon kõrvaldab kogu alusetu hoiatusega seotud teabe, mis on andmebaasis salvestatud, nii kiiresti kui see on tehniliselt võimalik ja igal juhul hiljemalt seitse päeva pärast seda, kui pädev asutus on hoiatuse tagasi võtnud. |
| --- | --- |

2.2.2.

Kui hoiatus osutub alusetuks, võtab pädev asutus selle tagasi nii kiiresti kui see on tehniliselt võimalik ja igal juhul seitsme päeva jooksul. Komisjon kõrvaldab kogu alusetu hoiatusega seotud teabe, mis on andmebaasis salvestatud, nii kiiresti kui see on tehniliselt võimalik ja igal juhul hiljemalt seitse päeva pärast seda, kui pädev asutus on hoiatuse tagasi võtnud.

3.   3. PEATÜKK – HOIATUSTE EDASTAMINE

Hoiatust andev pädev asutus edastab selle andmebaasi asjakohasel tüüpvormil komisjonile ja teiste liikmesriikide asutustele, kes on pädevad kontrollima hoiatuse aluseks olevate õigusaktide täitmist. Teavitav pädev asutus otsustab ainuisikuliselt, millistele liikmesriikidele hoiatus edastada.

4.   4. PEATÜKK – VAHETATUD TEABELE JUURDEPÄÄS

4.1.   Pädevad asutused

Pädeval asutusel on andmebaasis juurdepääs ainult sellisele teabele, mis on seotud tarbijakaitseseadustega, mille rakendamise on liikmesriik määranud tema otseseks kohustuseks määruse (EÜ) nr 2006/2004 artikli 4 lõike 1 kohaselt.

4.2.   Ühtsed kontaktasutused

Eelkõige määruse (EÜ) nr 2006/2004 artikli 9 lõikes 2 ja artikli 12 lõigetes 2 ja 5 määratletud koordineerimisülesannete täitmiseks peab ühtsetel kontaktasutustel olema juurdepääs vastastikuse abi taotlustega seonduvale mittekonfidentsiaalsele teabele.

5.
     5. PEATÜKK – VASTASTIKUSE ABI TAOTLUSTES JA TEABE EDASTAMISEL KASUTATAVAD KEELED

| 5.1. | Määruse (EÜ) nr 2006/2004 artikli 12 lõike 4 esimese lause kohased kokkulepped, mis käsitlevad taotluste ja pädevate asutuste vahelise teabevahetuse puhul kasutatavat keelt, märgitakse tabelisse, mis on pädevatele asutustele kättesaadav andmebaasi kaudu. |
| --- | --- |

5.1.

Määruse (EÜ) nr 2006/2004 artikli 12 lõike 4 esimese lause kohased kokkulepped, mis käsitlevad taotluste ja pädevate asutuste vahelise teabevahetuse puhul kasutatavat keelt, märgitakse tabelisse, mis on pädevatele asutustele kättesaadav andmebaasi kaudu.

| 5.2. | Nimetatud kokkulepped peavad sisaldama tingimust, mis lubab pädevatel asutustel teha ettepanek erijuhul muu keele kasutamiseks, võttes arvesse asjaomase pädeva ametniku keeleoskust. |
| --- | --- |

5.2.

Nimetatud kokkulepped peavad sisaldama tingimust, mis lubab pädevatel asutustel teha ettepanek erijuhul muu keele kasutamiseks, võttes arvesse asjaomase pädeva ametniku keeleoskust.

| 5.3. | Asjaomased andmebaasi tüüpvormid sisaldavad välja, kus pädev asutus võib teisele pädevale asutusele teha ettepaneku muu keele kasutamiseks.
  Kui kokkuleppele ei jõuta, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 2006/2004 artikli 12 lõike 4 teist lauset. |
| --- | --- |

5.3.

Asjaomased andmebaasi tüüpvormid sisaldavad välja, kus pädev asutus võib teisele pädevale asutusele teha ettepaneku muu keele kasutamiseks.

Kui kokkuleppele ei jõuta, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 2006/2004 artikli 12 lõike 4 teist lauset.

---

| 6.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 32/198 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 32/198

---

EUROOPA ÜHENDUSE

ja Ameerika Ühendriikide vahelise vastastikuse tunnustamise lepinguga loodud komitee otsus nr 35/2006,

22. detsember 2006,

mis on seotud vastavushindamisasutuse lisamisega telekommunikatsiooniseadmeid käsitlevasse valdkonnalisasse

(2007/77/EÜ)

ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise vastastikuse tunnustamise lepingut, eriti selle artikleid 7 ja 14,

ning arvestades, et ühiskomitee peab tegema otsuse vastavushindamisasutuse või -asutuste lisamiseks valdkonnalisasse,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

| 1. | Liites A nimetatud vastavushindamisasutus lisatakse telekommunikatsiooniseadmeid käsitleva valdkonnalisa V jao vastavushindamisasutuste loendisse. |
| --- | --- |

1.

Liites A nimetatud vastavushindamisasutus lisatakse telekommunikatsiooniseadmeid käsitleva valdkonnalisa V jao vastavushindamisasutuste loendisse.

| 2. | Pooled on kokku leppinud, milliseid tooteid ja vastavushindamismenetlusi liites A nimetatud vastavushindamisasutuse loendisse lisamine puudutab, ja vastutavad nende andmete ajakohastamise eest. |
| --- | --- |

2.

Pooled on kokku leppinud, milliseid tooteid ja vastavushindamismenetlusi liites A nimetatud vastavushindamisasutuse loendisse lisamine puudutab, ja vastutavad nende andmete ajakohastamise eest.

Käesolev otsus on koostatud kahes eksemplaris ja sellele kirjutavad alla ühiskomitee esindajad, kes on lepingu muutmiseks volitatud tegutsema poolte nimel. Käesolev otsus jõustub hilisema allkirjastamise päeval.

Ameerika Ühendriikide nimel

James C SANFORD

Allkirjastatud Washington D.C.-s 15. detsember 2006.

Euroopa Ühenduse nimel

Andra KOKE

Allkirjastatud Brüsselis 22. detsember 2006.

---

Liide A

Telekommunikatsiooniseadmeid käsitleva valdkonnalisa V jaos esitatud vastavushindamisasutuste loendisse lisatud USA vastavushindamisasutus

| Curtis-Straus LLC |
| --- |
| A Bureau Veritas Company |
| 527 Great Road |
| Littleton, Massachusetts 01460 |
| United States |
| Tel: 978 486 8880 |
| Fax: 978 486 8828 |
| Contact: Barry Quinlan (barry.quinlan@us.bureauveritas.com) |

Curtis-Straus LLC

A Bureau Veritas Company

527 Great Road

Littleton, Massachusetts 01460

United States

Tel: 978 486 8880

Fax: 978 486 8828

Contact: Barry Quinlan (barry.quinlan@us.bureauveritas.com)

---

SOOVITUSED

Komisjon

| 6.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 32/200 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 32/200

---

KOMISJONI SOOVITUS,

22. detsember 2006,

turvaliste ja tõhusate sõidukisiseste info- ja sidesüsteemide kohta: uuendatud Euroopa põhimõtted inimene-masin liidese kohta

(2007/78/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 211,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon võttis 21. detsembril 1999. aastal vastu soovituse 2000/53/EÜ (1) turvaliste ja tõhusate sõidukisiseste info- ja sidesüsteemide kohta; arvestades tehnoloogia arengut on kõnealuse soovituse ajakohastamine oluline, et tagada sõidukisiseste infosüsteemide turvaline kasutus. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon võttis 21. detsembril 1999. aastal vastu soovituse 2000/53/EÜ (1) turvaliste ja tõhusate sõidukisiseste info- ja sidesüsteemide kohta; arvestades tehnoloogia arengut on kõnealuse soovituse ajakohastamine oluline, et tagada sõidukisiseste infosüsteemide turvaline kasutus.

| (2) | Komisjoni soovituse avaldamise järgselt moodustas komisjon eksperdirühma, kes jätkas tööd algsete põhimõtete laiendamise ja kontrollimenetluse osas, selgitades iga põhimõtet üksikasjalikumalt, kirjeldades põhjendusi ning tuues näiteid headest tavadest; algsete põhimõtete laiendamist käsitlev aruanne avaldati 2001. aasta juulis. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni soovituse avaldamise järgselt moodustas komisjon eksperdirühma, kes jätkas tööd algsete põhimõtete laiendamise ja kontrollimenetluse osas, selgitades iga põhimõtet üksikasjalikumalt, kirjeldades põhjendusi ning tuues näiteid headest tavadest; algsete põhimõtete laiendamist käsitlev aruanne avaldati 2001. aasta juulis.

| (3) | Komisjon võttis 15. septembril 2003. aastal vastu teatise (KOM (2003) 542 (lõplik)) turvaliste ja intelligentsete sõidukite info- ja sidetehnoloogia kohta, kus üheks esmatähtsaks meetmeks on soovitused inimene-masin liidese kohta. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon võttis 15. septembril 2003. aastal vastu teatise (KOM (2003) 542 (lõplik)) turvaliste ja intelligentsete sõidukite info- ja sidetehnoloogia kohta, kus üheks esmatähtsaks meetmeks on soovitused inimene-masin liidese kohta.

| (4) | Tööstust ja avalikku sektorit hõlmav e-ohutuse foorum moodustas inimene-masin liidese töörühma, mis esitas 2005. aasta veebruaris oma lõpparuande, kus kinnitati vajadust ajakohastada 1999. aasta soovitust. |
| --- | --- |

(4)

Tööstust ja avalikku sektorit hõlmav e-ohutuse foorum moodustas inimene-masin liidese töörühma, mis esitas 2005. aasta veebruaris oma lõpparuande, kus kinnitati vajadust ajakohastada 1999. aasta soovitust.

| (5) | Komisjon võttis 15. veebruaril 2006. aastal vastu teatise (KOM (2006) 59 (lõplik)) “Intelligentse auto” i2010-algatuse kohta ja nimetas üheks esmatähtsaks meetmeks kõnealust soovitust, |
| --- | --- |

(5)

Komisjon võttis 15. veebruaril 2006. aastal vastu teatise (KOM (2006) 59 (lõplik)) “Intelligentse auto” i2010-algatuse kohta ja nimetas üheks esmatähtsaks meetmeks kõnealust soovitust,

ESITAB INIMENE-MASIN LIIDEST KÄSITLEVA 1999. AASTA SOOVITUSE AJAKOHASTATUD VERSIOONI,

Käesolevas soovituses kutsutakse kõiki osapooli, nt tööstust ja transpordiga seotud kutseorganisatsioone, üles uuendatud Euroopa põhimõtteid järgima ning liikmesriike nende kohaldamist ja kasutamist jälgima. Uuendatud Euroopa põhimõtetes (2006. aasta versioon) esitatakse kokkuvõte projekteerimise ja kasutamise turvalisusega seonduvatest olulistest aspektidest, mida tuleks sõidukisiseste info- ja sidesüsteemide inimene-masin liidese osas arvestada. Käesoleva 2006. aasta soovitusega ja selle lisaga asendatakse eelmine 1999. aasta soovitus ja lisa,

JA SOOVITAB JÄRGMIST:

| 1. | Sõidukeid tootvad või tarnivad Euroopa ettevõtted, kes projekteerivad ja/või tarnivad ja/või paigaldavad sõidukisiseseid info- ja sidesüsteeme, hoolimata sellest, kas tegemist on originaalseadmete või järelturusüsteemide tarnimisega, ning ka importijad ja teisaldatavate seadmete tarnijad peavad vastama lisatud uuendatud Euroopa põhimõtetele ning peavad sõlmima sellekohase vabatahtliku kokkuleppe üheksa kuu jooksul alates käesoleva soovituse avaldamisest. |
| --- | --- |

1.

Sõidukeid tootvad või tarnivad Euroopa ettevõtted, kes projekteerivad ja/või tarnivad ja/või paigaldavad sõidukisiseseid info- ja sidesüsteeme, hoolimata sellest, kas tegemist on originaalseadmete või järelturusüsteemide tarnimisega, ning ka importijad ja teisaldatavate seadmete tarnijad peavad vastama lisatud uuendatud Euroopa põhimõtetele ning peavad sõlmima sellekohase vabatahtliku kokkuleppe üheksa kuu jooksul alates käesoleva soovituse avaldamisest.

| 2. | Transpordiga seotud kutseorganisatsioonid (nt transpordiettevõtted, sõidukeid rentivad ettevõtted) peavad võtma sama ajavahemiku jooksul kohustuse kõnealuseid põhimõtteid järgida. |
| --- | --- |

2.

Transpordiga seotud kutseorganisatsioonid (nt transpordiettevõtted, sõidukeid rentivad ettevõtted) peavad võtma sama ajavahemiku jooksul kohustuse kõnealuseid põhimõtteid järgida.

| 3. | Liikmesriigid peavad jälgima inimene-masin liidesega seotud tegevusi, levitama uuendatud põhimõtteid kõikidele asjaomastele huvirühmadele ning innustama neid kõnealuseid põhimõtteid järgima. Vajadusel peaksid liikmesriigid oma tegevusi arutama ja kooskõlastama komisjoni, e-ohutuse foorumi või teiste asjakohaste foorumite kaudu (teisaldatavate seadmete foorum jne). Liikmesriigid peavad pidevalt hindama ja jälgima 2006. aasta Euroopa põhimõtete mõju ning peavad 18 kuu jooksul alates põhimõtete avaldamisest esitama komisjonile aruande levitamistegevusest ning 2006. aasta põhimõtete kohaldamise tulemustest. |
| --- | --- |

3.

Liikmesriigid peavad jälgima inimene-masin liidesega seotud tegevusi, levitama uuendatud põhimõtteid kõikidele asjaomastele huvirühmadele ning innustama neid kõnealuseid põhimõtteid järgima. Vajadusel peaksid liikmesriigid oma tegevusi arutama ja kooskõlastama komisjoni, e-ohutuse foorumi või teiste asjakohaste foorumite kaudu (teisaldatavate seadmete foorum jne). Liikmesriigid peavad pidevalt hindama ja jälgima 2006. aasta Euroopa põhimõtete mõju ning peavad 18 kuu jooksul alates põhimõtete avaldamisest esitama komisjonile aruande levitamistegevusest ning 2006. aasta põhimõtete kohaldamise tulemustest.

Brüssel, 22. detsember 2006,

Komisjoni nimel

komisjoni LIIGE

Viviane REDING

---

(1)  OJ L 19, 25.1.2000, p. 64.

1

---

LISA

EUROOPA PÕHIMÕTETE UUENDATUD VERSIOON SÕIDUKISISESTE INFO- JA SIDESÜSTEEMIDE INIMENE-MASIN LIIDESE (HMI) KOHTA

1.   MÕISTE JA EESMÄRGID

Käesolevas avalduses põhimõtete kohta antakse ülevaade sõidukisse paigaldatud info- ja sidesüsteemide inimene-masin liidese (HMI) ohutuse olulistest aspektidest. Uuendatud 2006. aasta tekstiversioon asendab eelmist 1999. aastal täiustatud varianti.

Kõnealused põhimõtted toetavad hästikavandatud süsteemide turuletoomist, mis nii potentsiaalseid eeliseid kui ka kaasnevaid riske silmas pidades ei takista tööstusuuendusi.

Kõnealused põhimõtted eeldavad, et nende rakendajal on nii tehnilised teadmised toote kohta kui ka juurdepääs vajalikele ressurssidele, mis on vajalikud süsteemide projekteerimiseks kõnealuste põhimõtete kohaselt. Arvestades, et sõidukijuhi esmane ülesanne on sõiduki ohutu juhtimine keerulises ja muutuvas liiklusolukorras, on põhimõtete peamine eesmärk kõnealuse nõude täitmine.

Käesolevad põhimõtted arvestavad ka kõikide sidusrühmade võimaluste ja piirangutega nende püüdlustes sõidukisse paigaldatud info- ja sidesüsteemide projekteerimisel, paigaldamisel ning kasutamisel. Põhimõtteid kohaldatakse arendustegevuses, kui lahendatakse probleeme nagu keerukus, toote maksumus ja turustamise aeg, seejuures arvestatakse eriti väikesüsteemide tootjatega. Kuivõrd sõidukijuht otsustab lõpuks ise, kas osta ja kasutada nt integreeritud navigatsioonisüsteem, teisaldatav seade või paberkaart, siis on eesmärk pigem hea inimene-masin liidese (HMI) väljaarendamine kui mõnede funktsioonide lihtsal katse/eksitusmeetodil keelamine.

Põhimõtted ei asenda kehtivaid määrusi ja standardeid, millega peab alati arvestama. Riiklikud õigusaktid või konkreetsed ettevõtted võivad käesolevaid põhimõtteid karmistada. Käesolevate põhimõtete näol on tegemist kohaldatavate nõudmiste miinimumkogumiga.

2.   KOHALDAMISALA

Käeolevad põhimõtted kehtivad eelkõige sõidukisse paigaldatud info- ja sidesüsteemide kohta, mida sõidukijuht sõiduki liikumise ajal kasutab, nagu navigatsioonisüsteemid, mobiiltelefonid, liiklus- ja reisiinfosüsteemid. Kuivõrd puuduvad komplekssed uurimistulemused ja teaduslikud andmed, ei plaanita nende rakendamist hääljuhtimisega süsteemides või süsteemides, mis tagavad sõiduki stabiilse pidurduse (nt ABS ja ESP), või süsteemi funktsioonide puhul, millega edastatakse teavet, hoiatusi ja tugiteenuseid, mis eeldavad sõidukijuhi vahetut tegutsemist (nt kokkupõrget pehmendav süsteem, öönägemissüsteem), millele mõnikord osutatakse kui kaasaegsele sõidukijuhi abisüsteemile – Advanced Driver Assistance Systems (ADAS). ADAS on põhimõtteliselt teistsugune ja eeldab erinevat lähenemist inimene-masin liidesele. Mõned põhimõtted võivad olla ADASi projekteerimisel siiski abiks.

Põhimõtteid kohaldatakse sõidukijuhi poolt liikluses kasutatavate süsteemide kõikide osade ja funktsioonide ning ka mõnede muude komponentide suhtes. Need sisaldavad ka sätteid selliste süsteemide ja nende töö kohta, mida sõidukijuht ei tohi sõidu ajal kasutada. Käesolevates põhimõtetes osutab mõiste “süsteem” funktsioonidele ja detailidele nagu näidikud ja juhtimisseadised, mis moodustavad sõidukisse paigaldatud süsteemi ja sõidukijuhi vahelise liidese. Põhimõtete rakendusalasse ei kuulu esiklaasiindikaatorid ja inimene-masin liidesega seotud aspektid nagu elektrilised näitajad, materjalide omadused ja õiguslikud aspektid, mis ei ole seotud ohutu kasutamisega. Mõnede põhimõtete puhul tehakse vahet süsteemi kasutamisel “sõidu ajal” (nimetatakse ka “sõiduki liikumise ajal”) ja muul ajal. Kui erinevus puudub, siis kehtivad põhimõtted ainult süsteemi kasutamise puhul sõidukijuhi poolt sõidu ajal.

Põhimõtted kehtivad konkreetselt M ja N (1) klassi mootorsõidukite kohta. Põhimõtteid kohaldatakse nii teisaldatavate kui püsivalt paigaldatud süsteemide suhtes. Põhimõtteid kavandatakse kohaldada originaalseadmete tootja (OEM), järelturu või portatiivsete süsteemide ja funktsioonide suhtes. Põhimõtteid kohaldatakse inimenemasin liidese töö suhtes ja need ei olene süsteemidevahelise integratsiooni astmest. Mitmed tööstusharud ja organisatsioonid on selliste süsteemiosade projekteerimise, tootmise ja detailide tarnimisega ja teenustega seotud, sealhulgas:

| — | mootorsõidukite tootjad, kes pakuvad info- ja sidefunktsiooniga seadmeid sõidukisse paigaldamiseks; |
| --- | --- |

—

mootorsõidukite tootjad, kes pakuvad info- ja sidefunktsiooniga seadmeid sõidukisse paigaldamiseks;

| — | järelturu süsteemi ja teenustepakkujad; |
| --- | --- |

—

järelturu süsteemi ja teenustepakkujad;

| — | tarnijad, kes pakuvad sõidukijuhile sõidu ajal kasutamiseks portatiivseid seadmeid; |
| --- | --- |

—

tarnijad, kes pakuvad sõidukijuhile sõidu ajal kasutamiseks portatiivseid seadmeid;

| — | tootjad, kelle toodetud detailid võimaldavad sõidukijuhtidel sõidu ajal portatiivseid seadmeid kasutada (nt hoidikud, liidesed ja pistikud); |
| --- | --- |

—

tootjad, kelle toodetud detailid võimaldavad sõidukijuhtidel sõidu ajal portatiivseid seadmeid kasutada (nt hoidikud, liidesed ja pistikud);

| — | teenustepakkujad, sealhulgas tarkvaratarnijad või teabe levitajad, kes pakuvad sõidu ajal sõidukijuhile teenust, nt liiklus-, reisi- ja navigatsiooniteavet, liiklusteabega raadioprogramme. |
| --- | --- |

—

teenustepakkujad, sealhulgas tarkvaratarnijad või teabe levitajad, kes pakuvad sõidu ajal sõidukijuhile teenust, nt liiklus-, reisi- ja navigatsiooniteavet, liiklusteabega raadioprogramme.

3.   OLEMASOLEVAD SÄTTED

Põhimõtted ei asenda määruseid ja standardeid, mida peab alati järgima ja kasutama.

Kõiki standardeid vaadatakse aeg-ajalt läbi ja käesolevate põhimõtete kasutajad peavad lähtuma osutatud standardi viimasest väljaandest.

Kohaldatavad EÜ direktiivid ja nende muudatused hõlmavad:

| — | mootorsõidukijuhi vaatevälja: komisjoni 30. oktoobri 1990. aasta direktiiv 90/630/EMÜ (2); |
| --- | --- |

—

mootorsõidukijuhi vaatevälja: komisjoni 30. oktoobri 1990. aasta direktiiv 90/630/EMÜ (2);

| — | mootorsõidukite sisustust (sõitjateruumi sisustus, välja arvatud sisemised tahavaatepeeglid, juhtimisseadiste paigutus, katus või lükandkatus, seljatugi ja istmete tagumised küljed): nõukogu 17. detsembri 1973. aasta direktiiv 74/60/EMÜ (3); |
| --- | --- |

—

mootorsõidukite sisustust (sõitjateruumi sisustus, välja arvatud sisemised tahavaatepeeglid, juhtimisseadiste paigutus, katus või lükandkatus, seljatugi ja istmete tagumised küljed): nõukogu 17. detsembri 1973. aasta direktiiv 74/60/EMÜ (3);

| — | mootorsõidukite sisustust (juhtimisseadiste, märgutulede ja näidikute identifitseerimine): nõukogu 21. detsembri 1977. aasta direktiiv 78/316/EMÜ (4); |
| --- | --- |

—

mootorsõidukite sisustust (juhtimisseadiste, märgutulede ja näidikute identifitseerimine): nõukogu 21. detsembri 1977. aasta direktiiv 78/316/EMÜ (4);

| — | nõukogu 17. detsembri 1998. aasta resolutsioon (5) (4) tehniliste tarbekaupade kasutusjuhendi kohta; |
| --- | --- |

—

nõukogu 17. detsembri 1998. aasta resolutsioon (5) (4) tehniliste tarbekaupade kasutusjuhendi kohta;

| — | nõukogu 29. juuni 1992. aasta direktiiv 92/59/EMÜ, üldise tooteohutuse kohta (6). |
| --- | --- |

—

nõukogu 29. juuni 1992. aasta direktiiv 92/59/EMÜ, üldise tooteohutuse kohta (6).

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni määrused, mida ühendus tunnustab pärast 1958. aasta muudetud kokkuleppega liitumist (vt nõukogu 27.11.97 otsus 97/836/EÜ):

| — | ECE-R21, 1. detsember 1971 |
| --- | --- |

—

ECE-R21, 1. detsember 1971

| — | 71/127/EMÜ – Tahavaatepeeglid |
| --- | --- |

—

71/127/EMÜ – Tahavaatepeeglid

| — | 77/649/EMÜ – Mootorsõidukite vaateväli |
| --- | --- |

—

77/649/EMÜ – Mootorsõidukite vaateväli

Standardid ja ettevalmistatavad standarddokumendid, millele põhimõtetes sõnaselgelt osutatakse, on:

| — | ISO 3958 Maanteesõidukid – Sõiduautojuhi käeulatus |
| --- | --- |

—

ISO 3958 Maanteesõidukid – Sõiduautojuhi käeulatus

| — | ISO (DIS) 11429 Ergonoomika – Kuuldavate ja nähtavate ohu- ja teabesignaalide süsteem. |
| --- | --- |

—

ISO (DIS) 11429 Ergonoomika – Kuuldavate ja nähtavate ohu- ja teabesignaalide süsteem.

| — | ISO 4513 (2003) Maanteesõidukid – Nähtavus. Meetod, millega määratakse sõidukijuhi silma asukohas silma ellips |
| --- | --- |

—

ISO 4513 (2003) Maanteesõidukid – Nähtavus. Meetod, millega määratakse sõidukijuhi silma asukohas silma ellips

| — | ISO 15008 (2003): “Maanteesõidukid – Transpordialaste info- ja juhtimissüsteemide ergonoomilised aspektid – Spetsifikatsioonid ja vastavuskontroll sõidukisisese paigaldatud visuaalse esituse kohta”. |
| --- | --- |

—

ISO 15008 (2003): “Maanteesõidukid – Transpordialaste info- ja juhtimissüsteemide ergonoomilised aspektid – Spetsifikatsioonid ja vastavuskontroll sõidukisisese paigaldatud visuaalse esituse kohta”.

| — | ISO 15005 (2002): “Maanteesõidukid – Transpordialaste info- ja juhtimissüsteemide ergonoomilised aspektid – Dialoogijuhtimise põhimõtted ja vastavuskontroll” |
| --- | --- |

—

ISO 15005 (2002): “Maanteesõidukid – Transpordialaste info- ja juhtimissüsteemide ergonoomilised aspektid – Dialoogijuhtimise põhimõtted ja vastavuskontroll”

| — | ISO 17287 (2003): “Maanteesõidukid – Transpordialaste info- ja juhtimissüsteemide ergonoomilised aspektid – Sõidu ajal kasutussobivuse hindamismenetlus” |
| --- | --- |

—

ISO 17287 (2003): “Maanteesõidukid – Transpordialaste info- ja juhtimissüsteemide ergonoomilised aspektid – Sõidu ajal kasutussobivuse hindamismenetlus”

| — | ISO 4040 (2001): “Maanteesõidukid – sõiduautod – käsijuhtimisseadiste, märgutulede ja näidikute asukohad” |
| --- | --- |

—

ISO 4040 (2001): “Maanteesõidukid – sõiduautod – käsijuhtimisseadiste, märgutulede ja näidikute asukohad”

| — | ISO 15006 (2004): Maanteesõidukid – Transpordialaste info- ja juhtimissüsteemide ergonoomilised aspektid – Spetsifikatsioonid ja vastavuskontroll kuuldavuse kohta sõidukis |
| --- | --- |

—

ISO 15006 (2004): Maanteesõidukid – Transpordialaste info- ja juhtimissüsteemide ergonoomilised aspektid – Spetsifikatsioonid ja vastavuskontroll kuuldavuse kohta sõidukis

| — | ISO/TS16951 (2004): Maanteesõidukid – Transpordialaste info- ja juhtimissüsteemide ergonoomilised aspektid – Menetlus sõidukijuhile sõidukis edastatud sõnumite prioriteedi määramiseks |
| --- | --- |

—

ISO/TS16951 (2004): Maanteesõidukid – Transpordialaste info- ja juhtimissüsteemide ergonoomilised aspektid – Menetlus sõidukijuhile sõidukis edastatud sõnumite prioriteedi määramiseks

| — | ISO 15007-1 (2002): Maanteesõidukid – Sõidukijuhi visuaalse töö mõõtmine transpordialastes info- ja juhtimissüsteemides – 1. Osa: Mõisted ja parameetrid |
| --- | --- |

—

ISO 15007-1 (2002): Maanteesõidukid – Sõidukijuhi visuaalse töö mõõtmine transpordialastes info- ja juhtimissüsteemides – 1. Osa: Mõisted ja parameetrid

| — | ISO TS 15007-2 (2001): Maanteesõidukid – Sõidukijuhi visuaalse töö mõõtmine transpordialastes info- ja juhtimissüsteemides – 2. Osa: Seadmestik ja menetlused |
| --- | --- |

—

ISO TS 15007-2 (2001): Maanteesõidukid – Sõidukijuhi visuaalse töö mõõtmine transpordialastes info- ja juhtimissüsteemides – 2. Osa: Seadmestik ja menetlused

| — | ISO FDIS 16673: Maanteesõidukid – Transpordialaste info- ja juhtimissüsteemide ergonoomilised aspektid – Oklusioonimeetod nägemise häirituse hindamiseks |
| --- | --- |

—

ISO FDIS 16673: Maanteesõidukid – Transpordialaste info- ja juhtimissüsteemide ergonoomilised aspektid – Oklusioonimeetod nägemise häirituse hindamiseks

| — | ISO 2575 (2004) – Maanteesõidukid – Juhtimisseadiste, märgutulede ja näidikute sümbolid |
| --- | --- |

—

ISO 2575 (2004) – Maanteesõidukid – Juhtimisseadiste, märgutulede ja näidikute sümbolid

| — | ISO 7000 (2004) – Graafilised sümbolid seadmestikul kasutamiseks – Sisukord ja ülevaade. |
| --- | --- |

—

ISO 7000 (2004) – Graafilised sümbolid seadmestikul kasutamiseks – Sisukord ja ülevaade.

4.   EUROOPA PÕHIMÕTTED INIMENE-MASIN LIIDESE PROJEKTEERIMISE KOHTA (ESOP 2006)

4.1.   Süsteemi projekteerimisse ja ehitamisse kaasatud sidusrühmad

Vastavalt rakendusala kirjeldusele kehtivad põhimõtted süsteemide ja funktsioonide kohta, mis esinevad OEMi, järelturu- ja teisaldatavates süsteemides. Tavaliselt osalevad süsteemide ja seadmete projekteerimises, tootmises ja detailide tarnimises mitmed asutused nagu näiteks:

| — | mootorsõidukite tootjad, kes pakuvad info- ja sidefunktsiooniga seadmeid sõidukisse paigaldamiseks; |
| --- | --- |

—

mootorsõidukite tootjad, kes pakuvad info- ja sidefunktsiooniga seadmeid sõidukisse paigaldamiseks;

| — | järelturu süsteemi ja teenusepakkujad; |
| --- | --- |

—

järelturu süsteemi ja teenusepakkujad;

| — | tarnijad, kes pakuvad teisaldatavaid seadmeid sõidukijuhile sõiduajal kasutamiseks; |
| --- | --- |

—

tarnijad, kes pakuvad teisaldatavaid seadmeid sõidukijuhile sõiduajal kasutamiseks;

| — | tootjad, kelle toodetud detailid võimaldavad sõidukijuhtidel sõiduajal teisaldatavaid seadmeid kasutada (nt hoidikud, liidesed ja pistikud); |
| --- | --- |

—

tootjad, kelle toodetud detailid võimaldavad sõidukijuhtidel sõiduajal teisaldatavaid seadmeid kasutada (nt hoidikud, liidesed ja pistikud);

| — | teenusepakkujaid, sealhulgas tarkvaratarnijad või teabelevitajad, kes pakuvad sõidu ajal sõidukijuhile teenust, nt liiklus-, reisi- ja navigatsiooniteavet, liiklusteabega raadioprogramme. |
| --- | --- |

—

teenusepakkujaid, sealhulgas tarkvaratarnijad või teabelevitajad, kes pakuvad sõidu ajal sõidukijuhile teenust, nt liiklus-, reisi- ja navigatsiooniteavet, liiklusteabega raadioprogramme.

Kui süsteeme tarnib sõiduki tootja (OEM), siis vastutab tootja terve projekti eest. Muudel juhtudel hõlmab “toote eest vastutav organisatsioon” ka organisatsiooni, mis toob turule toote või funktsiooni, millest ühe osa või terviku on projekteerinud ja tootnud eri ettevõtted. Seega võivad eri organisatsioonid vastutust sageli jagada. Kui käesolevas dokumendis edaspidi kasutatakse terminit “tootja”, siis hõlmab see mitmeid toote eest vastutavaid organisatsioone.

Tavaliselt on selge, kuidas jaguneb vastutus põhimõtete rakendamise eest tootjate, tarnijate ja paigaldajate vahel. Kui vastutus jaguneb mitme osalise vahel, siis peavad need konkreetse rolli täitmisel lähtuma algusest peale nendest põhimõtetest.

Sõidukijuhi vastutus sõiduajal turvaliselt toimida ja kõnealuste süsteemide abil suhelda ei muutu.

4.2.   Üldised märkused

Tootjad määravad spetsiaalsete oskuste ja koolituse vajaduse ning süsteemi sobivuse sõidukijuhi eri rühmade jaoks. Selliste määratlustega peab arvestama, kui soovitakse kõnealuste põhimõtete rakendamist inimene-masin liidese süsteemis.

Kui tootja kavatsus on selgelt väljendatud (selliselt, et sõidukijuhti võib pidada sellest teadlikuks) ja sõidukijuht kasutab seejärel süsteemi tootja kavatsustele mittevastavalt, siis võib seda pidada väärkasutamiseks.

Praegune teaduse arengutase ei ole piisav, et lihtviisiliselt ühendada kõikide põhimõtete ohutusega seotud vastavuskriteeriumid. Seetõttu ei liideta süstemaatiliselt kõiki põhimõtteid standarditega või juba kindlaksmääratud ja vastuvõetud kriteeriumitega.

Põhimõtete kohaselt projekteeritud süsteeme peetakse tavaliselt ohutumateks, kui neid süsteeme, mille puhul põhimõtteid ei arvestata. Siiski on võimalik saavutada projekteerimise üldeesmärke isegi siis, kui enam kui ühte põhimõtet eiratakse.

4.3.   Põhimõtted

Igale põhimõttele järgneb täpsustus, mis hõlmab järgmisi osi:

Selgitus: hõlmab põhimõtte loogilisi ja lisaselgitusi.

Näited: “Head” ja “halvad” näited selgitavad täiendavalt põhimõtte rakendamist.

Rakendamine: kirjeldab, millistes konkreetsetes süsteemides või inimene-masin liidese funktsioonis põhimõtteid esmalt rakendatakse, et määrata kindlaks inimene-masin liidese süsteemi vastavus põhimõtetele.

Kontrollimine: annab teavet selle kohta, kas süsteem vastab põhimõttele. Võimaluse korral kirjeldatakse sobivat meetodit ja tõlgendatakse parameetreid:

| — | kui tulemust saab väljendada sõnadega “jah/ei”, on põhimõttele vastavust võimalik üheselt kindlaks määrata; |
| --- | --- |

—

kui tulemust saab väljendada sõnadega “jah/ei”, on põhimõttele vastavust võimalik üheselt kindlaks määrata;

| — | muudel juhtudel kasutatavad lähenemisviisid/meetodid ei ole seotud lihtsa sobiva/mittesobiva kriteeriumiga, vaid võimaldavad HMI ulatuslikumalt optimeerida. |
| --- | --- |

—

muudel juhtudel kasutatavad lähenemisviisid/meetodid ei ole seotud lihtsa sobiva/mittesobiva kriteeriumiga, vaid võimaldavad HMI ulatuslikumalt optimeerida.

| — | määruste puhul osutatakse raamdirektiivile. Toote eest vastutav organisatsioon peab toimima vastavalt kõnealuse direktiivi praegu kehtivale versioonile. |
| --- | --- |

—

määruste puhul osutatakse raamdirektiivile. Toote eest vastutav organisatsioon peab toimima vastavalt kõnealuse direktiivi praegu kehtivale versioonile.

Viited: annavad lisateavet, mis võib vastava põhimõtte kontekstis pakkuda huvi.

Kuna rahvusvahelisi standardeid vaadatakse pidevalt läbi, siis osutatakse kasutatud versioonile.

Uuesti läbivaadatud standardid ja ISO standardite kavandid esitatakse mõnikord lisateabe andmiseks süsteemi projekteerijatele.

4.3.1.   Projekteerimise üldpõhimõtted

4.3.1.1.   Projekteerimise eesmärk I

Süsteem abistab sõidukijuhti ja ei põhjusta sõidukijuhi ega teiste maanteekasutajate potentsiaalselt ohtlikku käitumist.

Selgitus:

Olulise üldtingimuse võib sõnastada lihtsalt: “Ei ole ohtlik”. See tähendab, et süsteem ei mõjuta või vähemalt ei vähenda liiklusohutust. Käesoleva dokumendi eesmärk on juhendada neid süsteemiprojekteerijaid põhimõtete kohaselt, kes tegelevad oluliste aspektidega nagu paigaldamine, teabe edastamine või liides. See on oluline, kuna üldist mõju ei ole võimalik täielikult ette näha või mõõta, kuna see ei sõltu ainult projekteeritud süsteemist, vaid ka üksikust sõidukijuhist ja sõiduülesandest/liiklusolukorrast.

Süsteemid, mis ei ole projekteeritud kõnealusele põhimõttele vastavalt, ei vasta tõenäoliselt ka muudele põhimõtetele.

4.3.1.2.   Projekteerimise eesmärk II

Sõidukijuhi tähelepanu suunamine süsteemi näidikutele ja juhtimisseadistele sõidu ajal vastab tähelepanuvajadusele vastavas liiklusolukorras.

Selgitus:

Sõidukijuhil on piiratud, kuid muutuv tähelepanuvõime ja füüsiline vastupidavus, mida ta jaotab dünaamiliselt eri toimingute vahel. Sõidukijuhi poolt aktiveeritud ressursid ei sõltu ainult tema isikuomadustest, vaid ka tema motivatsioonist ja seisundist. Liidesed (sealhulgas nähtavad, puutetundlikud ja helilised) võivad kaasa tuua nii füüsilist kui tunnetuslikku koormust.

Käesoleva projekteerimise üldeesmärgiga seotud olulised toimingud on:

| | sõiduki juhtimine (kontroll sõiduki üle, liikluses osalemine ja sihtkohta jõudmine). See eeldab tähelepanu jaotamist, mis muutub vastavalt liiklusolukorrale; |
| --- | --- |

sõiduki juhtimine (kontroll sõiduki üle, liikluses osalemine ja sihtkohta jõudmine). See eeldab tähelepanu jaotamist, mis muutub vastavalt liiklusolukorrale;

| | süsteemi näidikute ja juhtimisseadistega suhtlemine. Toimingu teostamiseks vajalik tähelepanu oleneb ka süsteemi kasutamisest, välja arvatud väga lihtsate süsteemide korral. |
| --- | --- |

süsteemi näidikute ja juhtimisseadistega suhtlemine. Toimingu teostamiseks vajalik tähelepanu oleneb ka süsteemi kasutamisest, välja arvatud väga lihtsate süsteemide korral.

Kõnealuse eesmärgi saavutamine eeldab mõlema toimingu kokkusobivust ja tähendab seda, et süsteemi tähelepanuvajadus ei põhjusta olemasolevate ressursside langemist esmatähtsa sõidutoimingu korrektseks sooritamiseks vajalikust tasemest madalamale. See tähendab, et sõidukijuht peab olema teadlik eeldatavast tähelepanujaotamise vajadusest sõidutoimingu ja muude toimingute vahel.

Kokkusobivuse mõistet on sobiv võrrelda liidese tähelepanuvajaduse taseme piiranguga, sest:

toimingu mõiste on vastuoluline, kuna sama toiming võib sõltuvalt teguritest, nt kestus, oluliselt varieeruda, kuid sobivamat toimingu määratlust ei ole kindlaks määratud;

motivatsioonist ja sõidukijuhi seisundist olenevalt võib liides koos näidikute ja juhtimisseadistega avaldada erinevat mõju; see tuleneb sellest, et väiksem koormus ei pruugi ilmtingimata olla parem;

suhe liidese parameetrite (keerukus, intensiivsus, kestus jne), töökoormuse ja sõidukijuhtimisega toimetuleku vahel ei ole veel piisavalt selge.

Süsteemid, mis on projekteeritud EsoPile vastavalt, peavad olema sellised, et tähelepanu saab süsteemile jaotada olenevalt sõidukijuhi soovist (või soovimatusest) suhelda ja sõidukijuhi valikust, millal ja kuidas suhelda. See tähendab ka seda, et sõidukijuht oskab ette näha süsteemi liidese tähelepanuvajadust.

4.3.1.3.   Projekteerimise eesmärk III

Süsteem ei häiri sõidukijuhti ja ei juhi tema tähelepanu kõrvale.

Selgitus:

Käesoleva põhimõtte eesmärk on tagada, et info- või sidesüsteem häiriks sõidu ajal sõidukijuhti võimalikul vähe ja et sõidukijuht säilitaks täieliku kontrolli sõiduki üle. Käesolev projekteerimise põhimõte on sõnastatud nii, et rõhutada, kui oluline on, et süsteemi pilkupüüdvus ei juhiks tähelepanu kõrvale.

Pilkupüüdev toimimine võib seisneda nähtavates kujutistes, mis on oma vormi ja sisu tõttu atraktiivsed (st võivad äratada tähelepanu). See on eriti oluline sõiduolukorras, sest ohutu liiklemine eeldab head nägemist.

4.3.1.4.   Projekteerimise eesmärk IV

Süsteem ei edasta sõidukijuhile teavet, mille tulemusel võib sõidukijuhi või teiste liiklejate käitumine muutuda potentsiaalselt ohtlikuks.

Selgitus:

Edastatava teabe sisu ei tohi põhjustada sõidukijuhi sellist käitumist, mis suurendab õnnetuse tekkimise ohtu sõidu ajal. Ohtlik käitumine võib mõjutada teiste liiklejate käitumist. Näitena võib nimetada kurvis maksimaalse kiiruse saavutamiseks võidusõidustrateegiate kuvamist.

Teisi liiklejaid võib häirida sõidukijuhi ohtlik käitumine nendega suhtlemisel, aga ka siis, kui süsteemis esitatakse signaale, mida tajutakse väljast tulevatena ning mis võivad põhjustada teiste liiklejate ekslikku tõlgendamist ja ohtlikke manöövreid.

4.3.1.5.   Projekteerimise eesmärk V

Liidesed ja süsteemidega liidesed, mida sõidukijuht sõiduki liikumise ajal kasutab kombineeritult, on samalaadsed ja kokkusobivad.

Selgitus:

Üksikute süsteemide kõik HMI komponendid tuleks projekteerida vastavalt ühtse süsteemi põhimõttele, mille tulemusena on ebakõlad minimaalsed. Siiski võib kooskõla olla probleemiks ka üksikute hästiprojekteeritud toodete puhul.

Süsteemi kasutatakse “kombineeritult”, kui soovitud tulemuse saavutamiseks kasutatakse enam kui üht süsteemi. Siia alla kuulub paralleelne kasutamine (st enam kui ühe süsteemi samaaegne kasutamine) ja järjestikune kasutamine, kui süsteeme kasutatakse üksteise järel., Kui süsteem projekteeritakse seega kombineeritult kasutamiseks mõne muu (võimalik, et juba olemasoleva) süsteemiga, tuleb kindlasti arvestada olemasoleva süsteemiga. Kui funktsionaalsus on täiesti erinev, võib segaduse vältimiseks projekteerida erineva HMI.

Kokkusobivus hõlmab järgmiseid projekteerimise küsimusi:

| — | samasuguse terminoloogia kasutamine eri süsteemides, nt “aeglane liiklus”, “järgmine ristmik”; |
| --- | --- |

—

samasuguse terminoloogia kasutamine eri süsteemides, nt “aeglane liiklus”, “järgmine ristmik”;

| — | sõnade ja/või märkide kasutamine toimingute või funktsioonide selgitamiseks nt “Abi”, “Sisesta”; |
| --- | --- |

—

sõnade ja/või märkide kasutamine toimingute või funktsioonide selgitamiseks nt “Abi”, “Sisesta”;

| — | värvide, märkide, helide, siltide kasutamine (sarnasuse ja erisuse tasakaalu optimeerimiseks); |
| --- | --- |

—

värvide, märkide, helide, siltide kasutamine (sarnasuse ja erisuse tasakaalu optimeerimiseks);

| — | füüsilise dialoogikanali lahendused; nt ühekordne-/topeltklõps, reaktsiooniaeg, tagasiside saamise viis, nt nähtav, kuuldav, taktiilne (valestimõistmise vältimiseks peab eri funktsioonide tagaside olema erinev); |
| --- | --- |

—

füüsilise dialoogikanali lahendused; nt ühekordne-/topeltklõps, reaktsiooniaeg, tagasiside saamise viis, nt nähtav, kuuldav, taktiilne (valestimõistmise vältimiseks peab eri funktsioonide tagaside olema erinev);

| — | toimingute ja sarnaste menüüstruktuuride rühmitamine (seotud funktsioonide puhul); |
| --- | --- |

—

toimingute ja sarnaste menüüstruktuuride rühmitamine (seotud funktsioonide puhul);

| — | dialoogi üldine projekteerimine ja toimingute järgnevus. |
| --- | --- |

—

dialoogi üldine projekteerimine ja toimingute järgnevus.

4.3.2.   Paigaldamise põhimõtted

4.3.2.1.   Paigaldamise põhimõte I

Süsteem tuleb paigutada ja kinnitada vastavalt asjaomastele eeskirjadele, standarditele ja tootjapoolsetele paigaldusjuhistele, mida süsteemi sõidukitesse paigaldamisel kasutatakse.

Selgitus:

Tootjad projekteerivad oma tooted (nt süsteemid, hoidikud, funktsioonid) teatavateks kindlateks kasutusviisideks. Kui paigaldamiseks sobivaid vahendeid (nt hoidikuid) ei tarnita või ei järgita tootjapoolseid paigaldusjuhiseid, võib sõidukijuht süsteemi kasutada tootja kavatsusest erinevalt, mis omakorda vähendab ohutust.

Et sõidukijuht saaks süsteemi sõidu ajal kasutada, peab süsteem paiknema (st füüsiliselt asuma) sõidukis järgmiselt:

| — | olema sõidukis kinnitatud; |
| --- | --- |

—

olema sõidukis kinnitatud;

| — | saama liikuda ettenähtud ulatuses (nt süsteemid, mille asendit reguleeritakse juhtme, varre või klambri abil); |
| --- | --- |

—

saama liikuda ettenähtud ulatuses (nt süsteemid, mille asendit reguleeritakse juhtme, varre või klambri abil);

| — | olema paigaldatud hoidikusse, kui süsteemi soovitakse kasutada hoidikus. |
| --- | --- |

—

olema paigaldatud hoidikusse, kui süsteemi soovitakse kasutada hoidikus.

Erilist tähelepanu peab pöörama paigaldatavate süsteemide passiivsele ohutusele, et vältida vigastuste ohu suurenemist liiklusõnnetuse korral.

Näited:

Hea: “Käed vabad” mobiiltelefon, mis on paigaldatud vastavalt kõikidele standarditele, eeskirjadele ja tootjapoolsetele juhistele.

Halb: Liiklusinfo näidik armatuurlauale kinnitatud madala kvaliteediga ajutise abivahendi, (näiteks kleeplindi) mitte aga tootja soovitatud hoidiku abil.

Kohaldatavus:

Põhimõtet kohaldatakse kõikide sõidukisse paigaldatud süsteemide suhtes ja sellega peab kindlasti arvestama kõikide järelturu süsteemide ja teisaldatavate seadmete puhul.

Kontrollimine/rakendatavad meetodid:

Põhimõtte kohaselt paigaldatakse ja seadistatakse süsteemid vastavalt järgmistele dokumentidele:

| — | mootorsõidukite sisustus (nõukogu 17. detsembri 1973. aasta direktiiv 74/60/EMÜ, ECE-R21, 1. detsember 1971 ja nõukogu 21. detsembri 1977. aasta direktiiv 78/316/EMÜ); |
| --- | --- |

—

mootorsõidukite sisustus (nõukogu 17. detsembri 1973. aasta direktiiv 74/60/EMÜ, ECE-R21, 1. detsember 1971 ja nõukogu 21. detsembri 1977. aasta direktiiv 78/316/EMÜ);

| — | toote eest vastutava organisatsiooni poolt esitatud juhised (st tootja ametlikud kirjalikud juhised) |
| --- | --- |

—

toote eest vastutava organisatsiooni poolt esitatud juhised (st tootja ametlikud kirjalikud juhised)

| — | ülevaatus, kas oluliste nõuetega on arvestatud. |
| --- | --- |

—

ülevaatus, kas oluliste nõuetega on arvestatud.

Tulemus = jah/ei.

Viited:

| — | ISO 4040 (2001) – juhtimisseadiste, märgutulede ja näidikute asukoht. |
| --- | --- |

—

ISO 4040 (2001) – juhtimisseadiste, märgutulede ja näidikute asukoht.

4.3.2.2.   Paigaldamise põhimõte II

Ükski süsteemiosa ei tohi takistada sõidukijuhi vaadet teele.

Selgitus:

Sõidutoimingu edukas sooritamine eeldab visuaalset teavet kohaliku tee- ja liiklusolukorra kohta. Seega tagatakse ehituseeskirjadega, et maanteesõiduki juhiistmelt avaneb sõidukijuhile nõuetekohane vaateväli. Lisasüsteemid ei tohi kahjustada projekti seda põhinõuet. Käesolev põhimõte on tõenäoliselt eriti oluline järelturu- ja teisaldatavate süsteemide paigaldamisel.

“Sõidukijuhi vaateväli” on EMÜ määrustele vastav kohustuslik miinimumtingimus. Seda tuleb tõlgendada kui vaadet ettepoole otse läbi tuuleklaasi, otse- või kaudset vaadet külgedele või taha.

Kui juht saab süsteemi komponendi füüsilist asendit muuta ja see võib (oma lubatud liikumisulatuses) takistada sõidukijuhi vaatevälja, peab tootja süsteemi kasutusjuhendi abil (vt punkt 6) sõidukijuhti ettenähtud kasutamisviisist teavitama. Kui sõidukijuhile sellist teavet ei edastada, peab põhimõte kehtima kogu süsteemi ja selle komponentide kohta.

Näited:

Hea: näidik on armatuurlauale paigaldatud nii, et sõidukijuhil on seda lihtne jälgida ja seadme paigutus ei riku sõidukijuhi vaateväljale esitatavaid nõudeid.

Halb: näidik on paigaldatud pikale ja painduvale jalale, mis kinnitub armatuurlaua ülemisele osale ja võib liigutamisel varjata olulist osa maanteest.

Kohaldatavus:

Põhimõtet kohaldatakse kõikide sõidukisse paigaldatud süsteemide suhtes ja sellega peab kindlasti arvestama järelturu süsteemide ja teisaldatavate seadmete puhul. Põhimõtet ei kohaldata esiklaasiindikaatorite suhtes.

Kontrollimine/rakendatavad meetodid:

Sõidukisse paigaldatuna ei tohiks süsteemi ükski osa füüsiliselt asetseda nii, et ta varjab sõidukijuhi vaatevälja maanteele sellisel määral, et ei ole võimalik täita eeskirjade nõudeid.

Süsteem vastab käesolevale põhimõttele, kui kõikide osade paigaldamisel on võetud arvesse:

| — | 71/127/EMÜ – tahavaatepeeglid |
| --- | --- |

—

71/127/EMÜ – tahavaatepeeglid

| — | 77/649/EMÜ – mootorsõidukite vaateväli |
| --- | --- |

—

77/649/EMÜ – mootorsõidukite vaateväli

Kontrollimine ülevaatuse või mõõtmise teel.

Tulemus = jah/ei.

Viited:

Täiendavad viited puuduvad.

4.3.2.3.   Paigaldamise põhimõte III

Süsteem ei tohiks varjata sõiduki juhtimisseadiseid ja märgutulesid, mis on vajalikud esmase juhtimistoimingu sooritamiseks.

Selgitus:

Põhimõte peab tagama sõidukijuhile võimaluse jälgida kohustuslikke näidikuid ja juhtimisseadiseid ning muid näidikuid ja juhtimisseadiseid nii, et süsteemi (nt näidiku) füüsiline asukoht ei takista esmast sõidutoimingu sooritamist. Sellega tagatakse, et süsteemi paigaldamine ei mõjuta sõidukijuhi täielikku kontrolli sõiduki üle.

Juhtimisseadiste varjamine kõnealuses kontekstis tähendab töö takistamist või raskendamist juhtimisseadiste liikumisulatuse määramisel, nendeni jõudmisel ja/või nende kasutamise olulist raskendamist.

Näidikute varjamine kõnealuses kontekstis tähendab, et sõidukijuht ei näe oma tavalisest istumisasendist oluliste näidikute teatavat (või mitte ühtegi) osa.

Nõutavad juhtimisseadised ja näidikud on need, mis on esmase sõidutoimingu sooritamiseks kohustuslikud ja olulised.

Nõutavate juhtimisseadiste hulka kuuluvad: gaasipedaal, piduripedaal, (siduripedaal, kui sõiduk on sellega varustatud), rool, käigukang, käsipidur, signaal, tulede lülitid, suunatulede lüliti, pesurite ja puhastajate lülitid (kõik töörežiimid ja kiirused), ohutulede ja udutulede lülitid.

Nõutavate näidikute hulka kuuluvad: spidomeeter, kõik märgutuled, kohustuslikud kontrollmärgid ja näidikud.

Teiste juhtimisseadiste ja näidikute varjamist või nende nähtavuse häirimist võivad õigustada süsteemi täiendavad eelised.

Näited:

Hea: sisseehitatud marsruudi navigatsiooninäidik on armatuurlaual paigutatud üles keskele ning ei varja muid näidikuid ega juhtimisseadiseid.

Halb:

Järelturult ostetud marsruudi navigatsioonisüsteem, mis varjab tulede lüliteid;

näidik, mis varjab ohutulede lüliti;

lisaseade rooliratta välisküljel võib raskendada rooli kasutamist pööretel.

Kohaldatavus:

Põhimõtet kohaldatakse kõikide sõidukisse paigaldatud süsteemide suhtes ja sellega peab kindlasti arvestama kõikide järelturu süsteemide ja teisaldatavate seadmete puhul.

Kontrollimine/rakendatavad meetodid:

Kontrollitakse vaatluse teel, kas sõidukijuht näeb kõiki esmase juhtimistoimingu sooritamiseks nõutavaid juhtimisseadiseid ja näidikuid.

Tulemus = jah/ei.

Viited:

| — | ISO 4513 (2003) Maanteesõiduk – Nähtavus. Meetod, millegas määratakseb sõidukijuhi silma asukohas silma ellips |
| --- | --- |

—

ISO 4513 (2003) Maanteesõiduk – Nähtavus. Meetod, millegas määratakseb sõidukijuhi silma asukohas silma ellips

4.3.2.4.   Paigaldamise põhimõte IV

Visuaalsed näidikud peavad asuma sõidukijuhi normaalsele vaatesuunale võimalikult lähedal.

Selgitus:

Et sõidukijuhil oleks sõiduki üle täielik kontroll ja et ta oleks teadlik maanteel toimuvast, on üldiselt kokku lepitud, et sõidukijuhi pilk peab olema suunatud sõiduki ette maanteele, välja arvatud lühikesed pilgud peeglitesse või mõõteseadmetele. Normaalse vaatesuuna lähedal asuvad visuaalsed näidikud vähendavad silmade teelt eemaloleku koguaega, võrreldes näidikutega, mis asuvad kaugemal ja suurendavad võimalust, et näidiku vaatamise ajal kasutab sõidukijuht maanteel oluliste sündmuste jälgimiseks perifeerset nägemist. Mida kaugemal asub näidik sõidukijuhi normaalsest vaatesuunast, seda raskem on saada teavet ja seda suurem on võimalik mõju sõidutoimingu sooritamisele.

Kõige olulisem ja ohutusega seotud teave soovitatakse paigutada võimalikult vaatesuuna lähedale.

Käesoleva põhimõtte kohaselt peab projekteerija/paigaldaja leidma kasutuslihtsuse ja läheduse osas selge ja olulise kvalitatiivse kompromissi. Olulised tegurid hõlmavad:

| — | nõuet, et ei varjata vaadet maanteele (vt põhimõte 4.3.2.2); |
| --- | --- |

—

nõuet, et ei varjata vaadet maanteele (vt põhimõte 4.3.2.2);

| — | nõuet, et ei varjata muid juhtimisseadiseid või näidikuid (vt põhimõte 4.3.2.3); |
| --- | --- |

—

nõuet, et ei varjata muid juhtimisseadiseid või näidikuid (vt põhimõte 4.3.2.3);

| — | nõuet, et näidikut ennast oluliselt ei varjaks juhtimisseadised, nagu rool või käigukang. |
| --- | --- |

—

nõuet, et näidikut ennast oluliselt ei varjaks juhtimisseadised, nagu rool või käigukang.

Eriti sõiduautode puhul soovitatakse, et sõitmiseks olulist teavet edastavad näidikud ja kõik näidikud, mis on seotud pika teabejadaga liidestega eeldavad pikka jälgimisaega, asetseksid sõidukijuhi tavalise ettepoole suunatud vaatevälja suhtes umbes 30o nurga all. Arutlus pika teabejadaga liidese kohta on esitatud punktis 4.3.4.2.

Näited:

Hea: Sõiduautodes paigaldatakse navigatsiooniseadme näidik umbes 30o nurga all, sest vastav teave on seotud sõiduki juhtimisega.

Halb: Sideseadme, nt pihuarvuti (PDA) või telefoni näidik asetseb sõiduautos käigukangi lähedal esiistmete vahel, vaatamata sellele, et telefoninumbri sisestamiseks või otsinguks tuleb kasutada pikki teabejadasid.

Kohaldatavus:

Põhimõtet kohaldatakse kõikide sõidukisse paigaldatud süsteemide suhtes, mis on varustatud visuaalsete näidikutega ja olukordades, mis eeldavad nähtavust ettepoole. Eraldi käsitlemist nõuavad näidikud, mis abistavad eriolukordades, nagu tagurdamine.

Kontrollimine/rakendatavad meetodid:

Üldine eesmärk on leida parim lahendus, kuidas jaotada armatuurlaua ruum, seejuures aitavad projekteerijad ja ergonoomikaspetsialistid.

Viited:

| — | ISO 4513 (2003) Maanteesõidukid – Nähtavus. Meetod, millegas määratakseb sõidukijuhi silma asukohas silma ellips. |
| --- | --- |

—

ISO 4513 (2003) Maanteesõidukid – Nähtavus. Meetod, millegas määratakseb sõidukijuhi silma asukohas silma ellips.

4.3.2.5.   Paigaldamise põhimõte V

Visuaalsete näidikute projekteerimisel ja paigaldamisel tuleb vältida pimestamist ja peegeldust.

Selgitus:

Pimestamine ja peegeldus raskendavad teabe lugemist näidikult ja võivad tähelepanu sõidutoimingu sooritamiselt või muudelt sõidu ajal teostatavatelt tegevustelt kõrvale juhtida. See võib suurendada sõidukijuhi pinget ja häiritust ning põhjustada muutusi tema käitumises, nagu silmade kissitamine, nende lühiajaline sulgemine ja pealiigutused parema vaate saamiseks. Kõik see vähendab sõidukijuhi sõidumugavust ja võib seetõttu teataval määral vähendada sõiduohutust.

Pimestamine on ereda valgusega kaasnev (ja potentsiaalselt juhtimisvõimetuks tegev) mõju suhteliselt tumedal taustal, mis mõjutab visuaalset tähelepanu ja tehtavaid valikuid. Sõidukis võib see esineda mitmel viisil:

välisvalgus (tavaliselt päikesevalgus) langeb visuaalsetele näidikutele, vähendades näidiku kontrastsust ning muutes teabe sõidukijuhi tavalises vaateväljas oleval ekraanil raskesti nähtavaks;

näidik ise on liiga hele ja juhib tähelepanu maanteelt ning muudelt sõidukisse paigaldatud näidikutelt ja juhtimisseadistelt kõrvale. Eeskätt märkab sõidukijuht seda suhteliselt hämaras valguses.

Peegeldus on objekti sekundaarse kujutise tekkimine valguse mõjul, mis peegeldub vahepealsetelt pindadelt tagasi. See on oluline mitmel põhjusel:

valgust kiirgava näidiku valgus langeb teisele pinnale (või üle mitme pinna) ja tekitab sekundaarse näidikuekraani kujutise näiteks esiklaasile. Eeskätt märkab sõidukijuht seda olukorras, kus tekib suur kontrast sekundaarse kujutise ja selle tausta, näiteks pimedal ajal esiklaasi vahel;

välisallikast pärinev valgus (nt. päike, tänavavalgustus või muud eredalt valgustatud objektid) peegeldub näidiku pinnalt sõidukijuhile silma (vt pimestamine).

Selliste mõjudega tuleb arvestada projekteerimise ja paigaldamise käigus. Arvesse tuleb võtta (käsitsijuhtimisega või automaatse) näidiku reguleerimise võimalust, näidiku tehnilise lahenduse valikut, näidiku pinna tekstuuri ja viimistluse valikut, näidiku peegeldavate pindade värvi ja läike valikut, kujutise polaarsuse valikut, näidiku nähtavust ja reguleeritavust, süvendi või katte kasutamise võimalust.

Näited:

Hea: automaatse heleduse juhtimisega ekraan, mis ei tekita sekundaarset kujutist sõiduki klaasile ja mille näidiku pealispind võimaldab tavalistes valgustustingimustes näidikut kergesti lugeda.

Halb: Näidik, mis on öösel nii hele, et domineerib sõidukijuhi perifeerses nägemisväljas ette maateele vaatamisel ja mille näitu on väikese kontrastsuse tõttu päikesevalguses raske lugeda.

Kohaldatavus:

Põhimõtet kohaldatakse kõikide sõidukile paigaldatud info- ja sidesüsteemide visuaalsete näidikute suhtes.

Kontrollimine/rakendatavad meetodid:

Kontrollimine peaks põhinema menetlustel, millega määratakse pimestamise- ja peegeldamise ulatus. Erikriteeriumid sõltuvad sõiduki liigist.

Viited:

| — | ISO 15008 (2003): Maanteesõidukid – transpordialaste info- ja juhtimissüsteemide ergonoomilised aspektid – spetsifikatsioonid ja vastavuskontroll visuaalse esituse kohta sõidukis. |
| --- | --- |

—

ISO 15008 (2003): Maanteesõidukid – transpordialaste info- ja juhtimissüsteemide ergonoomilised aspektid – spetsifikatsioonid ja vastavuskontroll visuaalse esituse kohta sõidukis.

4.3.3.   Teabe esitamise põhimõtted

4.3.3.1.   Teabe esitamise põhimõte I

Süsteemi poolt mis tahes ajal edastatav visuaalne teave peab olema esitatud nii, et sõidukijuht on võimeline sõidutegevust ohustamata paari pilguga haarama olulise teabe.

Selgitus:

Sõidukijuht juhib sõidukit ja teostab sõidumanöövreid töödeldud nähtava teabe ja liiklusolukorra analüüsi alusel. Seega tuleb piirata vajadust leida ja mõista mis tahes hetkel edastatud olulist nähtavat teavet. Kui nähtava teabe leidmiseks ja mõistmiseks vajalike kõrvalpilkude sagedus ja/või kestvus suureneb, suureneb ka potentsiaalselt ohtlike liiklusolukordade oht, mis kaasneb sõidukijuhi esmase sõidutoiminguga mitteseotud tegevustega. Sõidukijuhi konkreetse vajaduse jaoks on oluline teave vaid osa näidikute abil edastavast koguteabest.

Näited:

Hea: Kergestiloetavad ja hästistruktureeritud kujundid soodsa paigutusega visuaalsel näidikul, millelt leiab olulise menüüelemendi ühe pilguga ühe sekundi jooksul.

Halb: Navigatsioonisüsteem, millel on ainult paljude detailidega näidik ja millel sihtmärgi leidmiseks kaardil peab sõidukijuht täielikult ja pikalt süvenema.

Kohaldatavus:

Põhimõtet kohaldatakse kõikide sõidukisse paigaldatud info-. ja sidesüsteemide näidikute suhtes, millega edastatakse teavet sõidukijuhile sõidu ajal vaatamiseks.

Kontrollimine/rakendatavad meetodid:

Projekteerimisel võrrelge alternatiivseid teabeesituse võimalusi: korraga esitatud olulise teabe leidmiseks ja mõistmiseks vajalike kõrvalpilkude arv ja kestvus peab olema minimaalne.

Tulemus: üksainus optimaalse kujundusega ekraan.

Viited:

| — | ISO 15007-1 (2002): Maanteesõidukid – Sõidukijuhi visuaalse töö mõõtmine transpordialastes info- ja juhtimissüsteemides – 1. osa: Mõisted ja parameetrid. |
| --- | --- |

—

ISO 15007-1 (2002): Maanteesõidukid – Sõidukijuhi visuaalse töö mõõtmine transpordialastes info- ja juhtimissüsteemides – 1. osa: Mõisted ja parameetrid.

| — | ISO TS 15007-2 (2001): Maanteesõidukid – Sõidukijuhi visuaalse töö mõõtmine transpordialastes info- ja juhtimissüsteemides – 2. osa: Seadmestik ja menetlus. |
| --- | --- |

—

ISO TS 15007-2 (2001): Maanteesõidukid – Sõidukijuhi visuaalse töö mõõtmine transpordialastes info- ja juhtimissüsteemides – 2. osa: Seadmestik ja menetlus.

| — | ISO 15008 (2003): Maanteesõidukid – transpordialaste info- ja juhtimissüsteemide ergonoomilised aspektid – spetsifikatsioonid ja vastavuskontroll sõidukisse paigaldatud visuaalsete infokandjate kohta. |
| --- | --- |

—

ISO 15008 (2003): Maanteesõidukid – transpordialaste info- ja juhtimissüsteemide ergonoomilised aspektid – spetsifikatsioonid ja vastavuskontroll sõidukisse paigaldatud visuaalsete infokandjate kohta.

| — | ISO FDIS 16673: Maanteesõidukid – transpordialaste info- ja juhtimissüsteemide ergonoomia aspektid – Oklusioonimeetod häiritud nähtavuse hindamiseks. |
| --- | --- |

—

ISO FDIS 16673: Maanteesõidukid – transpordialaste info- ja juhtimissüsteemide ergonoomia aspektid – Oklusioonimeetod häiritud nähtavuse hindamiseks.

Täiendavad meetodid/skaalad on väljatöötamisel standardis ISO TC22/SC13/WG8 nägemise häirimituse ulatuse määramiseks; nt ISO 15008 läbivaatamine, näidiku loetavus ja TC22/SC13/WG8/AWI sõidurea vahetamise test, sõidukijuhi tähelepanu häirimituse mõõtmise meetod.

4.3.3.2.   Teabe esitamise põhimõte II

Kasutada tuleks rahvusvahelisi ja/või riiklikke loetavuse, kuuldavuse, märkide, sümbolite, sõnade, akronüümide ja/või lühendite standardeid.

Selgitus:

Loetavuse, kuuldavuse ja sümbolite standardites on sätestatud teabe geomeetrilised ja/või füüsikalised näitajad ja nende eesmärk on sõidukijuhti mitmesugustes tingimustes ja olukordades võimalikult lihtsalt visuaalselt ja/või kuulmise kaudu teavitada.

Sõidukijuhi kasutatavate funktsioonide arvu pidev suurenemine on toonud kaasa vajaduse kehtestada valitud sümbolite, ikoonide, lühendite ja sõnade üldine kasutustava.

Näited:

Hea: liiklusinfo edastamiseks kasutatakse sõidukisse paigaldatud näidikutel liiklusmärke.

Halb: navigatsioonisüsteemis kasutatavad sümbolid ja märgid on igal tootjal erinevad ja enamik sõidukijuhte ei saa nendest aru.

Kohaldatavus:

Põhimõtet kohaldatakse kõikide näpunäidete suhtes, millega määratakse sõidukisse paigaldatud info- ja sidesüsteemide töö ja funktsioonid.

Kontrollimine/rakendatavad meetodid:

Kontrollimine toimub vaatluse teel, kasutatakse rahvusvahelisi ja/või riiklikke loetavuse, kuuldavuse, märkide, sümbolite, sõnade, akronüümide ja/või lühenditega seotud standardeid, arvesse võetakse asjaomaseid põhistandardeid.

Tulemus = jah/ei.

Viited:

| — | ISO 15008 (2003) – Maanteesõidukid – Liiklusinfo- ja juhtimissüsteemid (TICS) – Sõidukis rakendatud teabeesituse ergonoomilised aspektid (läbivaatamisel) |
| --- | --- |

—

ISO 15008 (2003) – Maanteesõidukid – Liiklusinfo- ja juhtimissüsteemid (TICS) – Sõidukis rakendatud teabeesituse ergonoomilised aspektid (läbivaatamisel)

| — | ISO 15006 (2004) – Maanteesõidukid – Liiklusinfo ja juhtimissüsteemid – Teabe kuuldav esitus |
| --- | --- |

—

ISO 15006 (2004) – Maanteesõidukid – Liiklusinfo ja juhtimissüsteemid – Teabe kuuldav esitus

| — | ISO 2575 (2004) – Maanteesõidukid – Juhtimisseadiste, märgutulede ja näidikute sümbolid |
| --- | --- |

—

ISO 2575 (2004) – Maanteesõidukid – Juhtimisseadiste, märgutulede ja näidikute sümbolid

| — | ISO 7000 (2004) – Seadmestikul kasutatavad graafilised sümbolid – Sisukord ja ülevaade |
| --- | --- |

—

ISO 7000 (2004) – Seadmestikul kasutatavad graafilised sümbolid – Sisukord ja ülevaade

4.3.3.3.   Teabe esitamise põhimõte III

Sõidutoiminguga seotud oluline teave peab olema täpne ja õigeaegne.

Selgitus:

Sõidutoiminguga seotud olulise teabe peab esitama sõidukijuhile kõige sobivamal hetkel ja see peab olema piisavalt täpne, et sõidukijuhti olukorra lahendamisel tõhusalt abistada.

Sõidutoimingule vastavalt peab sõidukijuht ümbrust pidevalt jälgima ning valima asjaolud, millele kontsentreeruda ja millele tähelepanu pöörata, et oma käitumist vastavalt kohandada. Kohandamine oleneb antud olukorras kõige asjakohasematest toimingutest ning sõidukijuhi eesmärkidest ja prioriteetidest. Toimingute all mõeldakse kiiruse muutmist, sõidurea vahetamist, teiste liiklejate hoiatamist jne.

Õigeaegse ja täpse teabega vähendatakse ebakindlust ning antakse õiged ja selged vastused sellistele küsimustele nagu: “Mis?”“Millal?”“Kus?”“Kui kaua?” jne. Täpse ja õigeaegse teabe nõue eeldab, et edastatud sõnum langeb kokku sõidukijuhi poolt olukorrale antud hinnanguga. Seega ei tohi teave olla vastuolus näiteks liiklusmärkidega. Süsteemid, mis esitavad halvasti ajastatud ja/või ebaõiget teavet võivad sõidukijuhtide tähelepanu ohtlikult häirida ja ärritada.

Näited:

Hea: Järgmise sõidumanöövrini jäänud vahemaa teatatakse täpselt selles punktis, kus sõidukijuht peab teadma, kas ta hakkab seda manöövrit sooritama ja milline see manööver peab olema.

Halb: Navigatsioonisüsteem edastab juhised pärast seda, kui manööver oleks pidanud algama.

Kohaldatavus:

Põhimõtet kohaldatakse info- ja sidesüsteemide poolt kuuldava ja nähtava teabe suhtes, mille ajastatus on oluline.

Kontrollimine/rakendatavad meetodid:

Vaatluse teel kontrollitakse, kas süsteem edastab piisavalt täpse teabe täpselt eeldataval ajahetkel.

Tulemus: Jah/Ei.

Viited:

Täiendavad viited puuduvad.

4.3.3.4.   Teabe esitamise põhimõte IV

Ohutusega enam seotud teave on kõrgema prioriteediga.

Selgitus:

Sõidukijuht peab kiiresti mõistma ohutusega seotud teavet ja tegutsema selle alusel. Selline teave esitatakse nii kiiresti kui võimalik ja ei tohi rutiinse teabe tõttu hilineda.

Ohutusega seotud teave on prioriteene ning sõltub pakilisusest ja kriitilisusest (st oleneb võimalike tagajärgede tõsidusest, kui teabe alusel ei tegutseta). Nende asjaolud olenevad omakorda liiklusolukorrast, nagu on selgitatud standardis ISO/TS 16951. Kui teave ei pärine sõidukist (vaid maantee- või kaugjuhtimissüsteemist), siis ei saa prioriteedi määramisel arvestada liiklusolukorraga ja määratlus antakse üldise prioriteedi alusel. Kui teave pärineb eraldi sõidukisüsteemist või kui välist ja pardateavet saab ühendada, on võimalik sõiduolukorda hinnata ja sõnumi prioriteeti täpsustada.

Sõidukivälise teabe jaoks peavad dünaamilise teabe edastajad (teenusepakkujad) rakendama teabe levitamise strateegiat, mis tagab – ajakohasusest ja usaldusväärusest olenemata – tähtsamate sõnumite edastamise. Sõidukisse paigaldatud süsteemid peavad ära tundma sissetulevad ohutussõnumid ja neid vastavalt töötlema.

Ohutusteabe olulisus ei ole alati lihtsalt kindlaksmääratav ja kogu teave ei ole prioriteetide määramiseks tehniliselt kättesaadav.

Näited:

Hea: teave keerulisel ristmikul sooritatava sõidumanöövri kohta on kõrgema prioriteediga kui sissetulev telefonikõne.

Halb: olulist sõnumit kiilasjää kohta antud piirkonnas hoitakse natuke aega kinni, sest näidik edastab sõnumit kaugemal tekkinud liiklusummiku kohta.

Kohaldatavus:

Põhimõtet kohaldatakse süsteemide suhtes, mis edastavad muutuvat teavet (st teavet, mis muutub olenevalt sõidukit vahetult ümbritsevatest tingimustest või üldistest liiklustingimustest).

Kontrollimine/rakendatavad meetodid:

Vaatluse teel kontrollitakse, kas arvestatakse teabe olulisust.

Tulemus = jah/ei.

Viited:

| — | ISO/TS16951 (2004): Maanteesõidukid – Transpordialaste info- ja juhtimissüsteemide ergonoomilised aspektid – Sõidukijuhile sõidukisse edastatud sõnumite prioriteedi määramise protseduur. |
| --- | --- |

—

ISO/TS16951 (2004): Maanteesõidukid – Transpordialaste info- ja juhtimissüsteemide ergonoomilised aspektid – Sõidukijuhile sõidukisse edastatud sõnumite prioriteedi määramise protseduur.

4.3.3.5.   Teabe esitamise põhimõte V

Süsteemi helisignaalid, mille tugevust sõidukijuht reguleerida ei saa, ei tohi varjutada sõidukist või väljastpoolt tulevaid kuuldavaid hoiatusi.

Selgitus:

Kuuldav teave, mille helitase on liiga tugev, võib mõjutada sõidu- või liiklusohutust, kui ta varjab tähendusega olulisi hoiatussignaale maantee või sõiduki ohutuse kohta. Lisaks võib valesti rakendatud helisignaal juhtida sõidukijuhi tähelepanu kõrvale ja häirida teda. Seetõttu tuleb kuuldava teabe esitus projekteeritakse selliselt, et see ei varjuta sõidukijuhile mõeldud sõidukist ja väljastpoolt sõidukit pärinevaid hoiatussignaale. Enne mis tahes süsteemi, sealhulgas audiosüsteemi paigaldamist tuleks arvestada süsteemi mõju sõidukijuhile.

Seda on võimalik saavutada mitmel viisil, sealhulgas:

| — | süsteemi edastatud helisignaalid ei ole nii valjud, et varjata hoiatussignaale; |
| --- | --- |

—

süsteemi edastatud helisignaalid ei ole nii valjud, et varjata hoiatussignaale;

| — | helisignaalide kestus on piisavalt lühike, et hoiatused ei jääks märkamata; |
| --- | --- |

—

helisignaalide kestus on piisavalt lühike, et hoiatused ei jääks märkamata;

| — | katkendlike helisignaalide vahel on piisavalt pikad pausid, et sõidukijuht kuuleks hoiatussignaale. |
| --- | --- |

—

katkendlike helisignaalide vahel on piisavalt pikad pausid, et sõidukijuht kuuleks hoiatussignaale.

Näited:

Hea: Süsteemi kuuldavad signaalid on reguleeritud nõrgemale helitasemele kui hoiatussignaalid sõiduki sees ja väljas.

Halb: Sissetuleva telefonikõne helisignaal on väga tugev, see võib varjata hoiatussignaale ja sõidukijuht ei saa seda reguleerida.

Kohaldatavus:

Põhimõtet kohaldatakse kõikide info- ja sidesüsteemide kuuldavate helisignaalide suhtes, mille helitaset sõidukijuht ei saa reguleerida ja mis pärinevad sõidukisse paigaldatud süsteemidest, järelturu- või teisaldatavatest seadmetest, või mis tulenevad välismaailmaga suhtlemisest saadavast teabest.

Kontrollimine/rakendatavad meetodid:

Vaatluse teel kontrollitakse, kas hoiatussignaalid on piisavalt hästi kuuldavad, kui süsteem toodab mittereguleeritava helitugevusega signaale.

Tulemus = jah/ei.

Viited:

| — | ISO 15006 (2004) – Maanteesõidukid – Liiklusinfo ja juhtimissüsteemid (TICS) – Teabe kuuldav esitus. |
| --- | --- |

—

ISO 15006 (2004) – Maanteesõidukid – Liiklusinfo ja juhtimissüsteemid (TICS) – Teabe kuuldav esitus.

4.3.4.   Näidikute ja juhtimisseadistega liides

4.3.4.1.   Näidikute ja juhtimisseadiste koostoime põhimõte I

Sõidukijuht peaks süsteemiga suhtlemise ajal saama hoida alati vähemalt üht kätt roolil.

Selgitus:

Põhimõte kehtib liideste kohta, mille kasutamine eeldab sõidukijuhi poolt käsitsijuhtimist (nt. lülitid ja nupud).

Teatud sõiduolukordades peab sõidukijuht rooli liikumist täpselt kontrollima ja see saavutatakse kõige tõhusamalt hoides rooli kahe käega. Teistes sõiduolukordades on lubatav, et sõidukijuhi üks käsi on roolil ja kui olukord seda nõuab, siis saab teise käe kohe juhtimiseks vabastada. Sellest tulenevalt võib järeldada, et sõidu ajal ei ole soovitav kasutada käeshoitavaid seadmeid.

Põhimõttele vastamiseks peab süsteemi projekteerima selliselt, et üks käsi võib olla roolilt ära ja seda kasutatakse süsteemiga suhtlemiseks ning teine vaba käsi hoiab rooli. Kui ühe käe peab liidese kättevõtmiseks roolilt eemaldama, siis teist kätt ei saa samal ajal liidese käsitsemiseks (nt sõrmedega juhtimisseadiste vajutamiseks) kasutada.

Näited:

Hea: Juhtimisseadis, mis on mugavas asendis kindlalt hoidikusse paigaldatud ja mida saab ilma hoidikust eemaldamata ühe käega kasutada.

Halb: Kinnitamata juhtimisseadis, mida sõidukijuht peab suhtlemise ajal käes hoidma.

Kohaldatavus:

Kõik info- ja sidesüsteemid.

Kontrollimine/rakendatavad meetodid:

Vaatluse teel kontrollitakse, kas sõidukijuht saab süsteemi ühe käega kasutada.

Tulemus = jah/ei.

Viited:

Täiendavad viited puuduvad.

4.3.4.2.   Näidikute ja juhtimisseadiste koostoime põhimõte II

Süsteemis ei tohiks kasutada pika ja pideva teabejadaga käsitsijuhitavaid ja nähtavat teavet edastavaid liideseid. Kui teabejada on lühike, siis võib see olla pidev.

Selgitus:

Põhimõte lubab lühikesi pideva teabejadaga liideseid, aga liidese pika teabejada peab sõidukijuht saama katkestada. See tähendab seda, et süsteem ei tohi katkestamise ajal kustutada sõidukijuhi sisestatud teavet, välja arvatud juhul, kui liidese teabejada on lühike või kui on möödunud piisavalt pikk aeg.

Kui sõidukijuht teab, et liideste teabejada saab katkestada, võib sõidukijuht liiklusolukorra lahendada, teades, et süsteemi liidesega saab pärast liiklusolukorra lahendamist edasi tegeleda.

Teisalt võib liidese teabejada olla mittekatkestatav, kui tegemist on lühikese teabejadaga, et vältida süsteemi algolekusse ennistamiseks lisateabe sisestamist. Hea näide on kahe- või kolmeetapiline liides, mida kasutatakse raadio heliseadistuse muutmiseks.

Näited:

Hea: Liiklusteabe otsimise liideste teabejada võib katkestada ilma süsteemi olekut muutmata.

Ainult vähestel “lühikestel teabejadadel” (kolm või vähem nupuvajutust) on kümnesekundiline väljalülitus.

Halb: Telefoninumbri sisestamisel ei tohi klahvivajutuste vahe ületada viis sekundit, muidu kustutatakse eelnevalt sisestatud numbrid.

Kohaldatavus:

Põhimõtet kohaldatakse käsitsi sisestatava ja visuaalselt kontrollitava andmejadaga liidesega süsteemide suhtes, st funktsioon eeldab rohkem kui ühte sisestust (ja jälgimist). Seda ei kohaldata hääljuhtimisega süsteemide suhtes.

Kontrollimine/rakendatavad meetodid:

| 1. | Uuritakse, kas andmejada võib pidada lühikeseks, seejuures arvestatakse liidese järgimisi näitajaid:






  — | igakordne sisestuste arv (nt vähem kui 4-5 nupulevajutust); |
| --- | --- | --- |

1.

Uuritakse, kas andmejada võib pidada lühikeseks, seejuures arvestatakse liidese järgimisi näitajaid:

—

igakordne sisestuste arv (nt vähem kui 4-5 nupulevajutust);

| — | liidese keerukus (nt vähem kui 2 menüüvahetust); |
| --- | --- |

—

liidese keerukus (nt vähem kui 2 menüüvahetust);

| — | sisestamiseks kuluv aeg; |
| --- | --- |

—

sisestamiseks kuluv aeg;

| — | liidese visuaalne intensiivsus. |
| --- | --- |

—

liidese visuaalne intensiivsus.

| 2. | Vaatlus, kas süsteemi seisund muutub, kui 1. etapi põhjal pikad andmejadad katkestada. |
| --- | --- |

2.

Vaatlus, kas süsteemi seisund muutub, kui 1. etapi põhjal pikad andmejadad katkestada.

Tulemus: Jah/Ei.

Viited:

| — | Liidese visuaalne intensiivsus: vt standard ISO FDIS 16673 oklusiooni kohta. |
| --- | --- |

—

Liidese visuaalne intensiivsus: vt standard ISO FDIS 16673 oklusiooni kohta.

4.3.4.3.   Näidikute ja juhtimisseadiste koostoime põhimõte III

Sõidukijuht peab olema võimeline süsteemis katkemise kohast või mõnest muust loogilisest kohast taastama katkenud andmejada.

Selgitus:

Kui osaliselt sisestatud andmed sisestuse katkemisel kaovad, võib sõidukijuht soovida sisestamist jätkata isegi siis, kui liiklusolukord nõuab kogu tähelepanu.

Põhimõte nõuab, et sõidukijuhil peab olema võimalik jätkata katkenud andmejada kas katkemise kohast või alates eelmisest etapist (ilma seda uuesti alustamata).

Kui sõidukijuht andmejada taastab, siis võib juhtuda, et vahepeal toimunud sündmuste tõttu ei ole katkemise koht enam oluline. Sellisel juhul lihtsustab süsteemi loogiline taastuspunkt toimingut ja vähendab töökoormust.

Näited:

Hea: sõidukijuht võib telefoninumbri sisestamise katkestada, jälgida mitme sekundi jooksul teed ja seejärel osaliselt sisestatud numbri lõpuni sisestada.

Halb: kui sõidukijuht jätab liiklussõnumite nimekirja lugemise pooleli, kustutab süsteem selle peagi. Seega peab sõidukijuht lugemise jätkamiseks nimekirja uuesti kuvama.

Kohaldatavus:

Kõik andmejadaga info- ja sidesüsteemid.

Kontrollimine/rakendatavad meetodid:

Vaatluse abil selgitatakse, kas süsteemi seisund muutub pärast andmejada katkestamist.

Tulemus = jah/ei.

Eitava vastuse korral tuleb kontrollida/hinnata, kas jätkamiskoht on loogiline. Kontrollimine eeldab analüüsi ja hinnangut.

Viited:

Täiendavad viited puuduvad.

4.3.4.4.   Näidikute ja juhtimisseadiste koostoime põhimõte IV

Sõidukijuht peab olema võimeline süsteemiga suhtlemise kiirust juhtima. Andmete süsteemi sisestamise ajal ei tohi süsteem nõuda sõidukijuhilt kiireloomulisi otsuseid.

Selgitus:

Süsteemiga suhtlemine tähendab antud juhul andmete sisestamist süsteemi juhttoimingu või häälkäskluse abil kas sõidukijuhi enda initsiatiivil või süsteemi poolt kuvatud teabe alusel. Reageerimine eeldab tavaliselt, et sõidukijuht võtab teabe vastu ja töötleb seda enne õige otsuse langetamist. See omakorda eeldab, et sõidukijuhil on antud olukorras piisavalt aega ja vaimseid ressursse. Kuivõrd süsteeme, mis suudaks alati ja usaldusväärselt ennustada sõidukijuhi töökoormust, ei ole veel olemas, peab ohutuse ja mugavuse tagamiseks sõidukijuht ise otsustama, millal ta on valmis süsteemile vastama.

Kiireloomuline reageerimine on selline, mille korral sõidukijuht peab tegutsema lühikese kindlaksmääratud aja jooksul. Sõidukijuht on võimeline kiirust juhtima siis, kui ta saab reguleerida aega, mille jooksul peab sisestus olema tehtud ja aega, mille jooksul andmeid kuvatakse.

Erandid:

Kuvatud teave on otseselt seotud vahetu liiklusolukorraga (nt sõiduki täpne kiirus, kaugus järgmise pöördeni, mis määrab aja, mille jooksul kuvatud marsruudijuhend kehtib, jne.);

süsteem aitab sõidukijuhil ohte ja vigu vältida ning eeldab, et sõidukijuht reageeriks teatava aja jooksul;

konkreetse signaali sobivust kinnitav vastus sisendseadme abil, mis eeldab sobivuse kinnitamist uue nupuvajutusega;

ühe ja sama juhtimisseadise sisendandmed, mille funktsioon sõltub kasutusajast (nt mitme sekundi jooksul allavajutatud nupp raadiojaamade salvestamiseks), ei kuulu selle põhimõtte rakendamisalasse.

Näited:

Hea: sõidukijuht saab valida ja kuulata sissetulevaid reisisõnumeid, kui olukord seda lubab, sõnumeid ei esitata automaatselt.

Halb: Liiklusprobleemide tõttu navigatsioonisüsteemi reisimarsruudi muutmise kinnitamine või tagasilükkamine on võimalik ainult mõne sekundi jooksul enne automaatset ümbersuunamist.

Kohaldatavus:

Süsteemid, mis annavad sõiduolukorraga otseselt mitteseotud teavet. (vt erandid selgituse järel)

Kontrollimine/rakendatavad meetodid:

Kontrollida vaatluse teel, kas sõidukijuht saab oma valitud tempos süsteemiga suhelda, st saab otsustada, millal andmeid sisestada ja kui kaua teavet kuvada.

Tulemus = jah/ei

Viited:

Täiendavad viited puuduvad.

4.3.4.5.   Näidikute ja juhtimisseadiste koostoime põhimõte V

Süsteemi juhtimisseadised peaksid olema projekteeritud nii, et neid on võimalik kasutada ilma esmastele juhtimisseadistele vastupidist mõju osutamata.

Selgitus:

Käesolev põhimõte käsitleb seoseid sõiduki esmaste juhtimisseadiste ja süsteemi juhtimisseadiste vahel, välistades nendevahelised soovimatud mõjud. See tähendab, et süsteemi juhtimisseadise asukoht, kinemaatika, juhtimistoimingul rakendatav jõud ja juhtimiseks vajalikud liigutused peavad olema kavandatud sellistena, et süsteemi kasutamine ei takista esmase juhtimisseadise kasutamist ega võimalda soovimatut sisestust.

Näited:

Hea: Kõige sagedamini kasutatavad süsteemi juhtimisseadised asuvad rooliratta servast sõrmeliigutuse kaugusel.

Halb: Roolil on kontsentrilise teljega pöördjuhtlüliti, mille kasutamiseks vajalik pöördemoment võib põhjustada roolinurga muutust.

Kohaldatavus:

Kõik süsteemid, mis on mõeldud kasutamiseks sõidu ajal, eriti teisaldatavad seadmed ja järelturu süsteemid.

Kontrollimine/rakendatavad meetodid:

Vaatluse teel kontrollitakse, kas süsteemi töö segab esmaseid juhtimisseadiseid, mis avaldab soovimatut mõju sõiduki liikumisele.

Tulemus = jah/ei.

Viited:

ISO 4040 (2001) Maanteesõidukid – Käsijuhtimisseadiste, märgutulede ja näidikute asukoht.

4.3.4.6.   Näidikute ja juhtimisseadiste koostoime põhimõte VI

Sõidukijuht peaks saama juhtida kuuldava teabe helitugevust, kui on oht juhtida tähelepanu kõrvale.

Selgitus:

Kuuldava teabe helitugevuse juhtimine tähendab, et sõidukijuht saab reguleerida heli valjust ja summutada heli praktiliselt kuuldamatuks.

Tähelepanu kõrvalejuhtimine on sõidukijuhi tähelepanu oluline häirimine asjaoludega, mis tulenevad sõitmisega mitteseotud teabest või olulisest sõitmisega seotud teabest, mida esitatakse sellisel viisil, et see äratab rohkem tähelepanu kui vaja. Sellist sõidukijuhi tähelepanu kõrvalejuhtimist põhjustab häiriva faktori esinemise sagedus, kestus, intensiivsus ja üldiselt ka selle vähene seos sõidutoiminguga, mis võivad põhjustada täiendavat ärritust.

Kuna sõidukijuhile võib olla vaja edastada olulist teavet olukorras, kus heli on välja lülitatud või täiesti maha keeratud, võib süsteem edastada süsteemi seisundi kohta muud tüüpi kui kuuldavat teavet.

Näited:

Hea: sõidukijuht võib reguleerida sissetuleva telefonikõne helisignaali ja valida töörežiimi, milles edastatakse ainult nähtavaid signaale.

Halb: aegunud liiklusteadet korratakse mitu korda ja seda ei saa välja lülitada.

Kohaldatavus:

Kõik süsteemid, mis edastavad ohutusega mitteseotud kuuldavat teavet. Süsteemid, mille puhul on sõidutoiminguga seotud hoiatused välja lülitatud.

Kontrollimine/rakendatavad meetodid:

Vaatluse teel kontrollitakse, kas süsteemi heliväljundit saab sisse ja välja lülitada või kas sõidukijuht saab helitugevust reguleerida või praktiliselt summutada.

Tulemus = jah/ei.

Viited:

ISO 15006 (2004): Maanteesõidukid – Transpordialaste info- ja sidesüsteemide ergonoomilised aspektid – Spetsifikatsioonid ja vastavuskontroll sõidukisisese kuuldava esituse kohta.

4.3.4.7.   Näidikute ja juhtimisseadiste koostoime põhimõte VII

Sõidukijuhi sisestusele järgnev süsteemi vastus (nt tagasiside, kinnitus) peab olema õigeaegne ja selgelt tajutav.

Selgitus:

Süsteemi vastust kohaldatakse kahel tasemel:

| — | juhtimisseadme aktiveerimise tagasiside tasemel, nt nuppude asendi muutus, kuuldav piiks; |
| --- | --- |

—

juhtimisseadme aktiveerimise tagasiside tasemel, nt nuppude asendi muutus, kuuldav piiks;

| — | dialoogitase, mis on süsteemi vastus sõidukijuhi sisestusele, nt marsruudi soovitus. |
| --- | --- |

—

dialoogitase, mis on süsteemi vastus sõidukijuhi sisestusele, nt marsruudi soovitus.

Süsteemi vastus on õigeaegne, kui seda märgatakse otsekohe. Juhtimisseadise aktiveerimise tagasiside ajastus peab algama hetkest, kui süsteem tuvastab sõidukijuhi sisestuse. Dialoogitaseme vastus (milleks võib olla soovitud teave või märguanne teatava toimingu kohta) peab algama hetkest, kui sõidukijuhi sisestus lõpeb.

Kui süsteem vajab töötlemisaega, peaks näidikule ilmuma signaal, mis teavitab sõidukijuhti, et süsteem on sisestuse tuvastanud ja valmistub nõutud toiminguks.

Süsteemi vastus on selgelt tajutav, kui sõidukijuht saab aru, et süsteemis on toimunud muudatus ja kõnealune muudatus on tema sisestuse tulemus.

Sõidukijuhi ootustele vastavalt reageeriv süsteem lisab sõidukijuhi ja süsteemi suhtlusele usaldusväärsust. Viivitust, ebamäärast või ebakindlat süsteemi reaktsiooni võib valesti tõlgendada, seda võidakse pidada süsteemi või sõidukijuhi veaks ning see võib kaasa tuua sõidukijuhi uue sisestuse.

Ebakindlus selle suhtes, kas sisestus on tuvastatud vähendab sõidukijuhi tähelepanu maanteele.

Näited:

Hea: Sõnum “HÕIVATUD” kuvatakse otsekohe pärast seda, kui sõidukijuht soovib kaardil näidatud piirkonda muuta.

Halb: Sõidukijuhi sisestuse järgselt kuvatud viimane RDS-sõnum (Radio Data System – raadioandmesidesüsteem) erineb eelmisest ainult ühe detaili, kilomeetrite arvu poolest. Nimetatud näitajat ei ole rõhutatud ja tekib kahtlus, kas süsteem on sisestuse kinnitanud või mitte.

Kohaldatavus:

Kõik käsitsisisestusega info- ja sidesüsteemid.

Hääljuhtimisega süsteemid ei kuulu hetkel selle põhimõtte rakendamisalasse, sest kõne olemus ja struktuur on sellised, et lause keskel tehtav paus võib olla tähenduslik. Hetkel puudub piisav kogemus, et hääljuhtimisega süsteemi puhul täpselt määratleda mõiste “õigeaegne” tähendus.

Kontrollimine/rakendatavad meetodid:

Kontrollimine toimub süsteemi reageerimisaja mõõtmise teel: süsteem peab käsitsisisestusele reageerima kiiresti või kuvama sõnumi “süsteem hõivatud”.

Tulemus = jah/ei.

Viited:

Täiendavad viited puuduvad.

4.3.4.8.   Näidikute ja juhtimisseadiste koostoime põhimõte VIII

Süsteemi, mis edastab ohutusega mitteseotud muutuvat nähtavat teavet peab saama lülitada töörežiimile, mis sellist teavet sõidukijuhile ei edasta.

Selgitus:

Muutuv nähtav teave on visuaalne teave, mis muutub seoses süsteemi käivitamisega. Ohutusega mitteseotud teave on teave, mis ei aita sõidukijuhil vältida või vähendada otsest või ilmset ohuolukorda.

Ohutusega mitteseotud teabe hulka kuuluvad näiteks navigatsioonikaart, kauba- ja autopargi andmed, pangateenused.

Kuna ohutusega mitteseotud teabe muutuv esitus võib sõidukijuhi tähelepanu sõidutoimingu täitmiselt lubamatult kõrvale juhtida, peab sõidukijuhile jääma võimalus see teave välja lülitada.

Näited:

Hea: Sõidukijuht saab menüüst valida, kas ohutusega mitteseotud muutuvat nähtavat teavet kuvada või mitte.

Halb: iga sekundi järel uuenevat navigatsioonikaarti ei saa välja lülitada, sest siis kaob suunav tugiteenus täielikult.

Kohaldatavus:

Info- ja sidesüsteemid, mis edastavad ohutusega mitteseotud muutuvat nähtavat teavet.

Kontrollimine/rakendatavad meetodid:

Vaatluse teel kontrollitakse, kas süsteemi saab lülitada töörežiimile, mis sõidukijuhile ohutusega mitteseotud muutuvat nähtavat teavet ei edasta.

Tulemus = jah/ei.

Viited:

Täiendavad viited puuduvad.

4.3.5.   Süsteemi töörežiimi põhimõtted

4.3.5.1.   Süsteemi töörežiimi põhimõte I

Kui sõiduk liigub, siis võib sõitmisega mitteseotud nähtav teave sõidukijuhi tähelepanu oluliselt häirida ja see peab olema automaatselt väljalülitatud või esitatud nii, et sõidukijuht seda ei näe.

Selgitus:

Põhimõte rõhutab nähtava esituslaadi olulisust ohutus liiklemises ja püüab piirata nähtavat teavet sõidukis, mis võib tähelepanu esmaselt sõidutoimingult kõrvale juhtida. Tõenäoliselt juhivad tähelepanu kõrvale sellised teabe esitusviisid, kus muutuvad ja ootamatud andmed kuvatakse selliselt, et sõidukijuht ei ole võimeline mõne lühikese silmapilguga esitatud teavet tervikuna haarama (nt TV, video ja automaatselt keritavad kujundid ja tekst).

Üheks näiteks on automaatselt keritavad kujundid ja tekst, mis ilmuvad muutuvas esitluses erineval kujul ja mida sõidukijuht ei suuda esituskiiruse tõttu haarata ning kus kogu teave ei ole korraga vaadeldav. Mis tahes muid spetsiifilisi esitusrežiime, nt internetilehekülgi, peaks uurima lähtuvalt antud näidetest. Sõidukijuhi poolt juhitavad kerimismenüüd nagu navigatsioonisüsteemi sihtkohad, ei kuulu antud põhimõtte rakendamisalasse, sest sellise liidese tööd saab sõidukijuht alati katkestada ja jätkata.

Soovitatakse, et sõiduki peatumisel viivitaks süsteem mõned sekundid enne käesoleva põhimõttega hõlmatud esitusrežiimideaktiveerimist. Sel viisil saab vähemalt osaliselt lahendada olukorra, kus sõidukijuhi tähelepanu on näiteks liiklusummikute puhul hajutud.

Näited:

Hea: TV-ekraan pimeneb sõiduki liikumahakkamisel ega lülitu koheselt sisse peale sõiduki peatumist.

Halb: reisijate meelelahutussüsteem, mis on sõiduki liikumise ajal sõidukijuhile nähtav.

Kohaldatavus:

Kõnealust põhimõtet kohaldatakse sellise nähtava teabe suhtes, mis ei ole sõitmisega seotud. Seega ei kohaldata seda sellise mittenähtava teabe suhtes nagu toonid ja sõnaline teave või sõitmisega seotud nähtav teave.

Kontrollimine/rakendatavad meetodid:

Vaatluse teel kontrollitakse, et teavet, mida sõidukijuht sõidu ajal nägema ei pea, ei kuvata või see ei ole sõidukijuhile nähtav.

Tulemus = jah/ei

Viited:

| — | ISO 15005 (2002) “Maanteesõidukid – Transpordialaste info- ja juhtimissüsteemide ergonoomilised aspektid. Dialoogijuhtimise põhimõtted ja vastavuskontroll” (2002); |
| --- | --- |

—

ISO 15005 (2002) “Maanteesõidukid – Transpordialaste info- ja juhtimissüsteemide ergonoomilised aspektid. Dialoogijuhtimise põhimõtted ja vastavuskontroll” (2002);

| — | ISO 4513 (2003) “Maanteesõiduk – Nähtavus. Meetod, millega määratakse sõidukijuhi silma asukohas silma ellips”. |
| --- | --- |

—

ISO 4513 (2003) “Maanteesõiduk – Nähtavus. Meetod, millega määratakse sõidukijuhi silma asukohas silma ellips”.

4.3.5.2.   Süsteemi töörežiimi põhimõte II

Süsteemi töörežiim ei tohi häirida selliste näidikute või juhtimisseadiste tööd, mis on vajalikud esmase sõidutoimingu sooritamiseks ja liiklusohutuse tagamiseks.

Selgitus:

Käesolev põhimõte peab tagama, et info- ja sidesüsteemi tavapärane töötamine või selle katkemine ei mõjuta sõidukijuhi täielikku kontrolli sõiduki üle (ohutust vähendaval viisil). See tähendab seda, et süsteem ei tohi üle kirjutada teavet või välja lülitada juhtimisseadist, mis on vajalik sõiduki turvaliseks kasutamiseks. Antud juhul on häirimiseks igasugune mõju või liides, mis muudab olemasolevate näidikute või juhtimisseadiste toimimisviisi, omadusi või töörežiimi.

Näidikute või juhtimisseadiste häirimine viib näidikute ja juhtimisseadiste toimimise üldisele halvenemisele (eeldatava suhtes). Näiteks võib tuua muutused kohustuslike näidikute näitudes ja juhtimisseadiste töös. Lisaks ei tohi süsteemi töörežiim tõkestada või muuta töövõimetuks teisi, spetsiaalselt turvasüsteemideks kavandatud süsteeme.

Näited:

Hea: Universaalsel näidikul on navigatsioonijuhised esitatud selliselt, et spidomeetrit on alati lihtne jälgida.

Halb: Universaalsel näidikul katab kohustuslikku teavet raadiojaama tuvastamise teave.

Kohaldatavus:

Kohaldatakse süsteemide suhtes, milles võib ette näha näidikute ja juhtimisseadiste vastastikust mõju.

Kontrollimine/rakendatavad meetodid:

Vaatluse teel kontrollitakse, kas süsteemi töörežiim ei häiri esmase sõidutoimingu sooritamiseks vajalike näidikute ja juhtimisseadiste kasutamist.

Tulemus = jah/ei.

Viited:

| — | ISO 4040 (2001): “Maanteesõidukid – sõiduautod – käsijuhtimisseadiste, näidikute ja märgutulede asukoht”. |
| --- | --- |

—

ISO 4040 (2001): “Maanteesõidukid – sõiduautod – käsijuhtimisseadiste, näidikute ja märgutulede asukoht”.

4.3.5.3.   Süsteemi töörežiimi põhimõte III

Süsteemi funktsioone, mis ei ole mõeldud sõidukijuhi poolt sõidu ajal kasutamiseks, ei saa sõiduki liikumise ajal kasutada või vähemeelistatud juhul tuleb selgelt hoiatada selliste funktsioonide soovimatu kasutamise eest.

Selgitus:

Käesolev põhimõte püüab tagada eeskätt sõidukijuhi jaoks selguse seoses tootjapoolse süsteemi kavandatud kasutusega. Kui vastavus sellele põhimõttele on olemas, võib kavandatud kasutusviisiga mitte ühtivat süsteemi kasutamist pidada väärkasutamiseks .

“Ei ole võimalik” tähendab antud kontekstis seda, et sõidukijuht ei saa teatavaid süsteemi funktsioone sisse lülitada tavakasutamisel või põhjendatult eeldatava väärkasutamise ajal. Seega ei ole põhjendatud see, et tootja peaks ette nägema seda, et sõidukijuht rakendab tootja poolt ettenähtud kasutusviisi eiramiseks keerulisi tehnilisi abinõusid. Tootja motiivid võivad põhineda eeskirjadel või tema enda hinnangul.

Selgesõnaline hoiatus teavitab või annab piisavalt üksikasjalikku nõu olukorra või toimingu negatiivsetest tagajärgedest. Hoiatus esitatakse sellisel viisil või kujul, et sõidukijuht tajub seda kergesti. Tegemist võib olla kirjaliku teabe või süsteemi poolt automaatselt kuvatud teabega. Pärast selge hoiatusega arvestamist ei või arukale sõidukijuhile jääda kahtluseid, kuidas süsteemi tuleb tootja kavatsuse kohaselt kasutada.

Hoiatusi edastatakse mitmel erineval viisil. Üheks võimaluseks on pidevalt kuvatud hoiatus. Kui hoiatus ei ole pidevalt kuvatud, peab see olema nähtav piisava aja jooksul, et tagada sõidukijuhile võimalus teabega tutvumiseks. Üheks sobivaks lahenduseks on see, kui sõidukijuht kinnitab hoiatuse mõistmise nupulevajutusega .

Näited:

Hea: Kui sõiduk hakkab liikuma, siis kustutatakse sõidukijuhile kuvatav internetilehekülg ja kuvatakse sõnum “sõidu ajal ei ole kättesaadav”. Kui sõiduk peatub täielikult, saab sõidukijuht jätkata liidese kasutamist.

Halb: Televiisor on määratletud sõiduki liikumise ajal mittekättesaadava funktsioonina, mida kontrollib käsipiduri asendi andur. Käsipiduri andurit saab deaktiveerida osaliselt rakendatud käsipiduriga. (See on näide põhjendatult eeldatavast väärkasutusest, mis peaks projekteerimisel välja jääma või selle puhul tuleks lisada selgesõnalised hoiatused.)

Kohaldatavus:

Käesolevat põhimõtet kohaldatakse ainult süsteemi selliste funktsioonide suhtes, mida tootja arvates sõidukijuht sõidu ajal kasutada ei tohi.

Kontrollimine/rakendatavad meetodid:

Vaatluse teel kontrollitakse, kas süsteemi funktsioonid, mida sõidukijuht ei või sõidu ajal kasutada, on sõidukijuhile sõiduki liikumise ajal kättesaamatud (eelistatud valik) või sõidukijuhile edastatakse selgesõnaline hoiatus.

Tulemus = jah/ei.

Viited:

| — | ISO 15005 (2002): “Maanteesõidukid – Transpordialaste info- ja juhtimissüsteemide ergonoomilised aspektid – Dialoogijuhtimise põhimõtted ja vastavuskontroll”; |
| --- | --- |

—

ISO 15005 (2002): “Maanteesõidukid – Transpordialaste info- ja juhtimissüsteemide ergonoomilised aspektid – Dialoogijuhtimise põhimõtted ja vastavuskontroll”;

| — | ISO 17287 (2003): “Maanteesõidukid – Transpordialaste info- ja juhtimissüsteemide ergonoomilised aspektid – Sõidu ajal kasutussobivuse hindamismenetlus”. |
| --- | --- |

—

ISO 17287 (2003): “Maanteesõidukid – Transpordialaste info- ja juhtimissüsteemide ergonoomilised aspektid – Sõidu ajal kasutussobivuse hindamismenetlus”.

4.3.5.4.   Süsteemi töörežiimi põhimõte IV

Sõidukijuhile peab esitama teavet süsteemi seisundi ja tõrgete kohta, mis võivad ohustada turvalisust.

Selgitus:

Turvalisusega võib tekkida probleeme, kui süsteemi tegelik ja sõidukijuhi poolt eelneva teabe ja/või kogemuse alusel eeldatav funktsionaalsus ei lange kokku. Seega peab sõidukijuhti teavitama seisundi muutusest või süsteemi töövõimet mõjutavast häirest.

Esitatav teave peab olema sõidukijuhile kergesti tajutav (st lihtsalt arusaadav ja mõtestatud), nimelt see, millised on hetkeseisu ja süsteemi tõrgete tagajärjed eelkõige sõiduki juhtimisele ja manööverdamisele seoses ülejäänud liikluse ja maantee infrastruktuuriga.

Näited:

Hea: Sõidukisisene sõidukiiruse süsteem teavitab sõidukijuhti sellest, et süsteem ei saa muutuvat teavet edastada selle asemel, et jätkata kehtiva linnadevahelise kiiruse näitamist isegi linna sisenedes.

Halb: Navigatsioonisüsteemi marsruudikaart kuvab enne iga pööramisjuhist teabe “Viga režiimi 31 sisestamisel”. Sellise sõnumi tähendus ei ole sõidukijuhile lihtsalt mõistetav.

Kohaldatavus:

Käesolevat põhimõtet kohaldatakse ainult turvalisust mõjutava seisundi teabe, ja info- ja sidesüsteemide veateadete suhtes.

Kontrollimine/rakendatavad meetodid:

Vaatluse teel kontrollitakse, kas sõidukijuhile edastatakse ettenähtud viisil turvalistust mõjutavat teavet süsteemi seisundi ja vigade kohta.

Tulemus = jah/ei.

Viited:

| — | ISO 15008 (2003): “Maanteesõidukid – Transpordialaste info- ja juhtimissüsteemide ergonoomilised aspektid – Spetsifikatsioonid ja vastavuskontroll sõidukisisese visuaalse esituse kohta”. |
| --- | --- |

—

ISO 15008 (2003): “Maanteesõidukid – Transpordialaste info- ja juhtimissüsteemide ergonoomilised aspektid – Spetsifikatsioonid ja vastavuskontroll sõidukisisese visuaalse esituse kohta”.

| — | ISO 15005 (2002): “Maanteesõidukid – Transpordialaste info- ja juhtimissüsteemide ergonoomilised aspektid – Dialoogijuhtimise põhimõtted ja vastavuskontroll”; |
| --- | --- |

—

ISO 15005 (2002): “Maanteesõidukid – Transpordialaste info- ja juhtimissüsteemide ergonoomilised aspektid – Dialoogijuhtimise põhimõtted ja vastavuskontroll”;

4.3.6.   Süsteemi kohta esitatav teave

4.3.6.1.   Süsteemi kohta esitatava teabe põhimõte I

Süsteem peab olema varustatud sõidukijuhile ettenähtud sobiva kasutamisjuhisega, mis hõlmab paigaldamise ja hoolduse olulisi aspekte.

Selgitus:

Käesolev põhimõte on suunatud sellele, et tagada juhiste kättesaadavus võimalikult paljudele sõidukijuhtidele, et nad saaksid hõlpsalt kätte teabe süsteemi võimaluste ja piirangute, selle kasutamise korra, õige paigaldamise ja hoolduse kohta. Üldjuhul ei peaks sõidukijuhid otsima teavet väljaspool antud juhiseid.

Sobivad juhised on sellised, mis on piisavad sõiduki juhtimiseks ning vastavad tootja põhjendatud eeldustele. See oleneb süsteemi ettenähtud kasutamisest (funktsionaalsus, kontekst, jne). Üheks sobivuse kriteeriumiks on teksti või jooniste suurus ja kvaliteet. Näiteks ei tohi trükikiri olla tuhm või liiga väike või raskestiloetav. Kirjalike juhiste puhul seostub määratlus “sobiv” esituse füüsiliste parameetritega. Näiteks peab trükimaterjal olema esitatud paberkandjal (või muul materjalil), mis on piisavalt vastupidav ja trükitekst ei tohi sealt kustuda. Pakendil olevad juhised ei ole sobivad, sest tõenäoliselt visatakse pakend ära ega edastata järgmisele omanikule. Kui juhised on esitatud ainult “abifunktsioonide” vormis, siis peab need kavandama selliselt, et neid saaks kasutada ka ilma kirjalikke materjale eelnevalt lugemata.

Näited:

Hea: A5-formaadis heakvaliteediline trükitud teksti ja värviliste illustratsioonidega kasutusjuhend, mis mahub hästi kindalaekasse.

Halb: juhised puuduvad, pealiskaudsed juhised ainult pakendil, madala kvaliteediga paberile trükitud juhised, juhised, mis on trükitud nii väikese kirjaga, et neid võidakse kergesti kõrvale jätta.

Kohaldatavus:

Käesolevat põhimõtet kohaldatakse igasuguste süsteemi juhiste suhtes.

Käesolevat põhimõtet kohaldatakse sõidukijuhile mõeldud süsteemi juhiste suhtes, mitte remondi- või hooldustöökodades vajaminevate põhjalike juhendite suhtes.

Põhimõtet kohaldatakse süsteemi kõikide aspektide suhtes, mida sõidukijuhid võiksid tootja põhjendatud eelduste kohaselt süsteemi eeldatava eluea jooksul mingil ajal vajada. Põhimõte ei hõlma süsteemi aspekte, mille kasutamist tootja sõitmise ajal ette ei ole näinud.

Kontrollimine/rakendatavad meetodid:

Kontrollimine eeldab analüüsi ja hinnangut, milles arvestatakse eeskätt süsteemi funktsionaalsuse ja sihtgruppidega.

4.3.6.2.   Süsteemi kohta esitatava teabe põhimõte II

Süsteemi juhised peavad olema nõuetekohased ja lihtsad.

Selgitus:

Kasutaja juhiste koostamine on juba iseenesest küsimus, mis seondub inimene-masin liidesega. Tavaliselt ei kasuta sõidukijuhid juhiseid ning kehv kujundus vähendab nende kasutust veelgi . Käesoleva põhimõtte eesmärk on saavutada see, et sõidukijuhid võtaksid juhised hästi vastu.

Juhised peavad kõigis olulistes aspektides olema faktiliselt veatud. Juhiste kõik elemendid (sõnarühmad, joonised, funktsioonide kirjeldused jne) peavad vastama tegelikule süsteemile, mille kohta nad kehtivad.

Lihtne kirjeldus on tõlgendatav kirjeldatava süsteemi kontekstis ning varieerub sõltuvalt süsteemi keerukusest ja funktsioonidest. Juhised peavad olema ühetähenduslikud ja võimaluse korral kõikide kasutajate poolt lihtsaltmõistetavad (nt “lihtsas keeles” dokumendid). Juhised ei tohi olla liiga tehnilised ja nende keelekasutus peab olema suunatud kasutajale. Juhised peavad olema lihtsad isegi siis, kui süsteem ise on keeruline.

Näited:

Hea: Häid näiteid iseloomustavad järgmised omadused: hea esitusviisiga kasutusjuhend faktiliselt korrektse teksti ja joonistega, sisukord, lehekülgede numeratsioon, Hea värvikasutus, levinud sõnu kasutav lihtne keelekasutus. Hea registriosa. Tekstiosade eristamiseks kasutatakse erinevaid kirjaliike, kaldkirja, rasvast kirja, allajoonimist jne.

Halb: Juhendid, mis osutavad eelmisele mudelile, millel on teistsugused funktsioonid ja juhtimisseadised.

Kohaldatavus:

Käesolevat põhimõtet kohaldatakse igasuguste süsteemi juhiste suhtes.

Kontrollimine/rakendatavad meetodid:

Põhimõttele vastavust hinnatakse tegeliku süsteemi ja süsteemi juhiste võrdluse alusel. Lihtsuse hindamise aluseks on sõidukijuhi teadmised ja ootused.

Süsteemi juhised võivad vastata käesolevale põhimõttele isegi siis, kui esineb vähesel määral väiksemaid ebaolulisi vigu.

Kontrollimine eeldab analüüsi ja hinnangut.

4.3.6.3.   Süsteemi kohta esitatava teabe põhimõte III

Süsteemi juhised peavad olema sõidukijuhtide sihtgrupile mõistetavas keeles ja vormis.

Selgitus:

Käesoleva põhimõtte eesmärgiks on tagada, et juhised oleks kasulikud võimalikult paljudele sõidukijuhtidele ja et sõidukijuhid oleks teadlikud süsteemi võimalustest ja piirangutest, selle kasutamise taustast jne.

On olemas juhiste erinevaid vorme, mida saab erineval viisil esitada. Kuuldavates juhistes võib kasutada kõnet või kuuldavaid helimärke. Nähtava teabe hulka kuuluvad joonised, fotod, järgmise elemendi esiletõstmine, programmeeritud juhendid jne.

Suulised ja kirjalikud juhised (trükitud või süsteemi poolt esitatavad) võivad olla ühes või mitmes keeles (nt inglise, soome jne).

Käesolev põhimõte nõuab, et juhiste koostamisel arvestataks sõidukijuhtide sihtgruppide ja sõiduki võimalike kasutajatega ja et koostatud juhiseid mõistaks ja kasutaks võimalikult paljud sõidukijuhid.

Tootjad peavad arvestama sõidukijuhtide ja süsteemi võimaliku ning ettenähtud kasutamisega, aga ka sõidukijuhtide emakeele ja teiste keeltega, mida nad kõnelevad ja loevad. Lähtuda võib erinevate riikide avalikustatud statistikast keeleoskuse kohta. Arvesse peaks võtma vähemalt selle riigi põhikeelt, kus süsteem on müügil. Joonised selgitavad asjaolusid sageli täiendavalt. Nende kasutamisel peab järgima sihtgrupi poolt tunnustatud stereotüüpe ja tavasid.

Näited:

Hea: Rootsis müüdava süsteemi juhised sõnastatakse lihtsas ja arusaadavas rootsi keeles ning olulistes kohtades lisatakse illustratsioonid.

Halb: Euroopa turule toodud süsteemide kirjalikud juhised (ilma jooniste ja fotodeta) on automaatselt tõlgitud jaapani keelest (toimetamata).

Kohaldatavus:

Käesolevat põhimõtet kohaldatakse mis tahes juhiste suhtes.

Kontrollimine/rakendatavad meetodid:

Kontrollimine nõuab analüüsi ja hinnangut, mis võtab arvesse süsteemi funktsionaalsust ja kasutajate sihtgruppe.

4.3.6.4.   Süsteemi kohta esitatava teabe põhimõte IV

Juhistes peavad olema selgelt esitatud süsteemi need funktsioonid, mis on ette nähtud sõidu ajal kasutamiseks sõidukijuhi poolt ja need, mis ei ole selleks ette nähtud.

Selgitus:

Käesolevale põhimõttele vastavad juhised lubavad sõidukijuhil tootja poolt ettenähtud süsteemi kasutamist täies ulatuses tundma õppida ja määravad kindlaks vastutuskorra juhuks, kui sõidukijuht kasutab süsteemi tootja poolt kavandatust erinevalt. Funktsioonid, mis ei ole kavandanud sõiduajal sõidukijuhi poolt kasutamiseks, tuleb selgelt määratleda hoolimata sellest, kas need lülitatakse sõiduki liikumise ajaks välja või mitte.

Peale juhiste tundma õppimist ei tohiks arukatel sõidukijuhtidel olla mingeid kahtlusi selle suhtes, millised süsteemi funktsioonid on sõidukijuhile sõidu ajal kasutamiseks mõeldud (st süsteemi kavandatud kasutusviis). Samuti ei ole kahtlust selles, millised funktsioonid ei ole ette nähtud sõidu ajal kasutamiseks.

Kui sõidukijuhid peavad “käed vabad” sidesüsteemi kasutamiseks paigaldama lisavarustuse, siis soovitatakse neid sellest instrueerida sõiduki seisu ajal.

Näited:

Hea: Mobiiltelefoni juhistes on määratud, et telefon ei ole mõeldud kasutamiseks liikuvas sõidukis (kui sõiduk hakkab liikuma, siis telefon blokeeritakse ja lülitatakse ümber “käed vabad” mikrofonile/kõlarile).

Halb: Sõidukijuhi detailiderohke info- ja sidesüsteem, millel on lisafunktsioonid reisija jaoks või sõidukijuhi jaoks paigalolekus, mille juhistes aga ei tehta selget vahet sõidukijuhile sõidu ajal mõeldud funktsioonidega .

Kohaldatavus:

Käesolevat põhimõtet kohaldatakse igasuguste juhiste suhtes.

Kontrollimine/rakendatavad meetodid:

Kontrollimine toimub vaatluse teel.

Tulemus = jah/ei.

4.3.6.5.   Süsteemi kohta esitatava teabe põhimõte V

Tooteteave peab süsteemi tööd täpselt edastama.

Selgitus:

Käesoleva põhimõtte eesmärk on julgustada Hea tooteteabe loomist ja abistada süsteemi võimalikku või alalist kasutajat süsteemi eeliste ja piirangute hindamisel.

Kogu tooteteave peab olema faktide osas õige ja selle esitlus läbipaistev ning ühetähenduslik. Selleks et olla täpne, ei pea teave tingimata olema põhjalik.

Funktsionaalsus on seotud sellega, mida süsteem teeb ja sõidukijuhile selle rakendamisest pakutavate eelistega. Funktsionaalsus peab eristama seda, mida sõidukijuht võib sõidu ajal kasutada ja mida mitte, st teave ei tohi lubada sellise funktsiooni kasutamist või osutada sellele, mis ei ole sõiduajal kasutamiseks lubatud. Tooteteave peab andma selge vastuse, kas erifunktsiooni kasutamiseks on vaja täiendavat riist- või tarkvara (mis ei kuulu põhimudeli komplekti).

Käesolev põhimõte on vastavuses ka tarbijakaitsenõuete ja reklaami kohta vastuvõetud EÜ määruste ja olemasolevate õigusaktidega, tooteteave peab vastama reklaami kohta esitatud raportile.

Näited:

Hea: Sidesüsteem, mis telefoninumbrit sõiduajal ei salvesta, edastab teavet: “varemsalvestatud numbrit saab valida ühe nupuvajutusega”.

Halb: Sama sidesüsteem edastab sõidukijuhi ja liikuva sõiduki pildi kõrval teabe: “Telefoninumbrid salvestatakse hilisemaks kasutamiseks”. Käesolev seos viitab sellele, et numbrimälu on mõeldud kasutamiseks sõidu ajal.

Kohaldatavus:

Käesolevat põhimõtet kohaldatakse sõidukijuhile suunatud tooteteabe suhtes, mitte tehase täieliku juhendi suhtes, mida kasutatakse remondi- või hooldustöökodades.

Kontrollimine/rakendatavad meetodid:

Kontrollimine nõuab analüüsi ja hinnangut, mis võtavad arvesse süsteemi funktsionaalsust ja kasutajate sihtgruppe.

Viited:

| — | Reklaam liiklusohutuse kontekstis. Lõppraport VII/671/1995, liikmesriikide valitsusesindajate kõrgetasemeline töörühm. |
| --- | --- |

—

Reklaam liiklusohutuse kontekstis. Lõppraport VII/671/1995, liikmesriikide valitsusesindajate kõrgetasemeline töörühm.

4.3.6.6.   Süsteemi kohta esitatava teabe põhimõte VI

Tooteteabe alusel peab selguma, kas tootja kavandatud süsteemi kasutamiseks on vajalikud erioskused või et ei toode sobi teatud kasutajatele.

Selgitus:

Käesolev põhimõte peab tagama, et tootja teavitab süsteemi võimalikke ja tegelikke kasutajaid toote sihtrühmast. Tavaliselt eeldatakse, et süsteemi on võimelised kasutama kõik sõidukijuhid. Siiski võib vajalik olla algastme koolitus näiteks süsteemide puhul, mis on mõeldud spetsialistile tööalaseks kasutamiseks. Kuigi kõikide sõidukijuhtide (kaugele) nägemise võimele on kehtestatud teatavad miinimumnõuded, võivad nende teised võimed oluliselt erineda, samuti võib tegemist olla erivajadustega sõidukijuhtidega.

Käesolev põhimõte peab tagama süsteemi vastavuse tarbijakaitsenõuetele, EÜ määrustele ja kehtivatele reklaamiala õigusaktidele.

Tooteteave osutab süsteemiga seotud teabele, millele sõidukijuhil on juurdepääs. See teave hõlmab süsteemi juhiseid, tehnilisi parameetreid, reklaamimaterjale, pakendit jne. Käesoleva põhimõtte rakendamisalasse ei kuulu täielikud tehase- ja tehnilised kasutusjuhendid .

Tootjad määravad kindlaks erioskuste vajaduse ja teatud kasutajarühmad, kellele süsteem ei sobi. Tooteteabest peab selguma, kas tootja poolt on ette nähtud erioskuste nõue või algkoolituse vajadus. Tooteteabes peab olema kirjeldatud ka tootja poolt ettenähtud piirangud süsteemi kasutamisele.

Näited:

Hea: Tooteteabest selgub, et marsruudijuhised edastatakse eranditult kuuldavalt ja sellest tulenevalt ei sobi süsteem kuulmishäiretega sõidukijuhtidele.

Halb: Hääljuhtimisega süsteemi sisestusfunktsioon töötab usaldusväärselt ainult madala meeshääle puhul, aga seda piirangut tooteteabes ei kajastata.

Kohaldatavus:

Käesolevat põhimõtet kohaldatakse sõidukijuhile suunatud tooteteabe suhtes, seda ei kohaldata täieliku tehase juhendi suhtes, mille kasutus on vajalik remondi- või hooldustöökodades.

Kontrollimine/rakendatavad meetodid:

Kontrollimine toimub vaatluse teel.

Tulemus = jah/ei.

4.3.6.7.   Süsteemi kohta esitatava teabe põhimõte VII

Süsteemi kasutamise tutvustamine (nt kirjeldused, fotod ja kavandid) ei tohi võimalikes kasutajates tekitada ebareaalseid ootusi ega julgustada väärkasutust.

Selgitus:

Käesoleva põhimõtte eesmärk on aidata sõidukijuhil enne kasutamist (ja selle ajal) tundma õppida süsteemi funktsionaalsust, eeliseid ja piiranguid. Põhimõte peab aitama suurendada liiklusohutust ja vastama kehtivatele liikluseeskirjadele, maantee- ja sõidukiseadustele ning tarbijakaitsenõuetele, EÜ määrustele ja kehtivatele reklaamiala õigusaktidele.

Ebareaalsed ootused on võimalike kasutajate sellised ootused, mis on ebaõiged, osalised, liiga kõrged või liiga üldised (ja mis põhinevad kasutajate isiklikel teadmistel ja kogemustel ning kättesaadaval tooteteabel)

Väärkasutuse all mõeldakse toiminguid, mis on vastuolus süsteeme kasutavate EL liikmesriikide maanteeseadustega.

Näited:

Hea: Fotod süsteemist, mida kasutatakse tootja soovitustele vastavalt ja mille puhul järgitakse kõiki asjaomaseid õigusakte ja määrusi.

Halb: Foto, millel sõidu ajal hoitakse käes telefoni.

Kohaldatavus:

Põhimõtet kohaldatakse kõikide süsteemi tutvustuste suhtes, sh tootjapoolsetele tutvustustele kasutusjuhendis (joonised jne), fotodel, filmides, arvutianimatsioonides, helilõikudes ja muu tooteteabe või reklaami suhtes, millega süsteemi tegelikud või võimalikud kasutajad kokku puutuvad.

Kontrollimine/rakendatavad meetodid:

Kontrollimine nõuab analüüsi ja hinnangut, mis võtab arvesse süsteemi funktsionaalsust ja kasutajate sihtgruppe.

5.   SOOVITUSED OHUTUKS KASUTAMISEKS (RECOMMENDATIONS ON SAFE USE – RSU)

5.1.   Süsteemi kasutamisega seotud huvigrupid

Sõidukisiseste süsteemide puhul aitavad sõidukijuhil ohutult sõita järgmised põhimõtted:

konkreetsed süsteemid kavandatakse parimal võimalikul tasemel (paigaldamine, teabe esitus, liides, süsteemi töörežiim, kasutaja dokumentatsioon);

muud kasutamise aspektid muudetakse võimalikult kvaliteetseks. Neid kasutamise kontekstis süsteemi mittekuuluvaid kavanduse aspekte võib nimetada “inimene-masin keskkonnaks”.

Sarnaselt dokumendis ESoP (European Statement of Principles – Euroopa põhimõtete avaldus) 2006 sõnastatud põhimõtetele, mis on ette nähtud süsteemi projekteerimise (või täiustamise) ja ehitamise eest vastutavate asutuste teavitamiseks ja mõjutamiseks, on ka käesolevad RSU soovitused sõnastatud nii, et need teavitavad ja mõjutavad asutusi, kes vastutavad inimenemasin keskkonna süsteemi kasutamise eest (või toetavad seda). Kõnealune keskkond hõlmab:

| — | ülesande täitmiseks vajalikku süsteemide kombineeritud kasutamist; |
| --- | --- |

—

ülesande täitmiseks vajalikku süsteemide kombineeritud kasutamist;

| — | sõidukijuhi teadmisi ja oskusi (süsteemide ja ülesannete osas); |
| --- | --- |

—

sõidukijuhi teadmisi ja oskusi (süsteemide ja ülesannete osas);

| — | sõidutoimingut/olukorda; |
| --- | --- |

—

sõidutoimingut/olukorda;

| — | sotsiaalset keskkonda (kaasaarvatud ajaline surve). |
| --- | --- |

—

sotsiaalset keskkonda (kaasaarvatud ajaline surve).

Elukutseliste sõidukijuhtide puhul kuuluvad kõnealusesse keskkonda täiendavalt :

| — | kutsetegevuse juurde kuuluvad ülesanded (lisaks sõidutoimingule); |
| --- | --- |

—

kutsetegevuse juurde kuuluvad ülesanded (lisaks sõidutoimingule);

| — | ettevõtte juhised ja töökorraldus; |
| --- | --- |

—

ettevõtte juhised ja töökorraldus;

| — | esitatud põhimõtted on olulised tööandjatele, müügikohtadele, sõidukite rendiettevõtetele ja sõidukijuhtidele endile. |
| --- | --- |

—

esitatud põhimõtted on olulised tööandjatele, müügikohtadele, sõidukite rendiettevõtetele ja sõidukijuhtidele endile.

5.2.   Soovitused

5.2.1.   Kasutamist mõjutavad soovitused

5.2.1.1.   Kasutamist mõjutav soovitus I

Tööandjad peavad tagama, et kõiki sõidukisiseseid infosüsteeme hooldatakse tootja juhistele vastavalt.

Selgitus:

Toote eest vastutavalt organisatsioonilt oodatakse, et ta esitaks vastavalt ESoP põhimõttele 4.3.6.1 infosüsteemide hooldust puudutavad juhised (füüsikalised probleemid, riistvara, varuosad, tarkvara ja tarkvara uuendamine jne).

Tööandja peab tagama (otsese tegevusega, lepingu või juhisega), et järgitaks kõiki hooldustööde soovitusi. Selle eesmärk on sõidukijuhti toote osas maksimaalsel abistada.

Näited:

Hea: Navigatsioonisüsteemi marsruudikaardi CD-d uuendatakse regulaarselt (nt igal aastal) vastavalt tootja soovitusele.

Halb: Tööandjal puudub sõidukite infosüsteemide arvestus ja hooldustöid ei teostata. Sellest tulenevalt aeguvad digitaalsed kaardid kiiresti.

Kohaldatavus:

Soovitust kohaldatakse sõidukisiseste info- ja sidesüsteemide suhtes, mis vastavalt toote eest vastutava organisatsiooni soovitustele vajavad hooldust.

Kontrollimine/rakendatavad meetodid:

Tööandja peab säilitama andmed hooldustööde kohta. Kõnealused andmed peavad vastama tootja juhistele.

5.2.1.2.   Kasutamist mõjutav soovitus II

Tööandja koostud menetluskord ja motiveerivad tegevuskavad ei tohi põhjustada ega julgustada väärkasutust. Sõidu ajal kasutamiseks ja mittekasutamiseks (tööandja poolt) ette nähtud süsteemid ja funktsioonid peavad olema selgelt eristatud.

Selgitus:

Tööandjatel peab olema töötajate käitumist käsitlev tegevuskord. Sõidukisiseste info- ja sidesüsteemid kasutamise kord peab toetama turvalist liiklemist. Seetõttu ei tohi nimetatud kord soodustada keerulise teabe kuulamist ja lugemist sõidu ajal. Töötajat ei tohi panna sellisesse olukorda, kus ta peab tähtsaid otsuseid “otse” telefonis tegema.

Ettevõtte töötajate tunnustamise (motiveerimise) või karistamise skeemid ei tohi soodustada süsteemi väärkasutust, mille puhul aja võitmise nimel kasutakse sõidu ajal süsteeme mitte ettenähtud korras.

Iga süsteemi puhul peab tööandja selgitama eraldi kirjalike juhiste ja tegevuskavadega, kas süsteemi (või süsteemi funktsiooni) võib sõiduajal kasutada või mitte. See välistab olukorra, kus üksikud sõidukijuhid otsustavad ise (ja sageli põhjendamatult), kuidas süsteemi kasutada.

Kui sõidukijuhtidele on kättesaadavad universaalsed (mitteintegreeritud) süsteemid, tuleb dokumenteerida universaalsete süsteemide kasutamise piirangud (nt ära kasuta sõidu ajal süsteemi A samaaegselt süsteemiga B).

Näited:

Hea: Ettevõtte tegevuspõhimõte keelab mobiiltelefonide kasutamise sõidu ajal.

Halb: Ettevõtte seob töötajate tunnustamise süsteemi kindla aja vältel teostatud vedude arvuga, mis soosib sõiduajal kasutamiseks mitteettenähtud süsteemi kasutamist.

Kohaldatavus:

Antud soovitust kohaldatakse olukorras, kus kehtib tööandja–töövõtja suhe, kus sõiduki juhtimine kuulub tööülesande juurde ja kus infosüsteemidega varustajaks on tööandja.

Kontrollimine/rakendatavad meetodid:

Sõidukijuhtidele antakse alaliselt kehtivad selged juhised, milles loetletakse sõiduajal mittekasutatava süsteemi kõik süsteemid ja funktsioonid;

Tööandja kontrollib perioodiliselt töötaja teadmisi ja arusaamu ettevõte tegevuskorra ning sõiduajal mittekasutatavate süsteemide osas.

5.2.1.3.   Kasutamist mõjutav soovitus III

Tööandja peab korraldama vastava koolituse kõigi sõidukisiseste süsteemide kohta, mille kasutamist sõidukijuhtidelt sõidu ajal nõutakse. Tööandjad peavad kindlustama, et töötajad oskavad neid süsteeme kasutada ohustamata ennast ja teisi liiklejaid.

Selgitus:

Soovitus eeldab tööandjatelt, et nad määraksid kindlaks infosüsteemid, mida nende sõidukijuhid peavad kasutama ja tagaksid vastava koolituse, mille jooksul selgitakse sõidukijuhtidele üksikasjalikult ohutu kasutamise alaseid soovitusi. See eeldab ka teatud analüüsi selle kohta, kas iga sõidukijuht on tegelikult võimeline süsteemi kasutama ja samal ajal ohutult sõitma.

Vajadus sellise soovituse järele on tekkinud seoses sõidukijuhtide erinevate füüsiliste ja tunnetuslike võimetega ja vajadusega neid individuaalselt hinnata ning selle alusel teha otsus nende tööks sobivuse kohta. Tööülesande hulka kuulub antud juhul sõiduki juhtimine ja selle ajal info- või sidesüsteemi kasutamine. Põhjenduseks võib tuua asjaolu, et koolitus suurendab tööjõudlust ja ohutust.

Kui tegemist on universaalsete (mitteintegreeritud) süsteemidega, peab koolitusel ja dokumentatsioonist selguma, kuidas lahendada ülesandeid universaalsete süsteemide abil, seejuures ei ole üksikute süsteemide kasutamisõppuste näol tegemist tervikliku lahendusega.

Tuleks pidada meeles, et sõidukijuhi esmaseks ülesandeks on alati ohutu liiklemine (nagu on nõutud 1968. aasta Viini konventsioonis) ja seetõttu võib sõidukisisese info- ja sidesüsteemi kasutamisest loobuda või seda edasi lükata, kui välistingimused seda nõuavad.

Vastu on võetud asjaomane EÜ direktiiv:

Nõukogu määrus 3820/85/EMÜ (teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamise kohta), viimati muudetud Euroopa Parlamendi poolt 15. juuli 2003. aasta direktiiviga (2003/59/EÜ) – reisijate- või kaubaveol kasutatavate teatavate maanteesõidukite juhtide alus- ja jätkuõppe kohta.

Näited:

Hea: Tööandja rakendab pideva jälgimise ja analüüsi programmi, mis hõlmab eksperthinnangut sõidutoimingu tõhususe kohta infosüsteemi kasutamisel sõidu ajal. Programm hõlmab ka sõidukijuhtidelt saadavat tagasisidet.

Halb: Tööandja teatab, et süsteemi võib (või peab) sõiduajal kasutama, kuid ei jälgi selle mõju sõitmisele ega ohutusele.

Kohaldatavus:

Antud soovitust kohaldatakse tööandja-töövõtja suhte korral, mille kohaselt on sõiduki juhtimine üks tööülesande osa ja kus tööandja poolt antud infosüsteeme peab sõidu ajal kasutama või võib sõidu ajal kasutada vastavalt tööandja töökorraldusele.

Kontrollimine/rakendatavad meetodid:

tööandja määratleb süsteemid, mida sõidukijuhid peavad oma tööülesande täitmise ajal kasutama;

sõidukijuhtidele õpetatakse süsteemi kasutamist;

tööandja kontrollib perioodiliselt töötaja teadmisi ja seda, kas töötaja saab süsteemi tööst ja funktsioonidest aru;

tööandja kontrollib perioodiliselt, kas töötaja oskab sõidu ajal süsteemi ohutult kasutada.

5.2.1.4.   Kasutamist mõjutav soovitus IV

Tööandjad peavad tagama, et kõikides süsteemiga varustatud sõidukites on tootja kasutusjuhend.

Selgitus:

Kuivõrd teatavates info- ja sidesüsteemides on palju detaile ja teatud funktsioone kasutatakse harva, võib tekkida olukord, kus sõidukijuht peab enne ülesande täitmist vaatama juhiseid. Kui juhised puuduvad, võib süsteem sõidukijuhti rohkem ärritada ja häirida või takistada ülesande täitmist.

Soovitus eeldab, et tööandja kindlustab kasutusjuhendi kättesaadavuse ja varustab juhisega kõik töötajate sõidukid.

Kui tegemist on mitmete (mitteintegreeritud) süsteemidega, siis kirjeldatakse koolitusel ja dokumentatsioonis kõigi süsteemide tööd ja ülesannete täitmist nende abil; üks kasutusjuhend süsteemi kohta ei ole terviklik lahendus.

Näited:

Hea: Telefoni tootja koostab kasutusjuhendid ja tööandja varustab nendega kõik sõidukid ning kontrollib perioodiliselt nende olemasolu.

Halb: Puudub kasutusjuhend või süsteem selle tagamiseks, et igas süsteemiga varustatud sõidukis oleks juhend.

Kohaldatavus:

Antud soovitust kohaldatakse tööandja-töövõtja suhete korral, mille puhul sõiduki juhtimine on tööülesande üks osa ja mille puhul tööandja varustab sõidukid infosüsteemidega.

Kontrollimine/rakendatavad meetodid:

Kontrollitakse, kas igas asjaomases sõidukis on olemas korralikud kasutajajuhised.

Kontrollimine toimub vaatluse alusel.

Tulemus = jah/ei.

5.2.1.5.   Kasutamist mõjutav soovitus V

Müügikoha reklaam ei tohi soosida ebaturvalist kasutamist.

Selgitus:

Käesolev soovitus peab aitama sõidukijuhil eelnevalt (ja kasutamise ajal) hinnata süsteemi funktsionaalsust, eeliseid ja piiranguid ning tagama ohutuse maanteel. See on koostatud tagamaks reklaami vastavust tarbijakaitsenõuete, EÜ määruste ja olemasolevate reklaamiala õigusaktidega.

Reklaamimaterjalide hulka kuuluvad müügikohtade antavad juhised (joonised jne), fotod, filmid, arvutianimatsioonid, helilõigud ja mis tahes muu tooteteave või reklaam, millega süsteemi tegelikud või võimalikud kasutajad võivad kokku puutuda.

Mitteturvalise kasutamise all mõeldakse kõike, mis on vastuolus kõnealuste soovituste või ohutu liiklemise eeskirjadega.

Näited:

Hea: Fotod süsteemist, mida kasutatakse tootja soovitustele vastavalt, ja mille puhul järgitakse kõiki asjaomaseid õigusakte ja määrusi.

Halb: Foto, millel sõidu ajal hoitakse käes telefoni.

Kohaldatavus:

Soovitust kohaldatakse tooteteabe suhtes, mida müügikohas jagatakse sõidukisiseste info- ja sidesüsteemide kohta.

Kontrollimine/rakendatavad meetodid:

Kontrollimine vastavalt kehtivale reklaamiseadustikule.

Kontrollimine toimub vaatluse teel.

Tulemus = jah/ei.

5.2.1.6.   Kasutamist mõjutav soovitus VI

Müügikohas edastatav teave peab teavitama sõiduki ostjaid sõidukisisese infosüsteemi ohutusega seotud küsimustest.

Selgitus:

Sõidukisisese info- ja sidesüsteemide kasutamist mõjutavad sõidukijuhtide teadmised süsteemist ja selle kasutamisega seotud ohtudest. Selleks, et edendada ohuteadlikku sõitmist ja seeläbi toetada ohutut liiklemist, peavad sõidukijuhid kasutatavaid süsteeme hästi tundma.

Lisaks kasutajate kogemusele ja tootja kasutusjuhendile peab sõidukijuhtidel olema võimalus saada müügikohast täiendavat teavet.

Seetõttu eeldab käesolev soovitus, et vastav teave oleks kättesaadav ja/või müügikoha personal oskaks ostjat ohutust puudutavates küsimustes teavitada.

Näited:

Hea: Klientidega suhtleval müügikoha personalil on alusteadmised info- ja sidesüsteemi ohutu kasutamise kohta. Lisaks on osal personalil põhjalikumad teadmised ja nad oskavad ohutuse küsimustes nõu anda.

Halb: Müügikohas ei tunne keegi neid infosüsteeme, nende funktsioone ega kasutamisega seotud ohutusküsimusi. Võimalike ostjate jaoks puudub teave.

Kohaldatavus:

Soovitust kohaldatakse sõidukisiseste info- ja sidesüsteemide esmamüügi suhtes.

Kontrollimine/rakendatavad meetodid:

analüüsige süsteemi kasutamisega seotud ohtusid;

olulisemate ohtude kohta koostage ostjate jaoks sobiv materjal;

asjaomaste menetluste kontrollimine eeldab hinnangut. Vastavust saab hinnata ostjate seisukohast.

5.2.1.7.   Kasutamist mõjutav soovitus VII

Sõidukeid rentivad ettevõtted peavad tagama, et info- ja sidesüsteemide hooldus toimub vastavalt tootja juhistele.

Selgitus:

Toote eest vastutavalt asutuselt oodatakse vastavalt põhimõttele 6.1 juhiste koostamist, mille alusel infosüsteeme hooldada (füüsilised küsimused, riistvara, varuosad, tarkvara ja tarkvara uuendamine jne).

Sõidukeid rentivad ettevõtted peavad tagama (otsese tegutsemise või lepingute abil), et kõik hooldusega seotud soovitused viiakse ellu.

Näited:

Hea: Navigatsioonisüsteemi marsruudikaardi CD-d uuendatakse igal aastal vastavalt tootja soovitusele.

Halb: Sõidukeid välja rentival ettevõttel puuduvad oma sõidukite infosüsteemide kohta aruanded ja hooldust ei teostata. Sellest tulenevalt aeguvad digitaalsed kaardid kiiresti.

Kohaldatavus:

Soovitust kohaldatakse ainult sõidukisiseste info- ja sidesüsteemide suhtes, mis vajavad toote eest vastutava organisatsiooni soovituste kohaselt hooldust.

Kontrollimine/rakendatavad meetodid:

Kontrollitakse:

| — | kas sõidukeid rentiv ettevõte hoiab alles andmeid hooldustööde kohta;. |
| --- | --- |

—

kas sõidukeid rentiv ettevõte hoiab alles andmeid hooldustööde kohta;.

| — | kas need vastavad tootjapoolsetele juhistele. |
| --- | --- |

—

kas need vastavad tootjapoolsetele juhistele.

Kontrollimine toimub vaatluse teel.

Tulemus = jah/ei.

5.2.1.8.   Kasutamist mõjutav soovitus VIII

Sõidukeid rentivad ettevõtted peavad tagama, et kõik sõidukid oleks varustatud tootja kasutusjuhendiga.

Selgitus:

Kuivõrd teatavates info- ja sidesüsteemides on palju detaile ja teatud funktsioone kasutatakse harva, võib tekkida olukord, kus sõidukijuht peab enne ülesande täitmist vaatama juhiseid. Kui juhised puuduvad, võib süsteem sõidukijuhti rohkem ärritada ja häirida või takistada ülesande täitmist.

Soovitus eeldab, et rentimisega tegelev ettevõte kindlustab kasutusjuhendi kättesaadavuse ja varustab juhisega kõik renditavad sõidukid.

Näited:

Hea: Telefoni tootja koostab kasutusjuhendid ja rentiv ettevõte varustab nendega kõik sõidukid ning kontrollib perioodiliselt nende olemasolu.

Halb: Puudub kasutusjuhend või süsteem selle tagamiseks, et igas süsteemiga varustatud sõidukis oleks juhend.

Kohaldatavus:

Soovitust kohaldatakse rendisuhete korral ja juhul, kus sõiduk on varustatud infosüsteemiga .

Kontrollimine/rakendatavad meetodid:

Kontrollitakse, kas igas asjaomases sõidukis on nõuetekohased kasutaja juhised olemas.

Kontrollimine toimub vaatluse teel.

Tulemus = jah/ei.

5.2.1.9.   Kasutamist mõjutav soovitus IX:

Sõidukit rentiva ettevõtte töötajatel peavad olema vastavad teadmised rendisõidukitesse paigaldatud infosüsteemide kohta ning nad peavad kliente ohutust kasutamisest teavitama.

Selgitus:

Sõidukisiseste info- ja sidesüsteemide kasutamist mõjutavad sõidukijuhtide teadmised süsteemist ja selle kasutamisega seotud ohtudest. Selleks, et edendada ohuteadlikku sõitmist ja seeläbi toetada ohutut liiklemist, peavad sõidukijuhid kasutatavaid süsteeme hästi tundma.

Lisaks kasutajate kogemustele ja tootja kasutusjuhistele peab sõidukijuhtidel olema võimalik saada teavet sõidukit rentivast ettevõttest.

Sellepärast eeldab käesolev soovitus, et sõidukit rentiva ettevõtte töötajatel on vastavad teadmised ja nad oskavad ostjaid teavitada ohutust kasutamisest.

Näited:

Hea: Sõidukeid klientidele rentivatel töötajatel on alusteadmised info- ja sidesüsteemi ohutu kasutamise kohta. Lisaks on osal personalil põhjalikumad teadmised ja nad oskavad ohutuse küsimustes nõu anda.

Halb: Rendisõidukit väljastavad töötajad ei tunne neid infosüsteeme, nende funktsioone ega kasutamisega seonduvaid ohutusküsimusi.

Kohaldatavus:

Soovitust kohaldatakse rendisuhte korral ja siis, kui sõiduk on varustatud sõidukisiseste info- ja sidesüsteemidega .

Kontrollimine/rakendatavad meetodid:

analüüsige süsteemi kasutamisega seotud ohte;

suuremate ohtude kohta koostage rentijate jaoks sobilik materjal.

Vastavate menetluste kontrollimine eeldab hinnangut. Vastavust saab hinnata ka rentija seisukohast.

5.2.2.   Soovitused sõidukijuhtidele

Vastavalt Viini konventsioonile (1968) peab sõidukijuhil olema sõiduki üle alati täielik kontroll ja ta vastutab täies ulatuses süsteemide kasutamise eest sõidu ajal. Järgmised lisatud soovitused edendavad sõidukisiseste info- ja sidesüsteemide ohutut kasutamist:

| — | sõidukijuhid peavad kindlustama teisaldatavate süsteemide ja järelturu süsteemide paigaldamise vastavalt tootja juhistele; |
| --- | --- |

—

sõidukijuhid peavad kindlustama teisaldatavate süsteemide ja järelturu süsteemide paigaldamise vastavalt tootja juhistele;

| — | sõidukijuhid peavad tagama kõikide sõidukisiseste süsteemide hoolduse vastavalt tootja juhistele; |
| --- | --- |

—

sõidukijuhid peavad tagama kõikide sõidukisiseste süsteemide hoolduse vastavalt tootja juhistele;

| — | sõidukijuhid vastutavad kõikide süsteemis tehtavate muudatuste eest. Need peavad vastama tehnilistele kirjeldustele ja ei tohi olla vastuolus tootja poolt edastatud teabega; |
| --- | --- |

—

sõidukijuhid vastutavad kõikide süsteemis tehtavate muudatuste eest. Need peavad vastama tehnilistele kirjeldustele ja ei tohi olla vastuolus tootja poolt edastatud teabega;

| — | sõidukijuhid peavad kasutama sõidukisiseseid seadmeid ainult vastavalt tootja soovitustele. See võib nõuda tutvumisperioodi ja koolitust; |
| --- | --- |

—

sõidukijuhid peavad kasutama sõidukisiseseid seadmeid ainult vastavalt tootja soovitustele. See võib nõuda tutvumisperioodi ja koolitust;

| — | sõidukijuhid võivad kasutada info- ja sidesüsteeme sõidu ajal ainult siis, kui see on ohutu; |
| --- | --- |

—

sõidukijuhid võivad kasutada info- ja sidesüsteeme sõidu ajal ainult siis, kui see on ohutu;

| — | teisaldatavaid süsteeme ei hoita sõidukis sõidu ajal käes ega kinnitamata kujul; |
| --- | --- |

—

teisaldatavaid süsteeme ei hoita sõidukis sõidu ajal käes ega kinnitamata kujul;

| — | kõik juhised, mis on seotud sõidukisiseste seadmetega hoitakse alles ja edastatakse sõiduki järgmisele omanikule või kasutajale. |
| --- | --- |

—

kõik juhised, mis on seotud sõidukisiseste seadmetega hoitakse alles ja edastatakse sõiduki järgmisele omanikule või kasutajale.

6.   ESOP 2006 JA RSU RAKENDAMINE

6.1.   ESoP 2006 ja RSU rakendamisega seotud huvirühmad

Järgmised toimingud on olulised tööstusettevõtetele, mis keskenduvad teisaldatavatele seadmetele, transpordi- ja kaubaveoteenuste pakkujatele, autoparkide omanikele ja juhtidele, müügikohtade reklaamile, sõidukeid rentivatele ettevõtetele ja liikmesriikidele.

6.2.   Rakendamistoimingud

6.2.1.   Tehasepoolsed rakendamistoimingud

Kõik tööstussektorid peavad olema teadlikud ESoP 2006-st ja RSU-st, et projekteerimisel ja sõidukisiseste süsteemide kasutamisel nende põhimõtetega arvestada.

Sõidukite originaalseadmete tootjate (OEM – Original Equipment Manufacturers) põhiorganisatsioon on ACEA (Euroopa autotootjate ühendus), kes kohaldas omal algatusel ESoP 1999 põhimõtteid. Samamoodi eeldatakse, et ACEA kiidab heaks ka ESoP 2006 põhimõtted ja tagab, et neid levitatakse ja tunnustatakse vastavas tööstusharus ja tarnekettides. Teised tööstuslikud huvirühmad on seotud teisaldatavate seadmete, toodete ja pakutavate teenuste kaudu.

Ühest vastavat tööstusasutust ei ole, aga mitmeid teisaldatavate seadmete projekteerimise ja kasutamise ja nende sõidukitesse sisseehitamisega seotud küsimusi saab arutada teisaldatavate seadmete foorumis (Nomadic Devices Forum). Tööstusharu lõikes väärib see olulist toetamist.

Teisaldatavate seadmete foorumi oluline eesmärk on saavutada kokkulepe järgmistes määratluste ja ohutuse küsimustes:

| — | teisaldatavate seadmete integreerimisega seotud õiguslike aspektide selgitamine (kohutused ja vastutused); |
| --- | --- |

—

teisaldatavate seadmete integreerimisega seotud õiguslike aspektide selgitamine (kohutused ja vastutused);

| — | kokkulepe ESoP põhimõtete rakendamise kohta terves tööstusharus, nt endale võetud kohustused, vastastikuse mõistmise memorandumid, seadmete sertifitseerimine; |
| --- | --- |

—

kokkulepe ESoP põhimõtete rakendamise kohta terves tööstusharus, nt endale võetud kohustused, vastastikuse mõistmise memorandumid, seadmete sertifitseerimine;

| — | seadistuskomplekti ettevalmistamine vastavalt ESoP 2006 põhimõtetele; |
| --- | --- |

—

seadistuskomplekti ettevalmistamine vastavalt ESoP 2006 põhimõtetele;

| — | sõidu ajal kasutamiseks mõeldud seadmete ja funktsioonide projekteerimine vastavalt ESoP 2006 põhimõtetele; |
| --- | --- |

—

sõidu ajal kasutamiseks mõeldud seadmete ja funktsioonide projekteerimine vastavalt ESoP 2006 põhimõtetele;

| — | sõidukijuhtidele selgesõnaliste ohutuseeskirjade väljatöötamine vastavalt ESoP 2006 põhimõtetele; |
| --- | --- |

—

sõidukijuhtidele selgesõnaliste ohutuseeskirjade väljatöötamine vastavalt ESoP 2006 põhimõtetele;

| — | koostöö teisaldatavate seadmete ja sõidukitootjate vahel, et töötada välja kaasaegsed liidesed. |
| --- | --- |

—

koostöö teisaldatavate seadmete ja sõidukitootjate vahel, et töötada välja kaasaegsed liidesed.

Tööstusharu peaks julgustama nende põhimõtete rakendamist rahvusvahelisel tasandil (tähtsamate rühmade seas on: JAMA (7), AAM (8), IHRA-ITS (9) ja UNECE (10) ja standardiseerimise tasandil.

6.2.2.   Transpordiettevõtete rakendamistoimingud

Transpordi- ja kaubaveoteenuste pakkujad, autoparkide omanikud ja juhid peavad kindlustama, et sõidukisiseste infosüsteemide hooldus nende sõidukites toimuks vastavalt tootjate juhistele. Kasutatavad menetlused ja motivatsioonikavad ei tohi põhjustada ega soosida süsteemi väärkasutust. Sõidu ajal kasutamiseks ja mittekasutamiseks (tööandja poolt) ette nähtud süsteemid ja funktsioonid peavad olema selgelt eristatud.

Lisaks sellele peavad transpordiettevõtted tagama, et töötajad oskaksid süsteeme kasutada nii, et nad ei ohusta ennast ja teisi liiklejaid. Tööandja peab korraldama vastava koolituse kõigi sõidukisiseste süsteemide kohta, mille kasutamist sõidukijuhtidelt sõidu ajal nõutakse. Samuti peavad nad tagama, et igas süsteemiga varustatud sõidukis oleks tootja juhised.

6.2.3.   Müügikohtade reklaamiga seotud rakendustoimingud

Müügikoha reklaam ei tohi soosida ebaturvalist kasutamist.

Müügikohas peab olema sõiduki ostjatele teave sõidukisiseste info- ja sidesüsteemide ja nende ohutu kasutamise kohta.

6.2.4.   Rendiettevõtetega seotud rakendustoimingud

Sõidukeid rentivad ettevõtted peavad tagama, et neile kuuluvates sõidukites hooldatakse sõidukisiseseid info- ja sidesüsteeme vastavalt tootja juhistele.

Sõidukeid rentivad ettevõtted peavad tagama, et igas süsteemiga varustatud sõidukis on tootja poolt väljastatud juhised.

Sõidukeid rentival personalil peavad olema vastavad teadmised väljastatavatesse sõidukitesse paigaldatud infosüsteemide kohta ja nad peavad juhendama selle ohutut kasutamist.

6.2.5.   Liikmesriikide rakendamistoimingud

Liikmesriigid peavad soodustama nende põhimõtete rakendamist, julgustama huvirühmi neid järgima, võimalusel kirjalikult, , ning jälgima nendest põhimõtetest kinnipidamist. Liikmesriigid peavad tagama ESoP põhimõtete efektiivse tutvustamise, et teavitada projekteerijaid, paigaldajaid, tootjaid, edasimüüjaid, rentimisega tegelevaid ettevõtteid ja autoparkide juhte nii siseriiklikul kui kohalikul tasandil.

Nad peavad edastama nt ohutu liiklemise kampaaniatega sõidukijuhtidele üldteabe sõidukisiseste info- ja sidesüsteemide ohutu kasutamise kohta.

Nad peavad soosima ESoP põhimõtete vabatahtlikku rakendamist järelturu süsteemide ja teisaldatavate seadmete pakkujate poolt ja toetama tarbijateavet ohutusküsimuste ning sõidukisiseste info- ja sidesüsteemide kasutuse osas (nt läbi tarbijate organisatsioonide, autoklubide, autokoolide, Euroopa uute autode hindamisprogrammi jne).

Liikmesriigid peavad tagama, et regulaarselt uuendatud teave määratluste ja järelturu dünaamika ja teisaldatavate seadmete kohta oleks kättesaadav ja levitama teavet uute turu arengute ja meetodite kohta nii, et ka komisjon oleks turuarengutest teadlik.

Nad peavad tagama piisavalt detailsete andmete kogumise, et kindlustada sõidukitesiseste info- ja sidesüsteemide ohutuse edasist jälgimist, eriti seoses järelturu ja teisaldatavate seadmete süsteemidega.

Lisaks sellele peavad liikmesriigid võtma vastavaid meetmed (nt õiguslikke ja rakendusmeetmeid), et tagada järelturu süsteemide ja teisaldatavate seadmete nõuetekohane kinnitamine.

Nad peavad jätkama kutseliste sõidukijuhtide juhtimistava suhtes tervise ja ohutusega seotud õigusaktide aktiivset jõustamist.

Nad peavad võtma vastavalt oma äranägemisele meetmeid, et tagada teisaldatavate seadmete kasutamist sõidukijuhi poolt sõidu ajal nii, et see ei häiriks liiklusohutust ja võtma meetmeid, et takistada meelelahutussüsteemide soovimatut kasutamist või väärkasutamist sõidukijuhi poolt sõitmise ajal (nt filmid, televiisor, videomängud).

7.   SÕNASTIK

Esmane juhtimistoiming: toiming, mis on otseselt vajalik sõiduki juhtimiseks.

Esmane sõidutoiming: toiming, mida sõidukijuht sõidu ajal teeb sõiduki edasisuunamiseks, manööverdamiseks ja sõiduki käsitsemiseks, mis omakorda hõlmab roolimist, pidurdamist ja kiirendamist.

Hooldus: tegevus, mis on suunatud toote töö soodustamisele ja jätkamisele.

Märkus: pindade tolmust pühkimine ja puhastamine (mis võib olla seotud teiste sõidukisiseste seadmetega) ei kuulu mõiste “hooldus” alla.

Näited: alamsüsteemide väljavahetamine (nt akud, litsentsid, tarkvara), perioodilised puhastamis-, kontrollimis- ja taatlemistoimingud.

Järelturu süsteemid: süsteemid, mida ei paigaldata sõidukisse tootmise ajal vaid pärast seda.

Kaasaegsed sõidukijuhi abisüsteemid – Advanced Driver Assistance Systems (ADAS): süsteemid, mis abistavad sõidutoimingut sõiduki manööverdamisel ja edastavad eriteavet, hoiatusi või tugiteenuseid, mis on sõiduki juhtimisel olulised.

Kasutamise taust: kasutajad, ülesanded, varustus (riistvara, tarkvara ja materjalid), ning füüsiline ja sotsiaalne keskkond, milles toodet kasutatakse (ISO 9241-11, 1998).

Käed-vabad süsteem: Mis tahes süsteemi komponent, mida ei oleva vaja pidevalt käes hoida.

Liikuv sõiduk: sõiduk, mille liikumiskiirus on üle 5 km/h (11).

Manööverdamine: sõiduki piki- ja külgsuunalise liikumise juhtimine vastavalt liiklusolukorrale.

Müügikoht: koht, kus võimalik ostja saab pöörduda süsteeme müüva inimese või asutusega.

Näited: automüügimees (originaalseadmete jaoks), kauplus (järelturu seadmestiku jaoks) veebilehekülg, kliendiabi või telefonimüügiliin.

Nähtav teave: sõidukijuhile edastatud nähtavad graafilised, illustreeritud, tekstilised või muud sõnumid.

Näidik: seade, mis kuvab sõidukijuhile teavet.

Näited: nähtavad näidikud (nt LCD ekraanid), kuuldavad helid (nt helitoonid) ja puutenäidikud (nt pedaali vibratsioon).

Paigaldamine: süsteemide ja alamsüsteemide seadistamine sõidukisse, kaasa arvatud tarkvara laadimine.

Märkus: eelnevalt täielikult paigaldatud süsteemid seda ei vaja.

Põhjendatult eeldatav väärkasutus: toote, menetluse või teenuse kasutamine tingimustes või eesmärgiga, mis ei vasta tootja poolt ettenähtule, aga mis võib tuleneda toote, menetluse või teenuse kombineerimisest tavalise inimkäitumisega või selle tulemusena.

Prioriteet: kahe või enama üksuse suhteline olulisus, mis määrab nende ajalise järgnevuse või rõhuasetuse esituses (ISO/TS 16951, 2004).

Seisund: olemasolev(ad) ja/või aktiivne(aktiivsed) süsteemi töörežiim(id).

Näide: “töötlemine”.

Statsionaarne: sõiduki tugipinna suhtes 0-kiirusega.

Sõidukeid rentiv ettevõte: isik või ettevõte, kes rendib lepingu alusel sõidukeid, kuhu on paigaldatud sõidukisisene info- ja sidesüsteem.

Sõiduki juhtimine: esmase sõidutoimingu ja sellega seotud või seda toetavate teiseste toimingutega seotud tegevus.

Sõiduki juhtimisega seotud teave: teave sõiduki aspektide kohta, mis on kohustuslik või mis on seotud ohutuse, liiklusolukorra või sõidukijuhiga seotud infrastruktuuriga.

Märkus: see teave esitatakse näidikul; nt nähtav või kuuldav näidik.

Näited: rehvide ja pidurite parameerid, teiste sõidukite lähedus, marsruudijuhised, teave liiklusummikute kohta, jäähoiatus, kiirusepiirangud, parkimisteave.

Näited teabe kohta, mis ei ole sõitmisega seotud: uudised, meelelahutus ja reklaam.

Sõidukisisesed info- ja sidesüsteemid: tagavad sõidukijuhtidele teabe või side, mis ei ole sõitmisega seotud (nt uudised, muusika) või on sõitmisega seotud, aga ei ole vajalikud vahetuks sõidutoiminguks (nt liiklusteated, navigatsioonikaart, marsruudijuhised).

Süsteemi juhised: teave, mis tutvustab sõidukijuhile süsteemi ja abistab selle erinevatel eesmärkidel kasutamises.

Märkus: juhiste näol võib olla tegemist trükitud teksti või piltsõnumitega või need võivad olla süsteemi integreeritud “abi” funktsiooni või õpetuse näol.

Süsteemi rike: mittetöötav süsteem või süsteemi tõrge.

Märkus 1: osalise tõrke võib põhjustada mõni komponent, alasüsteem või süsteemi töörežiim, mis muutub juhitamatuks või toimib väljaspool tootja spetsifikatsioone.

Märkus 2: kogu süsteemi rikke tagajärjel ei tööta ükski süsteemi osa.

Teabejada: üksteisele järgnevate seotud sisend-/väljundsignaalide rühm, mida nimetatakse ka dialoogiks.

Näide: Uue sihtkoha või telefoninumbri sisestamine.

Teisaldatavad seadmed: mittestatsionaarsed seadmed, mida inimesed kaasas kannavad.

Näited: mobiiltelefonid, pihuarvutid (PDA).

Toote eest vastutav organisatsioon: tootmisprotsessis osalejad, importijad, tarnijad või muud isikud, kes tootele oma nime, kaubamärgi või mõne muu eritunnuse lisavad.

Märkus: vastutus jaguneb nende asutuste või isikute vahel.

Tooteteave: kogu teave süsteemi kasutamise kohta, millele sõidukijuhil on juurdepääs.

Näited: süsteemi juhised, tehnilised parameetrid, reklaammaterjalid, pakend.

Tugiteenus tähendab sõidukijuhile süsteemi poolt pakutavat tugiteenust.

Tõrked: süsteemi kõrvalekalle eeldatavast toimimisviisist, kasutades süsteemi tootja poolt ettenähtud viisil.

Näide: välissignaali kadumine või anduri kalibreerimise andmete kadumine, mis vähendab navigatsioonisüsteemi marsruudikaardi täpsust.

Tähelepanu kõrvalejuhtimine: tähelepanu, mis pööratakse sõitmisega mitteseotud tegevusele, tavaliselt kahjustab sõiduki juhtimist.

Tööandja: isik või asutus, kellel on töötajaga lepinguline suhe.

Märkus: nende põhimõtete kohaldamisel mõeldakse tööandjaid, kes nõuavad alusel töötajatelt töö ühe osana sõiduki juhtimist.

Näited: autopargi juhid, taksofirmad, kaubaveofirmad, hädaabiteenistused.

---

(1)  Mootorsõidukite ja haagiste klassifikatsioon ja määratlus: nõukogu direktiiv 70/156/EMÜ (muudetud 92/53/EMÜ), 2. lisa.

(2)  EÜT L 341, 6.12.1990, lk 20.

(3)  EÜT L 38, 11.2.1974, lk 2.

(4)  EÜT L 81, 28.3.1978, lk 3.

(5)  EÜT C 411, 31.12.1998, lk 24.

(6)  EÜT L 228, 11.8.1992, lk 24.

(7)  Japan Automobile Manufacturers Association – Jaapani autotootjate ühendus.

(8)  Alliance of Automobile Manufacturers – Autotootjate ühendus

(9)  International Harmonized Research Activities – Intelligent Transport Systems (ühtne rahvusvaheline teadustegevus – arukad transpordisüsteemid)

(10)  United Nations Economic Commission for Europe – ÜRO Euroopa Majanduskomisjon

(11)  Väärtus 5 km/h on valitud tehnilistel põhjustel, sest sõiduki nullkiirust on raske määratleda.

---