# Az Európai Unió L 91/2007

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 91 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 50. évfolyam2007. március 31. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 91

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

50. évfolyam2007. március 31.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | | A Bizottság 360/2007/EK rendelete (2007. március 30.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 1 |
| | | A Bizottság 361/2007/EK rendelete (2007. március 30.) a gabonaágazatban 2007. április 1-jetől alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról | 3 |
| | | A Bizottság 362/2007/EK rendelete (2007. március 30.) az 1898/2005/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott 28. egyedi pályázati eljárás tekintetében a vaj minimális értékesítési árának megállapításáról | 6 |
| | | A Bizottság 363/2007/EK rendelete (2007. március 30.) az 1898/2005/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott 28. egyedi pályázati eljárás tekintetében a tejszín, a vaj és a vajkoncentrátum közösségi piacon történő értékesítésére vonatkozó maximális támogatás megállapításáról | 8 |
| | | A Bizottság 364/2007/EK rendelete (2007. március 30.) az 1898/2005/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott 28. egyedi pályázati eljárás tekintetében a vajkoncentrátum maximális támogatásának megállapításáról | 10 |
| | | A Bizottság 365/2007/EK rendelete (2007. március 30.) a vaj minimális értékesítési árának meghatározásáról a 2771/1999/EK rendeletben nevezett folyamatos pályáztatás keretében kiadott 60. egyenkénti pályázati felhívásra | 11 |
| | | A Bizottság 366/2007/EK rendelete (2007. március 30.) a cukorágazat egyes termékeire az 1002/2006/EK rendelet által a 2006/2007-es gazdasági évre rögzített irányadó árak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról | 12 |
| | * | A Bizottság 367/2007/EK rendelete (2007. március 30.) az intervenciós hivatalok birtokában lévő gabonafélék értékesítési eljárásának és feltételeinek megállapításáról szóló 2131/93/EGK rendelet módosításáról | 14 |
| | | A Bizottság 368/2007/EK rendelete (2007. március 30.) a B rendszerű kiviteli engedélyek kibocsátásáról a gyümölcs- és zöldségágazatban (alma) | 16 |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | A Bizottság 2007/19/EK irányelve (2007. március 30.) az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagokról és műanyag tárgyakról szóló 2002/72/EK irányelv és az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagok és műanyag tárgyak komponensei kioldódásának vizsgálatához alkalmazndó élelmiszer-utánzó modellanyagok listájának megállapításáról szóló 85/572/EGK tanácsi irányelv módosításáról (
  1
  ) | 17 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

A Bizottság 360/2007/EK rendelete (2007. március 30.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

1

A Bizottság 361/2007/EK rendelete (2007. március 30.) a gabonaágazatban 2007. április 1-jetől alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról

3

A Bizottság 362/2007/EK rendelete (2007. március 30.) az 1898/2005/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott 28. egyedi pályázati eljárás tekintetében a vaj minimális értékesítési árának megállapításáról

6

A Bizottság 363/2007/EK rendelete (2007. március 30.) az 1898/2005/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott 28. egyedi pályázati eljárás tekintetében a tejszín, a vaj és a vajkoncentrátum közösségi piacon történő értékesítésére vonatkozó maximális támogatás megállapításáról

8

A Bizottság 364/2007/EK rendelete (2007. március 30.) az 1898/2005/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott 28. egyedi pályázati eljárás tekintetében a vajkoncentrátum maximális támogatásának megállapításáról

10

A Bizottság 365/2007/EK rendelete (2007. március 30.) a vaj minimális értékesítési árának meghatározásáról a 2771/1999/EK rendeletben nevezett folyamatos pályáztatás keretében kiadott 60. egyenkénti pályázati felhívásra

11

A Bizottság 366/2007/EK rendelete (2007. március 30.) a cukorágazat egyes termékeire az 1002/2006/EK rendelet által a 2006/2007-es gazdasági évre rögzített irányadó árak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

12

*

A Bizottság 367/2007/EK rendelete (2007. március 30.) az intervenciós hivatalok birtokában lévő gabonafélék értékesítési eljárásának és feltételeinek megállapításáról szóló 2131/93/EGK rendelet módosításáról

14

A Bizottság 368/2007/EK rendelete (2007. március 30.) a B rendszerű kiviteli engedélyek kibocsátásáról a gyümölcs- és zöldségágazatban (alma)

16

IRÁNYELVEK

*

A Bizottság 2007/19/EK irányelve (2007. március 30.) az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagokról és műanyag tárgyakról szóló 2002/72/EK irányelv és az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagok és műanyag tárgyak komponensei kioldódásának vizsgálatához alkalmazndó élelmiszer-utánzó modellanyagok listájának megállapításáról szóló 85/572/EGK tanácsi irányelv módosításáról (
  1
  )

1

17

| | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | Bizottság |
| | | 2007/204/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2006. szeptember 26.) a Szlovák Köztársaság által a Konas, s. r. o. társaságnak nyújtott C 42/2005 (ex N 66/2005, ex N 195/2005) állami támogatásról
  (az értesítés a C(2006) 4205. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 37 |
| | | 2007/205/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2007. március 22.) az egyes illékony szerves vegyületek kibocsátásának korlátozásáról szóló 2004/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtására vonatkozó első tagállami jelentés egységes formátumának létrehozásáról
  (az értesítés a C(2007) 1236. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 48 |
| | | 2007/206/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2007. március 29.) a közös halászati politika keretében a nyílt tengeri/távolsági flotta tekintetében felállított regionális tanácsadó testület működésének megkezdéséről | 52 |

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

2007/204/EK

*

A Bizottság határozata (2006. szeptember 26.) a Szlovák Köztársaság által a Konas, s. r. o. társaságnak nyújtott C 42/2005 (ex N 66/2005, ex N 195/2005) állami támogatásról
  (az értesítés a C(2006) 4205. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2006) 4205. számú dokumentummal történt)

1

37

2007/205/EK

*

A Bizottság határozata (2007. március 22.) az egyes illékony szerves vegyületek kibocsátásának korlátozásáról szóló 2004/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtására vonatkozó első tagállami jelentés egységes formátumának létrehozásáról
  (az értesítés a C(2007) 1236. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2007) 1236. számú dokumentummal történt)

1

48

2007/206/EK

*

A Bizottság határozata (2007. március 29.) a közös halászati politika keretében a nyílt tengeri/távolsági flotta tekintetében felállított regionális tanácsadó testület működésének megkezdéséről

52

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) és Ukrajna Minisztertanácsa között létrejött, az atomenergia békés célú felhasználása terén való együttműködésről szóló megállapodás aláírásáról és megkötéséről szóló, 2006. április 4-i 2006/635/Euratom bizottsági határozathoz (HL L 261., 2006.9.22.) | 53 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) és Ukrajna Minisztertanácsa között létrejött, az atomenergia békés célú felhasználása terén való együttműködésről szóló megállapodás aláírásáról és megkötéséről szóló, 2006. április 4-i 2006/635/Euratom bizottsági határozathoz (HL L 261., 2006.9.22.)

53

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 31.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 91/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 91/1

---

A BIZOTTSÁG 360/2007/EK RENDELETE

(2007. március 30.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2007. március 31-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. március 30-án.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb a 386/2005/EK rendelettel (HL L 62., 2005.3.9., 3. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2007. március 30-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | IL | 171,2 |
| MA | 101,6 |
| SN | 320,6 |
| TN | 175,4 |
| TR | 159,0 |
| ZZ | 185,6 |
| 0707 00 05 | JO | 171,8 |
| MA | 102,4 |
| TR | 116,2 |
| ZZ | 130,1 |
| 0709 90 70 | MA | 58,2 |
| TR | 109,3 |
| ZZ | 83,8 |
| 0709 90 80 | EG | 242,2 |
| IL | 80,8 |
| ZZ | 161,5 |
| 0805 10 20 | CU | 38,6 |
| EG | 38,5 |
| IL | 41,9 |
| MA | 44,7 |
| TN | 54,1 |
| TR | 40,7 |
| ZZ | 43,1 |
| 0805 50 10 | IL | 62,2 |
| TR | 52,4 |
| ZZ | 57,3 |
| 0808 10 80 | AR | 77,6 |
| BR | 75,4 |
| CA | 101,7 |
| CL | 88,3 |
| CN | 55,8 |
| NZ | 123,6 |
| US | 110,8 |
| UY | 68,1 |
| ZA | 81,5 |
| ZZ | 87,0 |
| 0808 20 50 | AR | 69,5 |
| CL | 78,2 |
| CN | 54,5 |
| ZA | 76,8 |
| ZZ | 69,8 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

IL

171,2

MA

101,6

SN

320,6

TN

175,4

TR

159,0

ZZ

185,6

0707 00 05

JO

171,8

MA

102,4

TR

116,2

ZZ

130,1

0709 90 70

MA

58,2

TR

109,3

ZZ

83,8

0709 90 80

EG

242,2

IL

80,8

ZZ

161,5

0805 10 20

CU

38,6

EG

38,5

IL

41,9

MA

44,7

TN

54,1

TR

40,7

ZZ

43,1

0805 50 10

IL

62,2

TR

52,4

ZZ

57,3

0808 10 80

AR

77,6

BR

75,4

CA

101,7

CL

88,3

CN

55,8

NZ

123,6

US

110,8

UY

68,1

ZA

81,5

ZZ

87,0

0808 20 50

AR

69,5

CL

78,2

CN

54,5

ZA

76,8

ZZ

69,8

---

(1)  Az országok nómenklatúráját a 1833/2006/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.). A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 31.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 91/3 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 91/3

---

A BIZOTTSÁG 361/2007/EK RENDELETE

(2007. március 30.)

a gabonaágazatban 2007. április 1-jetől alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1766/92/EGK tanácsi rendelet alkalmazásának részletes szabályairól (importvámok a gabonaágazatban) szóló, 1996. június 28-i 1249/96/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 2. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1784/2003/EK rendelet 10. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy az 1001 10 00, az 1001 90 91, az ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), az 1002, az ex 1005 (a hibrid vetőmag kivételével), valamint az ex 1007 (a vetésre szánt hibridek kivételével) KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó behozatali vám egyenlő az e termékek behozatalára érvényes, 55 %-kal megnövelt, majd a szállítmányra vonatkozó CIF-importárral csökkentett intervenciós árral. E vám azonban nem haladhatja meg a közös vámtarifa szerinti vámtételt. |
| --- | --- |

(1)

Az 1784/2003/EK rendelet 10. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy az 1001 10 00, az 1001 90 91, az ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), az 1002, az ex 1005 (a hibrid vetőmag kivételével), valamint az ex 1007 (a vetésre szánt hibridek kivételével) KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó behozatali vám egyenlő az e termékek behozatalára érvényes, 55 %-kal megnövelt, majd a szállítmányra vonatkozó CIF-importárral csökkentett intervenciós árral. E vám azonban nem haladhatja meg a közös vámtarifa szerinti vámtételt.

| (2) | Az 1784/2003/EK rendelet 10. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy a cikk (2) bekezdésében említett behozatali vám kiszámítása céljából a szóban forgó termékekre szabályos időközönként meg kell állapítani a reprezentatív CIF-importárakat. |
| --- | --- |

(2)

Az 1784/2003/EK rendelet 10. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy a cikk (2) bekezdésében említett behozatali vám kiszámítása céljából a szóban forgó termékekre szabályos időközönként meg kell állapítani a reprezentatív CIF-importárakat.

| (3) | Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében az 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 és 1007 00 90 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó behozatali vám kiszámításához az ugyanezen rendelet 4. cikkében leírt módszerrel meghatározott napi reprezentatív CIF-importárat kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(3)

Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében az 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 és 1007 00 90 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó behozatali vám kiszámításához az ugyanezen rendelet 4. cikkében leírt módszerrel meghatározott napi reprezentatív CIF-importárat kell alkalmazni.

| (4) | Helyénvaló rögzíteni a behozatali vámokat a 2007. április 1-jetől az új behozatali vám hatálybalépése napjáig tartó időszakra, |
| --- | --- |

(4)

Helyénvaló rögzíteni a behozatali vámokat a 2007. április 1-jetől az új behozatali vám hatálybalépése napjáig tartó időszakra,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A gabonaágazatban 2007. április 1-jetől alkalmazandó, az 1784/2003/EK rendelet 10. cikkének (2) bekezdésében említett behozatali vámokat e rendelet I. melléklete határozza meg a II. mellékletben ismertetett adatok alapján.

2. cikk

Ez a rendelet 2007. április 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. március 30-án.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o. A legutóbb az 1154/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 187., 2005.7.19., 11. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 161., 1996.6.29., 125. o. A legutóbb az 1816/2005/EK rendelettel (HL L 292., 2005.11.8., 5. o.) módosított rendelet.

2

---

I. MELLÉKLET

Az 1784/2003/EK rendelet 10. cikkének (2) bekezdésében említett termékek 2007. április 1-jétől alkalmazandó behozatali vámjai

| KN-kódszám | Áru megnevezése | Behozatali vám (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | DURUMBÚZA, kiváló minőségű | 0,00 |
| közepes minőségű | 0,00 |
| gyenge minőségű | 0,00 |
| 1001 90 91 | KÖZÖNSÉGES BÚZA, vetőmag | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | KÖZÖNSÉGES BÚZA, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével | 0,00 |
| 1002 00 00 | ROZS | 0,00 |
| 1005 10 90 | KUKORICA, vetőmag, a hibrid kivételével | 5,51 |
| 1005 90 00 | KUKORICA, a vetőmag kivételével (2) | 5,51 |
| 1007 00 90 | CIROKMAG, a vetésre szánt hibrid kivételével | 0,00 |

KN-kódszám

Áru megnevezése

Behozatali vám (1)

(EUR/t)

1001 10 00

DURUMBÚZA, kiváló minőségű

0,00

közepes minőségű

0,00

gyenge minőségű

0,00

1001 90 91

KÖZÖNSÉGES BÚZA, vetőmag

0,00

ex 1001 90 99

KÖZÖNSÉGES BÚZA, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével

0,00

1002 00 00

ROZS

0,00

1005 10 90

KUKORICA, vetőmag, a hibrid kivételével

5,51

1005 90 00

KUKORICA, a vetőmag kivételével (2)

5,51

1007 00 90

CIROKMAG, a vetésre szánt hibrid kivételével

0,00

---

(1)  A Közösségbe az Atlanti-óceánon vagy a Szuezi-csatornán keresztül érkező árukra az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében az importőr a következő vámcsökkentésben részesülhet:

| — | 3 EUR/t, ha a kirakodási kikötő a Földközi-tengeren van, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, ha a kirakodási kikötő a Földközi-tengeren van,

| — | 2 EUR/t, ha a kirakodási kikötő Dániában, Észtországban, Írországban, Lettországban, Litvániában, Lengyelországban, Finnországban, Svédországban, az Egyesült Királyságban vagy az Ibériai-félsziget atlanti-óceáni partján van. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, ha a kirakodási kikötő Dániában, Észtországban, Írországban, Lettországban, Litvániában, Lengyelországban, Finnországban, Svédországban, az Egyesült Királyságban vagy az Ibériai-félsziget atlanti-óceáni partján van.

(2)  Az importőr 24 EUR/t átalány-vámcsökkentésben részesülhet, amennyiben az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (5) bekezdésében megállapított feltételek teljesülnek.

---

II. MELLÉKLET

Az I. mellékletben rögzített vámok kiszámításánál figyelembe vett adatok

2007. március 16-jetól–29-ig tartó időszak

| 1. | Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Közönséges búza (1) | Kukorica | Durumbúza, kiváló minőségű | Durumbúza, közepes minőségű (2) | Durumbúza, gyenge minőségű (3) | Árpa |
| Tőzsde | Minneapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Tőzsdei jegyzés | 152,25 | 117,98 | — | — | — | — |
| FOB-ár, USA | — | — | 180,60 | 170,60 | 150,60 | 152,43 |
| Öböl-beli árnövelés | 26,80 | 6,98 | — | — | — | — |
| Nagy-tavaki árnövelés | — | — | — | — | — | — |

1.

Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:

(EUR/t)

Közönséges búza (1)

Kukorica

Durumbúza, kiváló minőségű

Durumbúza, közepes minőségű (2)

Durumbúza, gyenge minőségű (3)

Árpa

Tőzsde

Minneapolis

Chicago

—

—

—

—

Tőzsdei jegyzés

152,25

117,98

—

—

—

—

FOB-ár, USA

—

—

180,60

170,60

150,60

152,43

Öböl-beli árnövelés

26,80

6,98

—

—

—

—

Nagy-tavaki árnövelés

—

—

—

—

—

—

| 2. | Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:






  Szállítási költség: Mexikói-öböl–Rotterdam | 30,84 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Szállítási költség: Nagy-tavak–Rotterdam | — EUR/t |

2.

Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:

Szállítási költség: Mexikói-öböl–Rotterdam

30,84 EUR/t

Szállítási költség: Nagy-tavak–Rotterdam

— EUR/t

---

(1)  14 EUR/t árnövelés együtt (az 1249/96/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése).

(2)  10 EUR/t árcsökkentés (az 1249/96/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése).

(3)  30 EUR/t árcsökkentés (az 1249/96/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése).

---

| 31.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 91/6 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 91/6

---

A BIZOTTSÁG 362/2007/EK RENDELETE

(2007. március 30.)

az 1898/2005/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott 28. egyedi pályázati eljárás tekintetében a vaj minimális értékesítési árának megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tej- és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikkére,

mivel:

| (1) | A tejszín, vaj és vajkoncentrátum közösségi piacon történő értékesítésére vonatkozó intézkedések tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2005. november 9-i 1898/2005/EK rendelettel (2) összhangban az intervenciós ügynökségek folyamatos pályázati eljárás útján eladhatnak bizonyos mennyiséget az általuk tárolt intervenciós készletekből és támogatást nyújthatnak tejszínre, vajra és vajkoncentrátumra. A fenti rendelet 25. cikke előírja, hogy az egyes egyedi pályázati felhívásokra beérkező pályázatok figyelembevételével az intervenciós vajra minimális értékesítési árat, a tejszínre, vajra, vajkoncentrátumra pedig maximális támogatást kell megállapítani. Előírja továbbá, hogy az ár vagy a támogatás mértéke változhat a vaj tervezett felhasználása, annak zsírtartalma és a bedolgozási eljárás szerint. Az 1898/2005/EK rendelet 28. cikkében említett feldolgozási biztosíték összegét ennek megfelelően kell megállapítani. |
| --- | --- |

(1)

A tejszín, vaj és vajkoncentrátum közösségi piacon történő értékesítésére vonatkozó intézkedések tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2005. november 9-i 1898/2005/EK rendelettel (2) összhangban az intervenciós ügynökségek folyamatos pályázati eljárás útján eladhatnak bizonyos mennyiséget az általuk tárolt intervenciós készletekből és támogatást nyújthatnak tejszínre, vajra és vajkoncentrátumra. A fenti rendelet 25. cikke előírja, hogy az egyes egyedi pályázati felhívásokra beérkező pályázatok figyelembevételével az intervenciós vajra minimális értékesítési árat, a tejszínre, vajra, vajkoncentrátumra pedig maximális támogatást kell megállapítani. Előírja továbbá, hogy az ár vagy a támogatás mértéke változhat a vaj tervezett felhasználása, annak zsírtartalma és a bedolgozási eljárás szerint. Az 1898/2005/EK rendelet 28. cikkében említett feldolgozási biztosíték összegét ennek megfelelően kell megállapítani.

| (2) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(2)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1898/2005/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott 28. egyedi pályázati eljárás céljára az intervenciós készletekből származó vaj minimális értékesítési ára és a feldolgozási biztosíték összege a rendelet 25., illetve 28. cikke értelmében az e rendelet mellékletében foglalt táblázatnak megfelelően került megállapításra.

2. cikk

Ez a rendelet 2007. március 31-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. március 30-án.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A legutóbb az 1913/2005/EK rendelettel (HL L 307., 2005.11.25., 2. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 308., 2005.11.25., 1. o. A legutóbb a 2107/2005/EK rendelettel (HL L 337., 2005.12.22., 20. o.) módosított rendelet.

2

---

MELLÉKLET

Az 1898/2005/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott 28. egyedi pályázati eljárás céljára a vaj minimális értékesítési árai és a feldolgozási biztosíték

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Képlet | A | B |
| Bedolgozási eljárás | Jelölőanyagokkal | Jelölőanyagok nélkül | Jelölőanyagokkal | Jelölőanyagok nélkül |
| Minimális értékesítési ár | Vaj ≥ 82 % | Változatlan | — | — | — | — |
| Koncentrátum | — | — | — | — |
| Feldolgozási biztosíték | Változatlan | — | — | — | — |
| Koncentrátum | — | — | — | — |

(EUR/100 kg)

Képlet

A

B

Bedolgozási eljárás

Jelölőanyagokkal

Jelölőanyagok nélkül

Jelölőanyagokkal

Jelölőanyagok nélkül

Minimális értékesítési ár

Vaj ≥ 82 %

Változatlan

—

—

—

—

Koncentrátum

—

—

—

—

Feldolgozási biztosíték

Változatlan

—

—

—

—

Koncentrátum

—

—

—

—

---

| 31.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 91/8 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 91/8

---

A BIZOTTSÁG 363/2007/EK RENDELETE

(2007. március 30.)

az 1898/2005/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott 28. egyedi pályázati eljárás tekintetében a tejszín, a vaj és a vajkoncentrátum közösségi piacon történő értékesítésére vonatkozó maximális támogatás megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tej- és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikkére,

mivel:

| (1) | A tejszín, vaj és vajkoncentrátum közösségi piacon történő értékesítésére vonatkozó intézkedések tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2005. november 9-i 1898/2005/EK rendelettel (2) összhangban az intervenciós ügynökségek folyamatos pályázati eljárás útján eladhatnak bizonyos mennyiséget az általuk tárolt intervenciós vajkészletekből, és támogatást nyújthatnak tejszínre, vajra és vajkoncentrátumra. A fenti rendelet 25. cikke előírja, hogy az egyes egyedi pályázati felhívásokra beérkező pályázatok figyelembevételével az intervenciós vajra minimális értékesítési árat, a tejszínre, vajra, vajkoncentrátumra pedig maximális támogatást kell megállapítani. A rendelet előírja továbbá, hogy az ár vagy a támogatás változhat a vaj tervezett felhasználása, zsírtartalma és a bedolgozási eljárás szerint. Az 1898/2005/EK rendelet 28. cikkében említett feldolgozási biztosíték összegét ennek megfelelően kell megállapítani. |
| --- | --- |

(1)

A tejszín, vaj és vajkoncentrátum közösségi piacon történő értékesítésére vonatkozó intézkedések tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2005. november 9-i 1898/2005/EK rendelettel (2) összhangban az intervenciós ügynökségek folyamatos pályázati eljárás útján eladhatnak bizonyos mennyiséget az általuk tárolt intervenciós vajkészletekből, és támogatást nyújthatnak tejszínre, vajra és vajkoncentrátumra. A fenti rendelet 25. cikke előírja, hogy az egyes egyedi pályázati felhívásokra beérkező pályázatok figyelembevételével az intervenciós vajra minimális értékesítési árat, a tejszínre, vajra, vajkoncentrátumra pedig maximális támogatást kell megállapítani. A rendelet előírja továbbá, hogy az ár vagy a támogatás változhat a vaj tervezett felhasználása, zsírtartalma és a bedolgozási eljárás szerint. Az 1898/2005/EK rendelet 28. cikkében említett feldolgozási biztosíték összegét ennek megfelelően kell megállapítani.

| (2) | A Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(2)

A Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1898/2005/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott 28. egyedi pályázati eljárás céljára az intervenciós készletekből származó tejszínre, vajra és vajkoncentrátumra adható maximális támogatás és a feldolgozási biztosíték összege a rendelet 25., illetve 28. cikke értelmében az e rendelet mellékletében foglalt táblázatnak megfelelően került megállapításra.

2. cikk

Ez a rendelet 2007. március 31-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. március 30-án.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A legutóbb az 1913/2005/EK rendelettel (HL L 307., 2005.11.25., 2. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 308., 2005.11.25., 1. o. A legutóbb a 2107/2005/EK rendelettel (HL L 337., 2005.12.22., 20. o.) módosított rendelet.

2

---

MELLÉKLET

Az 1898/2005/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott 28. egyedi pályázati eljárás céljára a tejszínre, a vajra és a vajkoncentrátumra adható maximális támogatás és a feldolgozási biztosíték összege

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Képlet | A | B |
| Bedolgozási eljárás | Jelölőanyagokkal | Jelölőanyagok nélkül | Jelölőanyagokkal | Jelölőanyagok nélkül |
| Maximális támogatás | Vaj ≥ 82 % | 11,5 | 8 | 10 | — |
| Vaj < 82 % | — | 7,7 | — | — |
| Vajkoncentrátum | — | — | — | — |
| Tejszín | — | — | — | — |
| Feldolgozási biztosíték | Vaj | 13 | — | 11 | — |
| Vajkoncentrátum | — | — | — | — |
| Tejszín | — | — | — | — |

(EUR/100 kg)

Képlet

A

B

Bedolgozási eljárás

Jelölőanyagokkal

Jelölőanyagok nélkül

Jelölőanyagokkal

Jelölőanyagok nélkül

Maximális támogatás

Vaj ≥ 82 %

11,5

8

10

—

Vaj < 82 %

—

7,7

—

—

Vajkoncentrátum

—

—

—

—

Tejszín

—

—

—

—

Feldolgozási biztosíték

Vaj

13

—

11

—

Vajkoncentrátum

—

—

—

—

Tejszín

—

—

—

—

---

| 31.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 91/10 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 91/10

---

A BIZOTTSÁG 364/2007/EK RENDELETE

(2007. március 30.)

az 1898/2005/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott 28. egyedi pályázati eljárás tekintetében a vajkoncentrátum maximális támogatásának megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tej- és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikkére,

mivel:

| (1) | A tejszín, vaj és vajkoncentrátum közösségi piacon történő értékesítésére vonatkozó intézkedések tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2005. november 9-i 1898/2005/EK bizottsági rendelet (2) 47. cikkével összhangban az intervenciós hivatalok a vajkoncentrátum támogatására vonatkozó folyamatos pályázati felhívást nyitnak meg. A rendelet 54. cikke előírja, hogy az egyedi pályázati felhívásra érkezett pályázatok alapján állapítják meg a legalább 96 %-os zsírtartalmú vajkoncentrátumra adható támogatás maximális összegét. |
| --- | --- |

(1)

A tejszín, vaj és vajkoncentrátum közösségi piacon történő értékesítésére vonatkozó intézkedések tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2005. november 9-i 1898/2005/EK bizottsági rendelet (2) 47. cikkével összhangban az intervenciós hivatalok a vajkoncentrátum támogatására vonatkozó folyamatos pályázati felhívást nyitnak meg. A rendelet 54. cikke előírja, hogy az egyedi pályázati felhívásra érkezett pályázatok alapján állapítják meg a legalább 96 %-os zsírtartalmú vajkoncentrátumra adható támogatás maximális összegét.

| (2) | Az 1898/2005/EK rendelet 53. cikkének (4) bekezdése rendelkezik végfelhasználási biztosíték nyújtásáról, ami a vajkoncentrátumnak a kiskereskedelem által történő átvételét hivatott biztosítani. |
| --- | --- |

(2)

Az 1898/2005/EK rendelet 53. cikkének (4) bekezdése rendelkezik végfelhasználási biztosíték nyújtásáról, ami a vajkoncentrátumnak a kiskereskedelem által történő átvételét hivatott biztosítani.

| (3) | A beérkezett pályázatok alapján meg kell állapítani a maximális támogatás összegét, valamint ennek megfelelően a végfelhasználási biztosíték összegét. |
| --- | --- |

(3)

A beérkezett pályázatok alapján meg kell állapítani a maximális támogatás összegét, valamint ennek megfelelően a végfelhasználási biztosíték összegét.

| (4) | A Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(4)

A Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1898/2005/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott 28. egyedi pályázati eljárás céljára a rendelet 47. cikkének (1) bekezdése szerinti, legalább 96 %-os zsírtartalmú vajkoncentrátumra adható maximális támogatás összege 12,00 EUR/100 kg.

Az 1898/2005/EK rendelet 53. cikkének (4) bekezdésében előírt végfelhasználási biztosíték 13 EUR/100 kg.

2. cikk

Ez a rendelet 2007. március 31-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. március 30-án.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A legutóbb az 1913/2005/EK rendelettel (HL L 307., 2005.11.25., 2. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 308., 2005.11.25., 1. o. A legutóbb a 2107/2005/EK rendelettel (HL L 337., 2005.12.22., 20. o.) módosított rendelet.

2

---

| 31.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 91/11 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 91/11

---

A BIZOTTSÁG 365/2007/EK RENDELETE

(2007. március 30.)

a vaj minimális értékesítési árának meghatározásáról a 2771/1999/EK rendeletben nevezett folyamatos pályáztatás keretében kiadott 60. egyenkénti pályázati felhívásra

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tej és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikke c) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A vaj- és tejszínpiaci intervenciót szabályzó 1255/1999/EK tanácsi rendelet (2) alkalmazásának részletes szabályait meghatározó, 1999. december 16-i 2771/1999/EK bizottsági rendelet 21. cikkének megfelelően az intervenciós ügynökségek az általuk tárolt vaj bizonyos mennyiségét folyamatos pályáztatás keretében értékesítésre ajánlották fel. |
| --- | --- |

(1)

A vaj- és tejszínpiaci intervenciót szabályzó 1255/1999/EK tanácsi rendelet (2) alkalmazásának részletes szabályait meghatározó, 1999. december 16-i 2771/1999/EK bizottsági rendelet 21. cikkének megfelelően az intervenciós ügynökségek az általuk tárolt vaj bizonyos mennyiségét folyamatos pályáztatás keretében értékesítésre ajánlották fel.

| (2) | Figyelemmel az egyenkénti pályázati felhívásokra beérkezett ajánlatokra, minimális értékesítési árat határoznak meg, vagy pedig döntés születik arra vonatkozóan, hogy a 2771/1999/EK rendelet 24a. cikke szerint nem történik szerződéskötés. |
| --- | --- |

(2)

Figyelemmel az egyenkénti pályázati felhívásokra beérkezett ajánlatokra, minimális értékesítési árat határoznak meg, vagy pedig döntés születik arra vonatkozóan, hogy a 2771/1999/EK rendelet 24a. cikke szerint nem történik szerződéskötés.

| (3) | Figyelemmel a beérkezett pályázatokra, a minimum eladási árat meg kell állapítani. |
| --- | --- |

(3)

Figyelemmel a beérkezett pályázatokra, a minimum eladási árat meg kell állapítani.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2771/1999/EK rendeletnek megfelelő 60. egyenkénti pályázati felhívás esetén, amelyet illetően az arra vonatkozó pályázati beadási határidő 2007. március 27-én lejárt, a vaj minimum értékesítési árát 243,05 EUR/100 kg-ban kell meghatározni.

2. cikk

Ez a rendelet 2007. március 31-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. március 30-án.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A legutóbb az 1913/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 307., 2005.11.25., 2. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 333., 1999.12.24., 11. o. A legutóbb az 1802/2005/EK rendelettel (HL L 290., 2005.11.4., 3. o.) módosított rendelet.

2

---

| 31.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 91/12 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 91/12

---

A BIZOTTSÁG 366/2007/EK RENDELETE

(2007. március 30.)

a cukorágazat egyes termékeire az 1002/2006/EK rendelet által a 2006/2007-es gazdasági évre rögzített irányadó árak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a cukor piacának közös szervezéséről szóló, 2006. február 20-i 318/2006/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel a cukorágazatban harmadik országokkal folytatott kereskedelem tekintetében a 318/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 2006. június 30-i 951/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 36. cikkére,

mivel:

| (1) | A fehér cukor, a nyerscukor és egyes szirupok irányadó árát, valamint a behozatalukra vonatkozó kiegészítő vám összegét a 2006/2007-es gazdasági évre az 1002/2006/EK bizottsági rendelet (3) rögzítette. Ezen árakat és vámokat legutóbb a 331/2007/EK bizottsági rendelet (4) módosította. |
| --- | --- |

(1)

A fehér cukor, a nyerscukor és egyes szirupok irányadó árát, valamint a behozatalukra vonatkozó kiegészítő vám összegét a 2006/2007-es gazdasági évre az 1002/2006/EK bizottsági rendelet (3) rögzítette. Ezen árakat és vámokat legutóbb a 331/2007/EK bizottsági rendelet (4) módosította.

| (2) | A jelenleg a Bizottság rendelkezésére álló információk alapján az említett összegeket a 951/2006/EK rendeletben foglalt általános és részletes rögzítési szabályoknak megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(2)

A jelenleg a Bizottság rendelkezésére álló információk alapján az említett összegeket a 951/2006/EK rendeletben foglalt általános és részletes rögzítési szabályoknak megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2006/2007-es gazdasági évre az 1002/2006/EK rendelet által rögzített, a 951/2006/EK rendelet 36. cikkében említett termékek behozatalára vonatkozó irányadó árak és kiegészítő vámok módosultak, és a jelen rendelet mellékletében szerepelnek.

2. cikk

Ez a rendelet 2007. március 31-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. március 30-án.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 58., 2006.2.28., 1. o. A legutóbb a 2011/2006/EK rendelettel (HL L 384., 2006.12.29., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 178., 2006.7.1., 24. o. A 2031/2006/EK rendelettel (HL L 414., 2006.12.30., 43. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 179., 2006.7.1., 36. o.

3

(4)  HL L 88., 2007.3.29., 14. o.

4

---

MELLÉKLET

A fehércukor, a nyerscukor és az 1702 90 99 KN-kód alá tartozó termékek behozatalára vonatkozó irányadó árak és kiegészítő vámok 2007. március 31-től alkalmazandó módosított összegei

| (EUR) |
| --- |
| KN-kód | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege |
| 1701 11 10 (1) | 20,09 | 6,26 |
| 1701 11 90 (1) | 20,09 | 11,88 |
| 1701 12 10 (1) | 20,09 | 6,07 |
| 1701 12 90 (1) | 20,09 | 11,37 |
| 1701 91 00 (2) | 25,25 | 12,73 |
| 1701 99 10 (2) | 25,25 | 8,09 |
| 1701 99 90 (2) | 25,25 | 8,09 |
| 1702 90 99 (3) | 0,25 | 0,40 |

(EUR)

KN-kód

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege

1701 11 10 (1)

20,09

6,26

1701 11 90 (1)

20,09

11,88

1701 12 10 (1)

20,09

6,07

1701 12 90 (1)

20,09

11,37

1701 91 00 (2)

25,25

12,73

1701 99 10 (2)

25,25

8,09

1701 99 90 (2)

25,25

8,09

1702 90 99 (3)

0,25

0,40

---

(1)  A 318/2006/EK tanácsi rendelet I. mellékletének II. pontjában meghatározott szabványminőség esetén (HL L 58., 2006.2.28., 1. o.).

(2)  A 318/2006/EK rendelet I. mellékletének II. pontjában meghatározott szabványminőség esetén.

(3)  1 %-os szacharóztartalom esetén.

---

| 31.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 91/14 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 91/14

---

A BIZOTTSÁG 367/2007/EK RENDELETE

(2007. március 30.)

az intervenciós hivatalok birtokában lévő gabonafélék értékesítési eljárásának és feltételeinek megállapításáról szóló 2131/93/EGK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 6. cikkére és 24. cikkének második albekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2131/93/EGK bizottsági rendelet (2) 1. cikkének (2) bekezdése megadja a „pályázati felhívás” meghatározását, valamint az ajánlatok elbírálásának módját. Annak érdekében, hogy el lehessen kerülni az ajánlatok elbírálásának mindennemű következetlenségét, célszerű pontosítani a pályázati feltételeket. |
| --- | --- |

(1)

A 2131/93/EGK bizottsági rendelet (2) 1. cikkének (2) bekezdése megadja a „pályázati felhívás” meghatározását, valamint az ajánlatok elbírálásának módját. Annak érdekében, hogy el lehessen kerülni az ajánlatok elbírálásának mindennemű következetlenségét, célszerű pontosítani a pályázati feltételeket.

| (2) | A 2131/93/EGK bizottsági rendelet 2. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdése és a rendelet 7. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdése úgy rendelkezik, hogy legalább 8 napnak kell eltelnie a közösségi piacon történő viszonteladásra, illetve az exportra vonatkozó pályázati felhívásoknak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele és a pályázatok benyújtási határidejének első zárónapja között. A rendelet 12. cikkének (1) bekezdése ugyanúgy nyolcnapos időszakot ír elő a pályázati felhívásra vonatkozó közlemény közzététele és a pályázatok benyújtási határidejének első zárónapja között. A technikai fejlődést és az elektronikus kommunikáció rendelkezésre állását figyelembe véve ez az időszak túl hosszúnak tűnik, és célszerű lerövidíteni. |
| --- | --- |

(2)

A 2131/93/EGK bizottsági rendelet 2. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdése és a rendelet 7. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdése úgy rendelkezik, hogy legalább 8 napnak kell eltelnie a közösségi piacon történő viszonteladásra, illetve az exportra vonatkozó pályázati felhívásoknak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele és a pályázatok benyújtási határidejének első zárónapja között. A rendelet 12. cikkének (1) bekezdése ugyanúgy nyolcnapos időszakot ír elő a pályázati felhívásra vonatkozó közlemény közzététele és a pályázatok benyújtási határidejének első zárónapja között. A technikai fejlődést és az elektronikus kommunikáció rendelkezésre állását figyelembe véve ez az időszak túl hosszúnak tűnik, és célszerű lerövidíteni.

| (3) | A 2131/93/EGK rendelet 3. cikke megállapítja a pályázati felhívásra vonatkozó közleményekkel kapcsolatos minimumkövetelményeket, és rendeletetési helytől függetlenül meghatározza a folyamatos pályázati felhívások általános szabályait is. Az egyértelműség érdekében célszerű ezeket a szabályokat a rendelet III. címében (Általános és záró rendelkezések) szerepeltetni. |
| --- | --- |

(3)

A 2131/93/EGK rendelet 3. cikke megállapítja a pályázati felhívásra vonatkozó közleményekkel kapcsolatos minimumkövetelményeket, és rendeletetési helytől függetlenül meghatározza a folyamatos pályázati felhívások általános szabályait is. Az egyértelműség érdekében célszerű ezeket a szabályokat a rendelet III. címében (Általános és záró rendelkezések) szerepeltetni.

| (4) | A 2131/93/EGK rendelet 10. cikke megállapítja, hogy a pályázatok benyújtása után milyen információkat kell a Bizottsággal közölni, és melyek a pályázatok elfogadásának feltételei, különösen az árak tekintetében. A nyilvántartás hatékonysága érdekében célszerű előírni azon tételszám megadását is, amelyre az ajánlatok vonatkoznak, és pontosítani, hogy milyen körülmények között nem szabad a megállapított minimális eladási árnak hátrányosan érintenie a többi exportműveletet. |
| --- | --- |

(4)

A 2131/93/EGK rendelet 10. cikke megállapítja, hogy a pályázatok benyújtása után milyen információkat kell a Bizottsággal közölni, és melyek a pályázatok elfogadásának feltételei, különösen az árak tekintetében. A nyilvántartás hatékonysága érdekében célszerű előírni azon tételszám megadását is, amelyre az ajánlatok vonatkoznak, és pontosítani, hogy milyen körülmények között nem szabad a megállapított minimális eladási árnak hátrányosan érintenie a többi exportműveletet.

| (5) | A 2131/93/EGK rendelet 12. cikke a pályázati felhívásra vonatkozó közleményekkel kapcsolatos általános követelményeket határozza meg. Az egyértelműség érdekében célszerű ide beilleszteni a 3. cikkből törölt rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(5)

A 2131/93/EGK rendelet 12. cikke a pályázati felhívásra vonatkozó közleményekkel kapcsolatos általános követelményeket határozza meg. Az egyértelműség érdekében célszerű ide beilleszteni a 3. cikkből törölt rendelkezéseket.

| (6) | A 2131/93/EGK rendeletet ezért módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

A 2131/93/EGK rendeletet ezért módosítani kell.

| (7) | A 2131/93/EGK rendelet tartalmaz egyes bejegyzéseket a közösség valamennyi hivatalos nyelvén. A 920/2005/EK rendelettel (3) módosított, az Európai Gazdasági Közösség által használt nyelvek meghatározásáról szóló, 1958. október 6-án 1. tanácsi rendelet (4) értelmében az ír nyelv 2007. január 1-től a Közösség hivatalos nyelveinek egyike. Ezért a bejegyzések között egy ír nyelvű verziót is fel kell tüntetni. |
| --- | --- |

(7)

A 2131/93/EGK rendelet tartalmaz egyes bejegyzéseket a közösség valamennyi hivatalos nyelvén. A 920/2005/EK rendelettel (3) módosított, az Európai Gazdasági Közösség által használt nyelvek meghatározásáról szóló, 1958. október 6-án 1. tanácsi rendelet (4) értelmében az ír nyelv 2007. január 1-től a Közösség hivatalos nyelveinek egyike. Ezért a bejegyzések között egy ír nyelvű verziót is fel kell tüntetni.

| (8) | Az ebben a rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az ebben a rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2131/93/EGK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   E rendelet alkalmazásában »pályázati felhívás« az érdekelt felek versenye az ajánlati felhívásra adott válaszként, amelynek során az e rendeletben előírt feltételeknek megfelelő ajánlatok közül a szerződést minden tétel tekintetében az az ajánlat nyeri el, amelyik a legkedvezőbb, de ugyanakkor a Bizottság által a 10. cikk (2) bekezdésében meghatározott minimális eladási árral legalább egyenlő árat kínál.” |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   E rendelet alkalmazásában »pályázati felhívás« az érdekelt felek versenye az ajánlati felhívásra adott válaszként, amelynek során az e rendeletben előírt feltételeknek megfelelő ajánlatok közül a szerződést minden tétel tekintetében az az ajánlat nyeri el, amelyik a legkedvezőbb, de ugyanakkor a Bizottság által a 10. cikk (2) bekezdésében meghatározott minimális eladási árral legalább egyenlő árat kínál.”

| 2. | A 2. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „A kihirdetés és a pályázatok benyújtási határidejének első zárónapja között legalább hat napnak kell eltelnie.” |
| --- | --- |

2.

A 2. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A kihirdetés és a pályázatok benyújtási határidejének első zárónapja között legalább hat napnak kell eltelnie.”

| 3. | A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „3. cikk
  Az intervenciós hivatalok a 12. cikknek megfelelően készítik el és hozzák nyilvánosságra a pályázati felhívásra vonatkozó közleményeket.” |
| --- | --- |

3.

A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„3. cikk

Az intervenciós hivatalok a 12. cikknek megfelelően készítik el és hozzák nyilvánosságra a pályázati felhívásra vonatkozó közleményeket.”

| 4. | A 7. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „A kihirdetés és a pályázatok benyújtási határidejének első zárónapja között legalább hat napnak kell eltelnie.” |
| --- | --- |

4.

A 7. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A kihirdetés és a pályázatok benyújtási határidejének első zárónapja között legalább hat napnak kell eltelnie.”

| 5. | A 10. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „10. cikk
  (1)   Amikor az egyes pályázatok benyújtási határideje lejár, az érintett tagállam megküldi a Bizottságnak a pályázatok jegyzékét a pályázók nevének feltüntetése nélkül, a vonatkozó tételszám, a mennyiség, az ár és az árnövekmények, illetve árcsökkentések feltüntetésével.
  (2)   A Bizottság az 1784/2003/EK rendelet 25. cikkének (2) bekezdésében említett eljárással összhangban meghatározza a minimális eladási árat, vagy úgy dönt, hogy a beérkezett ajánlatokról nem intézkedik.
  (3)   Az exportra vonatkozó felhívások esetében a minimális eladási árat olyan szinten kell megállapítani, amely nem érinti hátrányosan a többi exportműveletet.” |
| --- | --- |

5.

A 10. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„10. cikk

(1)   Amikor az egyes pályázatok benyújtási határideje lejár, az érintett tagállam megküldi a Bizottságnak a pályázatok jegyzékét a pályázók nevének feltüntetése nélkül, a vonatkozó tételszám, a mennyiség, az ár és az árnövekmények, illetve árcsökkentések feltüntetésével.

(2)   A Bizottság az 1784/2003/EK rendelet 25. cikkének (2) bekezdésében említett eljárással összhangban meghatározza a minimális eladási árat, vagy úgy dönt, hogy a beérkezett ajánlatokról nem intézkedik.

(3)   Az exportra vonatkozó felhívások esetében a minimális eladási árat olyan szinten kell megállapítani, amely nem érinti hátrányosan a többi exportműveletet.”

| 6. | A 12. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „12. cikk
  (1)   Az intervenciós hivatalok legalább négy nappal a pályázatok benyújtási határidejének első zárónapja előtt kihirdetik a pályázati felhívásra vonatkozó közleményt, amelyben fel kell tüntetni a következőket:






  a) | az értékesítés e rendelet rendelkezéseivel összeegyeztethető kiegészítő záradékait és feltételeit; |
| --- | --- | --- |

6.

A 12. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„12. cikk

(1)   Az intervenciós hivatalok legalább négy nappal a pályázatok benyújtási határidejének első zárónapja előtt kihirdetik a pályázati felhívásra vonatkozó közleményt, amelyben fel kell tüntetni a következőket:

a)

az értékesítés e rendelet rendelkezéseivel összeegyeztethető kiegészítő záradékait és feltételeit;

| b) | az egyes tételeknek az intervenciós hivatal által történő felvásárláskor vagy a később lefolytatott vizsgálatok során megállapított főbb fizikai és műszaki jellemzőit; |
| --- | --- |

b)

az egyes tételeknek az intervenciós hivatal által történő felvásárláskor vagy a később lefolytatott vizsgálatok során megállapított főbb fizikai és műszaki jellemzőit;

| c) | a tárolás helyét, és a tárolást végzők nevét és címét. |
| --- | --- |

c)

a tárolás helyét, és a tárolást végzők nevét és címét.

(2)   Az intervenciós hivatalok nyilvánosságra hozzák a pályázati felhívásról szóló közleményt, méghozzá székhelyükön történő kifüggesztéssel, valamint weboldalukon vagy az illetékes minisztérium weboldalán való megjelentetéssel. Folyamatos pályázati felhívások esetén a felhívásban meg kell határozni az egyes részleges felhívásokra vonatkozó benyújtási határidőket.

(3)   A pályázati felhívásra vonatkozó közleményben fel kell tüntetni azokat a legkisebb mennyiségeket, amelyekre ajánlatot lehet tenni.

(4)   A közleményt és annak valamennyi módosítását a pályázatok benyújtási határidejének első zárónapját megelőzően meg kell küldeni a Bizottság részére.”

| 7. | A mellékletbe a francia nyelvű verzió után a következő francia bekezdést kell beilleszteni:
  „—   írül: Onnmhairiú gránach ar muir, Airteagal 17a de Rialachán (CEE) 2131/93”. |
| --- | --- |

7.

A mellékletbe a francia nyelvű verzió után a következő francia bekezdést kell beilleszteni:

„—   írül: Onnmhairiú gránach ar muir, Airteagal 17a de Rialachán (CEE) 2131/93”.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. március 30-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o. Az 1154/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 187., 2005.7.19., 11. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 191., 1993.7.31., 76. o. A legutóbb az 1996/2006/EK rendelettel (HL L 398., 2006.12.30., 1. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 156., 2005.6.18., 3. o.

3

(4)  HL 17., 1958.10.6., 385/58. o.

4

---

| 31.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 91/16 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 91/16

---

A BIZOTTSÁG 368/2007/EK RENDELETE

(2007. március 30.)

a B rendszerű kiviteli engedélyek kibocsátásáról a gyümölcs- és zöldségágazatban (alma)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs- és zöldségpiac közös szervezéséről szóló, 1996. október 28-i 2200/96/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel a 2200/96/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldségféléket érintő export-visszatérítések tekintetében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2001. október 8-i 1961/2001/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 6. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 134/2007/EK bizottsági rendelet (3) meghatározza azokat az indikatív mennyiségeket, amelyekre B rendszerű kiviteli engedélyeket lehet kibocsátani. |
| --- | --- |

(1)

Az 134/2007/EK bizottsági rendelet (3) meghatározza azokat az indikatív mennyiségeket, amelyekre B rendszerű kiviteli engedélyeket lehet kibocsátani.

| (2) | Figyelembe véve a mai napon a Bizottság rendelkezésére álló információkat, a alma esetében fennáll a folyó kiviteli időszakra előírt indikatív mennyiségek meghaladásának veszélye. Ez a túllépés károsan érintené a gyümölcs- és zöldségágazat export-visszatérítési rendszerének jó működését. |
| --- | --- |

(2)

Figyelembe véve a mai napon a Bizottság rendelkezésére álló információkat, a alma esetében fennáll a folyó kiviteli időszakra előírt indikatív mennyiségek meghaladásának veszélye. Ez a túllépés károsan érintené a gyümölcs- és zöldségágazat export-visszatérítési rendszerének jó működését.

| (3) | E helyzet enyhítése érdekében a folyó kiviteli időszak végéig el kell utasítani a 2007. március 30. után exportálandó alma kivitelére vonatkozó B rendszerű engedélyek iránt benyújtott kérelmeket, |
| --- | --- |

(3)

E helyzet enyhítése érdekében a folyó kiviteli időszak végéig el kell utasítani a 2007. március 30. után exportálandó alma kivitelére vonatkozó B rendszerű engedélyek iránt benyújtott kérelmeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A alma vonatkozóan az 134/2007/EK rendelet 1. cikke alapján benyújtott, B rendszerű kiviteli engedély iránti kérelmek, amelyek tekintetében a kiviteli nyilatkozat elfogadására 2007. március 30. után és július 1. előtt kerül sor, elutasításra kerülnek.

2. cikk

Ez a rendelet 2007. március 31-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. március 30-án.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 297., 1996.11.21., 1. o. A legutóbb a 47/2003/EK bizottsági rendelettel (HL L 7., 2003.1.11., 64. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 268., 2001.10.9., 8. o. A legutóbb a 386/2005/EK rendelettel (HL L 62., 2005.3.9., 3. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 42., 2007.2.14., 16. o módosított rendelet. Helyesbítve: HL L 52., 2007.2.21., 12. o.

3

---

IRÁNYELVEK

| 31.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 91/17 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 91/17

---

A BIZOTTSÁG 2007/19/EK IRÁNYELVE

(2007. március 30.)

az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagokról és műanyag tárgyakról szóló 2002/72/EK irányelv és az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagok és műanyag tárgyak komponensei kioldódásának vizsgálatához alkalmazndó élelmiszer-utánzó modellanyagok listájának megállapításáról szóló 85/572/EGK tanácsi irányelv módosításáról

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő anyagokról és tárgyakról, valamint a 80/590/EGK és a 89/109/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. október 27-i 1935/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatósággal (a továbbiakban: a Hatóság) folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | A 2002/72/EK bizottsági irányelv (2) az 1935/2004/EK rendelet értelmében egyedi irányelv, amely az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagokra és műanyag tárgyakra vonatkozó szabályokat hangolja össze. |
| --- | --- |

(1)

A 2002/72/EK bizottsági irányelv (2) az 1935/2004/EK rendelet értelmében egyedi irányelv, amely az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagokra és műanyag tárgyakra vonatkozó szabályokat hangolja össze.

| (2) | A 2002/72/EK irányelv létrehoz egy listát, amely tartalmazza az ilyen műanyagok és műanyag tárgyak gyártásához engedélyezett anyagokról, különösen az adalékokról és monomerekről, ezek használatának korlátozásairól, a címkézésről szóló, valamint az ezen anyagok és tárgyak helyes használatának elősegítésére a fogyasztóknak vagy az élelmiszer-ipari vállalkozóknak nyújtandó információkat. |
| --- | --- |

(2)

A 2002/72/EK irányelv létrehoz egy listát, amely tartalmazza az ilyen műanyagok és műanyag tárgyak gyártásához engedélyezett anyagokról, különösen az adalékokról és monomerekről, ezek használatának korlátozásairól, a címkézésről szóló, valamint az ezen anyagok és tárgyak helyes használatának elősegítésére a fogyasztóknak vagy az élelmiszer-ipari vállalkozóknak nyújtandó információkat.

| (3) | A Bizottsághoz érkezett információk szerint például a fedelekben lévő polivinil-klorid (PVC) tömítésekhez használt lágyítók olyan mennyiségben oldódhatnak át a zsíros élelmiszerekbe, ami veszélyeztetheti az emberi egészséget vagy elfogadhatatlanul megváltoztathatja az élelmiszer összetételét. Egyértelművé kell tenni ezért, hogy a tömítések a 2002/72/EK irányelv hatálya alá esnek még akkor is, ha például fém fedél részét képezik. Ugyanakkor külön szabályokat kell alkotni az ilyen tömítések gyártásához használt adalékok tekintetében. Indokolt a fedélgyártók igényeinek figyelembevétele, hogy elegendő idejük legyen alkalmazkodni a 2002/72/EK irányelv egyes rendelkezéseihez. Figyelembe véve a fedéltömítések gyártásához használt adott adalékok értékelése iránti kérelem elkészítéséhez szükséges időt, ma még nem lehet meghatározni ezek értékelésének menetrendjét. Az első szakaszban ezért a műanyagokhoz és műanyag tárgyakhoz engedélyezett adalékok később elfogadandó engedélyező jegyzéke nem vonatkozhat fedéltömítések gyártására, hogy fennmaradjon a lehetőség más adalékok használatára, a nemzeti jog rendelkezéseitől függően. A helyzetet később újra meg kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottsághoz érkezett információk szerint például a fedelekben lévő polivinil-klorid (PVC) tömítésekhez használt lágyítók olyan mennyiségben oldódhatnak át a zsíros élelmiszerekbe, ami veszélyeztetheti az emberi egészséget vagy elfogadhatatlanul megváltoztathatja az élelmiszer összetételét. Egyértelművé kell tenni ezért, hogy a tömítések a 2002/72/EK irányelv hatálya alá esnek még akkor is, ha például fém fedél részét képezik. Ugyanakkor külön szabályokat kell alkotni az ilyen tömítések gyártásához használt adalékok tekintetében. Indokolt a fedélgyártók igényeinek figyelembevétele, hogy elegendő idejük legyen alkalmazkodni a 2002/72/EK irányelv egyes rendelkezéseihez. Figyelembe véve a fedéltömítések gyártásához használt adott adalékok értékelése iránti kérelem elkészítéséhez szükséges időt, ma még nem lehet meghatározni ezek értékelésének menetrendjét. Az első szakaszban ezért a műanyagokhoz és műanyag tárgyakhoz engedélyezett adalékok később elfogadandó engedélyező jegyzéke nem vonatkozhat fedéltömítések gyártására, hogy fennmaradjon a lehetőség más adalékok használatára, a nemzeti jog rendelkezéseitől függően. A helyzetet később újra meg kell vizsgálni.

| (4) | A Hatóság által értékelt anyagok kockázatelemzéséből származó új információk és a kioldódás kiszámításához jelenleg használt szabályoknak a műszaki fejlődéshez való hozzáigazítása iránti igény alapján a 2002/72/EK irányelvet frissíteni kell. Pontosítási céllal be kell vezetni a használt műszaki kifejezések fogalommeghatározását. |
| --- | --- |

(4)

A Hatóság által értékelt anyagok kockázatelemzéséből származó új információk és a kioldódás kiszámításához jelenleg használt szabályoknak a műszaki fejlődéshez való hozzáigazítása iránti igény alapján a 2002/72/EK irányelvet frissíteni kell. Pontosítási céllal be kell vezetni a használt műszaki kifejezések fogalommeghatározását.

| (5) | Az összkioldódásra és az egyedi kioldódásra vonatkozó szabályoknak ugyanazon az elven kell alapulniuk. Ezeket a szabályokat ezért össze kell hangolni. |
| --- | --- |

(5)

Az összkioldódásra és az egyedi kioldódásra vonatkozó szabályoknak ugyanazon az elven kell alapulniuk. Ezeket a szabályokat ezért össze kell hangolni.

| (6) | Külön szabályokat kell bevezetni a csecsemők védelmének javítására, mivel a csecsemők saját testsúlyukhoz képest több élelmiszert fogyasztanak, mint a felnőttek. |
| --- | --- |

(6)

Külön szabályokat kell bevezetni a csecsemők védelmének javítására, mivel a csecsemők saját testsúlyukhoz képest több élelmiszert fogyasztanak, mint a felnőttek.

| (7) | A 2002/72/EK irányelv III. mellékletének B. részében felsorolt adalékok „D” modellanyagra vonatkozó egyedi kioldódási határértékeinek (Specifikus Kioldódási Határérték-SKH) való megfelelést ugyanakkor kell ellenőrizni, mint az irányelvben az említett adalékoknak a fogyasztókra gyakorolt valós hatásának jobb becslése érdekében bevezetett, a kioldódás kiszámítására szolgáló más rendelkezéseket. A megfelelőség fenti ellenőrzésének határidejét ezért meg kell hosszabbítani. |
| --- | --- |

(7)

A 2002/72/EK irányelv III. mellékletének B. részében felsorolt adalékok „D” modellanyagra vonatkozó egyedi kioldódási határértékeinek (Specifikus Kioldódási Határérték-SKH) való megfelelést ugyanakkor kell ellenőrizni, mint az irányelvben az említett adalékoknak a fogyasztókra gyakorolt valós hatásának jobb becslése érdekében bevezetett, a kioldódás kiszámítására szolgáló más rendelkezéseket. A megfelelőség fenti ellenőrzésének határidejét ezért meg kell hosszabbítani.

| (8) | Pontosítani kell az adalékként is működő polimerizációs segédanyagok (PSA) helyzetét. Az adalékként is használatos polimerizációs segédanyagokat értékelni kell, és ezeket fel kell venni az adalékok későbbi pozitív listájára. Ezek közül néhány már szerepel az adalékok jelenlegi, részleges listáján. A többi, kizárólag polimerizációs segédanyagként használt adalék tekintetében, amelyek rendeltetésszerűen nem maradnak bent a késztermékben, egyértelművé kell tenni, hogy használatuk a nemzeti jog rendelkezéseitől függően továbbra is lehetséges marad, az adalékok későbbi végleges, pozitív listájának elfogadása után is. A helyzetet később újra meg kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(8)

Pontosítani kell az adalékként is működő polimerizációs segédanyagok (PSA) helyzetét. Az adalékként is használatos polimerizációs segédanyagokat értékelni kell, és ezeket fel kell venni az adalékok későbbi pozitív listájára. Ezek közül néhány már szerepel az adalékok jelenlegi, részleges listáján. A többi, kizárólag polimerizációs segédanyagként használt adalék tekintetében, amelyek rendeltetésszerűen nem maradnak bent a késztermékben, egyértelművé kell tenni, hogy használatuk a nemzeti jog rendelkezéseitől függően továbbra is lehetséges marad, az adalékok későbbi végleges, pozitív listájának elfogadása után is. A helyzetet később újra meg kell vizsgálni.

| (9) | Kísérletek kimutatták, hogy az azodikarbonamid magas hőmérsékleten szemikarbazidra bomlik. 2003-ban a Bizottság felkérte a Hatóságot, hogy gyűjtsön adatokat és értékelje az élelmiszerben lévő szemikarbazid miatti kockázatokat. Az információk beérkezéséig és az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszer-biztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 7. cikkével összhangban a műanyagokban és műanyag tárgyakban az azodikarbonamid használatát a 2004/1/EK bizottsági irányelv (4) felfüggesztette. 2005. június 21-i véleményében (5) a Hatóság megállapította, hogy az élelmiszerben előforduló koncentrációkban a szemikarbazid rákkeltő hatása nem jelent kockázatot az emberi egészségre, ha az azodikarbonamid mint a szemikarbazid forrását kiiktatják. Indokolt ezért az azodikarbonamid műanyagokban és műanyag tárgyakban történő használatára vonatkozó tilalmat fenntartani. |
| --- | --- |

(9)

Kísérletek kimutatták, hogy az azodikarbonamid magas hőmérsékleten szemikarbazidra bomlik. 2003-ban a Bizottság felkérte a Hatóságot, hogy gyűjtsön adatokat és értékelje az élelmiszerben lévő szemikarbazid miatti kockázatokat. Az információk beérkezéséig és az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszer-biztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 7. cikkével összhangban a műanyagokban és műanyag tárgyakban az azodikarbonamid használatát a 2004/1/EK bizottsági irányelv (4) felfüggesztette. 2005. június 21-i véleményében (5) a Hatóság megállapította, hogy az élelmiszerben előforduló koncentrációkban a szemikarbazid rákkeltő hatása nem jelent kockázatot az emberi egészségre, ha az azodikarbonamid mint a szemikarbazid forrását kiiktatják. Indokolt ezért az azodikarbonamid műanyagokban és műanyag tárgyakban történő használatára vonatkozó tilalmat fenntartani.

| (10) | Be kell vezetni a funkcionális műanyag záróréteg fogalmát, ami a műanyagon vagy műanyag tárgyakon belül lévő olyan záróréteg, amely megakadályozza vagy csökkenti az élelmiszerbe a záróréteg mögül történő kioldódást. Csak az üveg, illetve néhány fémfajta képes a kioldódás tökéletes megakadályozására. Műanyagok lehetnek részleges tulajdonságú és hatású funkcionális zárórétegek, és ezek segíthetik, hogy egy adott anyag kioldódása a vonatkozó egyedi kioldódási határérték (SKH) vagy kimutatási határ alá csökkenjen. Funkcionális műanyag záróréteg mögött használhatók nem engedélyezett anyagok is, feltéve, hogy megfelelnek bizonyos kritériumoknak, és kioldódásuk adott kimutatási határérték alatt marad. Figyelembe véve a csecsemőknek és más különösen érzékeny személyeknek szánt élelmiszereket, valamint az ilyen típusú, nagy analitikai hibahatárú elemzések nehézségeit, 0,01 mg/kg felső határértéket kell megállapítani élelmiszerre vagy élelmiszer-utánzó modellanyagra a nem engedélyezett anyag funkcionális műanyag zárórétegen keresztüli kioldódása tekintetében. |
| --- | --- |

(10)

Be kell vezetni a funkcionális műanyag záróréteg fogalmát, ami a műanyagon vagy műanyag tárgyakon belül lévő olyan záróréteg, amely megakadályozza vagy csökkenti az élelmiszerbe a záróréteg mögül történő kioldódást. Csak az üveg, illetve néhány fémfajta képes a kioldódás tökéletes megakadályozására. Műanyagok lehetnek részleges tulajdonságú és hatású funkcionális zárórétegek, és ezek segíthetik, hogy egy adott anyag kioldódása a vonatkozó egyedi kioldódási határérték (SKH) vagy kimutatási határ alá csökkenjen. Funkcionális műanyag záróréteg mögött használhatók nem engedélyezett anyagok is, feltéve, hogy megfelelnek bizonyos kritériumoknak, és kioldódásuk adott kimutatási határérték alatt marad. Figyelembe véve a csecsemőknek és más különösen érzékeny személyeknek szánt élelmiszereket, valamint az ilyen típusú, nagy analitikai hibahatárú elemzések nehézségeit, 0,01 mg/kg felső határértéket kell megállapítani élelmiszerre vagy élelmiszer-utánzó modellanyagra a nem engedélyezett anyag funkcionális műanyag zárórétegen keresztüli kioldódása tekintetében.

| (11) | A 2002/72/EK irányelv 9. cikke előírja, hogy a műanyagokat és műanyag tárgyakat írásos nyilatkozatnak kell kísérnie, amely igazolja, hogy megfelelnek a rájuk vonatkozó előírásoknak. Az 1935/2004/EK rendelet 5. cikke (1) bekezdésének h) és i) pontjával összhangban a szállítók együttműködésének és felelősségének növelése céljából a gyártás minden szakaszában, beleértve a kiindulási anyagok gyártását is, a felelősöknek a fogyasztók számára elérhető megfelelőségi nyilatkozatban dokumentálniuk kell a vonatkozó szabályok betartását. Ezenkívül a gyártás minden szakaszában a végrehajtató hatóságok rendelkezésére kell tartani a megfelelőségi nyilatkozatot alátámasztó dokumentációt. |
| --- | --- |

(11)

A 2002/72/EK irányelv 9. cikke előírja, hogy a műanyagokat és műanyag tárgyakat írásos nyilatkozatnak kell kísérnie, amely igazolja, hogy megfelelnek a rájuk vonatkozó előírásoknak. Az 1935/2004/EK rendelet 5. cikke (1) bekezdésének h) és i) pontjával összhangban a szállítók együttműködésének és felelősségének növelése céljából a gyártás minden szakaszában, beleértve a kiindulási anyagok gyártását is, a felelősöknek a fogyasztók számára elérhető megfelelőségi nyilatkozatban dokumentálniuk kell a vonatkozó szabályok betartását. Ezenkívül a gyártás minden szakaszában a végrehajtató hatóságok rendelkezésére kell tartani a megfelelőségi nyilatkozatot alátámasztó dokumentációt.

| (12) | A 178/2002/EK rendelet 17. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az élelmiszer-ipari vállalkozónak ellenőriznie kell, hogy az élelmiszerek megfelelnek-e a rájuk vonatkozó előírásoknak. Az élelmiszer-ipari vállalkozóknak ezért – szem előtt tartva ugyanakkor a titoktartási követelményeket is – rendelkezniük kell arra vonatkozó információval, hogy a műanyagokból és műanyag tárgyakból való kioldódás biztosan megfelel az élelmiszerekre vonatkozó előírásoknak és korlátozásoknak. |
| --- | --- |

(12)

A 178/2002/EK rendelet 17. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az élelmiszer-ipari vállalkozónak ellenőriznie kell, hogy az élelmiszerek megfelelnek-e a rájuk vonatkozó előírásoknak. Az élelmiszer-ipari vállalkozóknak ezért – szem előtt tartva ugyanakkor a titoktartási követelményeket is – rendelkezniük kell arra vonatkozó információval, hogy a műanyagokból és műanyag tárgyakból való kioldódás biztosan megfelel az élelmiszerekre vonatkozó előírásoknak és korlátozásoknak.

| (13) | Az 1935/2004/EK rendelet 3. cikke előírásainak teljesülését a 2002/72/EK irányelv II. és III. mellékletében nem felsorolt anyagok (mint például a 2002/72/EK irányelv II. mellékletének 3. pontjában és III. mellékletének 3. pontjában említett szennyezők és reakciótermékek) vonatkozásában az érintett vállalkozónak kell megítélnie, nemzetközileg elismert tudományos elvek alapján. |
| --- | --- |

(13)

Az 1935/2004/EK rendelet 3. cikke előírásainak teljesülését a 2002/72/EK irányelv II. és III. mellékletében nem felsorolt anyagok (mint például a 2002/72/EK irányelv II. mellékletének 3. pontjában és III. mellékletének 3. pontjában említett szennyezők és reakciótermékek) vonatkozásában az érintett vállalkozónak kell megítélnie, nemzetközileg elismert tudományos elvek alapján.

| (14) | A fogyasztók expozíciójának megfelelőbb becslése érdekében új redukciós faktort kell bevezetni a kioldódási vizsgálatoknál, a zsírredukciós faktort (ZSRF). A főleg zsíros élelmiszerekbe kioldódó anyagok (lipofil anyagok) hatásának értékelése eddig azon az általános feltételezésen alapult, hogy egy ember napi élelmiszer-bevitele 1 kg. Egy ember azonban naponta legfeljebb 200 gramm zsírt fogyaszt. Ezt az Élelmiszerügyi Tudományos Bizottság (SCF) véleményével (6) és a Hatóság véleményével (7) összhangban figyelembe kell venni az egyedi kioldódásnak a lipofil anyagokra vonatkozó osztótényezővel történő korrekciója révén. |
| --- | --- |

(14)

A fogyasztók expozíciójának megfelelőbb becslése érdekében új redukciós faktort kell bevezetni a kioldódási vizsgálatoknál, a zsírredukciós faktort (ZSRF). A főleg zsíros élelmiszerekbe kioldódó anyagok (lipofil anyagok) hatásának értékelése eddig azon az általános feltételezésen alapult, hogy egy ember napi élelmiszer-bevitele 1 kg. Egy ember azonban naponta legfeljebb 200 gramm zsírt fogyaszt. Ezt az Élelmiszerügyi Tudományos Bizottság (SCF) véleményével (6) és a Hatóság véleményével (7) összhangban figyelembe kell venni az egyedi kioldódásnak a lipofil anyagokra vonatkozó osztótényezővel történő korrekciója révén.

| (15) | A Hatóság által értékelt monomerek és más kiindulási anyagok kockázatbecsléséből származó új információk (8) alapján a nemzeti szinten ideiglenesen engedélyezett egyes monomereket, valamint az új monomereket fel kell venni az engedélyezett anyagokat tartalmazó közösségi listára. Más anyagok esetében a közösségi szinten már megállapított korlátozásokat és/vagy előírásokat a rendelkezésre álló új információk alapján módosítani kell. |
| --- | --- |

(15)

A Hatóság által értékelt monomerek és más kiindulási anyagok kockázatbecsléséből származó új információk (8) alapján a nemzeti szinten ideiglenesen engedélyezett egyes monomereket, valamint az új monomereket fel kell venni az engedélyezett anyagokat tartalmazó közösségi listára. Más anyagok esetében a közösségi szinten már megállapított korlátozásokat és/vagy előírásokat a rendelkezésre álló új információk alapján módosítani kell.

| (16) | A műanyagok és műanyag tárgyak gyártásában felhasználható adalékok részleges listáját módosítani kell a Hatóság által értékelt más adalékok felvétele céljából. Egyes adalékok esetében a közösségi szinten már megállapított korlátozásokat és/vagy előírásokat a rendelkezésre álló új információk alapján módosítani kell. |
| --- | --- |

(16)

A műanyagok és műanyag tárgyak gyártásában felhasználható adalékok részleges listáját módosítani kell a Hatóság által értékelt más adalékok felvétele céljából. Egyes adalékok esetében a közösségi szinten már megállapított korlátozásokat és/vagy előírásokat a rendelkezésre álló új információk alapján módosítani kell.

| (17) | A 2005/79/EK bizottsági irányelv (9) a 35760 EGK-számú műanyagra a 2002/72/EK irányelv III. mellékletének B. része helyett a III. melléklet A. részben változtatta meg a „Korlátozások és/vagy előírások” oszlop tartalmát, a 67180 EGK-számú anyagra pedig a melléklet A. része helyett annak B. részében. Ezenkívül a 43480, 45200, 81760 és 88640 EGK-számú anyagoknál a 2002/72/EK irányelv III. mellékletben lévő korlátozásokra, illetve előírásokra való hivatkozás nem egyértelmű. A jogbiztonság érdekében ezért a 35760 és 67180 EGK-számú anyagokat át kell vinni az adalékok listájának megfelelő szakaszába, és ismét fel kell venni a 43480, 45200, 81760 és 88640 EGK-számú anyagok korlátozásait és előírásait. |
| --- | --- |

(17)

A 2005/79/EK bizottsági irányelv (9) a 35760 EGK-számú műanyagra a 2002/72/EK irányelv III. mellékletének B. része helyett a III. melléklet A. részben változtatta meg a „Korlátozások és/vagy előírások” oszlop tartalmát, a 67180 EGK-számú anyagra pedig a melléklet A. része helyett annak B. részében. Ezenkívül a 43480, 45200, 81760 és 88640 EGK-számú anyagoknál a 2002/72/EK irányelv III. mellékletben lévő korlátozásokra, illetve előírásokra való hivatkozás nem egyértelmű. A jogbiztonság érdekében ezért a 35760 és 67180 EGK-számú anyagokat át kell vinni az adalékok listájának megfelelő szakaszába, és ismét fel kell venni a 43480, 45200, 81760 és 88640 EGK-számú anyagok korlátozásait és előírásait.

| (18) | Kimutatták, hogy a jelenleg használt desztillált víz nem megfelelő modellanyag néhány tejtermék utánzására. A desztillált vizet ezért fel kell váltani 50 %-os etanollal, mert az jobban utánozza ezek zsíros jellegét. |
| --- | --- |

(18)

Kimutatták, hogy a jelenleg használt desztillált víz nem megfelelő modellanyag néhány tejtermék utánzására. A desztillált vizet ezért fel kell váltani 50 %-os etanollal, mert az jobban utánozza ezek zsíros jellegét.

| (19) | Lágyítóként használnak epoxidált szójaolajat (ESBO) tömítésekhez. Figyelembe véve a Hatóság által a felnőtteknek az élelmiszerrel érintkezésbe kerülő anyagokban használt epoxidált szójaolajjal szembeni expozíciójáról 2006. március 16-án elfogadott véleményt (10), indokolt rövidebb határidőt megállapítani arra, hogy a fedéltömítések megfeleljenek a 2002/72/EK irányelvben az epoxidált szójaolajra és helyettesítőikre előírt korlátozásoknak. Ugyanennek a határidőnek kell vonatkoznia az azodikarbonamid használatának betiltását illetően is. |
| --- | --- |

(19)

Lágyítóként használnak epoxidált szójaolajat (ESBO) tömítésekhez. Figyelembe véve a Hatóság által a felnőtteknek az élelmiszerrel érintkezésbe kerülő anyagokban használt epoxidált szójaolajjal szembeni expozíciójáról 2006. március 16-án elfogadott véleményt (10), indokolt rövidebb határidőt megállapítani arra, hogy a fedéltömítések megfeleljenek a 2002/72/EK irányelvben az epoxidált szójaolajra és helyettesítőikre előírt korlátozásoknak. Ugyanennek a határidőnek kell vonatkoznia az azodikarbonamid használatának betiltását illetően is.

| (20) | Lágyítóként használnak egyes ftalátokat fedéltömítésekhez és más műanyagoknál is. A Hatóság által az egyes ftalátokról szóló, 2005 szeptemberében kiadott véleményeiben (11) megengedhető napi bevitelt (TDI) állapított meg egyes ftalátokra, és a Hatóság becslése szerint az emberek egyes ftalátokkal szembeni expozíciója ugyanabba a tartományba esik, mint a megengedhető napi bevitel. Indokolt ezért rövidebb határidőt megállapítani arra, hogy a műanyagok és műanyag tárgyak megfeleljenek a 2002/72/EK irányelvben ezekre az anyagokra megállapított korlátozásoknak. |
| --- | --- |

(20)

Lágyítóként használnak egyes ftalátokat fedéltömítésekhez és más műanyagoknál is. A Hatóság által az egyes ftalátokról szóló, 2005 szeptemberében kiadott véleményeiben (11) megengedhető napi bevitelt (TDI) állapított meg egyes ftalátokra, és a Hatóság becslése szerint az emberek egyes ftalátokkal szembeni expozíciója ugyanabba a tartományba esik, mint a megengedhető napi bevitel. Indokolt ezért rövidebb határidőt megállapítani arra, hogy a műanyagok és műanyag tárgyak megfeleljenek a 2002/72/EK irányelvben ezekre az anyagokra megállapított korlátozásoknak.

| (21) | A 85/572/EGK tanácsi irányelvet (12) és a 2002/72/EK irányelvet ezért megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(21)

A 85/572/EGK tanácsi irányelvet (12) és a 2002/72/EK irányelvet ezért megfelelően módosítani kell.

| (22) | Az ezen irányelvben meghatározott intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(22)

Az ezen irányelvben meghatározott intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 2002/72/EK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   Ez az irányelv az alábbi, olyan anyagokra és tárgyakra alkalmazandó, amelyek késztermékként élelmiszerekkel rendeltetésszerűen vagy másként érintkezésbe kerülnek, és ez kifejezetten a rendeltetésük (a továbbiakban: műanyagok és műanyag tárgyak):






  a) | kizárólag műanyagból álló anyagok és tárgyak, és azok részei; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Az 1. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Ez az irányelv az alábbi, olyan anyagokra és tárgyakra alkalmazandó, amelyek késztermékként élelmiszerekkel rendeltetésszerűen vagy másként érintkezésbe kerülnek, és ez kifejezetten a rendeltetésük (a továbbiakban: műanyagok és műanyag tárgyak):

a)

kizárólag műanyagból álló anyagok és tárgyak, és azok részei;

| b) | többrétegű műanyagok és műanyag tárgyak; |
| --- | --- |

b)

többrétegű műanyagok és műanyag tárgyak;

| c) | fedéltömítést alkotó műanyag rétegek vagy műanyag bevonatok, amelyek együtt különböző típusú anyagok kettő vagy több rétegéből állnak”; |
| --- | --- |

c)

fedéltömítést alkotó műanyag rétegek vagy műanyag bevonatok, amelyek együtt különböző típusú anyagok kettő vagy több rétegéből állnak”;

| b) | a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   A (2) bekezdés c) pontjának sérelme nélkül, ez az irányelv nem vonatkozik a két vagy több műanyag rétegből álló olyan anyagokra és tárgyakra, ahol egy vagy több réteg nem kizárólag műanyag, még akkor sem, ha az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő réteg kizárólag műanyag.” |
| --- | --- |

b)

a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   A (2) bekezdés c) pontjának sérelme nélkül, ez az irányelv nem vonatkozik a két vagy több műanyag rétegből álló olyan anyagokra és tárgyakra, ahol egy vagy több réteg nem kizárólag műanyag, még akkor sem, ha az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő réteg kizárólag műanyag.”

| 2. | A szöveg a következő 1a. cikkel egészül ki:
  „1a. cikk
  Az irányelv alkalmazásában:






  a) | »többrétegű műanyagok vagy műanyag tárgyak«: kettő vagy több anyagrétegből álló műanyagok vagy műanyag tárgyak, amelyek mindegyike kizárólag műanyagból készül, és amelyek ragasztóval vagy másként vannak egymáshoz rögzítve; |
| --- | --- | --- |

2.

A szöveg a következő 1a. cikkel egészül ki:

„1a. cikk

Az irányelv alkalmazásában:

a)

»többrétegű műanyagok vagy műanyag tárgyak«: kettő vagy több anyagrétegből álló műanyagok vagy műanyag tárgyak, amelyek mindegyike kizárólag műanyagból készül, és amelyek ragasztóval vagy másként vannak egymáshoz rögzítve;

| b) | »funkcionális műanyag záróréteg«: egy vagy több műanyag rétegből álló záróréteg, amely biztosítja, hogy a kész anyag vagy termék megfeleljen az 1935/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) 3. cikkének és ezen irányelvnek; |
| --- | --- |

b)

»funkcionális műanyag záróréteg«: egy vagy több műanyag rétegből álló záróréteg, amely biztosítja, hogy a kész anyag vagy termék megfeleljen az 1935/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) 3. cikkének és ezen irányelvnek;

| c) | »zsírszegény élelmiszer«: olyan élelmiszer, amelynél a kioldódási vizsgálathoz a 85/572/EGK irányelv a »D« modellanyagtól különböző modellanyagokat ír elő. |
| --- | --- |

c)

»zsírszegény élelmiszer«: olyan élelmiszer, amelynél a kioldódási vizsgálathoz a 85/572/EGK irányelv a »D« modellanyagtól különböző modellanyagokat ír elő.

| 3. | A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „2. cikk
  (1)   A műanyagokból és műanyag tárgyakból az élelmiszerekbe kioldódó összetevők mennyisége nem haladhatja meg a 60 milligrammot az élelmiszer vagy a modellanyag egy kilogrammjára számítva (mg/kg) (összkioldódási határérték).
  Ez a határérték a következő esetekben azonban a műanyag vagy műanyag tárgy felszínének egy négyzetdeciméterére számítva 10 milligramm (mg/dm2):






  a) | tartályok vagy tartályként használható edények, illetve megtölthető tárgyak esetén, ha azok térfogata 500 milliliternél (ml) kisebb vagy 10 liternél (l) nagyobb; |
| --- | --- | --- |

3.

A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„2. cikk

(1)   A műanyagokból és műanyag tárgyakból az élelmiszerekbe kioldódó összetevők mennyisége nem haladhatja meg a 60 milligrammot az élelmiszer vagy a modellanyag egy kilogrammjára számítva (mg/kg) (összkioldódási határérték).

Ez a határérték a következő esetekben azonban a műanyag vagy műanyag tárgy felszínének egy négyzetdeciméterére számítva 10 milligramm (mg/dm2):

a)

tartályok vagy tartályként használható edények, illetve megtölthető tárgyak esetén, ha azok térfogata 500 milliliternél (ml) kisebb vagy 10 liternél (l) nagyobb;

| b) | lap, fólia vagy más olyan műanyagok vagy műanyag tárgyak esetén, amelyek nem tölthetők meg, vagy amelyeknél gyakorlatilag lehetetlen felbecsülni az ilyen anyag vagy tárgy felszíne és a vele érintkezésbe kerülő élelmiszer mennyisége közötti arányt. |
| --- | --- |

b)

lap, fólia vagy más olyan műanyagok vagy műanyag tárgyak esetén, amelyek nem tölthetők meg, vagy amelyeknél gyakorlatilag lehetetlen felbecsülni az ilyen anyag vagy tárgy felszíne és a vele érintkezésbe kerülő élelmiszer mennyisége közötti arányt.

(2)   A 91/321/EGK bizottsági irányelv (14) és a 96/5/EK bizottsági irányelv (15) szerint csecsemőknek és kisgyermekeknek szánt élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő, vagy ilyenekkel már érintkezésben lévő műanyagok és műanyag tárgyak esetében az összkioldódási határérték mindig 60 mg/kg.

| 4. | A 4. cikk (2) bekezdésében a „2006. július 1.” dátum helyébe a következő lép: „2008. április 1.” |
| --- | --- |

4.

A 4. cikk (2) bekezdésében a „2006. július 1.” dátum helyébe a következő lép: „2008. április 1.”

| 5. | Az irányelv a következő 4c., 4d. és 4e. cikkekkel egészül ki:
  „4c. cikk
  Az 1. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett, fedelekben használt műanyag rétegek vagy műanyag bevonatok gyártásához használt adalékok tekintetében a következő szabályok vonatkoznak:






  a) | A 4. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül, a III. mellékletben felsorolt adalékok használatára az e mellékletben megállapított korlátozások, illetve előírások vonatkoznak. |
| --- | --- | --- |

5.

Az irányelv a következő 4c., 4d. és 4e. cikkekkel egészül ki:

„4c. cikk

Az 1. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett, fedelekben használt műanyag rétegek vagy műanyag bevonatok gyártásához használt adalékok tekintetében a következő szabályok vonatkoznak:

a)

A 4. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül, a III. mellékletben felsorolt adalékok használatára az e mellékletben megállapított korlátozások, illetve előírások vonatkoznak.

| b) | A 4. cikk (1) bekezdésétől, valamint a 4a. cikk (1) és (5) bekezdésétől eltérően a III. mellékletben lévő jegyzéken nem szereplő adalékok újabb felülvizsgálatig továbbra is használhatók, a nemzeti jog rendelkezéseitől függően. |
| --- | --- |

b)

A 4. cikk (1) bekezdésétől, valamint a 4a. cikk (1) és (5) bekezdésétől eltérően a III. mellékletben lévő jegyzéken nem szereplő adalékok újabb felülvizsgálatig továbbra is használhatók, a nemzeti jog rendelkezéseitől függően.

| c) | A 4b. cikktől eltérően a tagállamok nemzeti szinten továbbra is engedélyezhetik az 1. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett, fedelekben használt műanyag rétegek vagy műanyag bevonatok gyártásához használt adalékokat. |
| --- | --- |

c)

A 4b. cikktől eltérően a tagállamok nemzeti szinten továbbra is engedélyezhetik az 1. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett, fedelekben használt műanyag rétegek vagy műanyag bevonatok gyártásához használt adalékokat.

4d. cikk

A műanyagok és műanyag tárgyak gyártásához kizárólag polimerizációs segédanyagként használt adalékok tekintetében, amelyek rendeltetésszerűen nem maradnak bent a késztermékben (a továbbiakban: PSA), a következő szabályok vonatkoznak:

| a) | A 4. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül, a III. mellékletben felsorolt PSA használatára az e III. mellékletben megállapított korlátozások, illetve előírások vonatkoznak. |
| --- | --- |

a)

A 4. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül, a III. mellékletben felsorolt PSA használatára az e III. mellékletben megállapított korlátozások, illetve előírások vonatkoznak.

| b) | A 4. cikk (1) bekezdésétől, valamint a 4a. cikk (1) és (5) bekezdésétől eltérően a III. mellékletben lévő jegyzéken nem szereplő PSA újabb felülvizsgálatig továbbra is használhatók, a nemzeti jog rendelkezéseitől függően. |
| --- | --- |

b)

A 4. cikk (1) bekezdésétől, valamint a 4a. cikk (1) és (5) bekezdésétől eltérően a III. mellékletben lévő jegyzéken nem szereplő PSA újabb felülvizsgálatig továbbra is használhatók, a nemzeti jog rendelkezéseitől függően.

| c) | A 4b. cikktől eltérően a tagállamok nemzeti szinten továbbra is engedélyezhetik a PSA-t. |
| --- | --- |

c)

A 4b. cikktől eltérően a tagállamok nemzeti szinten továbbra is engedélyezhetik a PSA-t.

4e. cikk

Műanyagok és műanyag tárgyak gyártásához az azodikarbonamid (EGK-szám: 36640 [CAS-szám: 000123-77-3]) használata tilos.”

| 6. | Az 5a. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A kiskereskedelmi szakasz kivételével az értékesítési szakaszokban az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő és az (1) bekezdésben említett adalékokat tartalmazó műanyagokat és műanyag tárgyakat a 9. cikkben előírt információkat tartalmazó írásos nyilatkozat kíséri.” |
| --- | --- |

6.

Az 5a. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A kiskereskedelmi szakasz kivételével az értékesítési szakaszokban az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő és az (1) bekezdésben említett adalékokat tartalmazó műanyagokat és műanyag tárgyakat a 9. cikkben előírt információkat tartalmazó írásos nyilatkozat kíséri.”

| 7. | A 7. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „A 91/321/EGK irányelv és a 96/5/EK irányelv szerinti, csecsemőknek és kisgyermekeknek szánt élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő, vagy ilyenekkel már érintkezésben lévő műanyagok és műanyag tárgyak esetében az egyedi kioldódási határérték mértékegysége mindig mg/kg.” |
| --- | --- |

7.

A 7. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„A 91/321/EGK irányelv és a 96/5/EK irányelv szerinti, csecsemőknek és kisgyermekeknek szánt élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő, vagy ilyenekkel már érintkezésben lévő műanyagok és műanyag tárgyak esetében az egyedi kioldódási határérték mértékegysége mindig mg/kg.”

| 8. | A szöveg a következő 7a. cikkel egészül ki:
  „7a. cikk
  (1)   Többrétegű műanyagban vagy műanyag tárgyban az egyes műanyag rétegek összetételének meg kell felelnie ezen irányelv előírásainak.
  (2)   Amennyiben a végtermékként kapott műanyag vagy műanyag tárgy megfelel az irányelvben előírt egyedi kioldódási és összkioldódási határértékeknek, az (1) bekezdéstől eltérően az élelmiszerrel közvetlenül nem érintkező és attól funkcionális műanyag záróréteggel elválasztott réteg:






  a) | nem szükséges, hogy megfeleljen az irányelvben előírt korlátozásoknak és előírásoknak; illetve |
| --- | --- | --- |

8.

A szöveg a következő 7a. cikkel egészül ki:

„7a. cikk

(1)   Többrétegű műanyagban vagy műanyag tárgyban az egyes műanyag rétegek összetételének meg kell felelnie ezen irányelv előírásainak.

(2)   Amennyiben a végtermékként kapott műanyag vagy műanyag tárgy megfelel az irányelvben előírt egyedi kioldódási és összkioldódási határértékeknek, az (1) bekezdéstől eltérően az élelmiszerrel közvetlenül nem érintkező és attól funkcionális műanyag záróréteggel elválasztott réteg:

a)

nem szükséges, hogy megfeleljen az irányelvben előírt korlátozásoknak és előírásoknak; illetve

| b) | gyártása történhet olyan anyagokkal, melyek nem szerepelnek ebben az irányelvben vagy az élelmiszerekkel reneltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagok vagy műanyag tárgyak nemzeti listáin. |
| --- | --- |

b)

gyártása történhet olyan anyagokkal, melyek nem szerepelnek ebben az irányelvben vagy az élelmiszerekkel reneltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagok vagy műanyag tárgyak nemzeti listáin.

(3)   A (2) bekezdés b) pontjában szereplő anyagok kioldódása az élelmiszerbe vagy modellanyagba nem haladja meg a 0,01 mg/kg értéket, a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (16) 11. cikke szerinti elemzési módszerrel, statisztikai biztonsággal mérve. A határérték mindig az élelmiszerben vagy modellanyagban lévő koncentrációként értendő. Ez vonatkozik vegyületcsoportra is, ha a vegyületek szerkezeti vagy toxikológiai szempontból rokonok, például ugyanazon meghatározó funkciós csoporttal rendelkező izomerek vagy vegyületek, és ide tartozik az esetleges nem kívánatos festékátkenődés is.

(4)   A (2) bekezdés b) pontjában említett anyagok nem tartozhatnak a következő kategóriába:

| a) | a 67/548/EGK tanácsi irányelv (17) I. mellékletében igazoltan vagy feltehetően rákkeltő, mutagén vagy szaporodásgátló anyagokként besorolt anyagok; vagy |
| --- | --- |

a)

a 67/548/EGK tanácsi irányelv (17) I. mellékletében igazoltan vagy feltehetően rákkeltő, mutagén vagy szaporodásgátló anyagokként besorolt anyagok; vagy

| b) | a 67/548/EGK irányelv VI. mellékletében előírt szabályok szerint a saját felelősségre vonatkozó kritériumok alapján rákkeltő, mutagén vagy szaporodásgátló anyagokként besorolt anyagok. |
| --- | --- |

b)

a 67/548/EGK irányelv VI. mellékletében előírt szabályok szerint a saját felelősségre vonatkozó kritériumok alapján rákkeltő, mutagén vagy szaporodásgátló anyagokként besorolt anyagok.

| 9. | A 8. cikk a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
  „(5)   Az (1) bekezdéstől függetlenül a III. melléklet B. részében említett ftalátok (EGK-számok: 74640, 74880, 74560, 75100, 75105) esetében az egyedi kioldódási határérték ellenőrzése csak élelmiszer-utánzó modellanyaggal történik. Az egyedi kioldódási határérték ellenőrzése azonban történhet élelmiszerrel is, ha az élelmiszer korábban még nem került érintkezésbe az anyaggal vagy tárggyal, előzetesen megvizsgálták ftalátokra és a ftalátkoncentráció statisztikailag nem volt szignifikáns, illetve a kimutatási határérték alatt volt.” |
| --- | --- |

9.

A 8. cikk a következő (5) bekezdéssel egészül ki:

„(5)   Az (1) bekezdéstől függetlenül a III. melléklet B. részében említett ftalátok (EGK-számok: 74640, 74880, 74560, 75100, 75105) esetében az egyedi kioldódási határérték ellenőrzése csak élelmiszer-utánzó modellanyaggal történik. Az egyedi kioldódási határérték ellenőrzése azonban történhet élelmiszerrel is, ha az élelmiszer korábban még nem került érintkezésbe az anyaggal vagy tárggyal, előzetesen megvizsgálták ftalátokra és a ftalátkoncentráció statisztikailag nem volt szignifikáns, illetve a kimutatási határérték alatt volt.”

| 10. | A 9. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „9. cikk
  (1)   A kiskereskedelmi szakasz kivételével az értékesítési szakaszokban a műanyagokat és műanyag tárgyakat, valamint az ezen műanyagok és műanyag tárgyak gyártására szánt anyagokat az 1935/2004/EK rendelet 16. cikke szerinti írásos nyilatkozat kíséri.
  (2)   Az (1) szerinti nyilatkozatot a vállalkozó bocsátja ki, és az tartalmazza az irányelv VIa. mellékletében leírt információkat.
  (3)   Kérésre a vállalkozó a nemzeti illetékes hatóság rendelkezésére bocsátja azokat a megfelelő dokumentumokat, amelyek igazolják, hogy a műanyagok és műanyag tárgyak, valamint az ezen műanyagok és műanyag tárgyak gyártására szánt anyagok megfelelnek az irányelv előírásainak. A dokumentáció tartalmazza a vizsgálatok, számítások, és más elemzések körülményeit és eredményeit, valamint bizonyítékot a biztonságosságról vagy a megfelelést bemutató indokolást.” |
| --- | --- |

10.

A 9. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„9. cikk

(1)   A kiskereskedelmi szakasz kivételével az értékesítési szakaszokban a műanyagokat és műanyag tárgyakat, valamint az ezen műanyagok és műanyag tárgyak gyártására szánt anyagokat az 1935/2004/EK rendelet 16. cikke szerinti írásos nyilatkozat kíséri.

(2)   Az (1) szerinti nyilatkozatot a vállalkozó bocsátja ki, és az tartalmazza az irányelv VIa. mellékletében leírt információkat.

(3)   Kérésre a vállalkozó a nemzeti illetékes hatóság rendelkezésére bocsátja azokat a megfelelő dokumentumokat, amelyek igazolják, hogy a műanyagok és műanyag tárgyak, valamint az ezen műanyagok és műanyag tárgyak gyártására szánt anyagok megfelelnek az irányelv előírásainak. A dokumentáció tartalmazza a vizsgálatok, számítások, és más elemzések körülményeit és eredményeit, valamint bizonyítékot a biztonságosságról vagy a megfelelést bemutató indokolást.”

| 11. | Az I., II. és III. melléklet ezen irányelv I., II. és III. melléklete szerint módosul. |
| --- | --- |

11.

Az I., II. és III. melléklet ezen irányelv I., II. és III. melléklete szerint módosul.

| 12. | Az irányelv kiegészül az ezen irányelv IV. melléklete szerinti IVa. melléklettel. |
| --- | --- |

12.

Az irányelv kiegészül az ezen irányelv IV. melléklete szerinti IVa. melléklettel.

| 13. | Az V. és VI. melléklet ezen irányelv V. és VI. melléklete szerint módosul. |
| --- | --- |

13.

Az V. és VI. melléklet ezen irányelv V. és VI. melléklete szerint módosul.

| 14. | Az irányelv kiegészül az ezen irányelv VII. melléklete szerinti VIa. melléklettel. |
| --- | --- |

14.

Az irányelv kiegészül az ezen irányelv VII. melléklete szerinti VIa. melléklettel.

2. cikk

A 85/572/EGK irányelv melléklete ezen irányelv VIII. melléklete szerint módosul.

3. cikk

(1)   A tagállamok legkésőbb 2008. április 1-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét, valamint e rendelkezések és az irányelv közötti megfelelést bemutató táblázatot haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.

A tagállamok által elfogadott rendelkezéseknek hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy hivatalos kihirdetésükkor ilyen hivatkozással együtt kell megjelenniük. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

A rendelkezéseket oly módon alkalmazzák, hogy:

| a) | 2008. április 1-től lehetséges legyen az ezen irányelvvel módosított 2002/72/EK irányelvnek megfelelő, az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagok és műanyag tárgyak kereskedelme és használata; |
| --- | --- |

a)

2008. április 1-től lehetséges legyen az ezen irányelvvel módosított 2002/72/EK irányelvnek megfelelő, az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagok és műanyag tárgyak kereskedelme és használata;

| b) | 2008. június 1-től tilos legyen az ezen irányelvvel módosított 2002/72/EK irányelvben a 30340, 30401, 36640, 56800, 76815, 76866, 88640 és 93760 EGK-számú anyagokra megállapított korlátozásoknak és előírásoknak nem megfelelő tömítést tartalmazó fedelek gyártása és a Közösségbe történő behozatala; |
| --- | --- |

b)

2008. június 1-től tilos legyen az ezen irányelvvel módosított 2002/72/EK irányelvben a 30340, 30401, 36640, 56800, 76815, 76866, 88640 és 93760 EGK-számú anyagokra megállapított korlátozásoknak és előírásoknak nem megfelelő tömítést tartalmazó fedelek gyártása és a Közösségbe történő behozatala;

| c) | 2008. június 1-től tilos legyen az ezen irányelv által módosított 2002/72/EK irányelvben a ftalátokra (EGK-számok: 74560, 74640, 74880, 75100, 75105) megállapított korlátozásoknak és előírásoknak nem megfelelő, az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagok és műanyag tárgyak gyártása és a Közösségbe történő behozatala; |
| --- | --- |

c)

2008. június 1-től tilos legyen az ezen irányelv által módosított 2002/72/EK irányelvben a ftalátokra (EGK-számok: 74560, 74640, 74880, 75100, 75105) megállapított korlátozásoknak és előírásoknak nem megfelelő, az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagok és műanyag tárgyak gyártása és a Közösségbe történő behozatala;

| d) | a b) és c) pontok sérelme nélkül, 2009. április 1-től tilos legyen az ezen irányelvvel módosított 2002/72/EK irányelvnek nem megfelelő, az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagok és műanyag tárgyak gyártása és a Közösségbe történő behozatala. |
| --- | --- |

d)

a b) és c) pontok sérelme nélkül, 2009. április 1-től tilos legyen az ezen irányelvvel módosított 2002/72/EK irányelvnek nem megfelelő, az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagok és műanyag tárgyak gyártása és a Közösségbe történő behozatala.

(2)   A tagállamok megküldik a Bizottságnak nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az irányelv tárgykörében fogadnak el.

4. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő huszadik napon lép hatályba.

5. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2007. március 30-án.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 338., 2004.11.13., 4. o.

1

(2)  HL L 220., 2002.8.15., 18. o. A legutóbb a 2005/79/EK irányelvvel (HL L 302., 2005.11.19., 35. o.) módosított irányelv.

2

(3)  HL L 31., 2002.2.1., 1. o. A legutóbb az 575/2006/EK bizottsági rendelettel (HL L 100., 2006.4.8., 3. o.) módosított rendelet.

3

(4)  HL L 7., 2004.1.13., 45. o.

4

(5)  The EFSA Journal (2005) 219., 1–36. o.

5

(6)  Az Élelmiszerügyi Tudományos Bizottság 2002. december 4-i szakvéleménye az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokból kioldódó anyag hatásbecslésébe egy zsír(fogyasztási) osztótényező (ZSFR) bevezetéséről.

6

http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out149_en.pdf

(7)  A Bizottság kérésére az élelmiszer-adalékanyagok, aromák, technológiai segédanyagok és az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagok tudományos testülete által készített szakvélemény egy zsírfogyasztási osztótényező bevezetéséről csecsemők és gyermekek esetében. The EFSA Journal (2004) 103., 1–8. o.

7

(8)  The EFSA Journal (2005) 218., 1–9. o.

8

The EFSA Journal (2005) 248., 1–16. o.

The EFSA Journal (2005) 273., 1–26. o.

The EFSA Journal (2006) 316–318., 1–10. o.

The EFSA Journal (2006) 395–401., 1–21. o.

(9)  HL L 302., 2005.11.19., 35. o.

9

(10)  The EFSA Journal (2006) 332., 1–9. o.

10

(11)  The EFSA Journal (2005) 244., 1–18. o.

11

The EFSA Journal (2005) 245., 1–14. o.

The EFSA Journal (2005) 243., 1–20. o.

The EFSA Journal (2005) 242., 1–17. o.

The EFSA Journal (2005) 241., 1–14. o.

(12)  HL L 372., 1985.12.31., 14. o.

12

(13)  HL L 338., 2004.11.13., 4. o.”

13

(14)  HL L 175., 1991.7.4., 35. o.

14

(15)  HL L 49., 1996.2.28., 17. o.”

15

(16)  HL L 165., 2004.4.30., 1. o., helyesbítre: HL L 191, 2004.5.28., 1. o.

16

(17)  HL 196., 1967.8.16., 1. o.”

17

---

I. MELLÉKLET

A 2002/72/EK irányelv I. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | A melléklet a következő 2a. és 2b. ponttal egészül ki.
  2a.   A 20 %-nál több zsírt tartalmazó élelmiszereknél az egyedi kioldódás korrekciója a zsírredukciós faktorral:
  »zsírredukciós faktor« egy 1 és 5 közötti szám, amellyel az egyedi kioldódási határértékkel való összehasonlítás előtt el kell osztani a lipofil anyagoknak zsíros élelmiszerbe vagy »D« modellanyagba és annak helyettesítőibe történő kioldódás mért értékét.
  Általános szabályok
  A zsírredukciós faktor alkalmazása szempontjából lipofilnak tekintett anyagokat a IVa. melléklet sorolja fel. A lipofil anyagok mg/kg mértékegységben kapott egyedi kioldódását (M) az 1 és 5 közötti értéket felvevő zsírredukciós faktorral (ZSRF) kell korrigálni (MZSRF). A jogszabály által előírt határértékkel való összehasonlítás előtt a következő egyenleteket kell alkalmazni:
  MZSRF = M/ZSRF
  és
  ZSRF = (g zsír az élelmiszerben/kg élelmiszer)/200 = (% zsír × 5)/100
  A zsírredukciós faktorral való korrekció nem alkalmazandó a következő esetekben:






  a) | ha a műanyag vagy műanyag tárgy rendeltetésszerűen 20 %-nál kevesebb zsírt tartalmazó élelmiszerrel kerül vagy ilyennel kerülhet érintkezésbe; |
| --- | --- | --- |

1.

A melléklet a következő 2a. és 2b. ponttal egészül ki.

2a.   A 20 %-nál több zsírt tartalmazó élelmiszereknél az egyedi kioldódás korrekciója a zsírredukciós faktorral:

»zsírredukciós faktor« egy 1 és 5 közötti szám, amellyel az egyedi kioldódási határértékkel való összehasonlítás előtt el kell osztani a lipofil anyagoknak zsíros élelmiszerbe vagy »D« modellanyagba és annak helyettesítőibe történő kioldódás mért értékét.

Általános szabályok

A zsírredukciós faktor alkalmazása szempontjából lipofilnak tekintett anyagokat a IVa. melléklet sorolja fel. A lipofil anyagok mg/kg mértékegységben kapott egyedi kioldódását (M) az 1 és 5 közötti értéket felvevő zsírredukciós faktorral (ZSRF) kell korrigálni (MZSRF). A jogszabály által előírt határértékkel való összehasonlítás előtt a következő egyenleteket kell alkalmazni:

MZSRF = M/ZSRF

és

ZSRF = (g zsír az élelmiszerben/kg élelmiszer)/200 = (% zsír × 5)/100

A zsírredukciós faktorral való korrekció nem alkalmazandó a következő esetekben:

a)

ha a műanyag vagy műanyag tárgy rendeltetésszerűen 20 %-nál kevesebb zsírt tartalmazó élelmiszerrel kerül vagy ilyennel kerülhet érintkezésbe;

| b) | ha a műanyag vagy műanyag tárgy a 91/321/EGK irányelv és a 96/5/EK irányelv szerinti, csecsemőknek és kisgyermekeknek szánt élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő vagy rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyag és műanyag tárgy; |
| --- | --- |

b)

ha a műanyag vagy műanyag tárgy a 91/321/EGK irányelv és a 96/5/EK irányelv szerinti, csecsemőknek és kisgyermekeknek szánt élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő vagy rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyag és műanyag tárgy;

| c) | a II. és III. melléklet szerinti közösségi listákon szereplő olyan anyagok esetében, amelyeknél a (4) oszlopban SKH = NK (egyedi kioldódási határérték = nem kimutatható) korlátozás szerepel vagy a 0,01 mg/kg-os kioldódási határértékű fucionális műanyag záróréteg mögött lévő, listán nem szereplő anyagok esetében; |
| --- | --- |

c)

a II. és III. melléklet szerinti közösségi listákon szereplő olyan anyagok esetében, amelyeknél a (4) oszlopban SKH = NK (egyedi kioldódási határérték = nem kimutatható) korlátozás szerepel vagy a 0,01 mg/kg-os kioldódási határértékű fucionális műanyag záróréteg mögött lévő, listán nem szereplő anyagok esetében;

| d) | olyan műanyagok és műanyag tárgyak esetében, ahol például az alak vagy a használat miatt gyakorlatilag lehetetlen felbecsülni az ilyen anyag vagy tárgy felszíne és a vele érintkezésbe kerülő élelmiszer mennyisége közötti arányt, és a kioldódás kiszámítása a hagyományos 6 dm2/kg felszín/térfogat átváltási tényező segítségével történik. |
| --- | --- |

d)

olyan műanyagok és műanyag tárgyak esetében, ahol például az alak vagy a használat miatt gyakorlatilag lehetetlen felbecsülni az ilyen anyag vagy tárgy felszíne és a vele érintkezésbe kerülő élelmiszer mennyisége közötti arányt, és a kioldódás kiszámítása a hagyományos 6 dm2/kg felszín/térfogat átváltási tényező segítségével történik.

A zsírredukciós faktorral való ilyen korrekció a következő esetben bizonyos feltételekkel alkalmazható:

tartályok vagy más olyan tárgyak esetében, amelyeket meg lehet tölteni, és amelyek térfogata 500 milliliternél kisebb vagy 10 liternél nagyobb, valamint 20 %-nál több zsírt tartalmazó élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő lapok és fóliák esetében vagy ki kell számítani a kioldódást mint az élelmiszerben vagy modellanyagban lévő koncentrációt (mg/kg), korrigálva a zsírredukciós faktorral, vagy pedig a redukciós faktor alkalmazása nélkül át kell számítani mg/dm2-re. Ha a két érték közül egyik kisebb, mint az egyedi kioldódási határérték, akkor a műanyag vagy műanyag tárgy megfelelőnek tekintendő.

A zsírredukciós faktor alkalmazása nem eredményezheti azt, hogy valamely egyedi kioldódás nagyobb legyen, mint az összkioldódási határérték.

2b.   A »D« élelmiszer-utánzó modellanyagba történő egyedi kioldódás korrekciója:

Lipofil anyagoknak »D« modellanyagba vagy annak helyettesítőibe való egyedi kioldódását a következő tényezőkkel kell korrigálni:

| a) | A 85/572/EGK irányelv mellékletének 3. pontjában említett redukciós faktor, a továbbiakban: »D modellanyag« redukciós faktor (DRF).
  A »D modellanyag« redukciós faktor nem alkalmazható, ha a »D« modellanyagba történő egyedi kioldódás nagyobb, mint a végtermékként használt műanyagban vagy műanyag tárgyban (például vékony fólia) lévő anyag 80 %-a. Tudományos vagy kísérleti bizonyítás (például kísérletek a legkritikusabb élelmiszerekkel) szükséges annak meghatározásához, hogy a »D modellanyag« redukciós faktor alkalmazandó-e. Nem alkalmazandó továbbá a közösségi jegyzékeken szereplő olyan anyagok esetében, amelyeknél a (4) oszlopban SKH = NK (egyedi kioldódási határérték = nem kimutatható) korlátozás szerepel vagy 0,01 mg/kg-os kioldódási határértékű funkcionális műanyag záróréteg mögött lévő, listán nem szereplő anyagok esetében. |
| --- | --- |

a)

A 85/572/EGK irányelv mellékletének 3. pontjában említett redukciós faktor, a továbbiakban: »D modellanyag« redukciós faktor (DRF).

A »D modellanyag« redukciós faktor nem alkalmazható, ha a »D« modellanyagba történő egyedi kioldódás nagyobb, mint a végtermékként használt műanyagban vagy műanyag tárgyban (például vékony fólia) lévő anyag 80 %-a. Tudományos vagy kísérleti bizonyítás (például kísérletek a legkritikusabb élelmiszerekkel) szükséges annak meghatározásához, hogy a »D modellanyag« redukciós faktor alkalmazandó-e. Nem alkalmazandó továbbá a közösségi jegyzékeken szereplő olyan anyagok esetében, amelyeknél a (4) oszlopban SKH = NK (egyedi kioldódási határérték = nem kimutatható) korlátozás szerepel vagy 0,01 mg/kg-os kioldódási határértékű funkcionális műanyag záróréteg mögött lévő, listán nem szereplő anyagok esetében.

| b) | A zsírredukciós faktor alkalmazandó a modellanyagokba történő kioldódásra, ha a csomagolandó élelmiszer zsírtartalma ismert, és a 2a. pontban említett előírások teljesülnek. |
| --- | --- |

b)

A zsírredukciós faktor alkalmazandó a modellanyagokba történő kioldódásra, ha a csomagolandó élelmiszer zsírtartalma ismert, és a 2a. pontban említett előírások teljesülnek.

| c) | A teljes redukciós faktor (TRF) az a tényező (legnagyobb értéke 5 lehet), amellyel a »D modellanyagba« vagy egy helyettesítőbe történt mért egyedi kioldódást el kell osztani az előírt határértékkel való összehasonlítás előtt. A teljes redukciós faktort a »D modellanyag« redukciós faktor és a zsírredukciós faktor szorzata adja, ha mindkét tényező alkalmazandó.” |
| --- | --- |

c)

A teljes redukciós faktor (TRF) az a tényező (legnagyobb értéke 5 lehet), amellyel a »D modellanyagba« vagy egy helyettesítőbe történt mért egyedi kioldódást el kell osztani az előírt határértékkel való összehasonlítás előtt. A teljes redukciós faktort a »D modellanyag« redukciós faktor és a zsírredukciós faktor szorzata adja, ha mindkét tényező alkalmazandó.”

| 2. | A melléklet a következő 5a. ponttal egészül ki.
  5a.   Kupakok, fedelek, tömítések, dugók és hasonló záróeszközök:






  a) | Ha a rendeltetésszerű használat ismert, az ilyen tárgyakat a rendeltetésszerű vagy előrelátható használatnak megfelelő zárási körülmények között kell vizsgálni úgy, hogy felhelyezik őket azokra az edényekre, amelyekhez készültek. Feltételezett, hogy ezek a tárgyak az edényt kitöltő élelmiszer adott mennyiségével kerülnek érintkezésbe. Az eredményt mg/kg vagy mg/dm2 mértékegységben kell kifejezni a 2. és 7. cikkben leírt szabályok szerint, figyelembe véve a tömítés és az edény teljes érintkezési felületét. |
| --- | --- | --- |

2.

A melléklet a következő 5a. ponttal egészül ki.

5a.   Kupakok, fedelek, tömítések, dugók és hasonló záróeszközök:

a)

Ha a rendeltetésszerű használat ismert, az ilyen tárgyakat a rendeltetésszerű vagy előrelátható használatnak megfelelő zárási körülmények között kell vizsgálni úgy, hogy felhelyezik őket azokra az edényekre, amelyekhez készültek. Feltételezett, hogy ezek a tárgyak az edényt kitöltő élelmiszer adott mennyiségével kerülnek érintkezésbe. Az eredményt mg/kg vagy mg/dm2 mértékegységben kell kifejezni a 2. és 7. cikkben leírt szabályok szerint, figyelembe véve a tömítés és az edény teljes érintkezési felületét.

| b) | Ha a tárgyak rendeltetésszerű használata nem ismert, akkor ezeket külön teszttel kell vizsgálni és az eredményt mg/tárgy értékben kell megadni. A kapott értéket adott esetben hozzá kell adni abból az edényből származó kioldódó mennyiséghez, amelyhez a használatot tervezték.” |
| --- | --- |

b)

Ha a tárgyak rendeltetésszerű használata nem ismert, akkor ezeket külön teszttel kell vizsgálni és az eredményt mg/tárgy értékben kell megadni. A kapott értéket adott esetben hozzá kell adni abból az edényből származó kioldódó mennyiséghez, amelyhez a használatot tervezték.”

---

II. MELLÉKLET

A 2002/72/EK irányelv II. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az A. rész a következőképpen módosul:






  a) | A táblázat – a megfelelő számsorrend szerint – a következő monomerekkel és kiindulási anyagokkal egészül ki:








  EGK-szám | CAS-szám | Név | Korlátozások és/vagy előírások |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| „15267 | 000080-08-0 | 4,4′-Diaminodifenil-szulfon | SKH = 5 mg/kg |
| 21970 | 000923-02-4 | N-(Hidroximetil)metakrilamid | SKH = 0,05 mg/kg |
| 24886 | 046728-75-0 | 5-Szulfoizoftálsav, monolítiumsó | SKH = 5 mg/kg, és lítiumra
  SKH(E) = 0,6 mg/kg (8) (lítiumban kifejezve).” |

1.

Az A. rész a következőképpen módosul:

a)

A táblázat – a megfelelő számsorrend szerint – a következő monomerekkel és kiindulási anyagokkal egészül ki:

EGK-szám

CAS-szám

Név

Korlátozások és/vagy előírások

(1)

(2)

(3)

(4)

„15267

000080-08-0

4,4′-Diaminodifenil-szulfon

SKH = 5 mg/kg

21970

000923-02-4

N-(Hidroximetil)metakrilamid

SKH = 0,05 mg/kg

24886

046728-75-0

5-Szulfoizoftálsav, monolítiumsó

SKH = 5 mg/kg, és lítiumra

SKH(E) = 0,6 mg/kg (8) (lítiumban kifejezve).”

| b) | Az alábbi monomerek és egyéb kiindulási anyagok esetében a táblázat (4) „Korlátozások és/vagy előírások” oszlopának tartalma helyébe a következő szöveg lép:








  EGK-szám | CAS-szám | Név | Korlátozások és/vagy előírások |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| „12786 | 000919-30-2 | 3-Aminopropil-trietoxiszilán | A 3-aminopropil-trietoxiszilán kioldható maradéka kevesebb mint 3 mg/kg töltőanyag a szervetlen töltőanyagok reaktív felületkezelésére való használat esetén, és SKH = 0,05 mg/kg műanyagok és műanyag tárgyak felületkezelésére való használat esetén. |
| 16450 | 000646-06-0 | 1,3-Dioxolán | SKH = 5 mg/kg |
| 25900 | 000110-88-3 | Trioxán | SKH = 5 mg/kg.” |

b)

Az alábbi monomerek és egyéb kiindulási anyagok esetében a táblázat (4) „Korlátozások és/vagy előírások” oszlopának tartalma helyébe a következő szöveg lép:

EGK-szám

CAS-szám

Név

Korlátozások és/vagy előírások

(1)

(2)

(3)

(4)

„12786

000919-30-2

3-Aminopropil-trietoxiszilán

A 3-aminopropil-trietoxiszilán kioldható maradéka kevesebb mint 3 mg/kg töltőanyag a szervetlen töltőanyagok reaktív felületkezelésére való használat esetén, és SKH = 0,05 mg/kg műanyagok és műanyag tárgyak felületkezelésére való használat esetén.

16450

000646-06-0

1,3-Dioxolán

SKH = 5 mg/kg

25900

000110-88-3

Trioxán

SKH = 5 mg/kg.”

| 2. | A B. részből a következő monomereket és más kiindulási anyagokat el kell hagyni:








  EGK-szám | CAS-szám | Név | Korlátozások és/vagy előírások |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| „21970 | 000923-02-4 | N-(Hidroximetil)metakrilamid” | |

2.

A B. részből a következő monomereket és más kiindulási anyagokat el kell hagyni:

EGK-szám

CAS-szám

Név

Korlátozások és/vagy előírások

(1)

(2)

(3)

(4)

„21970

000923-02-4

N-(Hidroximetil)metakrilamid”

---

III. MELLÉKLET

A 2002/72/EK irányelv III. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az A. rész a következőképpen módosul:






  a) | A táblázat – a megfelelő számsorrend szerint – a következő adalékokkal egészül ki:








  EGK-szám | CAS-szám | Név | Korlátozások és/vagy előírások |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| „38885 | 002725-22-6 | 2,4-Bisz(2,4-dimetilfenil)-6-(2-hidroxi-4-n-oktiloxifenil)-1,3,5-triazin | SKH = 0,05 mg/kg. Csak vizes élelmiszerek esetében. |
| 42080 | 001333-86-4 | Szénpigment | Az V. mellékletben megállapított előírásoknak megfelelően. |
| 45705 | 166412-78-8 | 1,2-ciklohexánkarbonsav, diizononil-észter | |
| 62020 | 007620-77-1 | 12-Hidroxisztearinsav, lítiumsó | SKH(E) = 0,6 mg/kg (8) (lítiumban kifejezve). |
| 67180 | — | (Decil-oktil)-ftalát (50 %(m/m)), didecil-ftalát (25 %(m/m)) és dioktil-ftalát (25 %(m/m)) keveréke | SKH = 5 mg/kg (1). |
| 71960 | 003825-26-1 | Perfluoroktánsav, ammóniumsó | Csak nagy hőmérsékleten szinterezett, többször használatos tárgyakban használandó. |
| 74560 | 000085-68-7 | Benzil-butil-ftalát | Csak a következőkként használandó:






  a) | lágyító többször használatos műanyagokhoz és műanyag tárgyakhoz; |

1.

Az A. rész a következőképpen módosul:

a)

A táblázat – a megfelelő számsorrend szerint – a következő adalékokkal egészül ki:

EGK-szám

CAS-szám

Név

Korlátozások és/vagy előírások

(1)

(2)

(3)

(4)

„38885

002725-22-6

2,4-Bisz(2,4-dimetilfenil)-6-(2-hidroxi-4-n-oktiloxifenil)-1,3,5-triazin

SKH = 0,05 mg/kg. Csak vizes élelmiszerek esetében.

42080

001333-86-4

Szénpigment

Az V. mellékletben megállapított előírásoknak megfelelően.

45705

166412-78-8

1,2-ciklohexánkarbonsav, diizononil-észter

62020

007620-77-1

12-Hidroxisztearinsav, lítiumsó

SKH(E) = 0,6 mg/kg (8) (lítiumban kifejezve).

67180

—

(Decil-oktil)-ftalát (50 %(m/m)), didecil-ftalát (25 %(m/m)) és dioktil-ftalát (25 %(m/m)) keveréke

SKH = 5 mg/kg (1).

71960

003825-26-1

Perfluoroktánsav, ammóniumsó

Csak nagy hőmérsékleten szinterezett, többször használatos tárgyakban használandó.

74560

000085-68-7

Benzil-butil-ftalát

Csak a következőkként használandó:

a)

lágyító többször használatos műanyagokhoz és műanyag tárgyakhoz;

| b) | lágyító olyan egyszer használatos műanyagokhoz és műanyag tárgyakhoz, melyek zsírszegény élelmiszerekkel érintkeznek, kivéve a 91/321/EGK irányelvben meghatározott anyatej-helyettesítő és -kiegészítő tápszereket, és a 96/5/EK irányelv szerinti termékeket; |
| --- | --- |

b)

lágyító olyan egyszer használatos műanyagokhoz és műanyag tárgyakhoz, melyek zsírszegény élelmiszerekkel érintkeznek, kivéve a 91/321/EGK irányelvben meghatározott anyatej-helyettesítő és -kiegészítő tápszereket, és a 96/5/EK irányelv szerinti termékeket;

| c) | technológiai segédanyag, legfeljebb 0,1 %-os koncentráció a végtermékben. |
| --- | --- |

c)

technológiai segédanyag, legfeljebb 0,1 %-os koncentráció a végtermékben.

SKH = 30 mg/kg élelmiszer-utánzó modellanyag.

74640

000117-81-7

Bisz(2-etilhexil)-ftalát

Csak a következőkként használandó:

| a) | lágyító zsírszegény élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő, többször használatos műanyagokhoz és műanyag tárgyakhoz; |
| --- | --- |

a)

lágyító zsírszegény élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő, többször használatos műanyagokhoz és műanyag tárgyakhoz;

| b) | technológiai segédanyag, legfeljebb 0,1 %-os koncentráció a végtermékben. |
| --- | --- |

b)

technológiai segédanyag, legfeljebb 0,1 %-os koncentráció a végtermékben.

SKH = 1,5 mg/kg élelmiszer-utánzó modellanyag.

74880

000084-74-2

Dibutil-ftalát

Csak a következőkként használandó:

| a) | lágyító zsírszegény élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő, többször használatos műanyagokhoz és műanyag tárgyakhoz; |
| --- | --- |

a)

lágyító zsírszegény élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő, többször használatos műanyagokhoz és műanyag tárgyakhoz;

| b) | technológiai segédanyag, legfeljebb 0,05 %-os koncentráció a végtermékben. |
| --- | --- |

b)

technológiai segédanyag, legfeljebb 0,05 %-os koncentráció a végtermékben.

SKH = 0,3 mg/kg élelmiszer-utánzó modellanyag.

75100

068515-48-0

028553-12-0

Telített primer C8–C10 elágazó láncú alkoholok több mint 60 % C9 fatlát diészterek

Csak a következőkként használandó:

| a) | lágyító többször használatos műanyagokhoz és műanyag tárgyakhoz; |
| --- | --- |

a)

lágyító többször használatos műanyagokhoz és műanyag tárgyakhoz;

| b) | lágyító olyan egyszer használatos műanyagokhoz és műanyag tárgyakhoz, melyek zsírszegény élelmiszerekkel érintkeznek, kivéve a 91/321/EGK irányelvben meghatározott anyatej-helyettesítő és -kiegészítő tápszereket és a 96/5/EK irányelv szerinti termékeket; |
| --- | --- |

b)

lágyító olyan egyszer használatos műanyagokhoz és műanyag tárgyakhoz, melyek zsírszegény élelmiszerekkel érintkeznek, kivéve a 91/321/EGK irányelvben meghatározott anyatej-helyettesítő és -kiegészítő tápszereket és a 96/5/EK irányelv szerinti termékeket;

| c) | technológiai segédanyag, legfeljebb 0,1 %-os koncentráció a végtermékben. |
| --- | --- |

c)

technológiai segédanyag, legfeljebb 0,1 %-os koncentráció a végtermékben.

SKH(E) = 9 mg/kg élelmiszer-utánzó modellanyag. (42)

75105

068515-49-1

026761-40-0

Telített primer C9–C11 alkoholok több mint 90 % C10 ftalát diészterek

Csak a következőkként használandó:

| a) | lágyító többször használatos műanyagokhoz és műanyag tárgyakhoz; |
| --- | --- |

a)

lágyító többször használatos műanyagokhoz és műanyag tárgyakhoz;

| b) | lágyító olyan egyszer használatos műanyagokhoz és műanyag tárgyakhoz, melyek zsírszegény élelmiszerekkel érintkeznek, kivéve a 91/321/EGK irányelvben meghatározott anyatej-helyettesítő és -kiegészítő tápszereket és a 96/5/EK irányelv szerinti termékeket; |
| --- | --- |

b)

lágyító olyan egyszer használatos műanyagokhoz és műanyag tárgyakhoz, melyek zsírszegény élelmiszerekkel érintkeznek, kivéve a 91/321/EGK irányelvben meghatározott anyatej-helyettesítő és -kiegészítő tápszereket és a 96/5/EK irányelv szerinti termékeket;

| c) | technológiai segédanyag, legfeljebb 0,1 %-os koncentráció a végtermékben. |
| --- | --- |

c)

technológiai segédanyag, legfeljebb 0,1 %-os koncentráció a végtermékben.

SKH(E) = 9 mg/kg élelmiszer-utánzó modellanyag. (42)

79920

009003-11-6

106392-12-5

Poli(etilén-propilén)glikol

81500

9003-39-8

Polivinilpirrolidon

Az V. mellékletben megállapított előírásoknak megfelelően.

93760

000077-90-7

Tri-n-butil-acetil-citrát

95020

6846-50-0

2,2,4-Trimetil-1,3-pentándiol-diizobutirát

SKH = 5 mg/kg élelmiszer. Csak egyszer használatos kesztyűkhöz használható.

95420

745070-61-5

1,3,5-Trisz(2,2-dimetilpropánamido)-benzol

SKH = 0,05 mg/kg élelmiszer.”

| b) | A következő adalékoknál a táblázat „(3) Név” és „(4) Korlátozások és/vagy előírások” oszlopa tartalmának helyébe a következő szöveg lép:








  EGK-szám | CAS-szám | Név | Korlátozások és/vagy előírások |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| „43480 | 064365-11-3 | Aktív szén, aktivált | Az V. mellékletben megállapított előírásoknak megfelelően. |
| 45200 | 001335-23-5 | Réz-jodid | SKH(E) = 5 mg/kg (7) (rézben kifejezve) és SKH = 1 mg/kg (11) (jódként kifejezve). |
| 76845 | 031831-53-5 | 1,4-Butándiol kaprolaktámmal képzett poliésztere | A 14260 és 13720 EGK-számú anyagokra vonatkozó korlátozást figyelembe kell venni.
  Az V. mellékletben megállapított előírásoknak megfelelően. |
| 81760 | — | Sárgaréz, bronz, vörösréz, saválló acél, ón porok, lemezkék és szálak, és vörösréz-, ón- és vasötvözetek | SKH(E) = 5 mg/kg (7) (vörösrézben kifejezve),
  SKH = 48 mg/kg (vasban kifejezve). |
| 88640 | 008013-07-8 | Epoxidált szójaolaj | SKH = 60 mg/kg. A 91/321/EGK irányelvben meghatározott anyatej-helyettesítő és -kiegészítő tápszereket, vagy a 96/5/EK irányelvben meghatározott, csecsemőknek és kisgyermekeknek szánt feldolgozott gabonaalapú élelmiszereket és bébiételeket tartalmazó üvegedények lezárására használatos PVC-tömítések esetében azonban az SKH 30 mg/kg-ra csökken. Az V. mellékletben megállapított előírásoknak megfelelően.” |

b)

A következő adalékoknál a táblázat „(3) Név” és „(4) Korlátozások és/vagy előírások” oszlopa tartalmának helyébe a következő szöveg lép:

EGK-szám

CAS-szám

Név

Korlátozások és/vagy előírások

(1)

(2)

(3)

(4)

„43480

064365-11-3

Aktív szén, aktivált

Az V. mellékletben megállapított előírásoknak megfelelően.

45200

001335-23-5

Réz-jodid

SKH(E) = 5 mg/kg (7) (rézben kifejezve) és SKH = 1 mg/kg (11) (jódként kifejezve).

76845

031831-53-5

1,4-Butándiol kaprolaktámmal képzett poliésztere

A 14260 és 13720 EGK-számú anyagokra vonatkozó korlátozást figyelembe kell venni.

Az V. mellékletben megállapított előírásoknak megfelelően.

81760

—

Sárgaréz, bronz, vörösréz, saválló acél, ón porok, lemezkék és szálak, és vörösréz-, ón- és vasötvözetek

SKH(E) = 5 mg/kg (7) (vörösrézben kifejezve),

SKH = 48 mg/kg (vasban kifejezve).

88640

008013-07-8

Epoxidált szójaolaj

SKH = 60 mg/kg. A 91/321/EGK irányelvben meghatározott anyatej-helyettesítő és -kiegészítő tápszereket, vagy a 96/5/EK irányelvben meghatározott, csecsemőknek és kisgyermekeknek szánt feldolgozott gabonaalapú élelmiszereket és bébiételeket tartalmazó üvegedények lezárására használatos PVC-tömítések esetében azonban az SKH 30 mg/kg-ra csökken. Az V. mellékletben megállapított előírásoknak megfelelően.”

| c) | A táblázatból a következő adalékot el kell hagyni:








  EGK-szám | CAS-szám | Név | Korlátozások és/vagy előírások |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| „35760 | 001309-64-4 | Antimon-trioxid | SKH = 0,04 mg/kg (39) (antimonban kifejezve).” |

c)

A táblázatból a következő adalékot el kell hagyni:

EGK-szám

CAS-szám

Név

Korlátozások és/vagy előírások

(1)

(2)

(3)

(4)

„35760

001309-64-4

Antimon-trioxid

SKH = 0,04 mg/kg (39) (antimonban kifejezve).”

| 2. | A B. rész a következőképpen módosul:






  a) | A táblázat – a megfelelő számsorrend szerint – a következő adalékokkal egészül ki:








  EGK-szám | CAS-szám | Név | Korlátozások és/vagy előírások |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| „35760 | 001309-64-4 | Antimon-trioxid | SKH = 0,04 mg/kg (39) (antimonban kifejezve). |
| 47500 | 153250-52-3 | N,N′-Diciklohexil-2,6-naftalin-dikarboxamid | SKH = 5 mg/kg. |
| 72081/10 | — | Kőolajalapú szénhidrogén gyanták (hidrogénezett) | SKH = 5 mg/kg (1) és az V. mellékletben megállapított előírásoknak megfelelően |
| 93970 | — | Triciklodekáimetanol-bisz(hexahidroftalát) | SKH = 0,05 mg/kg.” |

2.

A B. rész a következőképpen módosul:

a)

A táblázat – a megfelelő számsorrend szerint – a következő adalékokkal egészül ki:

EGK-szám

CAS-szám

Név

Korlátozások és/vagy előírások

(1)

(2)

(3)

(4)

„35760

001309-64-4

Antimon-trioxid

SKH = 0,04 mg/kg (39) (antimonban kifejezve).

47500

153250-52-3

N,N′-Diciklohexil-2,6-naftalin-dikarboxamid

SKH = 5 mg/kg.

72081/10

—

Kőolajalapú szénhidrogén gyanták (hidrogénezett)

SKH = 5 mg/kg (1) és az V. mellékletben megállapított előírásoknak megfelelően

93970

—

Triciklodekáimetanol-bisz(hexahidroftalát)

SKH = 0,05 mg/kg.”

| b) | fA következő adalékoknál a táblázat „(3) Név” és „(4) Korlátozások és/vagy előírások” oszlopa tartalmának helyébe a következő szöveg lép:








  EGK-szám | CAS-szám | Név | Korlátozások és/vagy előírások |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| „47600 | 084030-61-5 | Di-n-dodecil-ón-bisz(izooktil-merkaptoacetát) | SKH(E) = 0,05 mg/kg élelmiszer (41) (mono-n-dodecil-ón-trisz(izooktil-merkaptoacetát), di-n-dodecil-ón-bisz(izooktil-merkaptoacetát), mono-dodecil-ón-triklorid és di-dodecil-ón-diklorid összegeként), a mono- és di-dodecil-ón-klorid összegeként kifejezve. |
| 67360 | 067649-65-4 | Mono-n-dodecil-ón-trisz(izooktil-merkaptoacetát) | SKH(E) = 0,05 mg/kg élelmiszer (41) (mono-n-dodecil-ón-trisz(izooktil-merkaptoacetát), di-n-dodecil-ón-bisz(izooktil-merkaptoacetát), mono-dodecil-ón-triklorid és di-dodecil-ón-diklorid összegeként), a mono- és di-dodecil-ón-klorid összegeként kifejezve.” |

b)

fA következő adalékoknál a táblázat „(3) Név” és „(4) Korlátozások és/vagy előírások” oszlopa tartalmának helyébe a következő szöveg lép:

EGK-szám

CAS-szám

Név

Korlátozások és/vagy előírások

(1)

(2)

(3)

(4)

„47600

084030-61-5

Di-n-dodecil-ón-bisz(izooktil-merkaptoacetát)

SKH(E) = 0,05 mg/kg élelmiszer (41) (mono-n-dodecil-ón-trisz(izooktil-merkaptoacetát), di-n-dodecil-ón-bisz(izooktil-merkaptoacetát), mono-dodecil-ón-triklorid és di-dodecil-ón-diklorid összegeként), a mono- és di-dodecil-ón-klorid összegeként kifejezve.

67360

067649-65-4

Mono-n-dodecil-ón-trisz(izooktil-merkaptoacetát)

SKH(E) = 0,05 mg/kg élelmiszer (41) (mono-n-dodecil-ón-trisz(izooktil-merkaptoacetát), di-n-dodecil-ón-bisz(izooktil-merkaptoacetát), mono-dodecil-ón-triklorid és di-dodecil-ón-diklorid összegeként), a mono- és di-dodecil-ón-klorid összegeként kifejezve.”

| c) | A táblázatból a következő adalékokat el kell hagyni:








  EGK-szám | CAS-szám | Név | Korlátozások és/vagy előírások |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| „67180 | — | (Decil-oktil)-ftalát (50 %(m/m)), didecil-ftalát (25 %(m/m) és dioktil-ftalát (25 %(m/m) ) keveréke | SKH = 5 mg/kg (1) |
| 76681 | — | Policiklopentadién | SKH = 5 mg/kg (1)” |

c)

A táblázatból a következő adalékokat el kell hagyni:

EGK-szám

CAS-szám

Név

Korlátozások és/vagy előírások

(1)

(2)

(3)

(4)

„67180

—

(Decil-oktil)-ftalát (50 %(m/m)), didecil-ftalát (25 %(m/m) és dioktil-ftalát (25 %(m/m) ) keveréke

SKH = 5 mg/kg (1)

76681

—

Policiklopentadién

SKH = 5 mg/kg (1)”

---

IV. MELLÉKLET

„IVa. MELLÉKLET

OLYAN LIPOFIL ANYAGOK, AMELYEKNÉL HASZNÁLNI KELL A ZSÍRREDUKCIÓS FAKTORT

| EGK-szám | CAS-szám | Név |
| --- | --- | --- |
| 31520 | 061167-58-6 | Akrilsav, 2-terc-butil-6-(3-terc-butil-2-hidroxi-5-metilbenzil)-4-metilfenil-észter |
| 31530 | 123968-25-2 | Akrilsav, 2,4-di-terc-pentil-6-[1-(3,5-di-terc-pentil-2-hidroxifenil)etil]fenil-észter |
| 31920 | 000103-23-1 | Adipinsav, bisz(2-etilhexil)-észter |
| 38240 | 000119-61-9 | Benzofenon |
| 38515 | 001533-45-5 | 4,4′-Bisz(2-benzoxazolil)sztilbén |
| 38560 | 007128-64-5 | 2,5-Bisz(5-terc-butil-2-benzoxazolil)tiofén |
| 38700 | 063397-60-4 | Bisz(2-karbobutoxietil)ón-bisz(izooktil-merkaptoacetát) |
| 38800 | 032687-78-8 | N,N′-Bisz(3-(3,5-di-terc-butil-4-hidroxifenil)propionil)hidrazid |
| 38810 | 080693-00-1 | Bisz(2,6-di-terc-butil-4-metilfenil)pentaeritritol-difoszfit |
| 38820 | 026741-53-7 | Bisz(2,4-di-terc-butilfenil)pentaeritritol-difoszfit |
| 38840 | 154862-43-8 | Bisz(2,4-dikumilfenil)pentaeritritol-difoszfit |
| 39060 | 035958-30-6 | 1,1-Bisz(2-hidroxi-3,5-di-terc-butilfenil)etán |
| 39925 | 129228-21-3 | 3,3-Bisz(metoximetil)-2,5-dimetilhexán |
| 40000 | 000991-84-4 | 2,4-Bisz(oktilmerkapto)-6-(4-hidroxi-3,5-di-terc-butilanilin)-1,3,5-triazin |
| 40020 | 110553-27-0 | 2,4-Bisz(oktiltiometil)-6-metilfenol |
| 40800 | 013003-12-8 | 4,4′-Butilidén-bisz(6-terc-butil-3-metilfenil-ditridecil-foszfit) |
| 42000 | 063438-80-2 | (2-Karbobutoxietil)ón-trisz(izooktil-merkaptoacetát) |
| 45450 | 068610-51-5 | p-Krezol-diciklopentadién-izobutilén, kopolimer |
| 45705 | 166412-78-8 | 1,2-ciklohexándikarbonsav, diizononil-észter |
| 46720 | 004130-42-1 | 2,6-Di-terc-butil-4-etilfenol |
| 47540 | 027458-90-8 | Di-terc-dodecil-diszulfid |
| 47600 | 084030-61-5 | Di-n-dodecil-ón-bisz(izooktil-merkaptoacetát) |
| 48800 | 000097-23-4 | 2,2′-Dihidroxi-5,5′-diklór-difenilmetán |
| 48880 | 000131-53-3 | 2,2′-Dihidroxi-4-metoxibenzofenon |
| 49485 | 134701-20-5 | 2,4-Dimetil-6-(1-metilpentadecil)-fenol |
| 49840 | 002500-88-1 | Dioktadecil-diszulfid |
| 51680 | 000102-08-9 | N,N′-Difeniltiokarbamid |
| 52320 | 052047-59-3 | 2-(4-Dodecilfenil)indol |
| 53200 | 023949-66-8 | 2-Etoxi-2′-etiloxanilid |
| 54300 | 118337-09-0 | 2,2′-Etilidén-bisz(4,6-di-terc-butil-fenil)fluor-foszfonit |
| 59120 | 023128-74-7 | 1,6-Hexametilén-bisz(3-(3,5-di-terc-butil-4-hidroxifenil)propionamid) |
| 59200 | 035074-77-2 | 1,6-Hexametilén-bisz(3-(3,5-di-terc-butil-4-hidroxifenil)propionát) |
| 60320 | 070321-86-7 | 2-[2-Hidroxi-3,5-bisz(1,1-dimetilbenzil)fenil]benzotriazol |
| 60400 | 003896-11-5 | 2-(2′-Hidroxi-3′-terc-butil-5′-metilfenil)-5-klórbenzotriazol |
| 60480 | 003864-99-1 | 2-(2′-Hidroxi-3,5′-di-terc-butilfenil)-5-klórbenzotriazol |
| 61280 | 003293-97-8 | 2-Hidroxi-4-n-hexiloxibenzofenon |
| 61360 | 000131-57-7 | 2-Hidroxi-4-metoxibenzofenon |
| 61600 | 001843-05-6 | 2-Hidroxi-4-n-oktiloxibenzofenon |
| 66360 | 085209-91-2 | 2,2′-Metilén-bisz(4,6-di-terc-butilfenil)-nátrium-foszfát |
| 66400 | 000088-24-4 | 2,2′-Metilén-bisz(4-etil-6-terc-butilfenol) |
| 66480 | 000119-47-1 | 2,2′-Metilén-bisz(4-metil-6-terc-butilfenol) |
| 66560 | 004066-02-8 | 2,2′-Metilén-bisz(4-metil-6-ciklohexilfenol) |
| 66580 | 000077-62-3 | 2,2′-Metilén-bisz(4-metil-6-(1-metil-ciklohexil)fenol) |
| 68145 | 080410-33-9 | 2,2′,2′′-Nitrilo[trietil-trisz(3,3′,5,5′-tetra-terc-butil-1,1′-bi-fenil-2,2′-diil)foszfit] |
| 68320 | 002082-79-3 | Oktadecil-3-(3,5-di-terc-butil-4-hidroxifenil)propionát |
| 68400 | 010094-45-8 | Oktadecilerukamid |
| 69840 | 016260-09-6 | Oleilpalmitamid |
| 71670 | 178671-58-4 | Pentaeritritol-tetrakisz(2-ciano-3,3-difenilakrilát) |
| 72081/10 | — | Kőolajalapú szénhidrogén gyanták (hidrogénezett) |
| 72160 | 000948-65-2 | 2-Fenilindol |
| 72800 | 001241-94-7 | Foszforsav, difenil-2-etilhexil-észter |
| 73160 | — | Foszforsav, mono- és di-n-alkil(C16 és C18)-észterek |
| 74010 | 145650-60-8 | Foszforsav, bisz(2,4-di-terc-butil-6-metilfenil)-etil-észter |
| 74400 | — | Foszforsav, trisz(nonil-és/vagy dinonilfenil)-észter |
| 76866 | — | 1,2-propándiol és/vagy 1,3- és/vagy 1,4-butándiol és/vagy polipropilénglikol adipinsavval képzett poliészterei, ecetsav vagy C12-C18 zsírsavak vagy n-oktanol és/vagy n-dekanol végcsoporttal |
| 77440 | — | Polietilénglikol-diricinoleát |
| 78320 | 009004-97-1 | Polietilénglikol-monoricinoleát |
| 81200 | 071878-19-8 | Poli[6-[(1,1,3,3-tetrametilbutil)amino]-1,3,5-triazin-2,4-diil]-[(2,2,6,6-tetrametil-4-piperidil)-imino]hexametilén[(2,2,6,6-tetrametil-4-piperidil)imino] |
| 83599 | 068442-12-6 | Olajsav, 2-merkaptoetil-észter reakciótermékei diklór-dimetil-ónnal, nátrium-szulfiddal és triklór-metil-ónnal |
| 83700 | 000141-22-0 | Ricinolsav |
| 84800 | 000087-18-3 | Szalicilsav, 4-terc-butilfenil-észter |
| 92320 | — | Glikolsav tetradecil-polietilénglikol(EO = 3–8)-étere |
| 92560 | 038613-77-3 | Tetrakisz(2,4-di-terc-butil-fenil)-4,4′-bifenililén-difoszfonit |
| 92700 | 078301-43-6 | 2,2,4,4-Tetrametil-20-(2,3-epoxipropil)-7-oxa-3,20-diazadispiro[5.1.11.2]-heneikozan-21-on, polimer |
| 92800 | 000096-69-5 | 4,4′-Tio-bisz(6-terc-butil-3-metilfenol) |
| 92880 | 041484-35-9 | Tiodietanol-bisz(3-(3,5-di-terc-butil-4-hidroxifenil)propionát) |
| 93120 | 000123-28-4 | Tiodipropionsav, didodecil-észter |
| 93280 | 000693-36-7 | Tiodipropionsav, dioktadecil-észter |
| 95270 | 161717-32-4 | 2,4,6-Trisz(terc-butil)fenil-2-butil-2-etil-1,3-propándiol-foszfit |
| 95280 | 040601-76-1 | 1,3,5-Trisz(4-terc-butil-3-hidroxi-2,6-dimetilbenzil)-1,3,5-triazin-2,4,6(1H,3H,5H)-trion |
| 95360 | 027676-62-6 | 1,3,5-Trisz(3,5-di-terc-butil-4-hidroxibenzil)-1,3,5-triazin-2,4,6(1H,3H,5H)-trion |
| 95600 | 001843-03-4 | 1,1,3-Trisz(2-metil-4-hidroxi-5-terc-butilfenil)-bután” |

EGK-szám

CAS-szám

Név

31520

061167-58-6

Akrilsav, 2-terc-butil-6-(3-terc-butil-2-hidroxi-5-metilbenzil)-4-metilfenil-észter

31530

123968-25-2

Akrilsav, 2,4-di-terc-pentil-6-[1-(3,5-di-terc-pentil-2-hidroxifenil)etil]fenil-észter

31920

000103-23-1

Adipinsav, bisz(2-etilhexil)-észter

38240

000119-61-9

Benzofenon

38515

001533-45-5

4,4′-Bisz(2-benzoxazolil)sztilbén

38560

007128-64-5

2,5-Bisz(5-terc-butil-2-benzoxazolil)tiofén

38700

063397-60-4

Bisz(2-karbobutoxietil)ón-bisz(izooktil-merkaptoacetát)

38800

032687-78-8

N,N′-Bisz(3-(3,5-di-terc-butil-4-hidroxifenil)propionil)hidrazid

38810

080693-00-1

Bisz(2,6-di-terc-butil-4-metilfenil)pentaeritritol-difoszfit

38820

026741-53-7

Bisz(2,4-di-terc-butilfenil)pentaeritritol-difoszfit

38840

154862-43-8

Bisz(2,4-dikumilfenil)pentaeritritol-difoszfit

39060

035958-30-6

1,1-Bisz(2-hidroxi-3,5-di-terc-butilfenil)etán

39925

129228-21-3

3,3-Bisz(metoximetil)-2,5-dimetilhexán

40000

000991-84-4

2,4-Bisz(oktilmerkapto)-6-(4-hidroxi-3,5-di-terc-butilanilin)-1,3,5-triazin

40020

110553-27-0

2,4-Bisz(oktiltiometil)-6-metilfenol

40800

013003-12-8

4,4′-Butilidén-bisz(6-terc-butil-3-metilfenil-ditridecil-foszfit)

42000

063438-80-2

(2-Karbobutoxietil)ón-trisz(izooktil-merkaptoacetát)

45450

068610-51-5

p-Krezol-diciklopentadién-izobutilén, kopolimer

45705

166412-78-8

1,2-ciklohexándikarbonsav, diizononil-észter

46720

004130-42-1

2,6-Di-terc-butil-4-etilfenol

47540

027458-90-8

Di-terc-dodecil-diszulfid

47600

084030-61-5

Di-n-dodecil-ón-bisz(izooktil-merkaptoacetát)

48800

000097-23-4

2,2′-Dihidroxi-5,5′-diklór-difenilmetán

48880

000131-53-3

2,2′-Dihidroxi-4-metoxibenzofenon

49485

134701-20-5

2,4-Dimetil-6-(1-metilpentadecil)-fenol

49840

002500-88-1

Dioktadecil-diszulfid

51680

000102-08-9

N,N′-Difeniltiokarbamid

52320

052047-59-3

2-(4-Dodecilfenil)indol

53200

023949-66-8

2-Etoxi-2′-etiloxanilid

54300

118337-09-0

2,2′-Etilidén-bisz(4,6-di-terc-butil-fenil)fluor-foszfonit

59120

023128-74-7

1,6-Hexametilén-bisz(3-(3,5-di-terc-butil-4-hidroxifenil)propionamid)

59200

035074-77-2

1,6-Hexametilén-bisz(3-(3,5-di-terc-butil-4-hidroxifenil)propionát)

60320

070321-86-7

2-[2-Hidroxi-3,5-bisz(1,1-dimetilbenzil)fenil]benzotriazol

60400

003896-11-5

2-(2′-Hidroxi-3′-terc-butil-5′-metilfenil)-5-klórbenzotriazol

60480

003864-99-1

2-(2′-Hidroxi-3,5′-di-terc-butilfenil)-5-klórbenzotriazol

61280

003293-97-8

2-Hidroxi-4-n-hexiloxibenzofenon

61360

000131-57-7

2-Hidroxi-4-metoxibenzofenon

61600

001843-05-6

2-Hidroxi-4-n-oktiloxibenzofenon

66360

085209-91-2

2,2′-Metilén-bisz(4,6-di-terc-butilfenil)-nátrium-foszfát

66400

000088-24-4

2,2′-Metilén-bisz(4-etil-6-terc-butilfenol)

66480

000119-47-1

2,2′-Metilén-bisz(4-metil-6-terc-butilfenol)

66560

004066-02-8

2,2′-Metilén-bisz(4-metil-6-ciklohexilfenol)

66580

000077-62-3

2,2′-Metilén-bisz(4-metil-6-(1-metil-ciklohexil)fenol)

68145

080410-33-9

2,2′,2′′-Nitrilo[trietil-trisz(3,3′,5,5′-tetra-terc-butil-1,1′-bi-fenil-2,2′-diil)foszfit]

68320

002082-79-3

Oktadecil-3-(3,5-di-terc-butil-4-hidroxifenil)propionát

68400

010094-45-8

Oktadecilerukamid

69840

016260-09-6

Oleilpalmitamid

71670

178671-58-4

Pentaeritritol-tetrakisz(2-ciano-3,3-difenilakrilát)

72081/10

—

Kőolajalapú szénhidrogén gyanták (hidrogénezett)

72160

000948-65-2

2-Fenilindol

72800

001241-94-7

Foszforsav, difenil-2-etilhexil-észter

73160

—

Foszforsav, mono- és di-n-alkil(C16 és C18)-észterek

74010

145650-60-8

Foszforsav, bisz(2,4-di-terc-butil-6-metilfenil)-etil-észter

74400

—

Foszforsav, trisz(nonil-és/vagy dinonilfenil)-észter

76866

—

1,2-propándiol és/vagy 1,3- és/vagy 1,4-butándiol és/vagy polipropilénglikol adipinsavval képzett poliészterei, ecetsav vagy C12-C18 zsírsavak vagy n-oktanol és/vagy n-dekanol végcsoporttal

77440

—

Polietilénglikol-diricinoleát

78320

009004-97-1

Polietilénglikol-monoricinoleát

81200

071878-19-8

Poli[6-[(1,1,3,3-tetrametilbutil)amino]-1,3,5-triazin-2,4-diil]-[(2,2,6,6-tetrametil-4-piperidil)-imino]hexametilén[(2,2,6,6-tetrametil-4-piperidil)imino]

83599

068442-12-6

Olajsav, 2-merkaptoetil-észter reakciótermékei diklór-dimetil-ónnal, nátrium-szulfiddal és triklór-metil-ónnal

83700

000141-22-0

Ricinolsav

84800

000087-18-3

Szalicilsav, 4-terc-butilfenil-észter

92320

—

Glikolsav tetradecil-polietilénglikol(EO = 3–8)-étere

92560

038613-77-3

Tetrakisz(2,4-di-terc-butil-fenil)-4,4′-bifenililén-difoszfonit

92700

078301-43-6

2,2,4,4-Tetrametil-20-(2,3-epoxipropil)-7-oxa-3,20-diazadispiro[5.1.11.2]-heneikozan-21-on, polimer

92800

000096-69-5

4,4′-Tio-bisz(6-terc-butil-3-metilfenol)

92880

041484-35-9

Tiodietanol-bisz(3-(3,5-di-terc-butil-4-hidroxifenil)propionát)

93120

000123-28-4

Tiodipropionsav, didodecil-észter

93280

000693-36-7

Tiodipropionsav, dioktadecil-észter

95270

161717-32-4

2,4,6-Trisz(terc-butil)fenil-2-butil-2-etil-1,3-propándiol-foszfit

95280

040601-76-1

1,3,5-Trisz(4-terc-butil-3-hidroxi-2,6-dimetilbenzil)-1,3,5-triazin-2,4,6(1H,3H,5H)-trion

95360

027676-62-6

1,3,5-Trisz(3,5-di-terc-butil-4-hidroxibenzil)-1,3,5-triazin-2,4,6(1H,3H,5H)-trion

95600

001843-03-4

1,1,3-Trisz(2-metil-4-hidroxi-5-terc-butilfenil)-bután”

---

V. MELLÉKLET

A 2002/72/EK irányelv V. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az A. rész helyébe a következő szöveg lép:
  „A. rész:   Általános előírások
  Az műanyagokból és műanyag tárgyakból nem oldódhatnak ki kimutatható mennyiségű primer aromás aminok (kimutatási határ: 0,01 mg/kg élelmiszer vagy élelmiszer-utánzó modellanyag). A II. és III. melléklet szerinti listákon szereplő primer aromás aminok kioldódására ez a korlátozás nem vonatkozik.” |
| --- | --- |

1.

Az A. rész helyébe a következő szöveg lép:

„A. rész:   Általános előírások

Az műanyagokból és műanyag tárgyakból nem oldódhatnak ki kimutatható mennyiségű primer aromás aminok (kimutatási határ: 0,01 mg/kg élelmiszer vagy élelmiszer-utánzó modellanyag). A II. és III. melléklet szerinti listákon szereplő primer aromás aminok kioldódására ez a korlátozás nem vonatkozik.”

| 2. | A B. rész – megfelelő számsorrendben – a következő új előírásokkal egészül ki:






  EGK-szám | TOVÁBBI ELŐÍRÁSOK |
| --- | --- | --- |
| „42080 | Szénpigment

  Előírások:







  — | kioldható toluolvegyületek: legfeljebb 0,1 % az ISO 6209 sz. módszerrel meghatározva, |

2.

A B. rész – megfelelő számsorrendben – a következő új előírásokkal egészül ki:

EGK-szám

TOVÁBBI ELŐÍRÁSOK

„42080

Szénpigment

Előírások:

—

kioldható toluolvegyületek: legfeljebb 0,1 % az ISO 6209 sz. módszerrel meghatározva,

| — | ciklohexán-kivonat UV-abszorpciója 386 nm-en: < 0,02 abszorpciós egység 1 cm-es küvettával vagy < 0,1 abszorpciós egység 5 cm-es küvettával általánosan elismert analitikai módszer segítségével meghatározva, |
| --- | --- |

—

ciklohexán-kivonat UV-abszorpciója 386 nm-en: < 0,02 abszorpciós egység 1 cm-es küvettával vagy < 0,1 abszorpciós egység 5 cm-es küvettával általánosan elismert analitikai módszer segítségével meghatározva,

| — | benzo[a]pirén: legfeljebb 0,25 mg/kg szénpigment, |
| --- | --- |

—

benzo[a]pirén: legfeljebb 0,25 mg/kg szénpigment,

| — | szénpigment legnagyobb felhasználatkoncentrációja a polimerben: 2,5 % (m/m). |
| --- | --- |

—

szénpigment legnagyobb felhasználatkoncentrációja a polimerben: 2,5 % (m/m).

72081/10

Kőolajalapú szénhidrogén gyanták (hidrogénezett)

Előírások:

A kőolajalapú hidrogénezett szénhidrogéngyanták előállítása 220 °C-nál kisebb forráspontú krakkolt kőolaj desztillátumából származó alifás, aliciklusos és/vagy monobenzenoid arilalkének diénjeiből és olefinjeiből, valamint az ilyen desztillációs termékekben található tiszta monomerekből történik katalitikus vagy termikus polimerizációval, amit desztilláció, hidrogénezés és további feldolgozás követ.

Tulajdonságok:

| | Viszkozitás: > 3 Pa.s 120 °C-on |
| --- | --- |

Viszkozitás: > 3 Pa.s 120 °C-on

| | Lágyulási pont: > 95 °C az ASTM E 28-67 módszerrel meghatározva |
| --- | --- |

Lágyulási pont: > 95 °C az ASTM E 28-67 módszerrel meghatározva

| | Brómszám: < 40 (ASTM D1159) |
| --- | --- |

Brómszám: < 40 (ASTM D1159)

| | 50 %-os toluolos oldat színe: < 11 a Gardner skálán |
| --- | --- |

50 %-os toluolos oldat színe: < 11 a Gardner skálán

| | Maradék aromás monomer ≤ 50 ppm |
| --- | --- |

Maradék aromás monomer ≤ 50 ppm

76845

1,4-Butándiol kaprolaktámmal képzett poliésztere

Az 1 000 daltonnál kisebb molekulasúlyú frakció kisebb mint 0,5 % (m/m).

81500

Polivinilpirrolidon

Az anyagnak meg kell felelnie a 96/77/EK bizottsági irányelvben (1) megállapított tisztasági kritériumoknak.

88640

Epoxidált szójaolaj

Epoxid < 8 %, jódszám < 6

---

(1)  HL L 339., 1996.12.30., 1. o.”

---

VI. MELLÉKLET

A 2002/72/EK irányelv VI. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | A 8. megjegyzés helyébe a következő szöveg lép:






  „(8) | Ebben az esetben az SKH(E) azt jelenti, hogy a 24886, 38000, 42400, 62020, 64320, 66350, 67896, 73040, 85760, 85840, 85920 és 95725 EGK-számú anyagok kioldódási értékének az összege nem haladja meg a korlátozást.” |
| --- | --- | --- |

1.

A 8. megjegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„(8)

Ebben az esetben az SKH(E) azt jelenti, hogy a 24886, 38000, 42400, 62020, 64320, 66350, 67896, 73040, 85760, 85840, 85920 és 95725 EGK-számú anyagok kioldódási értékének az összege nem haladja meg a korlátozást.”

| 2. | A melléklet az alábbi 41. és 42. megjegyzésekkel egészül ki:






  „(41) | Ebben az esetben az SKH(E) azt jelenti, hogy a 47600 és 67360 EGK-szám alatt szereplő anyagok kioldódási értékének az összege nem haladja meg a korlátozást. |
| --- | --- | --- |

2.

A melléklet az alábbi 41. és 42. megjegyzésekkel egészül ki:

„(41)

Ebben az esetben az SKH(E) azt jelenti, hogy a 47600 és 67360 EGK-szám alatt szereplő anyagok kioldódási értékének az összege nem haladja meg a korlátozást.

| (42) | Ebben az esetben az SKH(E) azt jelenti, hogy a 75100 és 75105 EGK-számú anyagok kioldódási értékének az összege nem haladja meg a korlátozást.” |
| --- | --- |

(42)

Ebben az esetben az SKH(E) azt jelenti, hogy a 75100 és 75105 EGK-számú anyagok kioldódási értékének az összege nem haladja meg a korlátozást.”

---

VII. MELLÉKLET

„VIa. MELLÉKLET

MEGFELELŐSÉGI NYILATKOZAT

A 9. cikkben említett írásos nyilatkozatnak a következőket kell tartalmaznia:

| 1. | a műanyagokat vagy műanyag tárgyakat, vagy az ilyenek gyártására szolgáló anyagokat gyártó vagy importáló vállalkozó neve és címe; |
| --- | --- |

1.

a műanyagokat vagy műanyag tárgyakat, vagy az ilyenek gyártására szolgáló anyagokat gyártó vagy importáló vállalkozó neve és címe;

| 2. | a műanyagok, műanyag tárgyak vagy az ilyenek gyártására szolgáló anyagok megnevezése; |
| --- | --- |

2.

a műanyagok, műanyag tárgyak vagy az ilyenek gyártására szolgáló anyagok megnevezése;

| 3. | a nyilatkozat dátuma; |
| --- | --- |

3.

a nyilatkozat dátuma;

| 4. | annak megerősítése, hogy a műanyagok vagy műanyag tárgyak megfelelnek az ezen irányelvben és az 1935/2004/EK rendeletben szereplő előírásoknak; |
| --- | --- |

4.

annak megerősítése, hogy a műanyagok vagy műanyag tárgyak megfelelnek az ezen irányelvben és az 1935/2004/EK rendeletben szereplő előírásoknak;

| 5. | a felhasznált olyan anyagokra vonatkozó információk, amelyekre ezen irányelv korlátozásokat és/vagy előírásokat ír elő, hogy a további gazdasági szereplők biztosítani tudják a korlátozások betartását; |
| --- | --- |

5.

a felhasznált olyan anyagokra vonatkozó információk, amelyekre ezen irányelv korlátozásokat és/vagy előírásokat ír elő, hogy a további gazdasági szereplők biztosítani tudják a korlátozások betartását;

| 6. | olyan információk az élelmiszert illetően korlátozás alá eső anyagokról, melyek ezek kísérleti adatok vagy elméleti számítás alapján megállapított egyedi kioldódását és adott esetben a 95/31/EK irányelv, a 95/45/EK irányelv és a 96/77/EK irányelv szerinti tisztasági kritériumait adják meg, hogy ezen műanyagok vagy műanyag tárgyak felhasználói eleget tudjanak tenni az alkalmazandó közösségi rendelkezéseknek, illetve ezek hiányában az élelmiszerekre alkalmazandó nemzeti rendelkezéseknek; |
| --- | --- |

6.

olyan információk az élelmiszert illetően korlátozás alá eső anyagokról, melyek ezek kísérleti adatok vagy elméleti számítás alapján megállapított egyedi kioldódását és adott esetben a 95/31/EK irányelv, a 95/45/EK irányelv és a 96/77/EK irányelv szerinti tisztasági kritériumait adják meg, hogy ezen műanyagok vagy műanyag tárgyak felhasználói eleget tudjanak tenni az alkalmazandó közösségi rendelkezéseknek, illetve ezek hiányában az élelmiszerekre alkalmazandó nemzeti rendelkezéseknek;

| 7. | a műanyagok vagy műanyag tárgyak használati előírási, mint például:






  i. | azok az élelmiszertípusok, amelyekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe fognak kerülni; |
| --- | --- | --- |

7.

a műanyagok vagy műanyag tárgyak használati előírási, mint például:

i.

azok az élelmiszertípusok, amelyekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe fognak kerülni;

| ii. | kezelési és tárolási idő és hőmérséklet úgy, hogy a műanyagok vagy műanyag tárgyak élelmiszerrel érintkezésben vannak; |
| --- | --- |

ii.

kezelési és tárolási idő és hőmérséklet úgy, hogy a műanyagok vagy műanyag tárgyak élelmiszerrel érintkezésben vannak;

| iii. | az anyag vagy tárgy megfelelőségének megállapításakor használt felszín/térfogat arány (az élelmiszerre); |
| --- | --- |

iii.

az anyag vagy tárgy megfelelőségének megállapításakor használt felszín/térfogat arány (az élelmiszerre);

| 8. | ha többrétegű műanyagban fucionális műanyag záróréteg van, annak igazolása, hogy a műanyag vagy műanyag tárgy megfelel az irányelv 7a. cikkének (2), (3) és (4) bekezdésében szereplő előírásoknak. |
| --- | --- |

8.

ha többrétegű műanyagban fucionális műanyag záróréteg van, annak igazolása, hogy a műanyag vagy műanyag tárgy megfelel az irányelv 7a. cikkének (2), (3) és (4) bekezdésében szereplő előírásoknak.

Az írásos nyilatkozat lehetővé teszi a tárgyát képező műanyagok, műanyag tárgyak és anyagok egyszerű azonosítását, és meg kell újítani, ha az előállítás lényeges megváltoztatása megváltoztatja a kioldódási viselkedést vagy ha új tudományos ismeretek látnak napvilágot.”

---

VIII. MELLÉKLET

A 85/572/EGK irányelv melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | A 3. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „3. | Ha az »X« jelet egy ferde vonal és egy szám követi, ott a kioldódási vizsgálatok eredményét a feltüntetett számmal el kell osztani. Zsíos élelmiszerek egyes típusai esetében ennek az egyezményes számnak, az ún. »D modellanyag« redukciós faktornak (DRF) a célja, hogy figyelembe lehessen venni azt, hogy az élelmiszerhez képest a modellanyag extrakciós képessége jobb.” |
| --- | --- | --- |

1.

A 3. pont helyébe a következő szöveg lép:

„3.

Ha az »X« jelet egy ferde vonal és egy szám követi, ott a kioldódási vizsgálatok eredményét a feltüntetett számmal el kell osztani. Zsíos élelmiszerek egyes típusai esetében ennek az egyezményes számnak, az ún. »D modellanyag« redukciós faktornak (DRF) a célja, hogy figyelembe lehessen venni azt, hogy az élelmiszerhez képest a modellanyag extrakciós képessége jobb.”

| 2. | A melléklet a következő 4a. ponttal egészül ki:






  „4a. | Ha az »X« után zárójelben egy (b) betű áll, az azt jelzi, hogy a megadott elemzést 50 térfogatszázalékos etanollal kell elvégezni.” |
| --- | --- | --- |

2.

A melléklet a következő 4a. ponttal egészül ki:

„4a.

Ha az »X« után zárójelben egy (b) betű áll, az azt jelzi, hogy a megadott elemzést 50 térfogatszázalékos etanollal kell elvégezni.”

| 3. | A táblázatban a 07 szakasz helyébe a következő lép:










  „07 | Tejtermékek | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 07.01 | Tej: | | | | |
| | A. | Teljes |

3.

A táblázatban a 07 szakasz helyébe a következő lép:

„07

Tejtermékek

07.01

Tej:

A.

Teljes

X(b)

| B. | Sűrített |
| --- | --- |

B.

Sűrített

X(b)

| C. | Lefölözött vagy részben lefölözött |
| --- | --- |

C.

Lefölözött vagy részben lefölözött

X(b)

| D. | Tejpor |
| --- | --- |

D.

Tejpor

07.02

Fermentált tej, például joghurt, író és hasonló termékek

X

X(b)

07.03

Tejszín és tejföl

X(a)

X(b)

07.04

Sajt:

| A. | Egész, ehető héj nélkül |
| --- | --- |

A.

Egész, ehető héj nélkül

| B. | Összes többi |
| --- | --- |

B.

Összes többi

X(a)

X(a)

X/3*

07.05

Tejoltó

| A. | Folyékony vagy sűrű formában |
| --- | --- |

A.

Folyékony vagy sűrű formában

X(a)

X(a)

| B. | Por formában vagy szárítva” |
| --- | --- |

B.

Por formában vagy szárítva”

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

| 31.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 91/37 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 91/37

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2006. szeptember 26.)

a Szlovák Köztársaság által a Konas, s. r. o. társaságnak nyújtott C 42/2005 (ex N 66/2005, ex N 195/2005) állami támogatásról

(az értesítés a C(2006) 4205. számú dokumentummal történt)

(Csak a szlovák nyelvű változat hiteles)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2007/204/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

miután felkérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket az említett rendelkezéssel összhangban (1), és tekintettel ezen észrevételekre,

mivel:

I.   AZ ELJÁRÁS

| (1) | Szlovákia a 2005. április 11-i, 2005. április 19-én iktatott levelében értesítette a Bizottságot arról a szándékáról, hogy szerkezetátalakítási támogatást nyújtson a Konas, s. r. o. társaságnak. Szlovákia kiegészítő információkat közölt 2005. június 30-i, 2005. július 12-én iktatott, valamint 2005. szeptember 5-i, 2005. szeptember 8-án iktatott levelében, válaszolva a Bizottság 2005. május 31-én és 2005. július 28-án kelt leveleire. |
| --- | --- |

(1)

Szlovákia a 2005. április 11-i, 2005. április 19-én iktatott levelében értesítette a Bizottságot arról a szándékáról, hogy szerkezetátalakítási támogatást nyújtson a Konas, s. r. o. társaságnak. Szlovákia kiegészítő információkat közölt 2005. június 30-i, 2005. július 12-én iktatott, valamint 2005. szeptember 5-i, 2005. szeptember 8-án iktatott levelében, válaszolva a Bizottság 2005. május 31-én és 2005. július 28-án kelt leveleire.

| (2) | A fenti levélváltás során nyilvánvalóvá vált, hogy a szóban forgó támogatásra az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésével ellentmondásban került sor. A támogatást ezért jogellenes támogatásnak minősítették, és új ügyszámot kapott: NN 66/2005. |
| --- | --- |

(2)

A fenti levélváltás során nyilvánvalóvá vált, hogy a szóban forgó támogatásra az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésével ellentmondásban került sor. A támogatást ezért jogellenes támogatásnak minősítették, és új ügyszámot kapott: NN 66/2005.

| (3) | A Bizottság 2005. november 9-i levelében értesítette Szlovákiát, hogy a fenti támogatás ügyében az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése alapján eljárást kezdeményez. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság 2005. november 9-i levelében értesítette Szlovákiát, hogy a fenti támogatás ügyében az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése alapján eljárást kezdeményez.

| (4) | A Bizottság határozata az EK- Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról megjelent az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy észrevételezzék az intézkedést. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság határozata az EK- Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról megjelent az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy észrevételezzék az intézkedést.

| (5) | A szlovák hatóságok 2005. december 13-án kelt, 2005. december 20-án iktatott levelükben ismertették álláspontjukat. Szlovákia 2006. január 3-án kelt és 2006. január 10-én iktatott levelében kiegészítő információkat nyújtott be. A Bizottság a 2005. november 30-án kelt, 2005. december 6-án iktatott levélben kapta kézhez az egyik érdekelt fél (a kedvezményezett) észrevételeit. Ezeket továbbította Szlovákia felé, amely lehetőséget kapott rá, hogy reagáljon rájuk. Ezeket az észrevételeket a 2006. március 9-én kelt és 2006. március 15-én iktatott levél tartalmazza. |
| --- | --- |

(5)

A szlovák hatóságok 2005. december 13-án kelt, 2005. december 20-án iktatott levelükben ismertették álláspontjukat. Szlovákia 2006. január 3-án kelt és 2006. január 10-én iktatott levelében kiegészítő információkat nyújtott be. A Bizottság a 2005. november 30-án kelt, 2005. december 6-án iktatott levélben kapta kézhez az egyik érdekelt fél (a kedvezményezett) észrevételeit. Ezeket továbbította Szlovákia felé, amely lehetőséget kapott rá, hogy reagáljon rájuk. Ezeket az észrevételeket a 2006. március 9-én kelt és 2006. március 15-én iktatott levél tartalmazza.

II.   A TÁMOGATÁS RÉSZLETES LEÍRÁSA

1.   Az érintett vállalat

| (6) | A pénzügyi támogatás kedvezményezettje a Konas, s. r. o. társaság, amely főleg az alábbi négy területen működik: sajtoló- és formázógépek, egy célra használatos gépek, sötétítőkabinok és egyéb gépipari termékek gyártása. A társaság az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja alapján regionális támogatásra jogosult térségben található. |
| --- | --- |

(6)

A pénzügyi támogatás kedvezményezettje a Konas, s. r. o. társaság, amely főleg az alábbi négy területen működik: sajtoló- és formázógépek, egy célra használatos gépek, sötétítőkabinok és egyéb gépipari termékek gyártása. A társaság az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja alapján regionális támogatásra jogosult térségben található.

| (7) | A szlovák hatóságok által benyújtott információk alapján e szegmensek mindegyikében van néhány hazai, illetve európai közösségbeli versenytárs. A társaság a formázógépek szegmensében lát exportlehetőséget. |
| --- | --- |

(7)

A szlovák hatóságok által benyújtott információk alapján e szegmensek mindegyikében van néhány hazai, illetve európai közösségbeli versenytárs. A társaság a formázógépek szegmensében lát exportlehetőséget.

| (8) | A Konas társaság 37 személyt foglalkoztat, 2004-ben 19 millió SKK (500 000 euro) (3) forgalmat bonyolított le, 2005 első három negyedévében pedig 15 millió SKK (395 000 euro) volt a forgalom. A szlovák hatóságok szerint a kedvezményezett teljesíti a kisvállalkozás kritériumait. |
| --- | --- |

(8)

A Konas társaság 37 személyt foglalkoztat, 2004-ben 19 millió SKK (500 000 euro) (3) forgalmat bonyolított le, 2005 első három negyedévében pedig 15 millió SKK (395 000 euro) volt a forgalom. A szlovák hatóságok szerint a kedvezményezett teljesíti a kisvállalkozás kritériumait.

2.   Alkalmazandó nemzeti jogszabályok

| (9) | A szóban forgó intézkedés az adóhátraléknak a Lučeneci Adóhivatal (a továbbiakban: „adóhivatal”) által a hitelezőkkel való csődegyezség keretében való leírása. Ezt az eljárást a 328/91 sz., a csődeljárásról és a csődegyezségről szóló törvény szabályozza (a továbbiakban „csődeljárási törvény”). |
| --- | --- |

(9)

A szóban forgó intézkedés az adóhátraléknak a Lučeneci Adóhivatal (a továbbiakban: „adóhivatal”) által a hitelezőkkel való csődegyezség keretében való leírása. Ezt az eljárást a 328/91 sz., a csődeljárásról és a csődegyezségről szóló törvény szabályozza (a továbbiakban „csődeljárási törvény”).

| (10) | A hitelezőkkel való csődegyezség (a továbbiakban „csődegyezség” vagy „csődegyezségi eljárás”) a bíróság felügyelete alatt folytatott eljárás, amelynek célja, csakúgy, mint a felszámolási eljárás esetében, a csődbe jutott társaság (4) pénzügyi helyzetének rendezése. A társaság a felszámolási eljárás során megszűnik, és aktíváit eladják az új tulajdonosnak, vagy a társaságot felszámolják. Ettől eltérően a csődegyezségi eljárásban a csődbe jutott társaság a tulajdonos változása nélkül folytatja tevékenységét. |
| --- | --- |

(10)

A hitelezőkkel való csődegyezség (a továbbiakban „csődegyezség” vagy „csődegyezségi eljárás”) a bíróság felügyelete alatt folytatott eljárás, amelynek célja, csakúgy, mint a felszámolási eljárás esetében, a csődbe jutott társaság (4) pénzügyi helyzetének rendezése. A társaság a felszámolási eljárás során megszűnik, és aktíváit eladják az új tulajdonosnak, vagy a társaságot felszámolják. Ettől eltérően a csődegyezségi eljárásban a csődbe jutott társaság a tulajdonos változása nélkül folytatja tevékenységét.

| (11) | A csődegyezségi eljárást a csődbe jutott társaság kezdeményezi. Célja, hogy egyezséget érjen el a hitelezőkkel (a továbbiakban „csődegyezség”) abban az értelemben, hogy a csődbe jutott társaság megtéríti adóssága egy részét, és a többit leírják. Ezt az egyezséget a felügyelő bíróságnak jóvá kell hagynia. |
| --- | --- |

(11)

A csődegyezségi eljárást a csődbe jutott társaság kezdeményezi. Célja, hogy egyezséget érjen el a hitelezőkkel (a továbbiakban „csődegyezség”) abban az értelemben, hogy a csődbe jutott társaság megtéríti adóssága egy részét, és a többit leírják. Ezt az egyezséget a felügyelő bíróságnak jóvá kell hagynia.

| (12) | Azok a hitelezők, akiknek a követelése biztosított, például zálogjoggal, önálló hitelezőkként lépnek fel. Ahhoz, hogy a csődegyezségi javaslatot elfogadják, minden önálló hitelező igenlő szavazata szükséges, míg a többi hitelező esetében elég a minősített többség. Az önálló hitelezők külön szavaznak, és joguk van a javaslat megvétózásához. |
| --- | --- |

(12)

Azok a hitelezők, akiknek a követelése biztosított, például zálogjoggal, önálló hitelezőkként lépnek fel. Ahhoz, hogy a csődegyezségi javaslatot elfogadják, minden önálló hitelező igenlő szavazata szükséges, míg a többi hitelező esetében elég a minősített többség. Az önálló hitelezők külön szavaznak, és joguk van a javaslat megvétózásához.

| (13) | Az önálló hitelezőknek privilegizált helyzete van a csődegyezségi eljárás során is. A biztosított aktívák eladásából származó hasznot kizárólag az önálló hitelezők követeléseinek teljesítésére kellene fordítani. Ha ebből az eladásból nem lehet fedezni az önálló hitelezők minden követelését, a fennmaradó részeket a második csoportba sorolják, a többi hitelező követeléseihez. A második csoportba tartozó hitelezőket arányos módon elégítik ki. |
| --- | --- |

(13)

Az önálló hitelezőknek privilegizált helyzete van a csődegyezségi eljárás során is. A biztosított aktívák eladásából származó hasznot kizárólag az önálló hitelezők követeléseinek teljesítésére kellene fordítani. Ha ebből az eladásból nem lehet fedezni az önálló hitelezők minden követelését, a fennmaradó részeket a második csoportba sorolják, a többi hitelező követeléseihez. A második csoportba tartozó hitelezőket arányos módon elégítik ki.

| (14) | A csődeljárási törvény alapján annak a társaságnak, amely kéri a csődegyezséget a hitelezőkkel, be kell mutatnia a bíróságnak azon intézkedések listáját, amelyek a társaság átszervezésére és a társaság tevékenységének folyamatos finanszírozására vonatkoznak a csődegyezség után. |
| --- | --- |

(14)

A csődeljárási törvény alapján annak a társaságnak, amely kéri a csődegyezséget a hitelezőkkel, be kell mutatnia a bíróságnak azon intézkedések listáját, amelyek a társaság átszervezésére és a társaság tevékenységének folyamatos finanszírozására vonatkoznak a csődegyezség után.

| (15) | Az adók és illetékek felügyeletéről és a területi pénzügyi hatóságok rendszerének változásairól szóló 511/92 sz. törvény (a továbbiakban „adóigazgatási törvény”) szabályozza az adóvégrehajtást, amelynek célja az állam követeléseinek kielégítése ingatlan vagyon, ingó vagyon vagy a vállalat, mint egész eladása révén. |
| --- | --- |

(15)

Az adók és illetékek felügyeletéről és a területi pénzügyi hatóságok rendszerének változásairól szóló 511/92 sz. törvény (a továbbiakban „adóigazgatási törvény”) szabályozza az adóvégrehajtást, amelynek célja az állam követeléseinek kielégítése ingatlan vagyon, ingó vagyon vagy a vállalat, mint egész eladása révén.

3.   A szóban forgó intézkedés

| (16) | A Konas társaság 2003. július 15-én felkérte a felügyeletet gyakorló bíróságot, hogy kezdje meg a csődegyezségi eljárást, amelyet a bíróság 2004. március 25-i határozatában meg is tett. A hitelezők 2004. június 8-án találkoztak, és megegyeztek követeléseik átstrukturalizálásában, ahogy azt a Konas társaság javasolta. A bíróság 2004. június 25-i határozatában megerősítette a hitelezők egyezségét. A határozat 2004. augusztus 2-án emelkedett jogerőre. A bíróság 2004. október 20-án hivatalosan befejezte a csődegyezségi eljárást. Meg kell azonban említeni, hogy az adóhivatal leállította a leírást a Bizottság előtti eljárás időpontjáig. |
| --- | --- |

(16)

A Konas társaság 2003. július 15-én felkérte a felügyeletet gyakorló bíróságot, hogy kezdje meg a csődegyezségi eljárást, amelyet a bíróság 2004. március 25-i határozatában meg is tett. A hitelezők 2004. június 8-án találkoztak, és megegyeztek követeléseik átstrukturalizálásában, ahogy azt a Konas társaság javasolta. A bíróság 2004. június 25-i határozatában megerősítette a hitelezők egyezségét. A határozat 2004. augusztus 2-án emelkedett jogerőre. A bíróság 2004. október 20-án hivatalosan befejezte a csődegyezségi eljárást. Meg kell azonban említeni, hogy az adóhivatal leállította a leírást a Bizottság előtti eljárás időpontjáig.

| (17) | A hitelezők a Konas társasággal a következő csődegyezségben állapodtak meg: a Konas társaság a hitelezőkkel történt egyezség hatálybalépése után 90 napon belül kifizeti a tartozás 13,3 %-át, és a hitelezők a fennmaradó 86,7 %-ot elengedik. Tehát valamennyi hitelező igényét azonos feltételek mellett elégítették ki. Az adóhivatal követelései, amelyeket bevontak a csődegyezségbe, 11 223 459 SKK-t (295 000 euro) tettek ki. Ezeket a követeléseket az 1995 harmadik negyedévétől 1997 végéig terjedő időszakra, valamint 1998 és 1999 néhány hónapjára vonatkozó áfa alkotta. Az adóhivatal egyetlen hitelezőként egyezett bele 9 730 739 SKK (256 000 euro) összegű tartozás elengedésébe. A konkrét összegeket az egyes hitelezők szerint a következő táblázat tartalmazza.
  1.   sz. táblázat
  A Konas társaság tartozásának kiegyenlítése (SKK)









  Hitelező | Tartozás a csődegyezség előtt | Tartozás a csődegyezség után (5) | Elengedett összeg |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Állami | Adóhivatal | 11 223 459 | 1 492 720 | 9 730 739 |
| Egyéb | 4 hitelező | 827 437 | 110 049 | 717 388 |
| Összesen | | 12 050 896 | 1 602 769 | 10 448 127 |

(17)

A hitelezők a Konas társasággal a következő csődegyezségben állapodtak meg: a Konas társaság a hitelezőkkel történt egyezség hatálybalépése után 90 napon belül kifizeti a tartozás 13,3 %-át, és a hitelezők a fennmaradó 86,7 %-ot elengedik. Tehát valamennyi hitelező igényét azonos feltételek mellett elégítették ki. Az adóhivatal követelései, amelyeket bevontak a csődegyezségbe, 11 223 459 SKK-t (295 000 euro) tettek ki. Ezeket a követeléseket az 1995 harmadik negyedévétől 1997 végéig terjedő időszakra, valamint 1998 és 1999 néhány hónapjára vonatkozó áfa alkotta. Az adóhivatal egyetlen hitelezőként egyezett bele 9 730 739 SKK (256 000 euro) összegű tartozás elengedésébe. A konkrét összegeket az egyes hitelezők szerint a következő táblázat tartalmazza.

1.   sz. táblázat

A Konas társaság tartozásának kiegyenlítése (SKK)

Hitelező

Tartozás a csődegyezség előtt

Tartozás a csődegyezség után (5)

Elengedett összeg

Állami

Adóhivatal

11 223 459

1 492 720

9 730 739

Egyéb

4 hitelező

827 437

110 049

717 388

Összesen

12 050 896

1 602 769

10 448 127

| (18) | A szlovák hatóságok megerősítették, hogy a Konas társaság a hitelezőkkel kötött csődegyezségben megállapított határidőn belül teljesítette kötelezettségeit, amelyeket a csődegyezség után köteles volt kifizetni, mind az állami, mind a magánhitelezők felé. |
| --- | --- |

(18)

A szlovák hatóságok megerősítették, hogy a Konas társaság a hitelezőkkel kötött csődegyezségben megállapított határidőn belül teljesítette kötelezettségeit, amelyeket a csődegyezség után köteles volt kifizetni, mind az állami, mind a magánhitelezők felé.

| (19) | Az adóhivatal a csődegyezségben önálló hitelezőként lépett fel, és mint ilyen, önállóan szavazott a csődegyezség mellett. Az adóhivatal privilegizált helyzete abból a tényből következik, hogy a csődegyezségbe bevont 10 147 939 SKK (267 051 euro) összegű követelését a Konas társaság aktíváira vonatkozó zálogjog biztosította. Minden további hitelező a javasolt csődegyezség mellett szavazott. Követeléseik általános jellegű nem biztosított üzleti követelések voltak. |
| --- | --- |

(19)

Az adóhivatal a csődegyezségben önálló hitelezőként lépett fel, és mint ilyen, önállóan szavazott a csődegyezség mellett. Az adóhivatal privilegizált helyzete abból a tényből következik, hogy a csődegyezségbe bevont 10 147 939 SKK (267 051 euro) összegű követelését a Konas társaság aktíváira vonatkozó zálogjog biztosította. Minden további hitelező a javasolt csődegyezség mellett szavazott. Követeléseik általános jellegű nem biztosított üzleti követelések voltak.

4.   Szerkezetátalakítás

| (20) | A Konas társaság a felügyeletet gyakorló bírósághoz címzett, a csődegyezséget szorgalmazó kérelmében benyújtott egy tervet, amely két részből állt: a társaság pénzügyi elemzéséből, és a társaság pénzügyi stabilitásának megújítását célzó intézkedésekből. |
| --- | --- |

(20)

A Konas társaság a felügyeletet gyakorló bírósághoz címzett, a csődegyezséget szorgalmazó kérelmében benyújtott egy tervet, amely két részből állt: a társaság pénzügyi elemzéséből, és a társaság pénzügyi stabilitásának megújítását célzó intézkedésekből.

| (21) | A társaság ebben a tervben először leírta saját pénzügyi helyzetét, azt állítva, hogy bár még mindig el van adósodva, pénzügyi helyzete a kérvényt megelőző években stabilizálódott. Ezután arra a következtetésre jutott, hogy rövid távú követelései és készpénze elég lesz rá, hogy fedezze a csődegyezség után fennmaradó tartozásokat. A társaság a következőképpen írta le szervezési tevékenységét: olyan összegű tartalék kialakítása, amely megfelel a csődegyezség után fennmaradó, kifizetendő tartozás összegének, a készpénzáramlás irányítása a csődegyezségi eljárás során azzal a céllal, hogy megakadályozza a nem hatékony kiadásokat főleg az energia és az alapanyagok tekintetében, az adó és egyéb kötelezettségek rendes fizetése, a marketingtevékenység intenzitásának növelése, a legrentábilisabb ügyfelek számára történő eladás növelése, a foglalkoztatottság színvonalának átértékelése, a szociális kiadások korlátozása a csődegyezségi eljárás során, a jelenlegi géppark jobb kihasználása, az energiafelhasználás csökkentése és a költségek csökkentése. |
| --- | --- |

(21)

A társaság ebben a tervben először leírta saját pénzügyi helyzetét, azt állítva, hogy bár még mindig el van adósodva, pénzügyi helyzete a kérvényt megelőző években stabilizálódott. Ezután arra a következtetésre jutott, hogy rövid távú követelései és készpénze elég lesz rá, hogy fedezze a csődegyezség után fennmaradó tartozásokat. A társaság a következőképpen írta le szervezési tevékenységét: olyan összegű tartalék kialakítása, amely megfelel a csődegyezség után fennmaradó, kifizetendő tartozás összegének, a készpénzáramlás irányítása a csődegyezségi eljárás során azzal a céllal, hogy megakadályozza a nem hatékony kiadásokat főleg az energia és az alapanyagok tekintetében, az adó és egyéb kötelezettségek rendes fizetése, a marketingtevékenység intenzitásának növelése, a legrentábilisabb ügyfelek számára történő eladás növelése, a foglalkoztatottság színvonalának átértékelése, a szociális kiadások korlátozása a csődegyezségi eljárás során, a jelenlegi géppark jobb kihasználása, az energiafelhasználás csökkentése és a költségek csökkentése.

| (22) | A pénzügyi szerkezetátalakítás költségei elérték a 12 050 896 SKK-t (317 000 euro). Ez az a tartozás, amelyet a Konas társaság a csődegyezségi eljárás révén átszervezett. A Konas társaság ebben a tervben azt javasolta, hogy a fennmaradó 1 602 769 SKK (42 000 euro) tartozást rövid távú követelések (1 323 259 SKK vagy 35 000 euro) és a rendelkezésére álló készpénz (2 246 419 SKK vagy 59 000 euro) révén fogja törleszteni. |
| --- | --- |

(22)

A pénzügyi szerkezetátalakítás költségei elérték a 12 050 896 SKK-t (317 000 euro). Ez az a tartozás, amelyet a Konas társaság a csődegyezségi eljárás révén átszervezett. A Konas társaság ebben a tervben azt javasolta, hogy a fennmaradó 1 602 769 SKK (42 000 euro) tartozást rövid távú követelések (1 323 259 SKK vagy 35 000 euro) és a rendelkezésére álló készpénz (2 246 419 SKK vagy 59 000 euro) révén fogja törleszteni.

| (23) | A szlovák hatóságok szerint az adóhivatal 1998 és 2000 között nyolc végrehajtási utasítást adott ki, és ezzel érvényesítette az adóigazgatási törvény szerinti jogait. Az adóhivatal 2004 áprilisában kiadta a Konas társaság csődegyezségi eljárás idején nem megfizetett tartozásainak listáját. |
| --- | --- |

(23)

A szlovák hatóságok szerint az adóhivatal 1998 és 2000 között nyolc végrehajtási utasítást adott ki, és ezzel érvényesítette az adóigazgatási törvény szerinti jogait. Az adóhivatal 2004 áprilisában kiadta a Konas társaság csődegyezségi eljárás idején nem megfizetett tartozásainak listáját.

| (24) | A szlovák hatóságok megerősítették, hogy leállították a csődegyezségi eljárásban megegyezett tartozásleírást az Európai Bizottság által folytatott eljárás idejére. |
| --- | --- |

(24)

A szlovák hatóságok megerősítették, hogy leállították a csődegyezségi eljárásban megegyezett tartozásleírást az Európai Bizottság által folytatott eljárás idejére.

III.   AZ EK-SZERZŐDÉS 88. CIKKÉNEK (2) BEKEZDÉSE SZERINTI ELJÁRÁS KEZDEMÉNYEZÉSÉRŐL SZÓLÓ HATÁROZAT

| (25) | A Bizottság az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdése szerinti eljárás megkezdéséről szóló határozatában aggályait fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy a vitatott leírás nem minősült-e állami támogatásnak. A Bizottság konkrétan azt a nézetet képviselte, hogy az adóhivatal tevékenysége a csődegyezségi eljárás során nem teljesítette a piacgazdasági hitelező tesztjének kritériumait. A Bizottság mindenekelőtt úgy vélte, hogy az adóhivatal jogi szempontból más helyzetben volt, mint a többi hitelező, mivel biztosított követelésekkel rendelkezett, és lehetősége volt rá, hogy folytassa az adóvégrehajtást. A Bizottság kételyeit fejezte ki, hogy a csődegyezségi eljárás az állam mint a Konas társaság hitelezője számára a lehető legjobb eredményre vezetett, összehasonlítva a felszámolási eljárással vagy az adóvégrehajtással. |
| --- | --- |

(25)

A Bizottság az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdése szerinti eljárás megkezdéséről szóló határozatában aggályait fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy a vitatott leírás nem minősült-e állami támogatásnak. A Bizottság konkrétan azt a nézetet képviselte, hogy az adóhivatal tevékenysége a csődegyezségi eljárás során nem teljesítette a piacgazdasági hitelező tesztjének kritériumait. A Bizottság mindenekelőtt úgy vélte, hogy az adóhivatal jogi szempontból más helyzetben volt, mint a többi hitelező, mivel biztosított követelésekkel rendelkezett, és lehetősége volt rá, hogy folytassa az adóvégrehajtást. A Bizottság kételyeit fejezte ki, hogy a csődegyezségi eljárás az állam mint a Konas társaság hitelezője számára a lehető legjobb eredményre vezetett, összehasonlítva a felszámolási eljárással vagy az adóvégrehajtással.

| (26) | A Bizottság továbbá a vitatott támogatás mint szerkezetátalakítási támogatás viszonylatában aggályait fejezte ki annak a közös piaccal való összeegyeztethetősége iránt. A Bizottság két fő feltétel teljesülése iránt fejezte ki kételyeit: olyan szerkezetátalakítási terv létét kérdőjelezte meg, amely belátható időn belül biztosítja a hosszú távú életképesség visszatérését, illetve a támogatás szükséges minimumra való korlátozását. |
| --- | --- |

(26)

A Bizottság továbbá a vitatott támogatás mint szerkezetátalakítási támogatás viszonylatában aggályait fejezte ki annak a közös piaccal való összeegyeztethetősége iránt. A Bizottság két fő feltétel teljesülése iránt fejezte ki kételyeit: olyan szerkezetátalakítási terv létét kérdőjelezte meg, amely belátható időn belül biztosítja a hosszú távú életképesség visszatérését, illetve a támogatás szükséges minimumra való korlátozását.

IV.   AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

| (27) | A jelen ügy tényeivel kapcsolatban kedvezményezett közölte, hogy 2003. december 31-ével az adóhivatal javára lefoglalt aktívák könyv szerinti értéke 3 001 000 SKK volt. Egyetlen ingatlanról volt szó, és az egész termelés ebben az épületben valósult meg. |
| --- | --- |

(27)

A jelen ügy tényeivel kapcsolatban kedvezményezett közölte, hogy 2003. december 31-ével az adóhivatal javára lefoglalt aktívák könyv szerinti értéke 3 001 000 SKK volt. Egyetlen ingatlanról volt szó, és az egész termelés ebben az épületben valósult meg.

| (28) | Kedvezményezett az észrevételeiben megjegyezte, hogy a csődegyezség idején érvényes szlovák jogszabályok alapján ez az intézkedés nem minősül állami támogatásnak, hanem a hitelezőkkel való önkéntes egyezségnek. Abban az esetben, ha a Bizottság más következtetésre jutna, a Konas társaság diszkriminált helyzetbe kerülne más társaságokkal összehasonlítva, amelyek Szlovákia EU-csatlakozása előtt kérték a csődegyezséget, és amelyek tartozásleírása nem minősült állami támogatásnak. A kedvezményezett megjegyzi, hogy a Szlovákián belül érvényes jogszabályok a csatlakozás után sincsenek összhangban az EU-joggal, és ezért a legnagyobb igyekezet mellet sem tudhatta, hogy a hitelezőivel való csődegyezséghez kiegészítő feltételek teljesítésére van szükség. |
| --- | --- |

(28)

Kedvezményezett az észrevételeiben megjegyezte, hogy a csődegyezség idején érvényes szlovák jogszabályok alapján ez az intézkedés nem minősül állami támogatásnak, hanem a hitelezőkkel való önkéntes egyezségnek. Abban az esetben, ha a Bizottság más következtetésre jutna, a Konas társaság diszkriminált helyzetbe kerülne más társaságokkal összehasonlítva, amelyek Szlovákia EU-csatlakozása előtt kérték a csődegyezséget, és amelyek tartozásleírása nem minősült állami támogatásnak. A kedvezményezett megjegyzi, hogy a Szlovákián belül érvényes jogszabályok a csatlakozás után sincsenek összhangban az EU-joggal, és ezért a legnagyobb igyekezet mellet sem tudhatta, hogy a hitelezőivel való csődegyezséghez kiegészítő feltételek teljesítésére van szükség.

| (29) | Kedvezményezett továbbá közölte, hogy a létrejött adótartózást főleg a homályos jogi előírások okozták. |
| --- | --- |

(29)

Kedvezményezett továbbá közölte, hogy a létrejött adótartózást főleg a homályos jogi előírások okozták.

| (30) | Kedvezményezett azt állította, hogy az adóhivatal szélesebb terjedelemben ítélte meg a Konas társaság helyzetét, mint ahogy az a bíróság elé terjesztett tervben szerepelt a csődegyezségi eljárásban. |
| --- | --- |

(30)

Kedvezményezett azt állította, hogy az adóhivatal szélesebb terjedelemben ítélte meg a Konas társaság helyzetét, mint ahogy az a bíróság elé terjesztett tervben szerepelt a csődegyezségi eljárásban.

V.   A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG ÉSZREVÉTELEI

| (31) | A szlovák hatóságok a hivatalos vizsgálat megkezdésére reagáló válaszukban közölték, hogy csak akkor kerül sor állami támogatás nyújtására, ha az adótartózás leírásra kerül az állam könyvelésében. |
| --- | --- |

(31)

A szlovák hatóságok a hivatalos vizsgálat megkezdésére reagáló válaszukban közölték, hogy csak akkor kerül sor állami támogatás nyújtására, ha az adótartózás leírásra kerül az állam könyvelésében.

| (32) | A szlovák hatóságok közölték, hogy az adóhatóság a Konas társaság által javasolt csődegyezség jóváhagyásakor a következő tényeket vette figyelembe, amelyek közül néhányat a piacgazdasági hitelezőnek is szem előtt kellene tartania. Először is a jelzáloggal terhelt ingatlan könyv szerinti értéke a csődegyezség idején mindössze 3,2 millió SKK volt, holott a biztosított követelések elérték a 10,1 millió SKK-t. Másodszor: a felszámolási eljárás rendszerint hosszadalmas, és az aktívák eladása a szóban forgó térségben nagyon problematikus. Az a bevétel, amire az adóhatóságok a felszámolások révén 1997 és 2005 között szert tettek, statisztikai szempontból állítólag átlagosan 7 %. Harmadszor: az adóhivatal tekintetbe vette a Konas társaság felszámolásának hatását a térség munkanélküliségére nézve (a csődegyezség idején 40 % körül), figyelembe véve nemcsak a Konas társaságból való elbocsátásokat, hanem a térségben található további, a Konas társaságtól függő, mintegy 400 alkalmazottat foglalkoztató társaságnál is. Végül az adóhivatal figyelembe vette a jövőben várt adóbevételeket. |
| --- | --- |

(32)

A szlovák hatóságok közölték, hogy az adóhatóság a Konas társaság által javasolt csődegyezség jóváhagyásakor a következő tényeket vette figyelembe, amelyek közül néhányat a piacgazdasági hitelezőnek is szem előtt kellene tartania. Először is a jelzáloggal terhelt ingatlan könyv szerinti értéke a csődegyezség idején mindössze 3,2 millió SKK volt, holott a biztosított követelések elérték a 10,1 millió SKK-t. Másodszor: a felszámolási eljárás rendszerint hosszadalmas, és az aktívák eladása a szóban forgó térségben nagyon problematikus. Az a bevétel, amire az adóhatóságok a felszámolások révén 1997 és 2005 között szert tettek, statisztikai szempontból állítólag átlagosan 7 %. Harmadszor: az adóhivatal tekintetbe vette a Konas társaság felszámolásának hatását a térség munkanélküliségére nézve (a csődegyezség idején 40 % körül), figyelembe véve nemcsak a Konas társaságból való elbocsátásokat, hanem a térségben található további, a Konas társaságtól függő, mintegy 400 alkalmazottat foglalkoztató társaságnál is. Végül az adóhivatal figyelembe vette a jövőben várt adóbevételeket.

| (33) | Ami az adóvégrehajtást illeti, a szlovák hatóságok megerősítették, hogy az adóhivatal 1998 és 2000 között nyolc végrehajtási utasítást adott ki a Konas társaságra vonatkozóan, és 8 106 672,42 SKK-val 11 223 459 SKK-ra csökkentette a Konas társaság adótartozását, amelyet 2004-ben bevontak a csődegyezségi eljárásba. A Konas társaság 2001-től rendszeresen és időben fizet minden adót. |
| --- | --- |

(33)

Ami az adóvégrehajtást illeti, a szlovák hatóságok megerősítették, hogy az adóhivatal 1998 és 2000 között nyolc végrehajtási utasítást adott ki a Konas társaságra vonatkozóan, és 8 106 672,42 SKK-val 11 223 459 SKK-ra csökkentette a Konas társaság adótartozását, amelyet 2004-ben bevontak a csődegyezségi eljárásba. A Konas társaság 2001-től rendszeresen és időben fizet minden adót.

| (34) | A szlovák hatóságok azonban nem tagadják, hogy ez az intézkedés állami támogatásnak minősül. Azt állítják, hogy ez a segély összeegyeztethető a közös piaccal, mint szerkezetátalakítási támogatás. |
| --- | --- |

(34)

A szlovák hatóságok azonban nem tagadják, hogy ez az intézkedés állami támogatásnak minősül. Azt állítják, hogy ez a segély összeegyeztethető a közös piaccal, mint szerkezetátalakítási támogatás.

| (35) | A szlovák hatóságok nem vonják kétségbe a Bizottság következtetését, hogy a tartozás leírásának a csődegyezségi eljárásban nem volt feltétele annak a tervnek a végrehajtása, amelyet a Konas társaság a felszámolási törvénnyel összhangban beterjesztett a felügyeletet gyakorló bíróságnak. A Bizottság elé terjesztették viszont „A Társaság értékelése a csődegyezség napján” című, 2005 januárjából származó dokumentumot (a továbbiakban „a társaság értékelése”), amelyet a Konas társaság készített, és mutatott be az adóhivatalnak. A szlovák hatóságok azt állítják, hogy ez az értékelés lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy eldöntse, vajon a támogatás az elkerülhetetlen minimumra korlátozódott-e. |
| --- | --- |

(35)

A szlovák hatóságok nem vonják kétségbe a Bizottság következtetését, hogy a tartozás leírásának a csődegyezségi eljárásban nem volt feltétele annak a tervnek a végrehajtása, amelyet a Konas társaság a felszámolási törvénnyel összhangban beterjesztett a felügyeletet gyakorló bíróságnak. A Bizottság elé terjesztették viszont „A Társaság értékelése a csődegyezség napján” című, 2005 januárjából származó dokumentumot (a továbbiakban „a társaság értékelése”), amelyet a Konas társaság készített, és mutatott be az adóhivatalnak. A szlovák hatóságok azt állítják, hogy ez az értékelés lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy eldöntse, vajon a támogatás az elkerülhetetlen minimumra korlátozódott-e.

| (36) | A társaságnak ebben az értékelésében először leírják a Konas társaság tevékenységét annak 1992. évi megalapításától kezdődően, és információkat közölnek az 1993 és 2003 közti időszak forgalmáról és üzemeltetési eredményeiről. |
| --- | --- |

(36)

A társaságnak ebben az értékelésében először leírják a Konas társaság tevékenységét annak 1992. évi megalapításától kezdődően, és információkat közölnek az 1993 és 2003 közti időszak forgalmáról és üzemeltetési eredményeiről.

| (37) | A Társaság értékelése szerint a Konas társaság nehézségeinek oka a termelés 1993-as megkezdéséhez kapcsolódó magas hitelteher volt, amelyet a termelés nem tudott fedezni. Az 1994 és 1996 közti időszakban megnövekedett a Konas társaság tartozása főleg az adóhivatallal szemben, amelyet az adóhivatal aztán részben behajtott, részben pedig átkerült a következő időszakba, egészen az elengedésig és a részleges kifizetésig a csődegyezségi eljárásban. |
| --- | --- |

(37)

A Társaság értékelése szerint a Konas társaság nehézségeinek oka a termelés 1993-as megkezdéséhez kapcsolódó magas hitelteher volt, amelyet a termelés nem tudott fedezni. Az 1994 és 1996 közti időszakban megnövekedett a Konas társaság tartozása főleg az adóhivatallal szemben, amelyet az adóhivatal aztán részben behajtott, részben pedig átkerült a következő időszakba, egészen az elengedésig és a részleges kifizetésig a csődegyezségi eljárásban.

| (38) | A Társaság értékelése továbbá rövid piaci elemzést tartalmaz, amelyben bemutatják annak a versenyközegnek minden szegmensét, amelyben a Konas társaság működik (6). A Társaság értékelésében megjelenik a Konas társaság helyzete és perspektívája ezen szegmensekben, és az a végkövetkeztetés, hogy a növekedés lehetőségei főleg a szerszámgyártás, a sötétítőfülkék és egyéb gépipari termékek gyártásában rejlenek. Másrészt megjelenik benne az a javaslat, hogy csökkentsék az egy célra használatos gépek gyártását, valamint a kis megrendelésekre való gyártást (a piacon nem kapható pótalkatrészek gyártását, vészhelyzetben történő javításokat). A termékei iránti kereslet növelésének perspektíváját a szlovákiai autóipar fejlődése és az EU-beli társaságok Szlovákia EU-csatlakozása után megnövekedett érdeklődésének megnyilvánulásai jelentik. A Konas társaság úgy látja, hogy versenyképességét a továbbfejlesztendő technológiák területén jelen lévő know-howja jelenti. |
| --- | --- |

(38)

A Társaság értékelése továbbá rövid piaci elemzést tartalmaz, amelyben bemutatják annak a versenyközegnek minden szegmensét, amelyben a Konas társaság működik (6). A Társaság értékelésében megjelenik a Konas társaság helyzete és perspektívája ezen szegmensekben, és az a végkövetkeztetés, hogy a növekedés lehetőségei főleg a szerszámgyártás, a sötétítőfülkék és egyéb gépipari termékek gyártásában rejlenek. Másrészt megjelenik benne az a javaslat, hogy csökkentsék az egy célra használatos gépek gyártását, valamint a kis megrendelésekre való gyártást (a piacon nem kapható pótalkatrészek gyártását, vészhelyzetben történő javításokat). A termékei iránti kereslet növelésének perspektíváját a szlovákiai autóipar fejlődése és az EU-beli társaságok Szlovákia EU-csatlakozása után megnövekedett érdeklődésének megnyilvánulásai jelentik. A Konas társaság úgy látja, hogy versenyképességét a továbbfejlesztendő technológiák területén jelen lévő know-howja jelenti.

| (39) | A társaság értékelésében továbbá kielégítő mértékben ki nem használtnak tüntetik fel a Konas társaság kapacitásait. Ezt a számítógéppel irányított esztergába való befektetéssel lehetne megoldani. A következő táblázatban a 2004 és 2008 közt elfogadott intézkedések szerepelnek, a megvalósult pénzügyi szerkezetátalakítással együtt.
  2.   sz. táblázat
  Szerkezetátalakítási intézkedések a társaság értékelése alapján (SKK)









  Intézkedés | Végrehajtás | Költségek | Finanszírozás |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Marketing | | 2005 | 500 000 | Konas-források |
| Technológiafejlesztés | Drótvágás | 2004 | 1 500 000 | Konas-források |
| NC-csiszolás | 2006 | 4 000 000 | Hitel |
| Szikráztatás | 2007 | 2 500 000 | Hitel |
| NC-esztergálás | 2008 | 1 500 000 | Hitel |
| Szervezés | A megrendelések infoirányító rendszere | 2005 | 500 000 | Konas-források |
| Fiatal munkatársak felkészítése | | 2007 | 500 000 | Konas-források |
| Pénzügyi szerkezetátalakítás | Tartozás törlesztése | 2004 | 1 602 769 | Konas-források – Készpénz |
| Leírás | 2004 | | |
| — | az állam által |

(39)

A társaság értékelésében továbbá kielégítő mértékben ki nem használtnak tüntetik fel a Konas társaság kapacitásait. Ezt a számítógéppel irányított esztergába való befektetéssel lehetne megoldani. A következő táblázatban a 2004 és 2008 közt elfogadott intézkedések szerepelnek, a megvalósult pénzügyi szerkezetátalakítással együtt.

2.   sz. táblázat

Szerkezetátalakítási intézkedések a társaság értékelése alapján (SKK)

Intézkedés

Végrehajtás

Költségek

Finanszírozás

Marketing

2005

500 000

Konas-források

Technológiafejlesztés

Drótvágás

2004

1 500 000

Konas-források

NC-csiszolás

2006

4 000 000

Hitel

Szikráztatás

2007

2 500 000

Hitel

NC-esztergálás

2008

1 500 000

Hitel

Szervezés

A megrendelések infoirányító rendszere

2005

500 000

Konas-források

Fiatal munkatársak felkészítése

2007

500 000

Konas-források

Pénzügyi szerkezetátalakítás

Tartozás törlesztése

2004

1 602 769

Konas-források – Készpénz

Leírás

2004

—

az állam által

9 730 739

Állami források

| — | a többi hitelező által |
| --- | --- |

—

a többi hitelező által

717 388

Külső források

Összesen

23 050 896

| (40) | A társaság értékelése végül tartalmazza a Konas társaság 2005–2009 közti időszakra vonatkozó feltételezett eredményeit, amelyek azt mutatják, hogy a fent említett intézkedéseknek növelniük kellene a nyereséget. 2005-től kezdve a forgalomnak évi 10 %-kal kellene növekednie. |
| --- | --- |

(40)

A társaság értékelése végül tartalmazza a Konas társaság 2005–2009 közti időszakra vonatkozó feltételezett eredményeit, amelyek azt mutatják, hogy a fent említett intézkedéseknek növelniük kellene a nyereséget. 2005-től kezdve a forgalomnak évi 10 %-kal kellene növekednie.

| (41) | A szlovák hatóságok szerint ez az értékelés 2005 januárjából származik. Nyilvánvaló, hogy azzal a céllal készítették el, hogy értékeljék a Konas társaság helyzetét a csődegyezség előtt, és elemezzék annak perspektíváit a csődegyezség után. |
| --- | --- |

(41)

A szlovák hatóságok szerint ez az értékelés 2005 januárjából származik. Nyilvánvaló, hogy azzal a céllal készítették el, hogy értékeljék a Konas társaság helyzetét a csődegyezség előtt, és elemezzék annak perspektíváit a csődegyezség után.

| (42) | Ami azt a kérdést illeti, hogy a támogatás a szükséges minimumra korlátozódott-e, a szlovák hatóságok megerősítették, hogy a Konas társaság 2004. március 31-én 3,9 millió SKK készpénzzel rendelkezett. Erre a készpénzre a bérek (730 000 SKK), a csődegyezségben részt vevőkkel szembeni kötelezettségek (1 602 769 SKK) és a csődegyezségi eljárással járó illetékek (140 000 SKK) fedezésére volt szüksége. |
| --- | --- |

(42)

Ami azt a kérdést illeti, hogy a támogatás a szükséges minimumra korlátozódott-e, a szlovák hatóságok megerősítették, hogy a Konas társaság 2004. március 31-én 3,9 millió SKK készpénzzel rendelkezett. Erre a készpénzre a bérek (730 000 SKK), a csődegyezségben részt vevőkkel szembeni kötelezettségek (1 602 769 SKK) és a csődegyezségi eljárással járó illetékek (140 000 SKK) fedezésére volt szüksége.

VI.   ELBÍRÁLÁS

1.   A bizottság jogköre

| (43) | Mivel az ügy szempontjából döntő események részben azelőtt játszódtak le, hogy a Szlovák Köztársaság 2004. május 1-jén csatlakozott az Európai Unióhoz, a Bizottságnak először meg kell állapítania, jogában áll-e cselekedni a szóban forgó intézkedéssel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(43)

Mivel az ügy szempontjából döntő események részben azelőtt játszódtak le, hogy a Szlovák Köztársaság 2004. május 1-jén csatlakozott az Európai Unióhoz, a Bizottságnak először meg kell állapítania, jogában áll-e cselekedni a szóban forgó intézkedéssel kapcsolatban.

| (44) | A Bizottság nem bírálhatja el azokat az intézkedéseket, amelyek a csatlakozás előtt léptek hatályba, és a csatlakozás után nem érvényesíthetőek, sem a 2003-as csatlakozási szerződés IV. melléklete 3. pontjában szabályozott ún. ideiglenes mechanizmus, sem pedig az EK-Szerződés 88. cikkében lefektetett ügymenet alapján. Így sem a 2003-as csatlakozási szerződés, sem az EK-Szerződés nem követeli meg a Bizottságtól ezen intézkedések felülvizsgálatát, és nem is hatalmazza fel erre a Bizottságot. |
| --- | --- |

(44)

A Bizottság nem bírálhatja el azokat az intézkedéseket, amelyek a csatlakozás előtt léptek hatályba, és a csatlakozás után nem érvényesíthetőek, sem a 2003-as csatlakozási szerződés IV. melléklete 3. pontjában szabályozott ún. ideiglenes mechanizmus, sem pedig az EK-Szerződés 88. cikkében lefektetett ügymenet alapján. Így sem a 2003-as csatlakozási szerződés, sem az EK-Szerződés nem követeli meg a Bizottságtól ezen intézkedések felülvizsgálatát, és nem is hatalmazza fel erre a Bizottságot.

| (45) | Másrészt azok az intézkedések, amelyek a csatlakozás után léptek hatályba, az EK-Szerződés alapján a Bizottság hatáskörébe tartoznak. Annak eldöntésekor, hogy az adott intézkedés melyik pillanatban lépett hatályba, releváns kritérium az a jogi szempontból kötelező érvényű aktus, amely alapján az illetékes nemzeti hatóságnak szándékában áll a támogatás nyújtása (7). |
| --- | --- |

(45)

Másrészt azok az intézkedések, amelyek a csatlakozás után léptek hatályba, az EK-Szerződés alapján a Bizottság hatáskörébe tartoznak. Annak eldöntésekor, hogy az adott intézkedés melyik pillanatban lépett hatályba, releváns kritérium az a jogi szempontból kötelező érvényű aktus, amely alapján az illetékes nemzeti hatóságnak szándékában áll a támogatás nyújtása (7).

| (46) | Az illetékes hatóság 2004. június 8-án határozott az adóhivatal követelése egy részének elengedéséről, amikor az adóhivatal beleegyezett a Konas társaság által javasolt csődegyezségbe, azaz a csatlakozás után. |
| --- | --- |

(46)

Az illetékes hatóság 2004. június 8-án határozott az adóhivatal követelése egy részének elengedéséről, amikor az adóhivatal beleegyezett a Konas társaság által javasolt csődegyezségbe, azaz a csatlakozás után.

| (47) | Tudomásul véve ezt a tényt tárgytalan az a kérdés, hogy ez az intézkedés érvényesíthető-e a csatlakozás után. |
| --- | --- |

(47)

Tudomásul véve ezt a tényt tárgytalan az a kérdés, hogy ez az intézkedés érvényesíthető-e a csatlakozás után.

| (48) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy jogában áll a szóban forgó intézkedés elbírálása az EK-Szerződés 88. cikke alapján. |
| --- | --- |

(48)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy jogában áll a szóban forgó intézkedés elbírálása az EK-Szerződés 88. cikke alapján.

2.   Állami támogatás az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében

| (49) | Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében olvasható, hogy egy tagállam részéről vagy állami eszközökből nyújtott bármilyen támogatás bármilyen formában, amely torzítja a gazdasági versenyt vagy torzíthatja azzal, hogy előnyben részesít bizonyos vállalatokat vagy bizonyos áruk gyártását, összeegyeztethetetlen a közös piaccal, amennyiben befolyásolja a tagállamok közti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(49)

Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében olvasható, hogy egy tagállam részéről vagy állami eszközökből nyújtott bármilyen támogatás bármilyen formában, amely torzítja a gazdasági versenyt vagy torzíthatja azzal, hogy előnyben részesít bizonyos vállalatokat vagy bizonyos áruk gyártását, összeegyeztethetetlen a közös piaccal, amennyiben befolyásolja a tagállamok közti kereskedelmet.

| (50) | Az adóhivatallal mint állami hatósággal szembeni tartozás elengedése az állami források felhasználásának egyik módja. Ez az intézkedés szelektív, mivel egyetlen önálló vállalat számára hoz sikert. A társaság ipari gépek és berendezések gyártása területén működik, olyan ágazatban, amelyben tagállamok közötti kereskedelem folyik. |
| --- | --- |

(50)

Az adóhivatallal mint állami hatósággal szembeni tartozás elengedése az állami források felhasználásának egyik módja. Ez az intézkedés szelektív, mivel egyetlen önálló vállalat számára hoz sikert. A társaság ipari gépek és berendezések gyártása területén működik, olyan ágazatban, amelyben tagállamok közötti kereskedelem folyik.

| (51) | A Bizottság az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megkezdéséről szóló határozatában aggályait fejezte ki, hogy ez az intézkedés megzavarta-e a gazdasági versenyt, vagy megzavarhatta-e azzal, hogy kedvezményezettet olyan előnyhöz juttatta, amelyhez normális piaci körülmények között nem juthatott volna hozzá. Más szóval, a Bizottság kételkedik abban, hogy az állam a Konas társasággal úgy viselkedett, mint a piacgazdasági hitelező. |
| --- | --- |

(51)

A Bizottság az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megkezdéséről szóló határozatában aggályait fejezte ki, hogy ez az intézkedés megzavarta-e a gazdasági versenyt, vagy megzavarhatta-e azzal, hogy kedvezményezettet olyan előnyhöz juttatta, amelyhez normális piaci körülmények között nem juthatott volna hozzá. Más szóval, a Bizottság kételkedik abban, hogy az állam a Konas társasággal úgy viselkedett, mint a piacgazdasági hitelező.

| (52) | Beigazolódott, hogy a hitelezőkkel megkötött megállapodás egyforma feltételeket tartalmazott a magánhitelezők és az adóhivatal számára a tartozások kiegyenlítésével kapcsolatban. A tartozás 13,3 %-át kellett törleszteni a hitelezők számára az előírt határidőn belül. A kedvezményezett ezt valóban meg is tette. A fennmaradó 86,7 %-ot elengedték. |
| --- | --- |

(52)

Beigazolódott, hogy a hitelezőkkel megkötött megállapodás egyforma feltételeket tartalmazott a magánhitelezők és az adóhivatal számára a tartozások kiegyenlítésével kapcsolatban. A tartozás 13,3 %-át kellett törleszteni a hitelezők számára az előírt határidőn belül. A kedvezményezett ezt valóban meg is tette. A fennmaradó 86,7 %-ot elengedték.

| (53) | Az adóhivatal jogi és közgazdasági helyzete a hitelezők megállapodása előtt azonban kedvezőbb volt, mint a magánhitelezők helyzete. Ezért meg kell vizsgálni, hogy az adóhivatal kihasznált-e minden hozzáférhető eszközt, hogy követeléseinek minél nagyobb részét megszerezze, ahogy ezt a piacgazdasági hitelező tette volna. |
| --- | --- |

(53)

Az adóhivatal jogi és közgazdasági helyzete a hitelezők megállapodása előtt azonban kedvezőbb volt, mint a magánhitelezők helyzete. Ezért meg kell vizsgálni, hogy az adóhivatal kihasznált-e minden hozzáférhető eszközt, hogy követeléseinek minél nagyobb részét megszerezze, ahogy ezt a piacgazdasági hitelező tette volna.

| (54) | A szlovák hatóságok megjegyzik, hogy véleményük szerint ez az intézkedés állami támogatásnak minősül. Elismerik, hogy a csődegyezség idején az állami támogatás kérdését egyszerűen nem mérlegelték. Maga a kedvezményezett azzal érvel, hogy az intézkedés a hitelezők közti önkéntes aktus, és nem állami támogatás. |
| --- | --- |

(54)

A szlovák hatóságok megjegyzik, hogy véleményük szerint ez az intézkedés állami támogatásnak minősül. Elismerik, hogy a csődegyezség idején az állami támogatás kérdését egyszerűen nem mérlegelték. Maga a kedvezményezett azzal érvel, hogy az intézkedés a hitelezők közti önkéntes aktus, és nem állami támogatás.

| (55) | A Bizottság nem tudja elfogadni azt az állítást, hogy a csődegyezségi eljárás és az állami támogatás biztosításával összefüggő eljárás nem fedheti egymást (8). Nem az állam eljárásának célja vagy formája, hanem annak eredménye dönti el, hogy ez az eljárás, amelynek esetében állami forrásokról van szó, olyan előnyhöz juttat-e valamely társaságot, amelyhez a piacon egyébként nem jutna. |
| --- | --- |

(55)

A Bizottság nem tudja elfogadni azt az állítást, hogy a csődegyezségi eljárás és az állami támogatás biztosításával összefüggő eljárás nem fedheti egymást (8). Nem az állam eljárásának célja vagy formája, hanem annak eredménye dönti el, hogy ez az eljárás, amelynek esetében állami forrásokról van szó, olyan előnyhöz juttat-e valamely társaságot, amelyhez a piacon egyébként nem jutna.

| (56) | A Bizottság nem tudja elfogadni a kedvezményezett azon állítását sem, hogy a legnagyobb igyekezet mellett sem tudhatott arról, hogy a leírás állami támogatásnak minősülhet. Az EU állami támogatást szabályozó előírásai Szlovákiában a T.t.231/1999 sz., az állami támogatásról szóló törvény révén voltak érvényesíthetőek. A szlovák hatóságok válaszukban helyesen mutattak rá kedvezményezett észrevételeire, hogy annak a kérdésnek a megítélése, hogy ez az intézkedés állami támogatásnak minősül-e, nem az adóhivatal, hanem a csatlakozás előtt az Állami Támogatási Hivatal, a csatlakozás után pedig a Bizottság jogkörébe tartozott. |
| --- | --- |

(56)

A Bizottság nem tudja elfogadni a kedvezményezett azon állítását sem, hogy a legnagyobb igyekezet mellett sem tudhatott arról, hogy a leírás állami támogatásnak minősülhet. Az EU állami támogatást szabályozó előírásai Szlovákiában a T.t.231/1999 sz., az állami támogatásról szóló törvény révén voltak érvényesíthetőek. A szlovák hatóságok válaszukban helyesen mutattak rá kedvezményezett észrevételeire, hogy annak a kérdésnek a megítélése, hogy ez az intézkedés állami támogatásnak minősül-e, nem az adóhivatal, hanem a csatlakozás előtt az Állami Támogatási Hivatal, a csatlakozás után pedig a Bizottság jogkörébe tartozott.

| (57) | A Bizottság aggályai abban a tekintetben, hogy teljesültek-e a piacgazdasági hitelező tesztjének kritériumai, amelyek az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése alapján indítandó vizsgálatról szóló határozatban fogalmazódtak meg, nem oszlottak el. |
| --- | --- |

(57)

A Bizottság aggályai abban a tekintetben, hogy teljesültek-e a piacgazdasági hitelező tesztjének kritériumai, amelyek az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése alapján indítandó vizsgálatról szóló határozatban fogalmazódtak meg, nem oszlottak el.

| (58) | Az adóhivatalnak elsősorban, a többi hitelezőtől eltérően, az adóigazgatási törvény alapján joga volt rá, hogy adóvégrehajtást kezdeményezzen ingatlanok, gépek vagy a cég mint egész eladása révén. |
| --- | --- |

(58)

Az adóhivatalnak elsősorban, a többi hitelezőtől eltérően, az adóigazgatási törvény alapján joga volt rá, hogy adóvégrehajtást kezdeményezzen ingatlanok, gépek vagy a cég mint egész eladása révén.

| (59) | Az adóhivatal valóban felhasználta ezt a jogi eszközt követelései érvényesítésére a Konas társasággal szemben (lásd a (33) preambulumbekezdést), és a Konas társaság tartozása az adóhivatallal szemben az 1998 és 2000 közti években jelentősen csökkent. A szlovák hatóságok az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése alapján folytatott eljárás elindításáról szóló határozatra adott válaszukban megjegyezték, hogy az adóhivatal 2001 után nem adott ki további végrehajtási utasítást, mivel a Konas társaság rendszeresen és időben teljesítette adókötelezettségeit. Nem világos azonban, hogy az adóhivatal milyen indokkal szüntette meg az adóvégrehajtást a Konas társaság 2001 előtt keletkezett tartozásával kapcsolatban. Ez az elmúlt évekből származó tartozás végül 2003-ban bekerült a csődegyezségi eljárásba. |
| --- | --- |

(59)

Az adóhivatal valóban felhasználta ezt a jogi eszközt követelései érvényesítésére a Konas társasággal szemben (lásd a (33) preambulumbekezdést), és a Konas társaság tartozása az adóhivatallal szemben az 1998 és 2000 közti években jelentősen csökkent. A szlovák hatóságok az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése alapján folytatott eljárás elindításáról szóló határozatra adott válaszukban megjegyezték, hogy az adóhivatal 2001 után nem adott ki további végrehajtási utasítást, mivel a Konas társaság rendszeresen és időben teljesítette adókötelezettségeit. Nem világos azonban, hogy az adóhivatal milyen indokkal szüntette meg az adóvégrehajtást a Konas társaság 2001 előtt keletkezett tartozásával kapcsolatban. Ez az elmúlt évekből származó tartozás végül 2003-ban bekerült a csődegyezségi eljárásba.

| (60) | A Bizottság ezenfelül megállapítja, hogy azok szerint az információk szerint, amelyeket a szlovák hatóságok az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése alapján folytatott eljárás elindításáról szóló határozathoz fűzött megjegyzéseikben nyújtottak, a megterhelt ingatlan könyv szerinti értéke (3,2 millió SKK) nem egyezett azon követelések összegével, amelyeket ezzel a jelzáloggal biztosítottak (10,1 millió SKK). Ez azt jelenti, hogy az állam által megkövetelt biztosíték nem volt elégséges. |
| --- | --- |

(60)

A Bizottság ezenfelül megállapítja, hogy azok szerint az információk szerint, amelyeket a szlovák hatóságok az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése alapján folytatott eljárás elindításáról szóló határozathoz fűzött megjegyzéseikben nyújtottak, a megterhelt ingatlan könyv szerinti értéke (3,2 millió SKK) nem egyezett azon követelések összegével, amelyeket ezzel a jelzáloggal biztosítottak (10,1 millió SKK). Ez azt jelenti, hogy az állam által megkövetelt biztosíték nem volt elégséges.

| (61) | A bevezetett esetjog alapján a jogérvényesítés hiányának folyamatossága az állam részéről, amely az adótörvényekkel és a társadalombiztosítási törvényekkel kapcsolatos kötelezettségekre vonatkozik, már önmagában olyan előnyt jelent, amely mérsékli azt a terhet, amelyet kedvezményezettnek normális körülmények között viselnie kellene (9). A valóságban úgy tűnik, hogy a Konas társaság adókötelezettségeit érintő jogok érvényesítésének elmaradása – azzal együtt, hogy az adóhivatal az állam követeléseit két éven (2001–2002) át egyértelműen elégtelenül biztosította – állami támogatásnak minősül. Mivel ezekre az eseményekre a csatlakozás napja előtt került sor, és azután nem voltak érvényesíthetők, a Bizottságnak nem áll jogában megítélni ezen intézkedések összeegyeztethetőségét a közös piaccal. Ha azonban már a jog érvényesítésének előző elmaradása állami támogatást jelentett, akkor abban az esetben, ha a tartozást később (részben) leírták, nincs helye a piacgazdasági hitelező elvére való hivatkozásnak. |
| --- | --- |

(61)

A bevezetett esetjog alapján a jogérvényesítés hiányának folyamatossága az állam részéről, amely az adótörvényekkel és a társadalombiztosítási törvényekkel kapcsolatos kötelezettségekre vonatkozik, már önmagában olyan előnyt jelent, amely mérsékli azt a terhet, amelyet kedvezményezettnek normális körülmények között viselnie kellene (9). A valóságban úgy tűnik, hogy a Konas társaság adókötelezettségeit érintő jogok érvényesítésének elmaradása – azzal együtt, hogy az adóhivatal az állam követeléseit két éven (2001–2002) át egyértelműen elégtelenül biztosította – állami támogatásnak minősül. Mivel ezekre az eseményekre a csatlakozás napja előtt került sor, és azután nem voltak érvényesíthetők, a Bizottságnak nem áll jogában megítélni ezen intézkedések összeegyeztethetőségét a közös piaccal. Ha azonban már a jog érvényesítésének előző elmaradása állami támogatást jelentett, akkor abban az esetben, ha a tartozást később (részben) leírták, nincs helye a piacgazdasági hitelező elvére való hivatkozásnak.

| (62) | Az adóhivatal az adóvégrehajtás keretében közvetlenül eladhatja az adós aktíváit (követeléseit és egyéb közönséges aktíváit, ingó vagyonát, ingatlanjait). Kedvezményezettnek a csődegyezség idején 3,9 millió SKK készpénze volt (10). Csak a kedvezményezett készpénzének értéke meghaladta volna azt a bevételt, amelyet az adóhivatal a csődegyezség révén nyert (1,5 millió SKK). A kedvezményezett ezen felül rendelkezett rövid távú követelésekkel is 1,4 millió SKK könyv szerinti értékben, és egy 3 millió SKK könyv szerinti értékű ingatlannal. |
| --- | --- |

(62)

Az adóhivatal az adóvégrehajtás keretében közvetlenül eladhatja az adós aktíváit (követeléseit és egyéb közönséges aktíváit, ingó vagyonát, ingatlanjait). Kedvezményezettnek a csődegyezség idején 3,9 millió SKK készpénze volt (10). Csak a kedvezményezett készpénzének értéke meghaladta volna azt a bevételt, amelyet az adóhivatal a csődegyezség révén nyert (1,5 millió SKK). A kedvezményezett ezen felül rendelkezett rövid távú követelésekkel is 1,4 millió SKK könyv szerinti értékben, és egy 3 millió SKK könyv szerinti értékű ingatlannal.

| (63) | Végül adóvégrehajtás esetén nem lenne közigazgatási illeték, mint a csődeljárásnál. Ez olyan eljárás, amelyet maga az adóhivatal kezdeményez és ellenőriz, ezért feltételezhető, hogy gyors lefolyású lenne. |
| --- | --- |

(63)

Végül adóvégrehajtás esetén nem lenne közigazgatási illeték, mint a csődeljárásnál. Ez olyan eljárás, amelyet maga az adóhivatal kezdeményez és ellenőriz, ezért feltételezhető, hogy gyors lefolyású lenne.

| (64) | A Bizottság tekintettel arra, hogy nem áll rendelkezésére elegendő információ, nem tudja megítélni, mekkora lenne az aktívák eladásából származó bevétel a csődeljárás alatt, amelynek révén kedvezményezettet felszámolnák. A Bizottság tudomása szerint sem a Konas társaság, sem az adóhivatal nem mérlegelték a csődeljárás lehetőségét, ezért ebben a tekintetben nem születtek számítások. |
| --- | --- |

(64)

A Bizottság tekintettel arra, hogy nem áll rendelkezésére elegendő információ, nem tudja megítélni, mekkora lenne az aktívák eladásából származó bevétel a csődeljárás alatt, amelynek révén kedvezményezettet felszámolnák. A Bizottság tudomása szerint sem a Konas társaság, sem az adóhivatal nem mérlegelték a csődeljárás lehetőségét, ezért ebben a tekintetben nem születtek számítások.

| (65) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a kedvezményezett aktíváival szembeni adóvégrehajtás is magasabb bevételt eredményezett volna, mint a csődegyezség. |
| --- | --- |

(65)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a kedvezményezett aktíváival szembeni adóvégrehajtás is magasabb bevételt eredményezett volna, mint a csődegyezség.

| (66) | A Bizottság végül megállapítja, hogy a bevezetett esetjog (11) alapján a szociális-közgazdasági tényezők (mint a regionális foglalkoztatottság) ki vannak zárva a piacgazdasági hitelezői tesztből, a jövőben várható adóbevételekkel együtt. Az adóhivatalt nem lehet üzleti partnerhez, pl. szállítóhoz hasonlítani, aki a kedvezményezett hitelezője. Fontos megjegyezni, hogy a szállító követeléseinek jellege lényegesen eltér az állam követeléseinek jellegétől. Mivel a szállító és a fizetésképtelen cég viszonyai szerződésen alapulnak, a szállító kivételes esetben valóban kárt szenvedne az üzleti partner elvesztésével. Ha a fizetésképtelen társaságot felszámolnák, a szállítónak új ügyfelet kellene találnia, vagy az új tulajdonossal kellene szerződést kötnie. A kockázat nagyobb, ha a szállító jelentős mértékben függ a fizetésképtelen társaságtól. Az állam és a fizetésképtelen cég viszonyai ezzel ellentétben a közjogon alapulnak, ezért nem függenek a felek akaratától. Minden új tulajdonos, aki átvenné a felszámolt cég aktíváit, automatikusan adóköteles lenne. Az állam ezenfelül soha nem függ egyetlen adóalanytól. Végül a legfontosabb érv az, hogy az államot az adók kivetésekor nem a nyereség szempontja vezérli, és nem kommerciális módon, nem kommerciálisan mérlegelve cselekszik. Az üzleti partnerrel való analógia tehát helytelen. |
| --- | --- |

(66)

A Bizottság végül megállapítja, hogy a bevezetett esetjog (11) alapján a szociális-közgazdasági tényezők (mint a regionális foglalkoztatottság) ki vannak zárva a piacgazdasági hitelezői tesztből, a jövőben várható adóbevételekkel együtt. Az adóhivatalt nem lehet üzleti partnerhez, pl. szállítóhoz hasonlítani, aki a kedvezményezett hitelezője. Fontos megjegyezni, hogy a szállító követeléseinek jellege lényegesen eltér az állam követeléseinek jellegétől. Mivel a szállító és a fizetésképtelen cég viszonyai szerződésen alapulnak, a szállító kivételes esetben valóban kárt szenvedne az üzleti partner elvesztésével. Ha a fizetésképtelen társaságot felszámolnák, a szállítónak új ügyfelet kellene találnia, vagy az új tulajdonossal kellene szerződést kötnie. A kockázat nagyobb, ha a szállító jelentős mértékben függ a fizetésképtelen társaságtól. Az állam és a fizetésképtelen cég viszonyai ezzel ellentétben a közjogon alapulnak, ezért nem függenek a felek akaratától. Minden új tulajdonos, aki átvenné a felszámolt cég aktíváit, automatikusan adóköteles lenne. Az állam ezenfelül soha nem függ egyetlen adóalanytól. Végül a legfontosabb érv az, hogy az államot az adók kivetésekor nem a nyereség szempontja vezérli, és nem kommerciális módon, nem kommerciálisan mérlegelve cselekszik. Az üzleti partnerrel való analógia tehát helytelen.

| (67) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a jövőbeni adók elvesztését a piacgazdasági hitelező elveinek érvényesítésekor nem veheti figyelembe. |
| --- | --- |

(67)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a jövőbeni adók elvesztését a piacgazdasági hitelező elveinek érvényesítésekor nem veheti figyelembe.

| (68) | A fenti bizonyítékok alapján a Bizottság arra a döntésre jutott, hogy ebben az esetben nem teljesültek a piacgazdasági hitelező tesztjének kritériumai, és az állam a kedvezményezettnek olyan előnyt biztosított, amelyre piaci körülmények között nem tett volna szert. |
| --- | --- |

(68)

A fenti bizonyítékok alapján a Bizottság arra a döntésre jutott, hogy ebben az esetben nem teljesültek a piacgazdasági hitelező tesztjének kritériumai, és az állam a kedvezményezettnek olyan előnyt biztosított, amelyre piaci körülmények között nem tett volna szert.

| (69) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a szóban forgó intézkedés állami támogatásnak minősül az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése alapján. |
| --- | --- |

(69)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a szóban forgó intézkedés állami támogatásnak minősül az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése alapján.

| (70) | A kedvezményezettnek nyújtott állami támogatás összege megegyezik annak a tartozásnak az összegével, amelyet az adóhivatal a csődegyezségi eljárás során leírt, vagyis 9 730 739 SKK (25 600 euro). |
| --- | --- |

(70)

A kedvezményezettnek nyújtott állami támogatás összege megegyezik annak a tartozásnak az összegével, amelyet az adóhivatal a csődegyezségi eljárás során leírt, vagyis 9 730 739 SKK (25 600 euro).

3.   A támogatás összeegyeztethetősége: az EK-Szerződés 87. cikkének (3) bekezdése szerinti kivétel

| (71) | Az intézkedés elsődleges célja, hogy segítsen a nehézségekkel küzdő társaságnak. Ilyen esetekben érvényesíthető a kivétel az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja alól, amely lehetővé teszi az állami támogatás engedélyezését egyes gazdasági tevékenységek fejlesztésének támogatására, ha ez a támogatás nem befolyásolja negatívan a kereskedés feltételeit olyan mértékben, amely ellentétes lenne a közös érdekkel, továbbá ha teljesültek a szükséges követelmények. |
| --- | --- |

(71)

Az intézkedés elsődleges célja, hogy segítsen a nehézségekkel küzdő társaságnak. Ilyen esetekben érvényesíthető a kivétel az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja alól, amely lehetővé teszi az állami támogatás engedélyezését egyes gazdasági tevékenységek fejlesztésének támogatására, ha ez a támogatás nem befolyásolja negatívan a kereskedés feltételeit olyan mértékben, amely ellentétes lenne a közös érdekkel, továbbá ha teljesültek a szükséges követelmények.

| (72) | A nehézségekkel küzdő társaságok megmentésére és szerkezetátalakítására irányuló támogatást jelenleg a nehézségekkel küzdő cégek megmentését és szerkezetátalakítását célzó állami támogatásról szóló közösségi iránymutatások (12) szabályozzák (a továbbiakban „új iránymutatások”), amelyek az 1999-ben elfogadott előző változat helyére léptek (13) (a továbbiakban „1999-es iránymutatások”). |
| --- | --- |

(72)

A nehézségekkel küzdő társaságok megmentésére és szerkezetátalakítására irányuló támogatást jelenleg a nehézségekkel küzdő cégek megmentését és szerkezetátalakítását célzó állami támogatásról szóló közösségi iránymutatások (12) szabályozzák (a továbbiakban „új iránymutatások”), amelyek az 1999-ben elfogadott előző változat helyére léptek (13) (a továbbiakban „1999-es iránymutatások”).

| (73) | Az új iránymutatások átmeneti rendelkezései rögzítik, hogy az új iránymutatások bármely, a Bizottság engedélye nélkül megmentésre vagy szerkezetátalakításra nyújtott támogatás (jogellenes támogatás) értékelésekor érvényesek, ha a támogatás valamely részét vagy az egész támogatást 2004. október 1., vagyis az új iránymutatásoknak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történt megjelentetése után nyújtották (104. pont, első albekezdés). Ha azonban a jogellenes támogatásra 2004. október 1. előtt került sor, a vizsgálat a támogatás nyújtásának idején érvényes iránymutatások alapján folyik (104. pont, második albekezdés). |
| --- | --- |

(73)

Az új iránymutatások átmeneti rendelkezései rögzítik, hogy az új iránymutatások bármely, a Bizottság engedélye nélkül megmentésre vagy szerkezetátalakításra nyújtott támogatás (jogellenes támogatás) értékelésekor érvényesek, ha a támogatás valamely részét vagy az egész támogatást 2004. október 1., vagyis az új iránymutatásoknak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történt megjelentetése után nyújtották (104. pont, első albekezdés). Ha azonban a jogellenes támogatásra 2004. október 1. előtt került sor, a vizsgálat a támogatás nyújtásának idején érvényes iránymutatások alapján folyik (104. pont, második albekezdés).

| (74) | A Bizottság megállapítja, hogy az adóhivatal 2004. június 8-án jóváhagyta a csődegyezséget, amely 2004. augusztus 2-án lépett hatályba. A jogellenes támogatást ebben az értelemben 2004. október 1. előtt nyújtották. Így tehát az 1999-es iránymutatások érvényesek, amelyek a támogatás nyújtásának idején voltak érvényesíthetők. |
| --- | --- |

(74)

A Bizottság megállapítja, hogy az adóhivatal 2004. június 8-án jóváhagyta a csődegyezséget, amely 2004. augusztus 2-án lépett hatályba. A jogellenes támogatást ebben az értelemben 2004. október 1. előtt nyújtották. Így tehát az 1999-es iránymutatások érvényesek, amelyek a támogatás nyújtásának idején voltak érvényesíthetők.

| (75) | A Bizottság figyelembe veszi, hogy kedvezményezett az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 70/2001/EK bizottsági rendelet (14) értelmében kisvállalkozásnak minősül. |
| --- | --- |

(75)

A Bizottság figyelembe veszi, hogy kedvezményezett az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 70/2001/EK bizottsági rendelet (14) értelmében kisvállalkozásnak minősül.

3.1.   A vállalat jogosultsága

| (76) | Az 1999-es iránymutatások 5. pontja c) alpontjának alapján egy vállalat akkor tekintendő nehézségekkel küzdő vállalatnak, ha a nemzeti jogi előírások alapján teljesíti annak feltételeit, hogy kollektív fizetésképtelenségi eljárás alanya lehessen. |
| --- | --- |

(76)

Az 1999-es iránymutatások 5. pontja c) alpontjának alapján egy vállalat akkor tekintendő nehézségekkel küzdő vállalatnak, ha a nemzeti jogi előírások alapján teljesíti annak feltételeit, hogy kollektív fizetésképtelenségi eljárás alanya lehessen.

| (77) | Kedvezményezett csődegyezségi eljárás alanya volt, amely a fizetésképtelen társaságok számára létező egyik megoldás, a csődtörvény definíciójával összhangban. Kedvezményezett ezért jogosult a szerkezetátalakítási támogatásra. |
| --- | --- |

(77)

Kedvezményezett csődegyezségi eljárás alanya volt, amely a fizetésképtelen társaságok számára létező egyik megoldás, a csődtörvény definíciójával összhangban. Kedvezményezett ezért jogosult a szerkezetátalakítási támogatásra.

3.2.   Szerkezetátalakítási támogatás

| (78) | A Bizottság az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megkezdéséről szóló határozatában kételyeit fejezte ki abban a tekintetben, hogy a támogatás összeegyeztethető volt-e, mint szerkezetátalakítási támogatás az 1999-es iránymutatások értelmében, a III. részben leírt okok miatt. |
| --- | --- |

(78)

A Bizottság az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megkezdéséről szóló határozatában kételyeit fejezte ki abban a tekintetben, hogy a támogatás összeegyeztethető volt-e, mint szerkezetátalakítási támogatás az 1999-es iránymutatások értelmében, a III. részben leírt okok miatt.

3.2.1.   A hosszú távú életképesség visszaállítása

| (79) | Az 1999-es iránymutatások szerint a szerkezetátalakítási támogatásnak megvalósítható és egységes szerkezetátalakítási terv végrehajtásához kell kapcsolódnia, amelynek célja a vállalat hosszú távú életképességének felújítása. A hosszú távú életképesség megteremtésének a támogatásnyújtás feltételének kell lennie. A tagállam kötelezi magát ennek a tervnek a végrehajtására, amelyet a Bizottságnak jóvá kell hagynia. Ha a cég képtelen a terv megvalósítására, ez a támogatással való visszaélésnek tekintendő. |
| --- | --- |

(79)

Az 1999-es iránymutatások szerint a szerkezetátalakítási támogatásnak megvalósítható és egységes szerkezetátalakítási terv végrehajtásához kell kapcsolódnia, amelynek célja a vállalat hosszú távú életképességének felújítása. A hosszú távú életképesség megteremtésének a támogatásnyújtás feltételének kell lennie. A tagállam kötelezi magát ennek a tervnek a végrehajtására, amelyet a Bizottságnak jóvá kell hagynia. Ha a cég képtelen a terv megvalósítására, ez a támogatással való visszaélésnek tekintendő.

| (80) | A szerkezetátalakítási tervnek lényegében olyannak kell lennie, hogy a kedvezményezettnek elfogadható időn belül és a működés jövőbeli feltételeit illető reális elképzelések mellett lehetővé tegye a hosszú távú életképesség felújítását. A tervben szerepelniük kell azoknak a körülményeknek, amelyek a kedvezményezett nehézségeinek létrejöttét okozták, valamint a nehézségek megoldását szolgáló megfelelő intézkedéseket. A szerkezetátalakítás lépései nem korlátozódhatnak a tartozások és az elmúlt időszak veszteségeinek kiegyenlítésére szánt pénzügyi támogatásra anélkül, hogy foglalkoznának a nehézségek okaival. |
| --- | --- |

(80)

A szerkezetátalakítási tervnek lényegében olyannak kell lennie, hogy a kedvezményezettnek elfogadható időn belül és a működés jövőbeli feltételeit illető reális elképzelések mellett lehetővé tegye a hosszú távú életképesség felújítását. A tervben szerepelniük kell azoknak a körülményeknek, amelyek a kedvezményezett nehézségeinek létrejöttét okozták, valamint a nehézségek megoldását szolgáló megfelelő intézkedéseket. A szerkezetátalakítás lépései nem korlátozódhatnak a tartozások és az elmúlt időszak veszteségeinek kiegyenlítésére szánt pénzügyi támogatásra anélkül, hogy foglalkoznának a nehézségek okaival.

| (81) | A Bizottság az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megkezdéséről szóló határozatában kételyeit fejezte ki, hogy az adóhivatal feltételül szabta-e a Konas társaság tartozásának elengedéséről szóló határozatában a (80) bekezdésben leírt tulajdonságokkal rendelkező szerkezetátalakítási terv végrehajtását. Ezek a kételyek nem oszlottak el. Az adóhivatalnak mint támogatást nyújtó hatóságnak hivatalosan nem tartozott kötelességei közé és jogkörébe sem azon intézkedések értékelése, amelyekkel a Konas társaság a csődegyezségi eljárás keretében a felügyeletet gyakorló bírósághoz fordult (lásd a (20) és az azt követő preambulumbekezdéseket), sem pedig az, hogy feltételül szabja követeléseinek leírásához ezek részletesen ellenőrizendő végrehajtását. Nincs közvetlen kapcsolat az adóhivatal részéről nyújtott támogatás és a kedvezményezett által javasolt intézkedések között. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az első alaki feltétel nem teljesült. |
| --- | --- |

(81)

A Bizottság az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megkezdéséről szóló határozatában kételyeit fejezte ki, hogy az adóhivatal feltételül szabta-e a Konas társaság tartozásának elengedéséről szóló határozatában a (80) bekezdésben leírt tulajdonságokkal rendelkező szerkezetátalakítási terv végrehajtását. Ezek a kételyek nem oszlottak el. Az adóhivatalnak mint támogatást nyújtó hatóságnak hivatalosan nem tartozott kötelességei közé és jogkörébe sem azon intézkedések értékelése, amelyekkel a Konas társaság a csődegyezségi eljárás keretében a felügyeletet gyakorló bírósághoz fordult (lásd a (20) és az azt követő preambulumbekezdéseket), sem pedig az, hogy feltételül szabja követeléseinek leírásához ezek részletesen ellenőrizendő végrehajtását. Nincs közvetlen kapcsolat az adóhivatal részéről nyújtott támogatás és a kedvezményezett által javasolt intézkedések között. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az első alaki feltétel nem teljesült.

| (82) | A vizsgálat megkezdése után azonban a szlovák hatóságok bemutatták a társaság (35) és azt követő preambulumbekezdésekben leírt értékelését. A társaság értékelésében világosan elemzik a társaság helyzetét a hitelezőivel történt csődegyezség idején. A társaság értékelésében megjelennek azok a körülmények, amelyek kedvezményezett nehézségeit okozták, valamint az ezen nehézségek megoldására hozott intézkedések. |
| --- | --- |

(82)

A vizsgálat megkezdése után azonban a szlovák hatóságok bemutatták a társaság (35) és azt követő preambulumbekezdésekben leírt értékelését. A társaság értékelésében világosan elemzik a társaság helyzetét a hitelezőivel történt csődegyezség idején. A társaság értékelésében megjelennek azok a körülmények, amelyek kedvezményezett nehézségeit okozták, valamint az ezen nehézségek megoldására hozott intézkedések.

| (83) | A szerkezetátalakítás nem korlátozódik a tartozások átszervezésére. A kedvezményezett beruházásokat tervez új technológiákba és információs technológiába, és megelőző intézkedések megvalósítását tervezi a szakmai felkészülés és a marketing területén. A társaság értékelésében megtalálható a Konas társaság helyzetének és távlatainak elemzése működésének jellegzetes szegmenseiben. |
| --- | --- |

(83)

A szerkezetátalakítás nem korlátozódik a tartozások átszervezésére. A kedvezményezett beruházásokat tervez új technológiákba és információs technológiába, és megelőző intézkedések megvalósítását tervezi a szakmai felkészülés és a marketing területén. A társaság értékelésében megtalálható a Konas társaság helyzetének és távlatainak elemzése működésének jellegzetes szegmenseiben.

| (84) | A csődegyezségi eljárás keretében a bírósághoz benyújtott intézkedések listájától eltérően a társaság értékelése olyan elemeket tartalmaz, amelyek a szerkezetátalakítási terv esetében az 1999-es iránymutatásokat követelik meg. A Bizottság a társaság értékelését lényegében a 2004–2008 közti időszakra kidolgozott szerkezetátalakítási tervként fogja fel, amely a társaság hosszú távú életképességének felújítását szolgálja, és amely, figyelembe véve kedvezményezett nagyságát, megfelelő. A pénzügyi átszervezés a hitelezőkkel való csődegyezség révén ennek a szerkezetátalakításnak a része és a kezdete. A Konas társaság fő problémája ténylegesen az a tartozás volt, amely a kilencvenes évek második felében keletkezett. A Konas társaság 2001-től rendesen és időben fizeti törvényből eredő kötelezettségeit. A Bizottságnak nincs oka kételkedni abban, hogy a Konas társaság a társaság értékelésében foglalt intézkedések végrehajtása után, ide értve a tartozások átszervezését is, képes lesz-e a hosszú távú életképesség felújítására. |
| --- | --- |

(84)

A csődegyezségi eljárás keretében a bírósághoz benyújtott intézkedések listájától eltérően a társaság értékelése olyan elemeket tartalmaz, amelyek a szerkezetátalakítási terv esetében az 1999-es iránymutatásokat követelik meg. A Bizottság a társaság értékelését lényegében a 2004–2008 közti időszakra kidolgozott szerkezetátalakítási tervként fogja fel, amely a társaság hosszú távú életképességének felújítását szolgálja, és amely, figyelembe véve kedvezményezett nagyságát, megfelelő. A pénzügyi átszervezés a hitelezőkkel való csődegyezség révén ennek a szerkezetátalakításnak a része és a kezdete. A Konas társaság fő problémája ténylegesen az a tartozás volt, amely a kilencvenes évek második felében keletkezett. A Konas társaság 2001-től rendesen és időben fizeti törvényből eredő kötelezettségeit. A Bizottságnak nincs oka kételkedni abban, hogy a Konas társaság a társaság értékelésében foglalt intézkedések végrehajtása után, ide értve a tartozások átszervezését is, képes lesz-e a hosszú távú életképesség felújítására.

| (85) | A Bizottság konstatálja, hogy a társaság értékelése hivatalosan csak a hitelezőkkel történt csődegyezség biztosítása után készült el. Nyilvánvaló azonban, hogy a társaság értékelése közvetlenül összefüggött a csődegyezségi eljárással. A társaság értékelése azelőtt került az adóhivatal elé, hogy az intézkedést a Bizottságnak bejelentették volna, amikor a szlovák hatóságok azon a véleményen voltak, hogy akkor lenne szó állami támogatásról, ha az adókövetelést az állam számláiról írnák le. Tény azonban, hogy az adóhivatal mint támogatást nyújtó hatóság formálisan nem szabta a támogatás feltételéül a terv végrehajtását. |
| --- | --- |

(85)

A Bizottság konstatálja, hogy a társaság értékelése hivatalosan csak a hitelezőkkel történt csődegyezség biztosítása után készült el. Nyilvánvaló azonban, hogy a társaság értékelése közvetlenül összefüggött a csődegyezségi eljárással. A társaság értékelése azelőtt került az adóhivatal elé, hogy az intézkedést a Bizottságnak bejelentették volna, amikor a szlovák hatóságok azon a véleményen voltak, hogy akkor lenne szó állami támogatásról, ha az adókövetelést az állam számláiról írnák le. Tény azonban, hogy az adóhivatal mint támogatást nyújtó hatóság formálisan nem szabta a támogatás feltételéül a terv végrehajtását.

| (86) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy kivételesen ebben a konkrét esetben ezt az alaki hiányosságot ki lehet igazítani. Ezt a kivételt először is az 1999-es iránymutatások 55. pontjában foglaltak indokolják, amely szerint a szerkezetátalakítási támogatás jóváhagyásának feltételei kevésbé szigorúan érvényesülnek olyan kisvállalkozások esetében, mint a kedvezményezett. Továbbá a kivétel azért lehetséges, mert a támogatás, még ha jóváhagyták is, még nem lett a kedvezményezettnek kifizetve (a tartozás leírásához szükség van az adóhivatal utólagos adminisztratív aktusára; lásd a (16) preambulumbekezdést). A Bizottság ezért az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (15) 7. cikkének (4) bekezdése alapján úgy határozott, hogy e határozathoz a következő feltételeket csatolja. |
| --- | --- |

(86)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy kivételesen ebben a konkrét esetben ezt az alaki hiányosságot ki lehet igazítani. Ezt a kivételt először is az 1999-es iránymutatások 55. pontjában foglaltak indokolják, amely szerint a szerkezetátalakítási támogatás jóváhagyásának feltételei kevésbé szigorúan érvényesülnek olyan kisvállalkozások esetében, mint a kedvezményezett. Továbbá a kivétel azért lehetséges, mert a támogatás, még ha jóváhagyták is, még nem lett a kedvezményezettnek kifizetve (a tartozás leírásához szükség van az adóhivatal utólagos adminisztratív aktusára; lásd a (16) preambulumbekezdést). A Bizottság ezért az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (15) 7. cikkének (4) bekezdése alapján úgy határozott, hogy e határozathoz a következő feltételeket csatolja.

| (87) | Először: a szlovák hatóságok biztosítják, hogy a társaság értékelését rendesen végrehajtsák. Másodszor: a szlovák hatóságok tájékoztatják a Bizottságot arról, hogyan biztosítják, hogy a társaság értékelése rendesen megvalósuljon. Végül: a szlovák hatóságok akkor nyújtják a támogatást (azaz írják le a követelést az adóhivatal könyvvitelében), miután tájékoztatták a Bizottságot arról, hogy biztosítják a társaság értékelésének végrehajtását, valamint a megvalósítás módjáról. |
| --- | --- |

(87)

Először: a szlovák hatóságok biztosítják, hogy a társaság értékelését rendesen végrehajtsák. Másodszor: a szlovák hatóságok tájékoztatják a Bizottságot arról, hogyan biztosítják, hogy a társaság értékelése rendesen megvalósuljon. Végül: a szlovák hatóságok akkor nyújtják a támogatást (azaz írják le a követelést az adóhivatal könyvvitelében), miután tájékoztatták a Bizottságot arról, hogy biztosítják a társaság értékelésének végrehajtását, valamint a megvalósítás módjáról.

3.2.2.   Szigorúan a szükséges minimumra korlátozott támogatás

| (88) | Az 1999-es iránymutatások 40. cikke alapján a támogatás összegét és intenzitását a szerkezetátalakításhoz feltétlenül szükséges minimumra kell korlátozni kedvezményezett pénzügyi forrásainak elérhetőségétől függően. Az elvárás az, hogy a kedvezményezett saját forrásaiból jelentős mértékben hozzájárul a szerkezetátalakításhoz. |
| --- | --- |

(88)

Az 1999-es iránymutatások 40. cikke alapján a támogatás összegét és intenzitását a szerkezetátalakításhoz feltétlenül szükséges minimumra kell korlátozni kedvezményezett pénzügyi forrásainak elérhetőségétől függően. Az elvárás az, hogy a kedvezményezett saját forrásaiból jelentős mértékben hozzájárul a szerkezetátalakításhoz.

| (89) | A Bizottság a 88. cikk (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról szóló határozatában aggályait fejezte ki az iránt, hogy teljesült-e ez a feltétel. Ezek az aggályok eloszlottak tekintettel a kedvezményezett szerkezetátalakításáról szóló információkra, amelyeket a társaság értékelése tartalmazott. |
| --- | --- |

(89)

A Bizottság a 88. cikk (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról szóló határozatában aggályait fejezte ki az iránt, hogy teljesült-e ez a feltétel. Ezek az aggályok eloszlottak tekintettel a kedvezményezett szerkezetátalakításáról szóló információkra, amelyeket a társaság értékelése tartalmazott.

| (90) | A társaság értékelése alapján a szerkezetátalakítás költségei elérik a 23 050 896 SKK-t. A szerkezetátalakítást részben a Konas társaság készpénz-hozzájárulásából fedezték (1 602 769 SKK, a csődegyezség után nem kifizetett tartozás törlesztése), részben állami támogatás nélküli bankhitelekkel 8 millió SKK értékben. Ezek a hozzájárulások világosan képviselik a kedvezményezett saját forrásait és az állami támogatás nélküli külső forrásokat, és a szerkezetátalakítás költségeinek mintegy 42 %-át fedezik. Nem szükséges, hogy a Bizottság megállapítsa, vajon a Konas társaság szerkezetátalakítása finanszírozásának egyéb forrásai (a társaság értékelésében ezek „a Konas társaság forrásaiként” szerepelnek, lásd a 2. táblázatot a (39) preambulumbekezdésben) valódi és konkrét szerkezetátalakítási hozzájárulást képviselnek-e. |
| --- | --- |

(90)

A társaság értékelése alapján a szerkezetátalakítás költségei elérik a 23 050 896 SKK-t. A szerkezetátalakítást részben a Konas társaság készpénz-hozzájárulásából fedezték (1 602 769 SKK, a csődegyezség után nem kifizetett tartozás törlesztése), részben állami támogatás nélküli bankhitelekkel 8 millió SKK értékben. Ezek a hozzájárulások világosan képviselik a kedvezményezett saját forrásait és az állami támogatás nélküli külső forrásokat, és a szerkezetátalakítás költségeinek mintegy 42 %-át fedezik. Nem szükséges, hogy a Bizottság megállapítsa, vajon a Konas társaság szerkezetátalakítása finanszírozásának egyéb forrásai (a társaság értékelésében ezek „a Konas társaság forrásaiként” szerepelnek, lásd a 2. táblázatot a (39) preambulumbekezdésben) valódi és konkrét szerkezetátalakítási hozzájárulást képviselnek-e.

| (91) | Az 1999-es iránymutatások nem tartalmaztak határértékeket arra vonatkozóan, mikor tekintendő a kedvezményezett saját hozzájárulása jelentősnek. |
| --- | --- |

(91)

Az 1999-es iránymutatások nem tartalmaztak határértékeket arra vonatkozóan, mikor tekintendő a kedvezményezett saját hozzájárulása jelentősnek.

| (92) | A bizottság eljárását figyelembe véve az 1999-es iránymutatások érvényesítése során, valamint a Bizottság politikájának fejlődését ebben a tekintetben a határértékek bevezetése felé az új iránymutatásokban (16) a Bizottság úgy véli, hogy a 42 % hozzájárulás jelentősnek, a támogatás a szükséges minimumra korlátozottnak minősül. |
| --- | --- |

(92)

A bizottság eljárását figyelembe véve az 1999-es iránymutatások érvényesítése során, valamint a Bizottság politikájának fejlődését ebben a tekintetben a határértékek bevezetése felé az új iránymutatásokban (16) a Bizottság úgy véli, hogy a 42 % hozzájárulás jelentősnek, a támogatás a szükséges minimumra korlátozottnak minősül.

3.2.3.   A gazdasági verseny túlzott torzulásának korlátozása

| (93) | A Bizottság a teljesség kedvéért konstatálja, hogy az 1999-es iránymutatások 55. pontja szerint a kisvállalkozások szerkezetátalakítására szolgáló támogatás nyújtása rendszerint nincs kompenzációs intézkedésekhez kötve. A valóságban a gazdasági verseny torzulása ennek a támogatásnak a révén korlátozott, ezért nincs szükség kompenzációs intézkedésekre. |
| --- | --- |

(93)

A Bizottság a teljesség kedvéért konstatálja, hogy az 1999-es iránymutatások 55. pontja szerint a kisvállalkozások szerkezetátalakítására szolgáló támogatás nyújtása rendszerint nincs kompenzációs intézkedésekhez kötve. A valóságban a gazdasági verseny torzulása ennek a támogatásnak a révén korlátozott, ezért nincs szükség kompenzációs intézkedésekre.

VII.   KÖVETKEZTETÉS

| (94) | A Bizottság megállapította, hogy a Szlovák Köztársaság jogellenesen, az EK-Szerződés 88. cikke (3) bekezdésével ellentétben nyújtott támogatást a Konas társaság adótartozásának leírásával. Ez a támogatás azonban összeegyeztethető a közös piaccal, mint szerkezetátalakítási támogatás azzal a feltétellel, hogy kifizetését a szerkezetátalakítási terv végrehajtásához kötik, |
| --- | --- |

(94)

A Bizottság megállapította, hogy a Szlovák Köztársaság jogellenesen, az EK-Szerződés 88. cikke (3) bekezdésével ellentétben nyújtott támogatást a Konas társaság adótartozásának leírásával. Ez a támogatás azonban összeegyeztethető a közös piaccal, mint szerkezetátalakítási támogatás azzal a feltétellel, hogy kifizetését a szerkezetátalakítási terv végrehajtásához kötik,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Szlovák Köztársaság által a Konas, s. r. o. társaságnak nyújtott 9 730 739 SKK összegű állami támogatás összeegyeztethető a közös piaccal a 2. cikkben feltüntetett feltételek mellett.

2. cikk

(1)   A Szlovák Köztársaság minden szükséges intézkedést megtesz, hogy biztosítsa a Konas, s. r. o. társaság szerkezetátalakítási tervének rendes végrehajtását.

(2)   A szlovák hatóságok tájékoztatják a Bizottságot arról, hogyan biztosítják a szerkezetátalakítási terv végrehajtását.

(3)   A szlovák hatóságok csak akkor nyújtják a támogatást, miután tájékoztatták a Bizottságot arról, hogy biztosítják a szerkezetátalakítási terv végrehajtását, és a végrehajtás módjáról.

3. cikk

A Szlovák Köztársaság a jelen határozat bejelentésétől számított két hónapon belül tájékoztatja a Bizottságot azokról az intézkedésekről, amelyeket a jelen határozattal való összhang elérésének érdekében elfogad.

4. cikk

A jelen határozat a Szlovák Köztársaság számára készült.

Brüsszel, 2006. szeptember 26-án.

a Bizottság nevében

Neelie KROES

a Bizottság tagja

---

(1)  HL C 323., 2005.12.20., 25. o.

1

(2)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

2

(3)  A felhasznált átváltási árfolyam csupán megközelítő (1 euro = 38 SKK), és az euróban feltüntetett adatok csupán tájékoztató jellegűek.

3

(4)  A vállalat akkor jut csődbe, ha van néhány hitelezője, és nem képes kiegyenlíteni a kötelezettségeit azok lejártától számított 30 napon belül.

4

(5)  Az az összeg, amelyet a Konas társaság köteles fizetni a hitelezőinek.

5

(6)  Ezeket az információkat a szlovák hatóságok már azelőtt a Bizottság rendelkezésére bocsátották, mielőtt az határozatot fogadott volna el hivatalos vizsgálat indításáról (lásd e határozat (4) preambulumbekezdését).

6

(7)  Az Elsőfokú Bíróságnak a T-109/01. sz. Fleuren Composta kontra Bizottság ügyben 2004. január 14-én hozott ítélete, 74. pont.

7

Fleuren Composta kontra Bizottság

(8)  T-152/99 sz. Hamsaa kontra Bizottság ügy, 158. pont: „Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése nem tesz különbséget az állami beavatkozás intézkedései között azok okaira vagy céljaira való hivatkozással, hanem hatásuk viszonylatában határozza meg őket.”

8

Hamsaa kontra Bizottság

(9)  C-256/97 sz. DM Transport ügy.

9

DM Transport

(10)  2004. március 24-i mérleg, egy nappal azelőtt, hogy a felügyeletet gyakorló bíróság kiadta a csődegyezségi eljárás megkezdését engedélyező határozatát.

10

(11)  Lásd mutatis mutandis a C-278/92. sz., a C-279/92. sz. és a C-280/92. sz. Spanyolország kontra Bizottság ügyeket, 21–22. pont; T-198/01 sz. Technische Glaswerke Ilmenau GmbH ügy, 106–108. pont.

11

mutatis mutandis

Spanyolország kontra Bizottság

Technische Glaswerke Ilmenau GmbH

(12)  HL C 244., 2004.10.1., 2. o.

12

(13)  HL C 288., 1999.10.9., 2. o.

13

(14)  HL L 10., 2001.1.13., 33. o. A legutóbb az 1976/2006/EK rendelettel (HL L 368., 2006.12.23., 85. o.) módosított rendelet.

14

(15)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o. A legutóbb az 1791/2006/EK rendelettel (HL L 363., 2006.12.20., 1. o.) módosított rendelet.

15

(16)  A kisvállalkozások számára érvényes határérték az új iránymutatások alapján legalább 25 %.

16

---

| 31.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 91/48 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 91/48

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2007. március 22.)

az egyes illékony szerves vegyületek kibocsátásának korlátozásáról szóló 2004/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtására vonatkozó első tagállami jelentés egységes formátumának létrehozásáról

(az értesítés a C(2007) 1236. számú dokumentummal történt)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2007/205/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a szerves oldószerek egyes festékekben, lakkokban és jármű utánfényezésére szolgáló termékekben történő felhasználása során keletkező illékony szerves vegyületek kibocsátásának korlátozásáról és az 1999/13/EK irányelv módosításáról szóló, 2004. április 21-i 2004/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 7. cikkére,

mivel:

| (1) | A 2004/42/EK irányelv alapján a tagállamok kötelesek monitoringprogramot létrehozni az ezen irányelvnek való megfelelés bizonyítására, illetve jelentést benyújtani a monitoringprogramok eredményeiről, valamint a 3. cikk (3) bekezdése szerint engedélyezett termékek kategóriáiról és mennyiségéről a Bizottság által kidolgozott egységes formátum alapján. |
| --- | --- |

(1)

A 2004/42/EK irányelv alapján a tagállamok kötelesek monitoringprogramot létrehozni az ezen irányelvnek való megfelelés bizonyítására, illetve jelentést benyújtani a monitoringprogramok eredményeiről, valamint a 3. cikk (3) bekezdése szerint engedélyezett termékek kategóriáiról és mennyiségéről a Bizottság által kidolgozott egységes formátum alapján.

| (2) | A 2004/42/EK irányelv 7. cikkének értelmében annak I. mellékletével összefüggésben, a tagállamoknak az említett irányelv végrehajtásáról szóló első jelentést legkésőbb 2008. június 30-ig kell elkészíteniük és benyújtaniuk a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(2)

A 2004/42/EK irányelv 7. cikkének értelmében annak I. mellékletével összefüggésben, a tagállamoknak az említett irányelv végrehajtásáról szóló első jelentést legkésőbb 2008. június 30-ig kell elkészíteniük és benyújtaniuk a Bizottsághoz.

| (3) | Ezért a 2007. január 1. és a 2007. december 31. közötti időszakra vonatkozó első jelentéshez egységes formátumot kell létrehozni. |
| --- | --- |

(3)

Ezért a 2007. január 1. és a 2007. december 31. közötti időszakra vonatkozó első jelentéshez egységes formátumot kell létrehozni.

| (4) | Az e határozatban előírt rendelkezések összhangban vannak a 2004/42/EK irányelv 12. cikkének (2) bekezdésében említett bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e határozatban előírt rendelkezések összhangban vannak a 2004/42/EK irányelv 12. cikkének (2) bekezdésében említett bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2004/42/EK irányelv 7. cikke szerint a Bizottsághoz benyújtandó, és a 2007. január 1. és 2007. december 31. közötti időszakra vonatkozó jelentés elkészítése céljából a tagállamok az e határozat mellékletében megállapított formátumot használják.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2007. március 22-én.

a Bizottság részéről

Stavros DIMAS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 143., 2004.4.30., 87. o.

1

---

MELLÉKLET

EGYSÉGES FORMÁTUM A 2007. JANUÁR 1. ÉS DECEMBER 31. KÖZÖTTI IDŐSZAKRA VONATKOZÓ, A 2004/42/EK EURÓPAI PARLAMENTI ÉS TANÁCSI IRÁNYELV VÉGREHAJTÁSÁRÓL SZÓLÓ ELSŐ JELENTÉS BENYÚJTÁSÁHOZ

1.   Általános információ és közigazgatási megállapodások

| 1.1. | Ezen jelentésért felelős hatóság:






  Név | |
| --- | --- | --- |
| Cím | |
| Kapcsolattartó személy | |
| E-mail | |
| Telefon | |

1.1.

Ezen jelentésért felelős hatóság:

Név

Cím

Kapcsolattartó személy

E-mail

Telefon

| 1.2. | A 2004/42/EK irányelv végrehajtása keretében, kérjük, adja meg az említett irányelv 5. cikke szerint kijelölt hatóságot vagy hatóságokat, amelyek a következőkért felelősek:






  1. | a monitoringprogram létrehozása, koordinálása és irányítása (nemzeti szinten); |
| --- | --- | --- |

1.2.

A 2004/42/EK irányelv végrehajtása keretében, kérjük, adja meg az említett irányelv 5. cikke szerint kijelölt hatóságot vagy hatóságokat, amelyek a következőkért felelősek:

1.

a monitoringprogram létrehozása, koordinálása és irányítása (nemzeti szinten);

| 2. | helyszíni vizsgálatok és ellenőrzések végrehajtása (regionális és/vagy helyi szinten); |
| --- | --- |

2.

helyszíni vizsgálatok és ellenőrzések végrehajtása (regionális és/vagy helyi szinten);

| 3. | az említett irányelv követelményeinek érvényre juttatása jogsértés esetén. |
| --- | --- |

3.

az említett irányelv követelményeinek érvényre juttatása jogsértés esetén.

2.   Monitoringprogram (2004/42/EK irányelv 6. cikke)

| 2.1. | Amennyiben a nemzeti monitoringprogram írásos formában is elérhető, kérjük, annak másolatát a jelentés mellékletében benyújtani. |
| --- | --- |

2.1.

Amennyiben a nemzeti monitoringprogram írásos formában is elérhető, kérjük, annak másolatát a jelentés mellékletében benyújtani.

| 2.2. | Kérjük, röviden írja le a 2004/42/EK irányelvnek való megfelelés felügyeletére és ellenőrzésére létrehozott programot, különös tekintettel a következő elemekre:






  1. | az említett irányelv II. mellékletében előírt VOC-határértékek; |
| --- | --- | --- |

2.2.

Kérjük, röviden írja le a 2004/42/EK irányelvnek való megfelelés felügyeletére és ellenőrzésére létrehozott programot, különös tekintettel a következő elemekre:

1.

az említett irányelv II. mellékletében előírt VOC-határértékek;

| 2. | az említett irányelv 4. cikkében meghatározott címkézési követelmények. |
| --- | --- |

2.

az említett irányelv 4. cikkében meghatározott címkézési követelmények.

| 2.3. | Kérjük, adja meg, ha a következő üzemeltetőket ellenőrizték:






  1. | a 2004/42/EK irányelv által említett termékek gyártói; |
| --- | --- | --- |

2.3.

Kérjük, adja meg, ha a következő üzemeltetőket ellenőrizték:

1.

a 2004/42/EK irányelv által említett termékek gyártói;

| 2. | a 2004/42/EK irányelv által említett termékek importőrei; |
| --- | --- |

2.

a 2004/42/EK irányelv által említett termékek importőrei;

| 3. | a szabályozott termékek nagykereskedői, kiskereskedői és üzleti végfelhasználói vagy egyéb üzemeltetők, az 1999/13/EK tanácsi irányelvben (1) már nem említett jármű-utánfényezési berendezéseket is beleértve. |
| --- | --- |

3.

a szabályozott termékek nagykereskedői, kiskereskedői és üzleti végfelhasználói vagy egyéb üzemeltetők, az 1999/13/EK tanácsi irányelvben (1) már nem említett jármű-utánfényezési berendezéseket is beleértve.

Továbbá, ha az említett ellenőrzéseket végrehajtották, kérjük, röviden jellemezze a következőket:

| 1. | a végrehajtott ellenőrzések típusai (helyszíni látogatások, mintavétel- és termékanalízis, raktár- és értékesítési adatok ellenőrzése, címkézés vizsgálata, egyéb); |
| --- | --- |

1.

a végrehajtott ellenőrzések típusai (helyszíni látogatások, mintavétel- és termékanalízis, raktár- és értékesítési adatok ellenőrzése, címkézés vizsgálata, egyéb);

| 2. | az ellenőrzések végrehajtásának gyakorisága (rendszeres éves ellenőrzések, a legfontosabb termelőkre/importőrökre korlátozódó ellenőrzések, szúrópróbaszerű ellenőrzések, egyéb). |
| --- | --- |

2.

az ellenőrzések végrehajtásának gyakorisága (rendszeres éves ellenőrzések, a legfontosabb termelőkre/importőrökre korlátozódó ellenőrzések, szúrópróbaszerű ellenőrzések, egyéb).

| 2.4. | Kérjük, adja meg a 2007-ben ellenőrzött termékek előállításában és forgalmazásában részt vevő vállalkozások számát, és, amennyiben lehetséges, a 2008-ra tervezett ellenőrzések számát, lehetőleg a következő táblázat kitöltésével. Amennyiben rendelkezésre állnak, kérjük, ugyancsak adja meg a termékek előállításában és forgalmazásában részt vevő piaci szereplők becsült teljes számát és az érintett termékek teljes mennyiségét (amelyeket 2007-ben állítottak elő és forgalmaztak a vonatkozó tagállamban):









  Üzemeltető típusa | Meglévő üzemeltetők teljes száma | 2007-ben ellenőrzött üzemeltetők száma | A 2004/42/EK irányelv által említett termékek teljes mennyisége
  (kg) | 2008-ban tervezett ellenőrzések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gyártók | | | | |
| Importőrök | | | | |
| Egyéb | | | | |

2.4.

Kérjük, adja meg a 2007-ben ellenőrzött termékek előállításában és forgalmazásában részt vevő vállalkozások számát, és, amennyiben lehetséges, a 2008-ra tervezett ellenőrzések számát, lehetőleg a következő táblázat kitöltésével. Amennyiben rendelkezésre állnak, kérjük, ugyancsak adja meg a termékek előállításában és forgalmazásában részt vevő piaci szereplők becsült teljes számát és az érintett termékek teljes mennyiségét (amelyeket 2007-ben állítottak elő és forgalmaztak a vonatkozó tagállamban):

Üzemeltető típusa

Meglévő üzemeltetők teljes száma

2007-ben ellenőrzött üzemeltetők száma

A 2004/42/EK irányelv által említett termékek teljes mennyisége

(kg)

2008-ban tervezett ellenőrzések

Gyártók

Importőrök

Egyéb

| 2.5. | Hogyan ellenőrzik az illetékes hatóságok, hogy a megfelelőséget a 2004/42/EK irányelv III. mellékletében leírt referencia mérési módszerek alkalmazásával állapították meg? |
| --- | --- |

2.5.

Hogyan ellenőrzik az illetékes hatóságok, hogy a megfelelőséget a 2004/42/EK irányelv III. mellékletében leírt referencia mérési módszerek alkalmazásával állapították meg?

| 2.6. | Amennyiben több hatóság is részt vesz a 2004/42/EK irányelv végrehajtásában (lásd fent az 1.2. pontot), kérjük, adja meg azokat az intézkedéseket, amelyek biztosítják az említett irányelvnek az egész területen való lehető legegységesebb végrehajtását. |
| --- | --- |

2.6.

Amennyiben több hatóság is részt vesz a 2004/42/EK irányelv végrehajtásában (lásd fent az 1.2. pontot), kérjük, adja meg azokat az intézkedéseket, amelyek biztosítják az említett irányelvnek az egész területen való lehető legegységesebb végrehajtását.

| 2.7. | Melyek a 2004/42/EK irányelv 10. cikkének értelmében elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciók szabályai? |
| --- | --- |

2.7.

Melyek a 2004/42/EK irányelv 10. cikkének értelmében elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciók szabályai?

| 2.8. | Amennyiben lehetséges, kérjük, adja meg a felügyeletben és ellenőrzésben részt vevő személyzet becsült teljes számát, képzettségüket, valamint a felügyelet becsült éves költségét EUR-ban (személyzet, mintavétel és elemzés, címkézés vizsgálata, végrehajtás, egyéb költségek). |
| --- | --- |

2.8.

Amennyiben lehetséges, kérjük, adja meg a felügyeletben és ellenőrzésben részt vevő személyzet becsült teljes számát, képzettségüket, valamint a felügyelet becsült éves költségét EUR-ban (személyzet, mintavétel és elemzés, címkézés vizsgálata, végrehajtás, egyéb költségek).

3.   A 2007-ben végrehajtott monitoringprogram legfontosabb eredményei (2004/42/EK irányelv 7. cikke)

| 3.1. | A végrehajtott vizsgálatok teljes számához viszonyítva hány esetben állapítottak meg eltérést a 2004/42/EK irányelv II. mellékletében említett VOC-határértékektől (%-ban) 2007-ben? Amennyiben lehetséges, kérjük adja meg:






  1. | az érintett termékek kategóriáit az említett mellékletnek megfelelően; |
| --- | --- | --- |

3.1.

A végrehajtott vizsgálatok teljes számához viszonyítva hány esetben állapítottak meg eltérést a 2004/42/EK irányelv II. mellékletében említett VOC-határértékektől (%-ban) 2007-ben? Amennyiben lehetséges, kérjük adja meg:

1.

az érintett termékek kategóriáit az említett mellékletnek megfelelően;

| 2. | azon termékek mennyiségét, amelyek nem feleltek meg az említett határértékeknek. |
| --- | --- |

2.

azon termékek mennyiségét, amelyek nem feleltek meg az említett határértékeknek.

| 3.2. | A végrehajtott vizsgálatok teljes számához viszonyítva hány esetben állapítottak meg eltérést a 2004/42/EK irányelv 4. cikkében meghatározott címkézési kötelezettségtől (%-ban) 2007-ben? Amennyiben lehetséges, kérjük, különböztesse meg a következő kategóriákat:






  1. | azok a termékek, amelyek nem felelnek meg a címkézésre és VOC-tartalomra vonatkozó követelményeknek; |
| --- | --- | --- |

3.2.

A végrehajtott vizsgálatok teljes számához viszonyítva hány esetben állapítottak meg eltérést a 2004/42/EK irányelv 4. cikkében meghatározott címkézési kötelezettségtől (%-ban) 2007-ben? Amennyiben lehetséges, kérjük, különböztesse meg a következő kategóriákat:

1.

azok a termékek, amelyek nem felelnek meg a címkézésre és VOC-tartalomra vonatkozó követelményeknek;

| 2. | azok a termékek, amelyek megfelelnek a VOC-tartalomra vonatkozó követelményeknek, de a címkézésre vonatkozóknak nem. |
| --- | --- |

2.

azok a termékek, amelyek megfelelnek a VOC-tartalomra vonatkozó követelményeknek, de a címkézésre vonatkozóknak nem.

| 3.3. | Nem megfelelőség esetén milyen intézkedéseket tettek a 2004/42/EK irányelvnek való megfelelés biztosítása érdekében? |
| --- | --- |

3.3.

Nem megfelelőség esetén milyen intézkedéseket tettek a 2004/42/EK irányelvnek való megfelelés biztosítása érdekében?

4.   A 2004/42/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdése alapján engedélyezett mentességek

| 4.1. | Hogyan valósították meg a 2004/42/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdésében előírt eltérési rendszert? |
| --- | --- |

4.1.

Hogyan valósították meg a 2004/42/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdésében előírt eltérési rendszert?

| 4.2. | Milyen ellenőrző rendszereket hoztak létre annak biztosítására, hogy a 2004/42/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdése szerinti eltérések által érintett termékeket nem értékesítik, vagy használják fel olyan létesítményekben, amelyeket nem engedélyeztek és nem vettek nyilvántartásba az 1993/13/EK irányelv 3. vagy 4. cikkével összhangban? |
| --- | --- |

4.2.

Milyen ellenőrző rendszereket hoztak létre annak biztosítására, hogy a 2004/42/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdése szerinti eltérések által érintett termékeket nem értékesítik, vagy használják fel olyan létesítményekben, amelyeket nem engedélyeztek és nem vettek nyilvántartásba az 1993/13/EK irányelv 3. vagy 4. cikkével összhangban?

| 4.3. | Amennyiben rendelkezésre áll, kérjük, adja meg a 2007-ben mentesített termékek becsült mennyiségét (a 2004/42/EK irányelv I. mellékletében felsorolt osztályozás szerint). |
| --- | --- |

4.3.

Amennyiben rendelkezésre áll, kérjük, adja meg a 2007-ben mentesített termékek becsült mennyiségét (a 2004/42/EK irányelv I. mellékletében felsorolt osztályozás szerint).

5.   A 2004/42/EK irányelv 3. cikkének (3) bekezdése alapján kiadott egyedi engedélyek

| 5.1. | Éltek-e a 2004/42/EK irányelv 3. cikkének (3) bekezdésében meghatározott egyedi engedélyek kiadásának lehetőségével? |
| --- | --- |

5.1.

Éltek-e a 2004/42/EK irányelv 3. cikkének (3) bekezdésében meghatározott egyedi engedélyek kiadásának lehetőségével?

| 5.2. | Amennyiben igen, kérjük, röviden írja le az egyedi engedélyek odaítélésére kidolgozott rendszer működését.






  1. | Mely hatóságok felelősek az egyedi engedélyek kiadásáért? |
| --- | --- | --- |

5.2.

Amennyiben igen, kérjük, röviden írja le az egyedi engedélyek odaítélésére kidolgozott rendszer működését.

1.

Mely hatóságok felelősek az egyedi engedélyek kiadásáért?

| 2. | Mely hatóságok felelősek a különleges történelmi és kulturális értékkel bíró épületté és/vagy veterán járművé való minősítésért? |
| --- | --- |

2.

Mely hatóságok felelősek a különleges történelmi és kulturális értékkel bíró épületté és/vagy veterán járművé való minősítésért?

| 3. | Milyen kritériumok alapján állapítják meg a különleges történelmi és kulturális értéket? |
| --- | --- |

3.

Milyen kritériumok alapján állapítják meg a különleges történelmi és kulturális értéket?

| 4. | Amennyiben rendelkezésre áll, kérjük, adja meg azon épületek és/vagy veterán járművek becsült számát, amelyeket az illetékes hatóságok különleges történelmi és kulturális értékűnek minősítettek. |
| --- | --- |

4.

Amennyiben rendelkezésre áll, kérjük, adja meg azon épületek és/vagy veterán járművek becsült számát, amelyeket az illetékes hatóságok különleges történelmi és kulturális értékűnek minősítettek.

| 5. | Hogyan biztosítják, hogy a szóban forgó termékeket






  a) | „szigorúan korlátozott” mennyiségben értékesítik; |
| --- | --- | --- |

5.

Hogyan biztosítják, hogy a szóban forgó termékeket

a)

„szigorúan korlátozott” mennyiségben értékesítik;

| b) | kizárólag a minősítéssel rendelkező épületek és/vagy járművek felújítására és karbantartására használják? |
| --- | --- |

b)

kizárólag a minősítéssel rendelkező épületek és/vagy járművek felújítására és karbantartására használják?

| 6. | Kérjük, jellemezze a 2004/42/EK irányelv 3. cikkének (3) bekezdése szerinti engedéllyel rendelkező termékek kategóriáit és mennyiségét, lehetőleg a következő táblázat használatával:







  Kategória | A 2004/42/EK irányelv I. mellékletének való megfelelés | Azoknak a „használatra kész” termékeknek a mennyisége, amelyekre engedélyt adtak ki (kg-ban) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. kategória | | |
| 2. kategória stb. | | |

6.

Kérjük, jellemezze a 2004/42/EK irányelv 3. cikkének (3) bekezdése szerinti engedéllyel rendelkező termékek kategóriáit és mennyiségét, lehetőleg a következő táblázat használatával:

Kategória

A 2004/42/EK irányelv I. mellékletének való megfelelés

Azoknak a „használatra kész” termékeknek a mennyisége, amelyekre engedélyt adtak ki (kg-ban)

1. kategória

2. kategória stb.

6.   Egyéb vonatkozó információ

| 6.1. | Melyek voltak a monitoringprogram kidolgozása és végrehajtása során tapasztalt fő nehézségek, beleértve az irányelv végrehajtásával kapcsolatos, illetve a konkrét monitoringprogram végrehajtása során tapasztalt adminisztratív problémákat? Hogyan oldották meg ezeket a nehézségeket? |
| --- | --- |

6.1.

Melyek voltak a monitoringprogram kidolgozása és végrehajtása során tapasztalt fő nehézségek, beleértve az irányelv végrehajtásával kapcsolatos, illetve a konkrét monitoringprogram végrehajtása során tapasztalt adminisztratív problémákat? Hogyan oldották meg ezeket a nehézségeket?

| 6.2. | Kérjük, adjon meg minden további, a 2004/42/EK irányelv végrehajtásával kapcsolatos megjegyzést, javaslatot vagy információt. |
| --- | --- |

6.2.

Kérjük, adjon meg minden további, a 2004/42/EK irányelv végrehajtásával kapcsolatos megjegyzést, javaslatot vagy információt.

---

(1)  HL L 85., 1999.3.29., 1. o.

---

| 31.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 91/52 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 91/52

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2007. március 29.)

a közös halászati politika keretében a nyílt tengeri/távolsági flotta tekintetében felállított regionális tanácsadó testület működésének megkezdéséről

(2007/206/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika alapján történő regionális tanácsadó testületek felállításáról szóló, 2004. július 19-i 2004/585/EK tanácsi határozatra (1) és különösen annak 3. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Spanyolország által Dánia, Németország, Észtország, Spanyolország, Franciaország, Írország, Olaszország, Litvánia, Hollandia, Lengyelország, Portugália és az Egyesült Királyság nevében 2006. november 7-én továbbított ajánlásra,

mivel:

| (1) | A halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelet (2) és a 2004/585/EK határozat meghatározza a regionális tanácsadó testületek létrehozásának és működésének a keretét. |
| --- | --- |

(1)

A halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelet (2) és a 2004/585/EK határozat meghatározza a regionális tanácsadó testületek létrehozásának és működésének a keretét.

| (2) | Az 585/2004/EK határozat 2. cikke felállít egy olyan regionális tanácsadó testületet, amelynek hatáskörébe a nem közösségi vizeken tartózkodó nyílt tengeri/távolsági flotta tartozik. |
| --- | --- |

(2)

Az 585/2004/EK határozat 2. cikke felállít egy olyan regionális tanácsadó testületet, amelynek hatáskörébe a nem közösségi vizeken tartózkodó nyílt tengeri/távolsági flotta tartozik.

| (3) | A 2004/585/EK határozat 3. cikke (1) bekezdésének megfelelően a halászati ágazat és más érdekcsoportok képviselői Dániában, Németországban, Észtországban, Spanyolországban, Franciaországban, Írországban, Olaszországban, Litvániában, Hollandiában, Lengyelországban, Portugáliában és az Egyesült Királyságban kérelmet nyújtottak be e regionális tanácsadó testület működésére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(3)

A 2004/585/EK határozat 3. cikke (1) bekezdésének megfelelően a halászati ágazat és más érdekcsoportok képviselői Dániában, Németországban, Észtországban, Spanyolországban, Franciaországban, Írországban, Olaszországban, Litvániában, Hollandiában, Lengyelországban, Portugáliában és az Egyesült Királyságban kérelmet nyújtottak be e regionális tanácsadó testület működésére vonatkozóan.

| (4) | A 2004/585/EK határozat 3. cikke (2) bekezdésének megfelelően az érintett tagállamok döntést hoztak arról, hogy a nyílt tengeri/távolsági flotta tekintetében felállított regionális tanácsadó testületre vonatkozó kérelem megfelel-e az említett határozat rendelkezéseinek. 2006. november 7-én az érintett tagállamok továbbították az e regionális tanácsadó testületre vonatkozó ajánlásukat a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(4)

A 2004/585/EK határozat 3. cikke (2) bekezdésének megfelelően az érintett tagállamok döntést hoztak arról, hogy a nyílt tengeri/távolsági flotta tekintetében felállított regionális tanácsadó testületre vonatkozó kérelem megfelel-e az említett határozat rendelkezéseinek. 2006. november 7-én az érintett tagállamok továbbították az e regionális tanácsadó testületre vonatkozó ajánlásukat a Bizottsághoz.

| (5) | A Bizottság a 2004/585/EK határozatnak, valamint a közös halászati politika célkitűzéseinek és alapelveinek a fényében értékelte az érintett felek kérelmét és az ajánlást, és megállapította, hogy a nyílt tengeri/távolsági flotta tekintetében felállított regionális tanácsadó testület kész megkezdeni működését, |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság a 2004/585/EK határozatnak, valamint a közös halászati politika célkitűzéseinek és alapelveinek a fényében értékelte az érintett felek kérelmét és az ajánlást, és megállapította, hogy a nyílt tengeri/távolsági flotta tekintetében felállított regionális tanácsadó testület kész megkezdeni működését,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

Egyetlen cikk

A 2004/585/EK határozat 2. cikke (1) bekezdésének g) pontjával a nyílt tengeri/távolsági flotta tekintetében felállított regionális tanácsadó testület 2007. március 30-tól megkezdi működését.

Kelt Brüsszelben, 2007. március 29-én.

a Bizottság részéről

Joe BORG

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 256., 2004.8.3., 17. o.

1

(2)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o.

2

---

Helyesbítések

| 31.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 91/53 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 91/53

---

Helyesbítés az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) és Ukrajna Minisztertanácsa között létrejött, az atomenergia békés célú felhasználása terén való együttműködésről szóló megállapodás aláírásáról és megkötéséről szóló, 2006. április 4-i 2006/635/Euratom bizottsági határozathoz

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 261., 2006. szeptember 22.
  )

A 26. oldalon, a címben és az aláírásban:

a következő szövegrész:

„2006. április 4.”

helyesen:

„2005. április 4.”

---