# Euroopan unionin L 32/6. h

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 32 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 50. vuosikerta6. helmikuu 2007 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 32

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

50. vuosikerta6. helmikuu 2007

---

| Sisältö | | II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | Komissio |
| | | 2007/51/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 18 päivänä helmikuuta 2004, valtiontuesta C 27/2001 (ex NN 2/2001), joka koskee Ranskan maataloudesta aiheutuvan pilaantumisen hallintaohjelman toteuttamista vuosina 1994-2000
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 415) | 1 |
| | | 2007/52/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 19 päivänä toukokuuta 2004, tukiohjelmasta, jonka Italia aikoo toteuttaa siipikarja-alan yritysten hyväksi — siipikarja-alan ohjelma AIMA – C 59/2001 (ex N 97/1999)
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 1802) | 14 |
| | | 2007/53/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 24 päivänä toukokuuta 2006, EY:n perustamissopimuksen 82 artiklan ja ETA-sopimuksen 54 artiklan mukaisesta menettelystä Microsoft Corporationia vastaan — Asia COMP/C-3/37.792 — Microsoft
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 900)


   (
  1
  ) | 23 |
| | | 2007/54/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 2 päivänä kesäkuuta 2004, valtiontuesta, jonka Italia (Sisilian alue) aikoo toteuttaa maataloustuotteiden menekinedistämisen ja mainonnan hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 1923)


   (
  1
  ) | 29 |
| | | 2007/55/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 9 päivänä marraskuuta 2005, tukijärjestelmästä, jonka Ranska aikoo toteuttaa seuraavien väkevien viinien tuottajien ja kauppiaiden hyväksi: Pineau des Charentes, Floc de Gascogne, Pommeau de Normandie ja Macvin du Jura
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 4189) | 37 |
| | | 2007/56/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 16 päivänä toukokuuta 2006, valtiontuesta C 26/2004 (ex NN 38/2004) jonka Saksan liittotasavalta on myöntänyt Schneider Technologies AG:lle
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 1857)


   (
  1
  ) | 49 |
| | | 2007/57/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 7 päivänä kesäkuuta 2006, valtiontuesta, jonka Saksa on myöntänyt viininviljelyalan tuottajaorganisaatioiden osuuksien hankintaan
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 2070) | 56 |
| | | 2007/58/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 28 päivänä elokuuta 2006, ydinenergian rauhanomaista käyttöä koskevan yhteistyösopimuksen tekemisestä Japanin ja Euroopan atomienergiayhteisön välillä | 64 |
| | * | Japanin hallituksen ja Euroopan atomienergiayhteisön sopimus yhteistyöstä ydinenergian rauhanomaisen käytön alalla | 65 |
| | | 2007/59/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 26 päivänä syyskuuta 2006, valtiontuesta, jonka Alankomaat on myöntänyt Holland Malt BV:n hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 4196) | 76 |
| | | 2007/60/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 26 päivänä lokakuuta 2006, Euroopan laajuisen liikenneverkon toimeenpanoviraston perustamisesta neuvoston asetuksen (EY) N:o 58/2003 nojalla | 88 |
| | | 2007/61/EY |
| | * | Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisellä maataloustuotteiden kauppaa koskevalla sopimuksella perustetun eläinlääkintäalan sekakomitean päätös N:o 1/2006, tehty 1 päivänä joulukuuta 2006, sopimuksen liitteen 11 lisäysten 1, 2, 3, 4, 5, 6 ja 10 muuttamisesta | 91 |
| | | 2007/62/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 8 päivänä joulukuuta 2006, Tanskan ilmoittamista tiettyjä teollisuudessa käytettäviä kasvihuonekaasuja koskevista kansallisista säännöksistä
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 5934) | 130 |
| | | 2007/63/EY |
| | * | Vastavuoroisesta tunnustamisesta tehdyllä Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton sopimuksella N:o 2/2006, tehty 13 päivänä joulukuuta 2006, perustetun komitean päätös vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksen lisäämisestä henkilönsuojaimia koskevaan alakohtaiseen lukuun | 135 |
| | | 2007/64/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 15 päivänä joulukuuta 2006, tarkistetuista ekologisista arviointiperusteista ja niihin liittyvistä arviointi- ja todentamisvaatimuksista yhteisön ympäristömerkin myöntämiseksi kasvualustoille
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 6962)


   (
  1
  ) | 137 |
| | | 2007/65/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 15 päivänä joulukuuta 2006, komission perusturvatoimista ja valmiustiloista ja työjärjestyksen muuttamisesta kriisitilanteiden hallinnassa noudatettavien toimintamenettelyjen osalta | 144 |
| | | 2007/66/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 18 päivänä joulukuuta 2006, väliaikaisesta kokeesta tiettyjen rehukasvien siementen erän enimmäispainon nostamiseksi neuvoston direktiivin 66/401/ETY mukaisesti
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 6572)


   (
  1
  ) | 161 |
| | | 2007/67/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 18 päivänä joulukuuta 2006, jäsenvaltioiden mahdollisuudesta pidentää uuden tehoaineen tritosulfuronin väliaikaisia lupia
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 6573)


   (
  1
  ) | 164 |
| | | 2007/68/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 18 päivänä joulukuuta 2006, Latvian tasavallan pyynnöstä soveltaa alennettua arvonlisäverokantaa kotitalouksien kaukolämpö-, maakaasu- ja sähkötoimituksiin
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 6592) | 165 |
| | | 2007/69/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 18 päivänä joulukuuta 2006, luvan antamisesta Romanialle lykätä neuvoston direktiivin 2002/53/EY tiettyjen säännösten soveltamista tiettyjen viljelykasvilajikkeiden siementen kaupan pitämisen osalta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 6568)


   (
  1
  ) | 167 |
| | | 2007/70/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 20 päivänä joulukuuta 2006, sellaisten tiettyjä tehoaineita sisältävien biosidituotteiden markkinoille saattamisen määräajan jatkamisesta, joita ei ole tutkittu direktiivin 98/8/EY 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun kymmenvuotisen työohjelman aikana
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 6707) | 174 |
| | | 2007/71/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 20 päivänä joulukuuta 2006, alkuperänimityksiä, maantieteellisiä merkintöjä ja aitoja perinteisiä tuotteita käsittelevän tieteellisen asiantuntijaryhmän perustamisesta | 177 |
| | | 2007/72/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 20 päivänä joulukuuta 2006, tiettyjen valtiontukipäätösten voimassaoloajan jatkamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 6927)


   (
  1
  ) | 180 |
| | | 2007/73/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 20 päivänä joulukuuta 2006, tilinpäätösstandardeja koskevien lausuntojen tarkasteluryhmän perustamisesta tietojen antamiseksi komissiolle EFRAGin (European Financial Reporting Advisory Group) lausuntojen puolueettomuudesta ja tasapuolisuudesta 14 päivänä heinäkuuta 2006 tehdyllä komission päätöksellä 2006/505/EY perustetun tilinpäätösstandardeja koskevien lausuntojen tarkasteluryhmän jäsenten nimeämisestä | 181 |
| | | 2007/74/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 21 päivänä joulukuuta 2006, sähkön ja lämmön erillisen tuotannon yhdenmukaistettujen hyötysuhteen viitearvojen määrittämisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/8/EY soveltamiseksi
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 6817)


   (
  1
  ) | 183 |
| | | 2007/75/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 22 päivänä joulukuuta kuuta 2006, siirtohinnoittelun asiantuntijaryhmän perustamisesta | 189 |
| | | 2007/76/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 22 päivänä joulukuuta 2006, kuluttajansuojalainsäädännön täytäntöönpanosta vastaavien kansallisten viranomaisten yhteistyöstä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2006/2004 täytäntöönpanosta keskinäisen avunannon osalta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 6903)


   (
  1
  ) | 192 |
| | | 2007/77/EY |
| | * | Vastavuoroisesta tunnustamisesta tehdyn Euroopan yhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen sopimuksen mukaisesti perustetun sekakomitean Päätös N:o 35/2006, tehty 22 päivänä joulukuuta 2006, päätös vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksen merkitsemisestä televiestintälaitteita koskevaan alakohtaiseen liitteeseen | 198 |
| | | SUOSITUKSET |
| | | Komissio |
| | | 2007/78/EY |
| | * | Komission suositus, annettu 22 päivänä joulukuuta 2006, turvallisista ja tehokkaista ajoneuvoihin asennettavista tieto- ja viestintäjärjestelmistä: ajantasaistetut käyttöliittymiä koskevat eurooppalaiset periaatteet | 200 |

Sisältö

II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

Sivu

PÄÄTÖKSET

Komissio

2007/51/EY

*

Komission päätös, tehty 18 päivänä helmikuuta 2004, valtiontuesta C 27/2001 (ex NN 2/2001), joka koskee Ranskan maataloudesta aiheutuvan pilaantumisen hallintaohjelman toteuttamista vuosina 1994-2000
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 415)

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 415)

1

2007/52/EY

*

Komission päätös, tehty 19 päivänä toukokuuta 2004, tukiohjelmasta, jonka Italia aikoo toteuttaa siipikarja-alan yritysten hyväksi — siipikarja-alan ohjelma AIMA – C 59/2001 (ex N 97/1999)
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 1802)

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 1802)

14

2007/53/EY

*

Komission päätös, tehty 24 päivänä toukokuuta 2006, EY:n perustamissopimuksen 82 artiklan ja ETA-sopimuksen 54 artiklan mukaisesta menettelystä Microsoft Corporationia vastaan — Asia COMP/C-3/37.792 — Microsoft
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 900)


   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 900)

(
  1

23

2007/54/EY

*

Komission päätös, tehty 2 päivänä kesäkuuta 2004, valtiontuesta, jonka Italia (Sisilian alue) aikoo toteuttaa maataloustuotteiden menekinedistämisen ja mainonnan hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 1923)


   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 1923)

(
  1

29

2007/55/EY

*

Komission päätös, tehty 9 päivänä marraskuuta 2005, tukijärjestelmästä, jonka Ranska aikoo toteuttaa seuraavien väkevien viinien tuottajien ja kauppiaiden hyväksi: Pineau des Charentes, Floc de Gascogne, Pommeau de Normandie ja Macvin du Jura
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 4189)

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 4189)

37

2007/56/EY

*

Komission päätös, tehty 16 päivänä toukokuuta 2006, valtiontuesta C 26/2004 (ex NN 38/2004) jonka Saksan liittotasavalta on myöntänyt Schneider Technologies AG:lle
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 1857)


   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 1857)

(
  1

49

2007/57/EY

*

Komission päätös, tehty 7 päivänä kesäkuuta 2006, valtiontuesta, jonka Saksa on myöntänyt viininviljelyalan tuottajaorganisaatioiden osuuksien hankintaan
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 2070)

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 2070)

56

2007/58/EY

*

Komission päätös, tehty 28 päivänä elokuuta 2006, ydinenergian rauhanomaista käyttöä koskevan yhteistyösopimuksen tekemisestä Japanin ja Euroopan atomienergiayhteisön välillä

64

*

Japanin hallituksen ja Euroopan atomienergiayhteisön sopimus yhteistyöstä ydinenergian rauhanomaisen käytön alalla

65

2007/59/EY

*

Komission päätös, tehty 26 päivänä syyskuuta 2006, valtiontuesta, jonka Alankomaat on myöntänyt Holland Malt BV:n hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 4196)

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 4196)

76

2007/60/EY

*

Komission päätös, tehty 26 päivänä lokakuuta 2006, Euroopan laajuisen liikenneverkon toimeenpanoviraston perustamisesta neuvoston asetuksen (EY) N:o 58/2003 nojalla

88

2007/61/EY

*

Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisellä maataloustuotteiden kauppaa koskevalla sopimuksella perustetun eläinlääkintäalan sekakomitean päätös N:o 1/2006, tehty 1 päivänä joulukuuta 2006, sopimuksen liitteen 11 lisäysten 1, 2, 3, 4, 5, 6 ja 10 muuttamisesta

91

2007/62/EY

*

Komission päätös, tehty 8 päivänä joulukuuta 2006, Tanskan ilmoittamista tiettyjä teollisuudessa käytettäviä kasvihuonekaasuja koskevista kansallisista säännöksistä
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 5934)

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 5934)

130

2007/63/EY

*

Vastavuoroisesta tunnustamisesta tehdyllä Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton sopimuksella N:o 2/2006, tehty 13 päivänä joulukuuta 2006, perustetun komitean päätös vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksen lisäämisestä henkilönsuojaimia koskevaan alakohtaiseen lukuun

135

2007/64/EY

*

Komission päätös, tehty 15 päivänä joulukuuta 2006, tarkistetuista ekologisista arviointiperusteista ja niihin liittyvistä arviointi- ja todentamisvaatimuksista yhteisön ympäristömerkin myöntämiseksi kasvualustoille
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 6962)


   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 6962)

(
  1

137

2007/65/EY

*

Komission päätös, tehty 15 päivänä joulukuuta 2006, komission perusturvatoimista ja valmiustiloista ja työjärjestyksen muuttamisesta kriisitilanteiden hallinnassa noudatettavien toimintamenettelyjen osalta

144

2007/66/EY

*

Komission päätös, tehty 18 päivänä joulukuuta 2006, väliaikaisesta kokeesta tiettyjen rehukasvien siementen erän enimmäispainon nostamiseksi neuvoston direktiivin 66/401/ETY mukaisesti
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 6572)


   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 6572)

(
  1

161

2007/67/EY

*

Komission päätös, tehty 18 päivänä joulukuuta 2006, jäsenvaltioiden mahdollisuudesta pidentää uuden tehoaineen tritosulfuronin väliaikaisia lupia
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 6573)


   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 6573)

(
  1

164

2007/68/EY

*

Komission päätös, tehty 18 päivänä joulukuuta 2006, Latvian tasavallan pyynnöstä soveltaa alennettua arvonlisäverokantaa kotitalouksien kaukolämpö-, maakaasu- ja sähkötoimituksiin
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 6592)

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 6592)

165

2007/69/EY

*

Komission päätös, tehty 18 päivänä joulukuuta 2006, luvan antamisesta Romanialle lykätä neuvoston direktiivin 2002/53/EY tiettyjen säännösten soveltamista tiettyjen viljelykasvilajikkeiden siementen kaupan pitämisen osalta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 6568)


   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 6568)

(
  1

167

2007/70/EY

*

Komission päätös, tehty 20 päivänä joulukuuta 2006, sellaisten tiettyjä tehoaineita sisältävien biosidituotteiden markkinoille saattamisen määräajan jatkamisesta, joita ei ole tutkittu direktiivin 98/8/EY 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun kymmenvuotisen työohjelman aikana
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 6707)

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 6707)

174

2007/71/EY

*

Komission päätös, tehty 20 päivänä joulukuuta 2006, alkuperänimityksiä, maantieteellisiä merkintöjä ja aitoja perinteisiä tuotteita käsittelevän tieteellisen asiantuntijaryhmän perustamisesta

177

2007/72/EY

*

Komission päätös, tehty 20 päivänä joulukuuta 2006, tiettyjen valtiontukipäätösten voimassaoloajan jatkamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 6927)


   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 6927)

(
  1

180

2007/73/EY

*

Komission päätös, tehty 20 päivänä joulukuuta 2006, tilinpäätösstandardeja koskevien lausuntojen tarkasteluryhmän perustamisesta tietojen antamiseksi komissiolle EFRAGin (European Financial Reporting Advisory Group) lausuntojen puolueettomuudesta ja tasapuolisuudesta 14 päivänä heinäkuuta 2006 tehdyllä komission päätöksellä 2006/505/EY perustetun tilinpäätösstandardeja koskevien lausuntojen tarkasteluryhmän jäsenten nimeämisestä

181

2007/74/EY

*

Komission päätös, tehty 21 päivänä joulukuuta 2006, sähkön ja lämmön erillisen tuotannon yhdenmukaistettujen hyötysuhteen viitearvojen määrittämisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/8/EY soveltamiseksi
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 6817)


   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 6817)

(
  1

183

2007/75/EY

*

Komission päätös, tehty 22 päivänä joulukuuta kuuta 2006, siirtohinnoittelun asiantuntijaryhmän perustamisesta

189

2007/76/EY

*

Komission päätös, tehty 22 päivänä joulukuuta 2006, kuluttajansuojalainsäädännön täytäntöönpanosta vastaavien kansallisten viranomaisten yhteistyöstä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2006/2004 täytäntöönpanosta keskinäisen avunannon osalta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 6903)


   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 6903)

(
  1

192

2007/77/EY

*

Vastavuoroisesta tunnustamisesta tehdyn Euroopan yhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen sopimuksen mukaisesti perustetun sekakomitean Päätös N:o 35/2006, tehty 22 päivänä joulukuuta 2006, päätös vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksen merkitsemisestä televiestintälaitteita koskevaan alakohtaiseen liitteeseen

198

SUOSITUKSET

Komissio

2007/78/EY

*

Komission suositus, annettu 22 päivänä joulukuuta 2006, turvallisista ja tehokkaista ajoneuvoihin asennettavista tieto- ja viestintäjärjestelmistä: ajantasaistetut käyttöliittymiä koskevat eurooppalaiset periaatteet

200

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Komissio

| 6.2.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 32/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 32/1

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 18 päivänä helmikuuta 2004,

valtiontuesta C 27/2001 (ex NN 2/2001), joka koskee Ranskan maataloudesta aiheutuvan pilaantumisen hallintaohjelman toteuttamista vuosina 1994-2000

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 415)

(Ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen)

(2007/51/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

on mainitun artiklan mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottanut huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I.   MENETTELY

| (1) | Kun komission yksiköt olivat saaneet tietää, että Ranskalla oli maataloudesta aiheutuvan pilaantumisen hallintaohjelma, jäljempänä ’ohjelma’, se lähetti Ranskan viranomaisille 24 päivänä helmikuuta 2000 kirjeen, jossa se pyysi tarkempia tietoja mainitun ohjelman toteuttamisesta vuodesta 1994 lähtien. Ranska toimitti 31 päivänä toukokuuta 2000 päivätyllä kirjeellä joitakin tietoja, jotka vahvistivat ohjelman olleen olemassa vuodesta 1994 lähtien. Komissio pyysi lisätietoja 11 päivänä heinäkuuta 2000 päivätyllä kirjeellä. Ranskan viranomaiset vastasivat pyyntöön 26 päivänä joulukuuta 2000 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(1)

Kun komission yksiköt olivat saaneet tietää, että Ranskalla oli maataloudesta aiheutuvan pilaantumisen hallintaohjelma, jäljempänä ’ohjelma’, se lähetti Ranskan viranomaisille 24 päivänä helmikuuta 2000 kirjeen, jossa se pyysi tarkempia tietoja mainitun ohjelman toteuttamisesta vuodesta 1994 lähtien. Ranska toimitti 31 päivänä toukokuuta 2000 päivätyllä kirjeellä joitakin tietoja, jotka vahvistivat ohjelman olleen olemassa vuodesta 1994 lähtien. Komissio pyysi lisätietoja 11 päivänä heinäkuuta 2000 päivätyllä kirjeellä. Ranskan viranomaiset vastasivat pyyntöön 26 päivänä joulukuuta 2000 päivätyllä kirjeellä.

| (2) | Ranskan viranomaiset olivat ilmoittaneet 13 päivänä helmikuuta 1991 sikatilojen ympäristönsuojeluun tarkoitetun valtiontuen, joka koski yksittäisiä investointeja. Komissio hyväksyi tuen 11 päivänä joulukuuta 1991 päivätyllä kirjeellä (2). Ranskan viranomaiset toimittivat 20 päivänä huhtikuuta 1993 lisäksi yhteisrahoitetun rakenneohjelman puitteissa ja maatalouden rakenteiden tehokkuuden parantamisesta 15 päivänä heinäkuuta 1991 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2328/91 (3) 29 artiklan 4 kohdan mukaisesti 2 päivänä maaliskuuta 1993 päivätyn yleiskirjeen DEPSE/SDEE nro 93-7005 ja 5 päivänä marraskuuta 1992 päivätyn yleiskirjeen DEPSE/SDEE nro 7027, jotka koskivat naudanliha-alan investointitukia. Komissio teki asetuksen (ETY) N:o 2328/91 mukaisesti 29 päivänä heinäkuuta 1993 päätöksen, joka mahdollisti yhteisön osallistumisen tämän yhteisen toimen rahoittamiseen (4). Kansallista tukea ei kuitenkaan ole ilmoitettu komissiolle perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti (5). Ranskan viranomaisten mukaan nämä ennen ohjelman voimaantuloa käyttöön otetut järjestelyt on sisällytetty ohjelmaan 22 päivänä huhtikuuta 1994 päivätyllä yleiskirjeellä DEPSE nro 7016. Ne muodostavat siten ohjelman nautaeläimiä ja sikoja koskevan osan. Yleiskirjeestäkään ei kuitenkaan ole annettu komissiolle ilmoitusta perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Ranskan viranomaiset olivat ilmoittaneet 13 päivänä helmikuuta 1991 sikatilojen ympäristönsuojeluun tarkoitetun valtiontuen, joka koski yksittäisiä investointeja. Komissio hyväksyi tuen 11 päivänä joulukuuta 1991 päivätyllä kirjeellä (2). Ranskan viranomaiset toimittivat 20 päivänä huhtikuuta 1993 lisäksi yhteisrahoitetun rakenneohjelman puitteissa ja maatalouden rakenteiden tehokkuuden parantamisesta 15 päivänä heinäkuuta 1991 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2328/91 (3) 29 artiklan 4 kohdan mukaisesti 2 päivänä maaliskuuta 1993 päivätyn yleiskirjeen DEPSE/SDEE nro 93-7005 ja 5 päivänä marraskuuta 1992 päivätyn yleiskirjeen DEPSE/SDEE nro 7027, jotka koskivat naudanliha-alan investointitukia. Komissio teki asetuksen (ETY) N:o 2328/91 mukaisesti 29 päivänä heinäkuuta 1993 päätöksen, joka mahdollisti yhteisön osallistumisen tämän yhteisen toimen rahoittamiseen (4). Kansallista tukea ei kuitenkaan ole ilmoitettu komissiolle perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti (5). Ranskan viranomaisten mukaan nämä ennen ohjelman voimaantuloa käyttöön otetut järjestelyt on sisällytetty ohjelmaan 22 päivänä huhtikuuta 1994 päivätyllä yleiskirjeellä DEPSE nro 7016. Ne muodostavat siten ohjelman nautaeläimiä ja sikoja koskevan osan. Yleiskirjeestäkään ei kuitenkaan ole annettu komissiolle ilmoitusta perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

| (3) | Ranskan viranomaiset ilmoittivat 13 päivänä kesäkuuta 1994 päivätyllä kirjeellä siipikarjankasvatuksen ympäristönsuojelua koskeviin investointeihin tarkoitetun valtiontuen. Komissio hyväksyi tämän sittemmin ohjelmaan sen siipikarja-alaa koskevana osana sisällytetyn järjestelmän 26 päivänä huhtikuuta 1995 päivätyllä kirjeellään (6). |
| --- | --- |

(3)

Ranskan viranomaiset ilmoittivat 13 päivänä kesäkuuta 1994 päivätyllä kirjeellä siipikarjankasvatuksen ympäristönsuojelua koskeviin investointeihin tarkoitetun valtiontuen. Komissio hyväksyi tämän sittemmin ohjelmaan sen siipikarja-alaa koskevana osana sisällytetyn järjestelmän 26 päivänä huhtikuuta 1995 päivätyllä kirjeellään (6).

| (4) | Ranskan viranomaiset eivät ole antaneet perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti ilmoitusta 8 päivänä lokakuuta 1993 tehdystä sopimuksesta, jolla ohjelma perustettiin, eivätkä mistään muustakaan asiakirjasta, jossa selvitettäisiin ohjelman yksityiskohtia erityisesti sen rahoitusperustan osalta (7). Komissiolle ei esimerkiksi ole ilmoitettu vesilaitosten osallistumisesta rahoitukseen. |
| --- | --- |

(4)

Ranskan viranomaiset eivät ole antaneet perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti ilmoitusta 8 päivänä lokakuuta 1993 tehdystä sopimuksesta, jolla ohjelma perustettiin, eivätkä mistään muustakaan asiakirjasta, jossa selvitettäisiin ohjelman yksityiskohtia erityisesti sen rahoitusperustan osalta (7). Komissiolle ei esimerkiksi ole ilmoitettu vesilaitosten osallistumisesta rahoitukseen.

| (5) | Ranskan viranomaiset eivät myöskään ole antaneet komissiolle ilmoitusta naudanliha-alan investointituista. |
| --- | --- |

(5)

Ranskan viranomaiset eivät myöskään ole antaneet komissiolle ilmoitusta naudanliha-alan investointituista.

| (6) | Nuorten viljelijöiden tuista ei komissiolle ole annettu mitään ilmoitusta. |
| --- | --- |

(6)

Nuorten viljelijöiden tuista ei komissiolle ole annettu mitään ilmoitusta.

| (7) | Komissio ilmoitti Ranskalle 11 päivänä huhtikuuta 2001 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa ohjelmaa koskeva EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely. Tämä päätös koskee ainoastaan ohjelman soveltamista vuosina 1994–2000. |
| --- | --- |

(7)

Komissio ilmoitti Ranskalle 11 päivänä huhtikuuta 2001 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa ohjelmaa koskeva EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely. Tämä päätös koskee ainoastaan ohjelman soveltamista vuosina 1994–2000.

| (8) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä
   (8). Komissio kehotti muita jäsenvaltioita ja asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseisistä tuista. Komissio ei ole saanut huomautuksia kolmansilta osapuolilta. Ranskan viranomaiset toimittivat huomautuksensa 21 päivänä kesäkuuta 2001 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(8)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä
   (8). Komissio kehotti muita jäsenvaltioita ja asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseisistä tuista. Komissio ei ole saanut huomautuksia kolmansilta osapuolilta. Ranskan viranomaiset toimittivat huomautuksensa 21 päivänä kesäkuuta 2001 päivätyllä kirjeellä.

| (9) | Komissio hyväksyi 30 päivänä lokakuuta 2001 päivätyllä kirjeellä ohjelman jatkamisen vuodesta 2001 lähtien (9). |
| --- | --- |

(9)

Komissio hyväksyi 30 päivänä lokakuuta 2001 päivätyllä kirjeellä ohjelman jatkamisen vuodesta 2001 lähtien (9).

II.   KUVAUS

1.   Tukijärjestelmä

| (10) | Ohjelma on Ranskan valtion ja Ranskan maatalouden ammattijärjestöjen välillä 8 päivänä lokakuuta 1993 tehdyn sopimuksen tulos. Se tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1994. Ohjelmalla pyritään sopeuttamaan viljelijöiden koneet ja laitteet sekä viljelykäytännöt parempaan ympäristönsuojeluun ja erityisesti vesiensuojeluun. Ohjelmaa sovelletaan kasvinsuojeluaineiden sekä orgaanista ja kivennäisalkuperää olevien lannoitteiden käytön aiheuttamaan vesien pilaantumiseen. |
| --- | --- |

(10)

Ohjelma on Ranskan valtion ja Ranskan maatalouden ammattijärjestöjen välillä 8 päivänä lokakuuta 1993 tehdyn sopimuksen tulos. Se tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1994. Ohjelmalla pyritään sopeuttamaan viljelijöiden koneet ja laitteet sekä viljelykäytännöt parempaan ympäristönsuojeluun ja erityisesti vesiensuojeluun. Ohjelmaa sovelletaan kasvinsuojeluaineiden sekä orgaanista ja kivennäisalkuperää olevien lannoitteiden käytön aiheuttamaan vesien pilaantumiseen.

| (11) | Ohjelmalla pyritään noudattamaan erityisesti vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta 12 päivänä joulukuuta 1991 annettua neuvoston direktiiviä 91/676/ETY (10), jäljempänä ’nitraattidirektiivi’, sekä hyvän maatalouskäytännön käyttöönottoa koskevia jäsenvaltion säännöksiä. Se koskee kaikkia tuotantotapoja, sekä kotieläinten kasvatusta että kasvinviljelyä. |
| --- | --- |

(11)

Ohjelmalla pyritään noudattamaan erityisesti vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta 12 päivänä joulukuuta 1991 annettua neuvoston direktiiviä 91/676/ETY (10), jäljempänä ’nitraattidirektiivi’, sekä hyvän maatalouskäytännön käyttöönottoa koskevia jäsenvaltion säännöksiä. Se koskee kaikkia tuotantotapoja, sekä kotieläinten kasvatusta että kasvinviljelyä.

| (12) | Kotieläinten kasvatuksessa käytettävien rakennusten kunnostustyöt ja lannan käsittelyn parantaminen on katsottu tarpeellisiksi, jotta tuotanto saataisiin säännösten mukaiseksi ja karjanlannan aiheuttama vesivarojen pilaantuminen voitaisiin ehkäistä. Pelkästään rakennusten kunnostustöiden kustannuksiksi arvioitiin aikoinaan alustavasti noin miljardi euroa vuoteen 2002 mennessä. Toimenpidettä varten laadittiin investointiohjelma, jonka rahoitussuunnitelma muodostui seuraavasti: viljelijät 1/3, valtio (maa- ja kalatalousministeriö) ja alueelliset yhteisöt 1/3 tasan kummankin kesken jaettuna sekä vesilaitokset (11) 1/3. Mahdollisina tuensaajina olevilta viljelijöiltä perittiin vastineeksi vesilaitoksille maksettavaa jätevesimaksua. |
| --- | --- |

(12)

Kotieläinten kasvatuksessa käytettävien rakennusten kunnostustyöt ja lannan käsittelyn parantaminen on katsottu tarpeellisiksi, jotta tuotanto saataisiin säännösten mukaiseksi ja karjanlannan aiheuttama vesivarojen pilaantuminen voitaisiin ehkäistä. Pelkästään rakennusten kunnostustöiden kustannuksiksi arvioitiin aikoinaan alustavasti noin miljardi euroa vuoteen 2002 mennessä. Toimenpidettä varten laadittiin investointiohjelma, jonka rahoitussuunnitelma muodostui seuraavasti: viljelijät 1/3, valtio (maa- ja kalatalousministeriö) ja alueelliset yhteisöt 1/3 tasan kummankin kesken jaettuna sekä vesilaitokset (11) 1/3. Mahdollisina tuensaajina olevilta viljelijöiltä perittiin vastineeksi vesilaitoksille maksettavaa jätevesimaksua.

| (13) | Ranskan ympäristöministeriö ja maatalousministeriö täsmensivät 24 päivänä helmikuuta 1994 päivätyllä ja asianomaisille hallintoelimille osoitetulla kirjeellä ohjelman toteutuksesta vastaavan kansallisen seurantakomitean esittämät menettelyä koskevat tekijät: aikataulun, rahoitusperustan ja viljelijöihin soveltamisen. |
| --- | --- |

(13)

Ranskan ympäristöministeriö ja maatalousministeriö täsmensivät 24 päivänä helmikuuta 1994 päivätyllä ja asianomaisille hallintoelimille osoitetulla kirjeellä ohjelman toteutuksesta vastaavan kansallisen seurantakomitean esittämät menettelyä koskevat tekijät: aikataulun, rahoitusperustan ja viljelijöihin soveltamisen.

| (14) | Ohjelman ja luokiteltujen laitosten välisen suhteen osalta Ranskan viranomaiset ilmoittivat mainitussa kirjeessä, että kun pilaantumisenhallintasopimuksissa määrätyt työt on tehty, on viljelijän edun mukaista, että lopputulos on karjatiloista 29 päivänä helmikuuta 1992 tehtyjen ministeriön päätösten vesiensuojelua koskevien säännösten mukainen. |
| --- | --- |

(14)

Ohjelman ja luokiteltujen laitosten välisen suhteen osalta Ranskan viranomaiset ilmoittivat mainitussa kirjeessä, että kun pilaantumisenhallintasopimuksissa määrätyt työt on tehty, on viljelijän edun mukaista, että lopputulos on karjatiloista 29 päivänä helmikuuta 1992 tehtyjen ministeriön päätösten vesiensuojelua koskevien säännösten mukainen.

| (15) | Ohjelman täytäntöönpanossa on noudatettu alakohtaista lähestymistapaa ja se on toteutettu maa- ja kalatalousministeriön alueiden ja departementtien prefekteille osoitettujen yleiskirjeiden avulla, jotka ovat sisältäneet tukea koskevat yksityiskohtaiset säännöt. Ranskan viranomaiset ovat lähettäneet komissiolle sen pyynnöstä jäljennökset seuraavista yleiskirjeistä:






  — | yleiskirje DEPSE/SDEEA nro 7016, päivätty 22 päivänä huhtikuuta 1994, ”Tuet nauta- ja sikatilojen saattamiseksi vaatimusten mukaisiksi”; |
| --- | --- | --- |

(15)

Ohjelman täytäntöönpanossa on noudatettu alakohtaista lähestymistapaa ja se on toteutettu maa- ja kalatalousministeriön alueiden ja departementtien prefekteille osoitettujen yleiskirjeiden avulla, jotka ovat sisältäneet tukea koskevat yksityiskohtaiset säännöt. Ranskan viranomaiset ovat lähettäneet komissiolle sen pyynnöstä jäljennökset seuraavista yleiskirjeistä:

—

yleiskirje DEPSE/SDEEA nro 7016, päivätty 22 päivänä huhtikuuta 1994, ”Tuet nauta- ja sikatilojen saattamiseksi vaatimusten mukaisiksi”;

| — | yleiskirje DEPSE/SDEEA nro 7021, päivätty 18 päivänä huhtikuuta 1995, ”Tuet siipikarjatilojen saattamiseksi vaatimusten mukaisiksi”; |
| --- | --- |

—

yleiskirje DEPSE/SDEEA nro 7021, päivätty 18 päivänä huhtikuuta 1995, ”Tuet siipikarjatilojen saattamiseksi vaatimusten mukaisiksi”;

| — | yleiskirje DEPSE/SDEEA nro 7028, päivätty 19 päivänä kesäkuuta 1995, ”Tuet karjatilojen saattamiseksi vaatimusten mukaisiksi”; |
| --- | --- |

—

yleiskirje DEPSE/SDEEA nro 7028, päivätty 19 päivänä kesäkuuta 1995, ”Tuet karjatilojen saattamiseksi vaatimusten mukaisiksi”;

| — | yleiskirje DEPSE/SDEEA nro 7001, päivätty 15 päivänä tammikuuta 1996, ”Tuet karjatilojen saattamiseksi vaatimusten mukaisiksi — nuoret viljelijät, jotka aloittavat 1 päivänä tammikuuta 1996 tai sen jälkeen”. |
| --- | --- |

—

yleiskirje DEPSE/SDEEA nro 7001, päivätty 15 päivänä tammikuuta 1996, ”Tuet karjatilojen saattamiseksi vaatimusten mukaisiksi — nuoret viljelijät, jotka aloittavat 1 päivänä tammikuuta 1996 tai sen jälkeen”.

| (16) | Tuensaajina olivat maatalousyrittäjät tai maatalouskäytössä olevien kiinteistöjen omistajat, erityisesti naudanliha-, sianliha- ja siipikarja-alalla. Investoinnit puolestaan koskivat olemassa olevien rakennusten kunnostamista karjanlannan varastointikapasiteetin lisäämiseksi ja varastointilaitteistojen parantamiseksi, jotta tilat saataisiin nitraattidirektiivin vaatimuksia vastaaviksi (12). |
| --- | --- |

(16)

Tuensaajina olivat maatalousyrittäjät tai maatalouskäytössä olevien kiinteistöjen omistajat, erityisesti naudanliha-, sianliha- ja siipikarja-alalla. Investoinnit puolestaan koskivat olemassa olevien rakennusten kunnostamista karjanlannan varastointikapasiteetin lisäämiseksi ja varastointilaitteistojen parantamiseksi, jotta tilat saataisiin nitraattidirektiivin vaatimuksia vastaaviksi (12).

| (17) | Rahoitus muodostui yhdestä valtion tukitoimesta, jonka suuruus oli 35 prosenttia kustannuksista, joista 30 prosenttia kattoi pääomatukena myönnetty osuus, johon voitiin lisätä korkotukilainan antama hyöty, joka vastaa tukena ilmaistuna viittä prosenttia kustannuksista. Vesilaitosten osallistumista, suuruudeltaan 1/3 kustannuksista, ei mainittu johdanto-osan 15 kappaleessa tarkoitetuissa yleiskirjeissä. |
| --- | --- |

(17)

Rahoitus muodostui yhdestä valtion tukitoimesta, jonka suuruus oli 35 prosenttia kustannuksista, joista 30 prosenttia kattoi pääomatukena myönnetty osuus, johon voitiin lisätä korkotukilainan antama hyöty, joka vastaa tukena ilmaistuna viittä prosenttia kustannuksista. Vesilaitosten osallistumista, suuruudeltaan 1/3 kustannuksista, ei mainittu johdanto-osan 15 kappaleessa tarkoitetuissa yleiskirjeissä.

| (18) | Naudanliha-alan ja sianliha-alan osalta maatalousyrittäjille, jotka toteuttavat hankkeensa kehityssuunnitelman osana epäsuotuisilla alueilla, kaavailtiin myös tukia, joissa pääomatuen osuus oli 30 prosenttia ja korkotukilainan osuus tukena ilmaistuna 15 prosenttia. Nuorten viljelijöiden kohdalla osuudet ovat korkeampia (43,75 prosenttia tasankoalueilla ja 56,25 prosenttia epäsuotuisilla alueilla). Siipikarja-alalla nuorille viljelijöille on säädetty viiden prosentin lisätuki korkotukilainan muodossa. |
| --- | --- |

(18)

Naudanliha-alan ja sianliha-alan osalta maatalousyrittäjille, jotka toteuttavat hankkeensa kehityssuunnitelman osana epäsuotuisilla alueilla, kaavailtiin myös tukia, joissa pääomatuen osuus oli 30 prosenttia ja korkotukilainan osuus tukena ilmaistuna 15 prosenttia. Nuorten viljelijöiden kohdalla osuudet ovat korkeampia (43,75 prosenttia tasankoalueilla ja 56,25 prosenttia epäsuotuisilla alueilla). Siipikarja-alalla nuorille viljelijöille on säädetty viiden prosentin lisätuki korkotukilainan muodossa.

| (19) | Nuorten, 1 päivänä tammikuuta 1996 tai sen jälkeen aloittaneiden viljelijöiden, tukitasoja muutettiin 15 päivänä tammikuuta 1996 päivätyllä yleiskirjeellä DEPSE/SDEEA nro 7001. Pääomatuki nostettiin 30 prosentista 35 prosenttiin epäsuotuisilla alueilla ja maaseudun ensisijaisilla kehittämisalueilla. Korkotukilainoja ei tukimuotoihin sisälly. Muilla alueilla pääomatuki nostettiin 30 prosentista 32,5 prosenttiin. Lisälaina, jonka vaikutus tukena ilmaistuna on 2,5 prosenttia, sallittiin. |
| --- | --- |

(19)

Nuorten, 1 päivänä tammikuuta 1996 tai sen jälkeen aloittaneiden viljelijöiden, tukitasoja muutettiin 15 päivänä tammikuuta 1996 päivätyllä yleiskirjeellä DEPSE/SDEEA nro 7001. Pääomatuki nostettiin 30 prosentista 35 prosenttiin epäsuotuisilla alueilla ja maaseudun ensisijaisilla kehittämisalueilla. Korkotukilainoja ei tukimuotoihin sisälly. Muilla alueilla pääomatuki nostettiin 30 prosentista 32,5 prosenttiin. Lisälaina, jonka vaikutus tukena ilmaistuna on 2,5 prosenttia, sallittiin.

| (20) | Tukea saadakseen tuottajien oli esitettävä hyväksytyillä teknisillä asiantuntijoilla teettämänsä ennakkotutkimus, jonka perusteella tuottajan investointisuunnitelma laadittiin. Tutkimusta käytettiin pilaantumisen hallintaa koskevan sopimuksen perustana (ks. johdanto-osan 21 kappale) ja siten kunkin töiden julkiseen rahoitukseen osallistuvan osapuolen tukikelpoisen osuuden määrittelyyn. Tutkimusten osuus oli 2 prosenttia investointikustannuksista, ja valtio tuki niitä 50 prosentin osuudella ja vesilaitokset samoin 50 prosentin osuudella enimmäismäärän ollessa 6 000 Ranskan frangia (FRF) ilman veroja (eli 914 euroa). |
| --- | --- |

(20)

Tukea saadakseen tuottajien oli esitettävä hyväksytyillä teknisillä asiantuntijoilla teettämänsä ennakkotutkimus, jonka perusteella tuottajan investointisuunnitelma laadittiin. Tutkimusta käytettiin pilaantumisen hallintaa koskevan sopimuksen perustana (ks. johdanto-osan 21 kappale) ja siten kunkin töiden julkiseen rahoitukseen osallistuvan osapuolen tukikelpoisen osuuden määrittelyyn. Tutkimusten osuus oli 2 prosenttia investointikustannuksista, ja valtio tuki niitä 50 prosentin osuudella ja vesilaitokset samoin 50 prosentin osuudella enimmäismäärän ollessa 6 000 Ranskan frangia (FRF) ilman veroja (eli 914 euroa).

| (21) | Pilaantumisenhallintasopimus takasi viljelijälle, että ohjelmassa määrättyä tukijärjestelmää sovellettiin ja että hän sai korvauksen mahdollisesta vesilaitokselle maksettavasta maksusta. Kyse on luottamussopimuksesta, joka nostaa esiin maatilan ympäristöongelmat mutta jonka tavoitteena on auttaa niiden ratkaisemisessa. Sopimuksen allekirjoittajina ovat kaikki taloudelliset kumppanit viljelijä mukaan luettuna. |
| --- | --- |

(21)

Pilaantumisenhallintasopimus takasi viljelijälle, että ohjelmassa määrättyä tukijärjestelmää sovellettiin ja että hän sai korvauksen mahdollisesta vesilaitokselle maksettavasta maksusta. Kyse on luottamussopimuksesta, joka nostaa esiin maatilan ympäristöongelmat mutta jonka tavoitteena on auttaa niiden ratkaisemisessa. Sopimuksen allekirjoittajina ovat kaikki taloudelliset kumppanit viljelijä mukaan luettuna.

2.   Komission perusteet tutkintamenettelyn aloittamiselle

| (22) | Komissio katsoi ensiksikin, että vesilaitosten osallistuminen ohjelmaan oli perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Vesilaitosten rahoitusosuus oli 1/3 ohjelman investointikustannuksista. Komission yksiköt eivät olleet tietoisia vesilaitosten osuudesta ennen kuin ne saivat valtiontalouden tarkastusviraston, maa- ja kalatalousministeriön pysyvän tarkastusten koordinointikomitean sekä maatalousteknologian ja vesihuolto- ja metsätalousneuvoston laatiman, ohjelman hallinnointia ja tasetta koskevan arviointikertomuksen (13). |
| --- | --- |

(22)

Komissio katsoi ensiksikin, että vesilaitosten osallistuminen ohjelmaan oli perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Vesilaitosten rahoitusosuus oli 1/3 ohjelman investointikustannuksista. Komission yksiköt eivät olleet tietoisia vesilaitosten osuudesta ennen kuin ne saivat valtiontalouden tarkastusviraston, maa- ja kalatalousministeriön pysyvän tarkastusten koordinointikomitean sekä maatalousteknologian ja vesihuolto- ja metsätalousneuvoston laatiman, ohjelman hallinnointia ja tasetta koskevan arviointikertomuksen (13).

| (23) | Komissio on ottanut huomioon, että valuma-alueen rahoituslaitoksista 14 päivänä syyskuuta 1966 tehdyn Ranskan päätöksen nro 66-700 2 artiklassa säädetään, että vesilaitokset ovat julkisia valtion laitoksia, joilla on oikeushenkilön asema ja rahoitusautonomia. Ranskan lainsäädäntö ei siis jätä sijaa näiden laitosten julkisasemaa koskeville epäilyksille. |
| --- | --- |

(23)

Komissio on ottanut huomioon, että valuma-alueen rahoituslaitoksista 14 päivänä syyskuuta 1966 tehdyn Ranskan päätöksen nro 66-700 2 artiklassa säädetään, että vesilaitokset ovat julkisia valtion laitoksia, joilla on oikeushenkilön asema ja rahoitusautonomia. Ranskan lainsäädäntö ei siis jätä sijaa näiden laitosten julkisasemaa koskeville epäilyksille.

| (24) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio on päätellyt, että vesilaitoksista ja niiden toimintatavoista Ranskassa annettujen säännösten sekä Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen ja ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen (14) oikeuskäytännön perusteella vesilaitokset on katsottava valtionhallintoon kuuluviksi ja että näiden laitosten rahoittamat maatilainvestoinnit ovat valtiontukea (15). |
| --- | --- |

(24)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio on päätellyt, että vesilaitoksista ja niiden toimintatavoista Ranskassa annettujen säännösten sekä Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen ja ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen (14) oikeuskäytännön perusteella vesilaitokset on katsottava valtionhallintoon kuuluviksi ja että näiden laitosten rahoittamat maatilainvestoinnit ovat valtiontukea (15).

| (25) | Komissio katsoo, että nautakarjan, sikojen ja siipikarjan kasvattajille myönnetyt määrät, vesilaitoksilta saadut määrät mukaan luettuina, antoivat kyseisille tuottajille edun, jollaista muut tuotannonalat eivät voineet saada. Kyseessä oli siis Ranskan myöntämä tuki, joka vääristi tai uhkasi vääristää kilpailua suosimalla tiettyjä yrityksiä ja tiettyjä tuotannonaloja ja saattoi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Sen vuoksi toimenpide kuuluu perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(25)

Komissio katsoo, että nautakarjan, sikojen ja siipikarjan kasvattajille myönnetyt määrät, vesilaitoksilta saadut määrät mukaan luettuina, antoivat kyseisille tuottajille edun, jollaista muut tuotannonalat eivät voineet saada. Kyseessä oli siis Ranskan myöntämä tuki, joka vääristi tai uhkasi vääristää kilpailua suosimalla tiettyjä yrityksiä ja tiettyjä tuotannonaloja ja saattoi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Sen vuoksi toimenpide kuuluu perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan.

| (26) | Komissio tuli myös siihen tulokseen, että Ranskan täytäntöön panemat valtiontuet olivat uusia tukia, joista ei ollut annettu ilmoitusta komissiolle ja jotka saattoivat siitä syystä olla perustamissopimuksessa tarkoitettuja sääntöjenvastaisia tukia. Komissio tukeutui erityisesti Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (16) 1 artiklan f alakohtaan, jossa sääntöjenvastainen tuki määritellään uudeksi tueksi, joka on otettu käyttöön perustamissopimuksen entisen 93 artiklan (sittemmin 88 artikla) 3 kohdan vastaisesti. Käsite uusi tuki kattaa puolestaan kaikki tuet, eli tukiohjelmat ja yksittäiset tuet, jotka eivät ole voimassa olevaa tukea, voimassa olevan tuen muutokset mukaan luettuina. |
| --- | --- |

(26)

Komissio tuli myös siihen tulokseen, että Ranskan täytäntöön panemat valtiontuet olivat uusia tukia, joista ei ollut annettu ilmoitusta komissiolle ja jotka saattoivat siitä syystä olla perustamissopimuksessa tarkoitettuja sääntöjenvastaisia tukia. Komissio tukeutui erityisesti Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (16) 1 artiklan f alakohtaan, jossa sääntöjenvastainen tuki määritellään uudeksi tueksi, joka on otettu käyttöön perustamissopimuksen entisen 93 artiklan (sittemmin 88 artikla) 3 kohdan vastaisesti. Käsite uusi tuki kattaa puolestaan kaikki tuet, eli tukiohjelmat ja yksittäiset tuet, jotka eivät ole voimassa olevaa tukea, voimassa olevan tuen muutokset mukaan luettuina.

| (27) | Komissio muistutti, että jokainen komission hyväksymä tukiohjelma, johon tehdään merkittäviä muutoksia — kuten tässä tapauksessa julkisen elimen osallistuminen komissiolle ilmoitetun tuen rahoittamiseen, mikä muuttaa merkittävästi rahoitusperustaa ja siten tuen intensiteettiä — muodostaa uuden tuen, josta on annettava komissiolle ilmoitus perustamissopimuksen 88 artiklan mukaisesti ja jolle on saatava komission hyväksyntä. Tämä ilmoitusvelvollisuus vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan c alakohdassa. Komission mukaan tuen intensiteetin vaihtelu näytti sinänsä muodostavan tuen sisältöä muuttavan tekijän, joka tekee perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen ilmoittamisen pakolliseksi. |
| --- | --- |

(27)

Komissio muistutti, että jokainen komission hyväksymä tukiohjelma, johon tehdään merkittäviä muutoksia — kuten tässä tapauksessa julkisen elimen osallistuminen komissiolle ilmoitetun tuen rahoittamiseen, mikä muuttaa merkittävästi rahoitusperustaa ja siten tuen intensiteettiä — muodostaa uuden tuen, josta on annettava komissiolle ilmoitus perustamissopimuksen 88 artiklan mukaisesti ja jolle on saatava komission hyväksyntä. Tämä ilmoitusvelvollisuus vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan c alakohdassa. Komission mukaan tuen intensiteetin vaihtelu näytti sinänsä muodostavan tuen sisältöä muuttavan tekijän, joka tekee perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen ilmoittamisen pakolliseksi.

| (28) | Tämän jälkeen komissio arvioi kyseessä olevat tuet ottaen huomioon maatalousalan valtiontuesta annettujen yhteisön suuntaviivojen (17), jäljempänä ’maatalouden suuntaviivat’, 23.3 kohdan, jonka mukaan jokainen neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan f alakohdan nojalla sääntöjenvastainen tuki on arvioitava tuen myöntämishetkellä voimassa olevien sääntöjen ja suuntaviivojen mukaisesti. |
| --- | --- |

(28)

Tämän jälkeen komissio arvioi kyseessä olevat tuet ottaen huomioon maatalousalan valtiontuesta annettujen yhteisön suuntaviivojen (17), jäljempänä ’maatalouden suuntaviivat’, 23.3 kohdan, jonka mukaan jokainen neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan f alakohdan nojalla sääntöjenvastainen tuki on arvioitava tuen myöntämishetkellä voimassa olevien sääntöjen ja suuntaviivojen mukaisesti.

| (29) | Komissio katsoi, että sianliha-alan osalta tuettujen investointien luonne ja muoto todella oli sama ohjelmassa ja että investoinnit vastasivat olennaiselta osin komissiolle ilmoitettuja ja komission hyväksymiä investointeja. Naudanliha-alan osalta komissio — vaikka se ei tuolloin ollutkaan tutkinut tukea yhteisön kilpailusääntöjen kannalta — saattoi menettelyä aloitettaessa todeta tuen olevan näiden sääntöjen mukainen. Siipikarja-alan osalta komissio totesi ohjelman noudattavan täysin komission aiemmin hyväksymää järjestelmää. Nuorten, 1 päivänä tammikuuta 1996 tai sen jälkeen aloittaneiden viljelijöiden osalta komissio totesi, että ohjelma ei tuonut muutoksia tukikelpoisiin investointeihin vaan rajoittui valtion rahoittaman osan tuen muodon muutokseen. |
| --- | --- |

(29)

Komissio katsoi, että sianliha-alan osalta tuettujen investointien luonne ja muoto todella oli sama ohjelmassa ja että investoinnit vastasivat olennaiselta osin komissiolle ilmoitettuja ja komission hyväksymiä investointeja. Naudanliha-alan osalta komissio — vaikka se ei tuolloin ollutkaan tutkinut tukea yhteisön kilpailusääntöjen kannalta — saattoi menettelyä aloitettaessa todeta tuen olevan näiden sääntöjen mukainen. Siipikarja-alan osalta komissio totesi ohjelman noudattavan täysin komission aiemmin hyväksymää järjestelmää. Nuorten, 1 päivänä tammikuuta 1996 tai sen jälkeen aloittaneiden viljelijöiden osalta komissio totesi, että ohjelma ei tuonut muutoksia tukikelpoisiin investointeihin vaan rajoittui valtion rahoittaman osan tuen muodon muutokseen.

| (30) | Tästä johtuen komissio totesi, että siltä osin kuin on kyse investointien laadusta ja Ranskan viranomaisten säätämien tukien muodoista, tuet, vaikka niihin liittyykin sääntöjenvastaisuuksia, oli pantu täytäntöön tuolloin voimassa olleiden yhteisön kilpailusääntöjen mukaisesti. Komissio ei siis vastustanut tuen täytäntöönpanoa tältä osin. |
| --- | --- |

(30)

Tästä johtuen komissio totesi, että siltä osin kuin on kyse investointien laadusta ja Ranskan viranomaisten säätämien tukien muodoista, tuet, vaikka niihin liittyykin sääntöjenvastaisuuksia, oli pantu täytäntöön tuolloin voimassa olleiden yhteisön kilpailusääntöjen mukaisesti. Komissio ei siis vastustanut tuen täytäntöönpanoa tältä osin.

| (31) | Tukien rahoitusperustan osalta komissio muistutti, että ohjelman voimaantulohetkellä sovelletun sääntelyjärjestelmän mukaan ympäristönsuojeluun myönnettävien investointitukien enimmäismäärä oli 35 prosenttia aiheutuneista kustannuksista (epäsuotuisilla alueilla 45 prosenttia). Asetuksen (ETY) N:o 2328/91 12 artiklan 5 kohdan viidennessä luetelmakohdassa, jossa säädetään kansallisten tukien tarkastelemisesta perustamissopimuksen entisen 92 ja 93 artiklan (sittemmin 87 ja 88 artikla) sekä mainitun asetuksen 6 artiklan suhteen, sallitaan tuet investointitoimenpiteisiin, jotka koskevat ympäristönsuojelua, jos ne eivät lisää tuotantoa. Valtiontukea nro N 136/91 koskeneessa päätöksessään komissio otti huomioon, että sillä oli käytäntönä pitää tämänkaltaisten tukien osalta yhteismarkkinoille soveltuvana tukea, joka kattaa 35 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista (45 prosenttia vuoristoalueiden ja eräiden epäsuotuisien alueiden maataloudesta 28 päivänä huhtikuuta 1975 annetussa neuvoston direktiivissä 75/268/ETY (18) tarkoitetuilla epäsuotuisilla alueilla). Nämä tukitasot on vahvistettu ympäristönsuojeluun myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen (19) 3.2.3 kohdassa hieman kyseisen ohjelman voimaatulon jälkeen. |
| --- | --- |

(31)

Tukien rahoitusperustan osalta komissio muistutti, että ohjelman voimaantulohetkellä sovelletun sääntelyjärjestelmän mukaan ympäristönsuojeluun myönnettävien investointitukien enimmäismäärä oli 35 prosenttia aiheutuneista kustannuksista (epäsuotuisilla alueilla 45 prosenttia). Asetuksen (ETY) N:o 2328/91 12 artiklan 5 kohdan viidennessä luetelmakohdassa, jossa säädetään kansallisten tukien tarkastelemisesta perustamissopimuksen entisen 92 ja 93 artiklan (sittemmin 87 ja 88 artikla) sekä mainitun asetuksen 6 artiklan suhteen, sallitaan tuet investointitoimenpiteisiin, jotka koskevat ympäristönsuojelua, jos ne eivät lisää tuotantoa. Valtiontukea nro N 136/91 koskeneessa päätöksessään komissio otti huomioon, että sillä oli käytäntönä pitää tämänkaltaisten tukien osalta yhteismarkkinoille soveltuvana tukea, joka kattaa 35 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista (45 prosenttia vuoristoalueiden ja eräiden epäsuotuisien alueiden maataloudesta 28 päivänä huhtikuuta 1975 annetussa neuvoston direktiivissä 75/268/ETY (18) tarkoitetuilla epäsuotuisilla alueilla). Nämä tukitasot on vahvistettu ympäristönsuojeluun myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen (19) 3.2.3 kohdassa hieman kyseisen ohjelman voimaatulon jälkeen.

| (32) | Ranskan viranomaiset olivat sitä paitsi tuoneet nimenomaisesti esiin näiden enimmäismäärien olemassaolon ja luonteen ohjelman johdanto-osan 15 kappaleessa tarkoitetuissa alakohtaista soveltamista koskeneissa yleiskirjeissä. Niissä todetaan Euroopan unionin hyväksyneen sen, että tämänkaltaisia investointeja koskevien, ympäristön tilan parantamiseen liittyvien julkisten tukien taso saa poikkeuksellisesti nousta 35 prosenttiin. |
| --- | --- |

(32)

Ranskan viranomaiset olivat sitä paitsi tuoneet nimenomaisesti esiin näiden enimmäismäärien olemassaolon ja luonteen ohjelman johdanto-osan 15 kappaleessa tarkoitetuissa alakohtaista soveltamista koskeneissa yleiskirjeissä. Niissä todetaan Euroopan unionin hyväksyneen sen, että tämänkaltaisia investointeja koskevien, ympäristön tilan parantamiseen liittyvien julkisten tukien taso saa poikkeuksellisesti nousta 35 prosenttiin.

| (33) | Komissio, joka on ottanut huomioon, että ohjelman rahoitusperustassa on suunniteltu valtion ja alueellisten yhteisöjen osuuden investointikustannuksista olevan 1/3 (kummankin kesken tasan jaettuna eli kummankin osapuolen osuus on 1/6), vesilaitosten osuuden 1/3 ja maatalousyrittäjien samoin 1/3 ja että vesilaitosten osuus on valtiontukea, päätyi menettelyn aloittamista koskeneessa päätöksessään siihen, että tämänkaltaisiin investointeihin sovellettavien tukien enimmäismääriä ei vaikuta noudatetun. Vesilaitosten ohjelmalle myöntämien tukien vuoksi julkisen rahoituksen osuus nousi 2/3:aan investointikuluista eli noin 66,6 prosenttiin aiheutuneista kustannuksista. Tämä olisi komission mielestä merkinnyt sallitun tukitason ylittymistä noin 31,6 prosentilla (21,6 prosentilla epäsuotuisilla alueilla) aiheutuneista kustannuksista. Sama ylitys olisi koskenut myös 1 päivänä tammikuuta 1996 tai sen jälkeen aloittaneiden nuorten viljelijöiden tukiohjelmaa, koska ohjelmaan tehdyt muutokset koskevat ainoastaan valtion rahoittaman tukiosuuden muotoa eivätkä johda näiden nuorten viljelijöiden kokonaistukitason kasvuun. |
| --- | --- |

(33)

Komissio, joka on ottanut huomioon, että ohjelman rahoitusperustassa on suunniteltu valtion ja alueellisten yhteisöjen osuuden investointikustannuksista olevan 1/3 (kummankin kesken tasan jaettuna eli kummankin osapuolen osuus on 1/6), vesilaitosten osuuden 1/3 ja maatalousyrittäjien samoin 1/3 ja että vesilaitosten osuus on valtiontukea, päätyi menettelyn aloittamista koskeneessa päätöksessään siihen, että tämänkaltaisiin investointeihin sovellettavien tukien enimmäismääriä ei vaikuta noudatetun. Vesilaitosten ohjelmalle myöntämien tukien vuoksi julkisen rahoituksen osuus nousi 2/3:aan investointikuluista eli noin 66,6 prosenttiin aiheutuneista kustannuksista. Tämä olisi komission mielestä merkinnyt sallitun tukitason ylittymistä noin 31,6 prosentilla (21,6 prosentilla epäsuotuisilla alueilla) aiheutuneista kustannuksista. Sama ylitys olisi koskenut myös 1 päivänä tammikuuta 1996 tai sen jälkeen aloittaneiden nuorten viljelijöiden tukiohjelmaa, koska ohjelmaan tehdyt muutokset koskevat ainoastaan valtion rahoittaman tukiosuuden muotoa eivätkä johda näiden nuorten viljelijöiden kokonaistukitason kasvuun.

| (34) | Komissio on myös ottanut huomioon, että maatalouden suuntaviivojen soveltamispäivästä eli 1 päivästä tammikuuta 2000 alkaen komissio hyväksyy mainittujen suuntaviivojen 4.1.1.2 kohdan perusteella tämänkaltaisten investointien tukitasoksi 40 prosenttia aiheutuneista kustannuksista (epäsuotuisilla alueilla 50 prosenttia). Nuorten viljelijöiden hyväksytty tukitaso on 45 prosenttia (epäsuotuisilla alueilla 55 prosenttia). Tämä merkitsee sitä, että kun vuonna 2000 myönnettyihin tukiin sovelletaan näitä edullisempia edellytyksiä, myönnettyjen tukien tukitason ylitys on vain 26,6 prosenttia (epäsuotuisilla alueilla 16,6 prosenttia) ja nuorten viljelijöiden 1 päivästä tammikuuta 2000 alkaen tehtyjen investointien osalta maatalouden suuntaviivojen edellytysten mukaisten tukien tukitason ylitys on vain 21,6 prosenttia (epäsuotuisilla alueilla 11,6 prosenttia). |
| --- | --- |

(34)

Komissio on myös ottanut huomioon, että maatalouden suuntaviivojen soveltamispäivästä eli 1 päivästä tammikuuta 2000 alkaen komissio hyväksyy mainittujen suuntaviivojen 4.1.1.2 kohdan perusteella tämänkaltaisten investointien tukitasoksi 40 prosenttia aiheutuneista kustannuksista (epäsuotuisilla alueilla 50 prosenttia). Nuorten viljelijöiden hyväksytty tukitaso on 45 prosenttia (epäsuotuisilla alueilla 55 prosenttia). Tämä merkitsee sitä, että kun vuonna 2000 myönnettyihin tukiin sovelletaan näitä edullisempia edellytyksiä, myönnettyjen tukien tukitason ylitys on vain 26,6 prosenttia (epäsuotuisilla alueilla 16,6 prosenttia) ja nuorten viljelijöiden 1 päivästä tammikuuta 2000 alkaen tehtyjen investointien osalta maatalouden suuntaviivojen edellytysten mukaisten tukien tukitason ylitys on vain 21,6 prosenttia (epäsuotuisilla alueilla 11,6 prosenttia).

| (35) | Koska komission hyväksymät investointituet perustuivat tukitasoon, jonka mukaan julkisen rahoituksen osuus sai olla enintään 35 prosenttia mainittujen investointien kustannuksista (epäsuotuisilla alueilla 45 prosenttia) tai 1 päivästä tammikuuta 2000 alkaen tapauksesta riippuen 40–55 prosenttia, komissio joutui menettelyn aloittamista koskeneessa päätöksessään toteamaan, että ohjelmaa sovellettaessa myönnettyjen tukien taso ei välttämättä vastannut komission hyväksymää tukitasoa ja että sen vuoksi myönnetty julkinen tuki, joka ylitti sallitut enimmäismäärät, olisi perustamissopimuksen vastaista valtiontukea. |
| --- | --- |

(35)

Koska komission hyväksymät investointituet perustuivat tukitasoon, jonka mukaan julkisen rahoituksen osuus sai olla enintään 35 prosenttia mainittujen investointien kustannuksista (epäsuotuisilla alueilla 45 prosenttia) tai 1 päivästä tammikuuta 2000 alkaen tapauksesta riippuen 40–55 prosenttia, komissio joutui menettelyn aloittamista koskeneessa päätöksessään toteamaan, että ohjelmaa sovellettaessa myönnettyjen tukien taso ei välttämättä vastannut komission hyväksymää tukitasoa ja että sen vuoksi myönnetty julkinen tuki, joka ylitti sallitut enimmäismäärät, olisi perustamissopimuksen vastaista valtiontukea.

| (36) | Kun komissio oli tutkinut Ranskan viranomaisten toimittamat tiedot, sillä oli epäilyksiä ohjelmassa vuosina 1994–2000 rahoitettujen investointitukien yhteismarkkinoille soveltuvuudesta, erityisesti siltä osin kuin oli kyse mahdollisesti myönnetyistä sallitun 35 prosentin tai 45 prosentin intensiteetin ylittävistä tukimääristä. Tästä syystä komissio aloitti perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn. |
| --- | --- |

(36)

Kun komissio oli tutkinut Ranskan viranomaisten toimittamat tiedot, sillä oli epäilyksiä ohjelmassa vuosina 1994–2000 rahoitettujen investointitukien yhteismarkkinoille soveltuvuudesta, erityisesti siltä osin kuin oli kyse mahdollisesti myönnetyistä sallitun 35 prosentin tai 45 prosentin intensiteetin ylittävistä tukimääristä. Tästä syystä komissio aloitti perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn.

| (37) | Komissio katsoi myös, että Ranskan viranomaisten maatiloja koskevien tutkimusten tekemiseen käyttämä tukitaso oli sovellettavien kilpailusääntöjen mukainen. |
| --- | --- |

(37)

Komissio katsoi myös, että Ranskan viranomaisten maatiloja koskevien tutkimusten tekemiseen käyttämä tukitaso oli sovellettavien kilpailusääntöjen mukainen.

III.   RANSKAN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

| (38) | Ranskan viranomaiset esittivät 21 päivänä kesäkuuta 2001 päivätyllä kirjeellä huomautuksensa komission päätöksestä aloittaa 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely, joka koskee ilmoitettua tukea. |
| --- | --- |

(38)

Ranskan viranomaiset esittivät 21 päivänä kesäkuuta 2001 päivätyllä kirjeellä huomautuksensa komission päätöksestä aloittaa 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely, joka koskee ilmoitettua tukea.

| (39) | Ranskan viranomaiset panivat merkille vesilaitosten julkisten tukien luonnetta koskevan komission oikeudellisen selvityksen. Ranskan viranomaisten mukaan Ranskan hallitus aikoo tarkistaa vedenjakelujärjestelmästä ja vesien pilaantumisen torjunnasta 16 päivänä joulukuuta 1964 annettua lakia nro 64/1245, jossa muun muassa määritellään vesilaitosten toimintaa koskevat periaatteet, jotta laitosten maksujen laskemista koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja rahoitusohjelmat alistettaisiin tulevaisuudessa parlamentin äänestettäviksi. |
| --- | --- |

(39)

Ranskan viranomaiset panivat merkille vesilaitosten julkisten tukien luonnetta koskevan komission oikeudellisen selvityksen. Ranskan viranomaisten mukaan Ranskan hallitus aikoo tarkistaa vedenjakelujärjestelmästä ja vesien pilaantumisen torjunnasta 16 päivänä joulukuuta 1964 annettua lakia nro 64/1245, jossa muun muassa määritellään vesilaitosten toimintaa koskevat periaatteet, jotta laitosten maksujen laskemista koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja rahoitusohjelmat alistettaisiin tulevaisuudessa parlamentin äänestettäviksi.

| (40) | Ranskan viranomaiset katsovat kuitenkin, että 35 prosentin ja 45 prosentin tukitasojen ylittämiseksi olisi voitu soveltaa asetuksen (ETY) N:o 2328/91 12 artiklan 5 kohdan säännöksiä sekä maatalouden rakenteiden tehokkuuden parantamisesta 20 päivänä toukokuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 950/97 (20) 12 artiklan 3 kohdan d alakohdan säännöksiä. Nämä säännökset mahdollistavat Ranskan viranomaisten mukaan sen, ettei tukia koskevaa kieltoa ja tukitasojen ylityksiä koskevia rajoituksia tarvitse soveltaa tiettyihin, esimerkiksi ympäristönsuojeluun tähtääviin investointeihin. |
| --- | --- |

(40)

Ranskan viranomaiset katsovat kuitenkin, että 35 prosentin ja 45 prosentin tukitasojen ylittämiseksi olisi voitu soveltaa asetuksen (ETY) N:o 2328/91 12 artiklan 5 kohdan säännöksiä sekä maatalouden rakenteiden tehokkuuden parantamisesta 20 päivänä toukokuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 950/97 (20) 12 artiklan 3 kohdan d alakohdan säännöksiä. Nämä säännökset mahdollistavat Ranskan viranomaisten mukaan sen, ettei tukia koskevaa kieltoa ja tukitasojen ylityksiä koskevia rajoituksia tarvitse soveltaa tiettyihin, esimerkiksi ympäristönsuojeluun tähtääviin investointeihin.

| (41) | Ranskan viranomaiset katsovat seuraavista syistä, että vesilaitosten ohjelmaan osallistumisella ei ole kilpailua vääristävää vaikutusta eikä kyse ole tietyn kansallisen alan perusteettomasta suosimisesta. Vaikka tukitasot olisivat korkeitakin, kyse on kuitenkin tuottamattomista investoinneista, jotka rasittavat maatilojen taloutta ja saattavat kyseiset viljelijät epäedulliseen asemaan niihin viljelijöihin verrattuina, jotka eivät tee tällaisia investointeja. Viimemainitut muodostavat sitä paitsi Ranskassa suuren enemmistön. Ranskan viranomaisten mielestä kilpailun vääristyminen koituisi näin yleisesti ottaen kyseessä olevien viljelijöiden haitaksi eikä eduksi. |
| --- | --- |

(41)

Ranskan viranomaiset katsovat seuraavista syistä, että vesilaitosten ohjelmaan osallistumisella ei ole kilpailua vääristävää vaikutusta eikä kyse ole tietyn kansallisen alan perusteettomasta suosimisesta. Vaikka tukitasot olisivat korkeitakin, kyse on kuitenkin tuottamattomista investoinneista, jotka rasittavat maatilojen taloutta ja saattavat kyseiset viljelijät epäedulliseen asemaan niihin viljelijöihin verrattuina, jotka eivät tee tällaisia investointeja. Viimemainitut muodostavat sitä paitsi Ranskassa suuren enemmistön. Ranskan viranomaisten mielestä kilpailun vääristyminen koituisi näin yleisesti ottaen kyseessä olevien viljelijöiden haitaksi eikä eduksi.

| (42) | Ranskan viranomaisten mukaan kyse voi näin olla perustamissopimuksen 87 artiklassa tarkoitetusta kilpailun vääristymisestä ainoastaan suhteessa niihin muiden jäsenvaltioiden viljelijöihin, jotka ovat tehneet samanlaisia töitä mutta joiden rahoitustuen enimmäistaso on ollut 35 prosenttia tai epäsuotuisilla alueilla 45 prosenttia. Ranskan viranomaisten mukaan tällaisen vääristymisen todellista luonnetta voidaan arvioida vain tapauskohtaisesti. |
| --- | --- |

(42)

Ranskan viranomaisten mukaan kyse voi näin olla perustamissopimuksen 87 artiklassa tarkoitetusta kilpailun vääristymisestä ainoastaan suhteessa niihin muiden jäsenvaltioiden viljelijöihin, jotka ovat tehneet samanlaisia töitä mutta joiden rahoitustuen enimmäistaso on ollut 35 prosenttia tai epäsuotuisilla alueilla 45 prosenttia. Ranskan viranomaisten mukaan tällaisen vääristymisen todellista luonnetta voidaan arvioida vain tapauskohtaisesti.

| (43) | Ranskan viranomaiset jatkavat päättelyään väittämällä, että kyseisiin töihin sovellettava tukitaso vaihtelee huomattavasti viljelijästä toiseen ohjelman soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä johtuen. Viranomaiset selittävät, että taso on hyvin yleisesti huomattavasti alle 60 prosenttia, jos se lasketaan tuen arvona, joka ilmaistaan prosentteina investoinnin määrästä, asetuksen (ETY) N:o 2328/91 7 artiklan 2 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 950/97 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(43)

Ranskan viranomaiset jatkavat päättelyään väittämällä, että kyseisiin töihin sovellettava tukitaso vaihtelee huomattavasti viljelijästä toiseen ohjelman soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä johtuen. Viranomaiset selittävät, että taso on hyvin yleisesti huomattavasti alle 60 prosenttia, jos se lasketaan tuen arvona, joka ilmaistaan prosentteina investoinnin määrästä, asetuksen (ETY) N:o 2328/91 7 artiklan 2 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 950/97 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (44) | Ranskan viranomaisten mukaan valtion myöntämien ja komissiolle ilmoitettujen tukien soveltamista koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä määritellään ohjelman soveltamista koskevat yleiset puitteet. Vesilaitokset puolestaan soveltavat samaa tukikelpoisten töiden luetteloa, mutta tukitasot eivät aina ole samat. Lisäksi paikallisesti on lisätty teknisiä rajoituksia (jotka koskevat esimerkiksi jaloittelualueen katettua pinta-alaa neliömetreinä), jotka koskevat niin vesilaitosten kuin valtion tai paikallisten yhteisöjenkin myöntämiä tukia ja jotka vähentävät usein tukikelpoisten töiden rahoitettavaa osaa. Jotkin vesilaitokset ovat myös voineet soveltaa kokonaistukiosuuden enimmäismäärää käyttäen nautayksikköihin perustuvaa typpipäästöjen määrää. |
| --- | --- |

(44)

Ranskan viranomaisten mukaan valtion myöntämien ja komissiolle ilmoitettujen tukien soveltamista koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä määritellään ohjelman soveltamista koskevat yleiset puitteet. Vesilaitokset puolestaan soveltavat samaa tukikelpoisten töiden luetteloa, mutta tukitasot eivät aina ole samat. Lisäksi paikallisesti on lisätty teknisiä rajoituksia (jotka koskevat esimerkiksi jaloittelualueen katettua pinta-alaa neliömetreinä), jotka koskevat niin vesilaitosten kuin valtion tai paikallisten yhteisöjenkin myöntämiä tukia ja jotka vähentävät usein tukikelpoisten töiden rahoitettavaa osaa. Jotkin vesilaitokset ovat myös voineet soveltaa kokonaistukiosuuden enimmäismäärää käyttäen nautayksikköihin perustuvaa typpipäästöjen määrää.

| (45) | Näistä erilaisista enimmäismääristä johtuen myönnettyjen tukien todellinen taso suhteutettuna viljelijälle tukikelpoisista töistä aiheutuneisiin kustannuksiin on Ranskan viranomaisten mukaan käytännöllisesti katsoen aina alhaisempi kuin ohjelman sallima enimmäistukitaso. |
| --- | --- |

(45)

Näistä erilaisista enimmäismääristä johtuen myönnettyjen tukien todellinen taso suhteutettuna viljelijälle tukikelpoisista töistä aiheutuneisiin kustannuksiin on Ranskan viranomaisten mukaan käytännöllisesti katsoen aina alhaisempi kuin ohjelman sallima enimmäistukitaso.

| (46) | Ranskan viranomaiset selittivät, että ympäristönsuojelun tehostamiseen tarvittavien töiden yhteydessä jotkut viljelijät ovat samalla toteuttaneet nykyaikaistamistöitä. Tällaiset työt eivät ole tukikelpoisia, eikä niihin sen vuoksi myönnetä ohjelmasta tukea. |
| --- | --- |

(46)

Ranskan viranomaiset selittivät, että ympäristönsuojelun tehostamiseen tarvittavien töiden yhteydessä jotkut viljelijät ovat samalla toteuttaneet nykyaikaistamistöitä. Tällaiset työt eivät ole tukikelpoisia, eikä niihin sen vuoksi myönnetä ohjelmasta tukea.

| (47) | Nautaeläinten kasvatuksessa, joka muodostaa 80 prosenttia ohjelman tukikelpoisista tiloista, keskimääräinen todellinen tukitaso olisi pikemminkin alhainen, useimmiten 35–50 prosenttia, ja lisäksi varsin vaihteleva tuotantojärjestelmästä riippuen. Tämä selittyy sillä, että lantatyypit — nestemäiset, kiinteät ja useimmiten niiden sekoitukset — ja niin muodoin myös niiden varastointitavat vaihtelevat suuresti niin menettelyn (lantalat, lietelantasäiliöt) kuin määränkin suhteen, sekä sillä, että näihin varastointia koskeviin investointeihin samoin kuin betonipäällysteisiin alueisiin ja jaloittelualueiden katteisiin sovelletaan teknisiä rajoituksia tai erityisen alhaisia rahoitusmääriä. |
| --- | --- |

(47)

Nautaeläinten kasvatuksessa, joka muodostaa 80 prosenttia ohjelman tukikelpoisista tiloista, keskimääräinen todellinen tukitaso olisi pikemminkin alhainen, useimmiten 35–50 prosenttia, ja lisäksi varsin vaihteleva tuotantojärjestelmästä riippuen. Tämä selittyy sillä, että lantatyypit — nestemäiset, kiinteät ja useimmiten niiden sekoitukset — ja niin muodoin myös niiden varastointitavat vaihtelevat suuresti niin menettelyn (lantalat, lietelantasäiliöt) kuin määränkin suhteen, sekä sillä, että näihin varastointia koskeviin investointeihin samoin kuin betonipäällysteisiin alueisiin ja jaloittelualueiden katteisiin sovelletaan teknisiä rajoituksia tai erityisen alhaisia rahoitusmääriä.

| (48) | Sikojen ja siipikarjan teollisessa kasvatuksessa nykyinen lannan varastointikapasiteetti on useimmiten riittävä, kun otetaan huomioon kaudet, jolloin lannan levittäminen on kiellettyä. Työt ovat koskeneet lantasäiliöiden tai betonipäällysteisten alueiden vuotojen korjaamista tai kaksivaiheisten ruokintajärjestelmien asentamista, millä voidaan vähentää päästöjen syntymistä sikatiloilla, taikka siipikarjatilojen lannankäsittelyn parantamista. Tällöin todellinen tukitaso on voinut nousta aina 60 prosenttiin asti tukikelpoisten töiden kustannuksista, kuten käy ilmi taulukosta 1. Useimmiten kuitenkin töiden kustannukset ovat olleet selvästi alhaisempia kuin nautaeläimiä koskeneiden töiden kustannukset. |
| --- | --- |

(48)

Sikojen ja siipikarjan teollisessa kasvatuksessa nykyinen lannan varastointikapasiteetti on useimmiten riittävä, kun otetaan huomioon kaudet, jolloin lannan levittäminen on kiellettyä. Työt ovat koskeneet lantasäiliöiden tai betonipäällysteisten alueiden vuotojen korjaamista tai kaksivaiheisten ruokintajärjestelmien asentamista, millä voidaan vähentää päästöjen syntymistä sikatiloilla, taikka siipikarjatilojen lannankäsittelyn parantamista. Tällöin todellinen tukitaso on voinut nousta aina 60 prosenttiin asti tukikelpoisten töiden kustannuksista, kuten käy ilmi taulukosta 1. Useimmiten kuitenkin töiden kustannukset ovat olleet selvästi alhaisempia kuin nautaeläimiä koskeneiden töiden kustannukset.

| (49) | Ranskan viranomaisten mukaan Loire-Bretagnen vesilaitoksen valuma-alueen 20 000 tapausta koskenut selvitys osoitti tukitason olleen keskimäärin 40 prosenttia. |
| --- | --- |

(49)

Ranskan viranomaisten mukaan Loire-Bretagnen vesilaitoksen valuma-alueen 20 000 tapausta koskenut selvitys osoitti tukitason olleen keskimäärin 40 prosenttia.

| (50) | Itse asiassa osa näistä tapauksista koskee ohjelman puitteissa toteutettua uudisrakentamista silloin kun olemassa olleita rakennuksia koskeneita suunniteltuja töitä ei eri syistä johtuen ole katsottu tarkoituksenmukaisiksi. Ranskan viranomaisten mukaan näitä tapauksia on käsiteltävä erillään, koska niissä ei ole kyse tuesta ympäristönsuojeluun vaan asetuksen (ETY) N:o 2328/91 7 artiklan 2 kohdan b alakohdassa ja asetuksen (EY) N:o 950/97 12 artiklan 4 kohdan c alakohdassa säädetystä nykyaikaistamistuesta. Tällöin tuki ei voi olla enempää kuin 35 prosenttia tai 26,25 prosenttia (epäsuotuisilla alueilla vastaavasti 45 prosenttia tai 38,75 prosenttia) töiden kustannuksista riippuen siitä, voidaanko viljelijään soveltaa kehityssuunnitelmaa. Näissä tapauksissa todellinen tukitaso on taulukon 2 esimerkeissä aina huomattavasti mainittuja tasoja alhaisempi. Sarake (a) kertoo, mitkä olisivat olleet ympäristönsuojelutöiden kustannukset, jos rakennukset olisi säilytetty. |
| --- | --- |

(50)

Itse asiassa osa näistä tapauksista koskee ohjelman puitteissa toteutettua uudisrakentamista silloin kun olemassa olleita rakennuksia koskeneita suunniteltuja töitä ei eri syistä johtuen ole katsottu tarkoituksenmukaisiksi. Ranskan viranomaisten mukaan näitä tapauksia on käsiteltävä erillään, koska niissä ei ole kyse tuesta ympäristönsuojeluun vaan asetuksen (ETY) N:o 2328/91 7 artiklan 2 kohdan b alakohdassa ja asetuksen (EY) N:o 950/97 12 artiklan 4 kohdan c alakohdassa säädetystä nykyaikaistamistuesta. Tällöin tuki ei voi olla enempää kuin 35 prosenttia tai 26,25 prosenttia (epäsuotuisilla alueilla vastaavasti 45 prosenttia tai 38,75 prosenttia) töiden kustannuksista riippuen siitä, voidaanko viljelijään soveltaa kehityssuunnitelmaa. Näissä tapauksissa todellinen tukitaso on taulukon 2 esimerkeissä aina huomattavasti mainittuja tasoja alhaisempi. Sarake (a) kertoo, mitkä olisivat olleet ympäristönsuojelutöiden kustannukset, jos rakennukset olisi säilytetty.

| (51) | Samalla tilalla on sitä paitsi voitu toteuttaa sekä olemassa olevien rakennusten kunnostustöitä että uudisrakentamista. |
| --- | --- |

(51)

Samalla tilalla on sitä paitsi voitu toteuttaa sekä olemassa olevien rakennusten kunnostustöitä että uudisrakentamista.

| (52) | Jos vertailu pitäisi tehdä tapauskohtaisesti, perustamissopimuksen 87 artiklaa koskevan vertailun ulkopuolelle olisi Ranskan viranomaisten mukaan ehdottomasti jätettävä ne viljelijät, jotka ovat maksaneet vuosimaksun vesilaitokselle.
  Taulukko 1
  Esimerkkejä tilojen vaatimusten mukaisiksi saattamiseen ohjelmassa myönnettyjen tukien todellisesta tasosta












  (määrät Ranskan frangeina) |
| --- | --- |
| Tilatyyppi | Tarvittavat parannukset | Kustannukset yhteensä (a) | Tukikelpoiset kustannukset (b) | Hyväksytty määrä: valtio (c) | Hyväksytty määrä: vesilaitos (d) | Tuen kokonaismäärä (e) | Tod. tukitaso (e/b) |
| Sekatila:
  52 lypsylehmää 20 emolehmää ja uudiseläimet eli 120 NY | Jaloittelualueiden tiivistäminen ja kattaminen. Lannankäsittelykapasiteetin lisääminen Lietelantasäiliöiden rakentaminen. | 334 154 | 257 372 | 236 550 | 236 550 | 141 930 | 55,1  % |
| 60 emolehmää ja uudiseläimet eli 80 NY | Säiliöiden tiivistäminen. Avosäiliöiden rakentaminen. Jaloittelualueiden tiivistäminen. | 328 178 | 328 178 | 272 038 | 272 038 | 163 222 | 49,7  % |
| 90 emolehmää ja uudiseläimet eli 120 NY | Lantalan rakentaminen. Lannankäsittelykapasiteetin lisääminen Sadevesien erottelu. Levityssuunnitelma. | 1 220 700 | 671 020 | 495 800 | 495 800 | 252 780 | 36,7  % |
| Sekatila: 450 lihasikaa, 84 lihanautaa ja lypsylehmää eli 115 NY | Siirtyminen 9 kk kestävään lannan varastointiin. Jaloittaelualueiden kattaminen. Juottoallas sioille. | 196 380 | 188 330 | 177 225 | 177 225 | 115 195 | 57,5  % |
| 147 emakkoa, 27 karjua ja 1 840 lihotussikaa eli 223 NY | Vesien erotusverkko. Pihojen kattaminen. | 93 180 | 305 510 | 16 163 | 16 163 | 10 505 | 34,4  % |
| 210 emakkoa ja 1 318 lihotussikaa eli 167 NY | Lantalan tiivistäminen. Poistumistiet. Monivaiheruokinta. | 100 293 | 55 375 | 55 375 | 55 375 | 33 225 | 60 % |
| 242 000 siitoskanaa eli 1 128 NY | Lannanpoisto- ja kuivatusjärjestelmä. | 1 575 200 | 547 700 | 310 930 | 310 930 | 186 558 | 34,6  % |

(52)

Jos vertailu pitäisi tehdä tapauskohtaisesti, perustamissopimuksen 87 artiklaa koskevan vertailun ulkopuolelle olisi Ranskan viranomaisten mukaan ehdottomasti jätettävä ne viljelijät, jotka ovat maksaneet vuosimaksun vesilaitokselle.

Taulukko 1

Esimerkkejä tilojen vaatimusten mukaisiksi saattamiseen ohjelmassa myönnettyjen tukien todellisesta tasosta

(määrät Ranskan frangeina)

Tilatyyppi

Tarvittavat parannukset

Kustannukset yhteensä (a)

Tukikelpoiset kustannukset (b)

Hyväksytty määrä: valtio (c)

Hyväksytty määrä: vesilaitos (d)

Tuen kokonaismäärä (e)

Tod. tukitaso (e/b)

Sekatila:

52 lypsylehmää 20 emolehmää ja uudiseläimet eli 120 NY

Jaloittelualueiden tiivistäminen ja kattaminen. Lannankäsittelykapasiteetin lisääminen Lietelantasäiliöiden rakentaminen.

334 154

257 372

236 550

236 550

141 930

55,1  %

60 emolehmää ja uudiseläimet eli 80 NY

Säiliöiden tiivistäminen. Avosäiliöiden rakentaminen. Jaloittelualueiden tiivistäminen.

328 178

328 178

272 038

272 038

163 222

49,7  %

90 emolehmää ja uudiseläimet eli 120 NY

Lantalan rakentaminen. Lannankäsittelykapasiteetin lisääminen Sadevesien erottelu. Levityssuunnitelma.

1 220 700

671 020

495 800

495 800

252 780

36,7  %

Sekatila: 450 lihasikaa, 84 lihanautaa ja lypsylehmää eli 115 NY

Siirtyminen 9 kk kestävään lannan varastointiin. Jaloittaelualueiden kattaminen. Juottoallas sioille.

196 380

188 330

177 225

177 225

115 195

57,5  %

147 emakkoa, 27 karjua ja 1 840 lihotussikaa eli 223 NY

Vesien erotusverkko. Pihojen kattaminen.

93 180

305 510

16 163

16 163

10 505

34,4  %

210 emakkoa ja 1 318 lihotussikaa eli 167 NY

Lantalan tiivistäminen. Poistumistiet. Monivaiheruokinta.

100 293

55 375

55 375

55 375

33 225

60 %

242 000 siitoskanaa eli 1 128 NY

Lannanpoisto- ja kuivatusjärjestelmä.

1 575 200

547 700

310 930

310 930

186 558

34,6  %

Taulukko 2

Esimerkkejä uudisrakentamiseen myönnettyjen tukien todellisesta tasosta

| (määrät Ranskan frangeina) |
| --- |
| Tilatyyppi | Tarvittavat parannukset | Vanhojen rakennusten arvioidut kustannukset (a) | Kustannukset yhteensä (b) | Hyväksytty määrä: valtio (c) | Hyväksytty määrä: vesilaitos (d) | Tuen kokonaismäärä (e) | Tod. tukitaso (e/b) |
| 80 emolehmää ja uudiseläimet eli 123 NY | Kuivikkeellisen eläinsuojan rakentaminen. Räystäskourujen asentaminen. | 380 120 | 468 502 | 328 640 | 90 880 | 118 592 | 25,3  % |
| 75 lypsylehmää ja uudiseläimet eli 116 NY | Avonaisen eläinsuojan rakentaminen. Lannan ja lietelannan varastointikapasiteetin lisääminen. | 280 634 | 741 807 | 212 436 | 111 211 | 97 094 | 13,1  % |
| 82 lypsylehmää ja uudiseläimet eli 134 NY | Avonaisen eläinsuojan rakentaminen. Betonipäällysteisten alueiden tiivistäminen. Lannan ja lietelannan varastointikapasiteetin lisääminen. | 605 565 | 1 197 152 | 437 153 | 196 951 | 190 231 | 15,9  % |
| 70 lypsylehmää ja uudiseläimet eli 110 NY | Avonaisen eläinsuojan rakentaminen. Betonipäällysteisten alueiden tiivistäminen. Lietelantasäiliön rakentaminen. | 160 940 | 565 612 | 88 550 | 6 000 | 26 565 | 4,7  % |
| 34 650 munivaa kanaa eli 214 NY | Kanaloiden rakentaminen. Lannan varastointialue. Lannan kuivatusjärjestelmä. | 368 454 | 2 309 993 | 368 454 | 176 454 | 163 472 | 7,1  % |

(määrät Ranskan frangeina)

Tilatyyppi

Tarvittavat parannukset

Vanhojen rakennusten arvioidut kustannukset (a)

Kustannukset yhteensä (b)

Hyväksytty määrä: valtio (c)

Hyväksytty määrä: vesilaitos (d)

Tuen kokonaismäärä (e)

Tod. tukitaso (e/b)

80 emolehmää ja uudiseläimet eli 123 NY

Kuivikkeellisen eläinsuojan rakentaminen. Räystäskourujen asentaminen.

380 120

468 502

328 640

90 880

118 592

25,3  %

75 lypsylehmää ja uudiseläimet eli 116 NY

Avonaisen eläinsuojan rakentaminen. Lannan ja lietelannan varastointikapasiteetin lisääminen.

280 634

741 807

212 436

111 211

97 094

13,1  %

82 lypsylehmää ja uudiseläimet eli 134 NY

Avonaisen eläinsuojan rakentaminen. Betonipäällysteisten alueiden tiivistäminen. Lannan ja lietelannan varastointikapasiteetin lisääminen.

605 565

1 197 152

437 153

196 951

190 231

15,9  %

70 lypsylehmää ja uudiseläimet eli 110 NY

Avonaisen eläinsuojan rakentaminen. Betonipäällysteisten alueiden tiivistäminen. Lietelantasäiliön rakentaminen.

160 940

565 612

88 550

6 000

26 565

4,7  %

34 650 munivaa kanaa eli 214 NY

Kanaloiden rakentaminen. Lannan varastointialue. Lannan kuivatusjärjestelmä.

368 454

2 309 993

368 454

176 454

163 472

7,1  %

IV.   ARVIO

1.   Johdanto: perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohta

| (53) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätään, että mainitussa sopimuksessa määrättyjä poikkeuksia lukuun ottamatta, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(53)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätään, että mainitussa sopimuksessa määrättyjä poikkeuksia lukuun ottamatta, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (54) | Perustamissopimuksen 87, 88 ja 89 artiklan soveltamisesta sianliha-alalla säädetään sianliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä lokakuuta 1975 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2759/75 (22) 21 artiklassa. Niiden soveltamisesta naudanliha-alalla säädetään naudanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1254/1999 (23) 40 artiklassa. Ennen viimemainitun asetuksen antamista niitä sovellettiin samalla alalla naudanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 27 päivänä kesäkuuta 1968 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 805/68 (24) 24 artiklan nojalla. Niiden soveltamisesta siipikarjanliha-alalla säädetään siipikarjanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä lokakuuta 1975 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2777/75 (25) 19 artiklassa. |
| --- | --- |

(54)

Perustamissopimuksen 87, 88 ja 89 artiklan soveltamisesta sianliha-alalla säädetään sianliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä lokakuuta 1975 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2759/75 (22) 21 artiklassa. Niiden soveltamisesta naudanliha-alalla säädetään naudanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1254/1999 (23) 40 artiklassa. Ennen viimemainitun asetuksen antamista niitä sovellettiin samalla alalla naudanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 27 päivänä kesäkuuta 1968 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 805/68 (24) 24 artiklan nojalla. Niiden soveltamisesta siipikarjanliha-alalla säädetään siipikarjanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä lokakuuta 1975 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2777/75 (25) 19 artiklassa.

1.1.   Valtion varoista rahoitetun valikoivan edun olemassaolo

| (55) | Tuen luonne on ratkaistava ohjelman puitteissa investointeja tehneiden maatalousyrittäjien tasolla. Komissio katsoo, että ohjelman rahoittaminen on antanut ranskalaisille viljelijöille valikoivan edun. |
| --- | --- |

(55)

Tuen luonne on ratkaistava ohjelman puitteissa investointeja tehneiden maatalousyrittäjien tasolla. Komissio katsoo, että ohjelman rahoittaminen on antanut ranskalaisille viljelijöille valikoivan edun.

| (56) | Komissio katsoo, että toisin kuin Ranskan viranomaiset huomautuksissaan väittävät, investointien tuottamattomuus ei poista tuen etuvaikutusta puhtaasti taloudellisessa merkityksessä, koska tuki kattaa tuensaajan maksettaviksi tavallisesti tulevat kustannukset ja asettaa tuensaajan näin edullisempaan asemaan verrattuna kilpailijoihin, jotka eivät tällaista tukea saa. |
| --- | --- |

(56)

Komissio katsoo, että toisin kuin Ranskan viranomaiset huomautuksissaan väittävät, investointien tuottamattomuus ei poista tuen etuvaikutusta puhtaasti taloudellisessa merkityksessä, koska tuki kattaa tuensaajan maksettaviksi tavallisesti tulevat kustannukset ja asettaa tuensaajan näin edullisempaan asemaan verrattuna kilpailijoihin, jotka eivät tällaista tukea saa.

| (57) | Vaikka oletettaisiinkin, että tällaiset tuottamattomat investoinnit saattavat aluksi rasittaa tilojen taloutta, kuten Ranskan viranomaiset esittävät, asettamalla kyseessä olevat viljelijät epäedulliseen asemaan sellaisiin viljelijöihin verrattuina, jotka eivät tee kyseisen kaltaisia investointeja, on kuitenkin myös yhtä totta se, että nämä investoinnit koskevat tarkkaan määrättyä lainsäädännöstä johtuvaa velvollisuutta ja että loppujen lopuksi kaikkien kyseessä olevien viljelijöiden on tehtävä tämänkaltaiset investoinnit välttääkseen joutumasta sääntöjenvastaiseen tilanteeseen. |
| --- | --- |

(57)

Vaikka oletettaisiinkin, että tällaiset tuottamattomat investoinnit saattavat aluksi rasittaa tilojen taloutta, kuten Ranskan viranomaiset esittävät, asettamalla kyseessä olevat viljelijät epäedulliseen asemaan sellaisiin viljelijöihin verrattuina, jotka eivät tee kyseisen kaltaisia investointeja, on kuitenkin myös yhtä totta se, että nämä investoinnit koskevat tarkkaan määrättyä lainsäädännöstä johtuvaa velvollisuutta ja että loppujen lopuksi kaikkien kyseessä olevien viljelijöiden on tehtävä tämänkaltaiset investoinnit välttääkseen joutumasta sääntöjenvastaiseen tilanteeseen.

1.2.   Vaikutus kauppaan

| (58) | Jotta voitaisiin ratkaista, kuuluuko tässä päätöksessä käsiteltävä tuki perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, on lopuksi selvitettävä, voiko se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(58)

Jotta voitaisiin ratkaista, kuuluuko tässä päätöksessä käsiteltävä tuki perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, on lopuksi selvitettävä, voiko se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (59) | Tuomioistuin on todennut, että kun valtion taloudellinen tuki vahvistaa yrityksen asemaa jäsenvaltioiden välisessä kaupassa muihin, kilpaileviin yrityksiin verrattuna, tuen on katsottava vaikuttavan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (26). |
| --- | --- |

(59)

Tuomioistuin on todennut, että kun valtion taloudellinen tuki vahvistaa yrityksen asemaa jäsenvaltioiden välisessä kaupassa muihin, kilpaileviin yrityksiin verrattuna, tuen on katsottava vaikuttavan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (26).

| (60) | Vaikuttaa siltä, että tässä päätöksessä tarkasteltavat tuet saattavat vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan siten, että ne suosivat kansallista tuotantoa muiden jäsenvaltioiden tuotannon kustannuksella. Kyseiset alat ovat yhteisön tasolla erityisen avoimia kilpailulle ja sen vuoksi hyvin herkkiä kaikille jonkin tietyn jäsenvaltion tuotantoa suosiville toimenpiteille. |
| --- | --- |

(60)

Vaikuttaa siltä, että tässä päätöksessä tarkasteltavat tuet saattavat vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan siten, että ne suosivat kansallista tuotantoa muiden jäsenvaltioiden tuotannon kustannuksella. Kyseiset alat ovat yhteisön tasolla erityisen avoimia kilpailulle ja sen vuoksi hyvin herkkiä kaikille jonkin tietyn jäsenvaltion tuotantoa suosiville toimenpiteille.

| (61) | Taulukko 3 kertoo Ranskan ja muiden jäsenvaltioiden välisen kaupan määrän kyseessä olevien tuotteiden osalta ensimmäisenä ohjelman voimaantuloa seuranneena vuotena.
  Taulukko 3








  Ranska / muut 11 jäsenvaltiota | Naudanliha | Sianliha | Siipikarja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuonti 1994 | | | |
| Tonnia | 525 000 | 463 000 | 85 000 |
| Milj. ecua | 1 664 | 860 | 170 |
| Vienti 1994 | | | |
| Tonnia | 796 000 | 361 000 | 389 000 |
| Milj. ecua | 2 368 | 669 | 863 |

(61)

Taulukko 3 kertoo Ranskan ja muiden jäsenvaltioiden välisen kaupan määrän kyseessä olevien tuotteiden osalta ensimmäisenä ohjelman voimaantuloa seuranneena vuotena.

Taulukko 3

Ranska / muut 11 jäsenvaltiota

Naudanliha

Sianliha

Siipikarja

Tuonti 1994

Tonnia

525 000

463 000

85 000

Milj. ecua

1 664

860

170

Vienti 1994

Tonnia

796 000

361 000

389 000

Milj. ecua

2 368

669

863

1.3.   Päätelmät tuen perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta luonteesta

| (62) | Tässä päätöksessä tarkastellut toimenpiteet ovat perustamissopimuksessa tarkoitettua valtiontukea, koska ne antavat tuensaajalle taloudellisen edun, jota muut alat eivät voi saada. Sen vuoksi komissio toteaa, että nämä toimenpiteet kuuluvat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(62)

Tässä päätöksessä tarkastellut toimenpiteet ovat perustamissopimuksessa tarkoitettua valtiontukea, koska ne antavat tuensaajalle taloudellisen edun, jota muut alat eivät voi saada. Sen vuoksi komissio toteaa, että nämä toimenpiteet kuuluvat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan.

2.   Kyseessä olevien tukien sääntöjenvastaisuus

| (63) | Asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan f alakohdassa sääntöjenvastainen tuki määritellään uudeksi tueksi, joka on otettu käyttöön perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan vastaisesti. Käsite uusi tuki kattaa mainitun asetuksen 1 artiklan c alakohdan mukaisesti kaikki tuet, eli tukiohjelmat ja yksittäiset tuet, jotka eivät ole voimassa olevaa tukea, voimassa olevan tuen muutokset mukaan luettuina. |
| --- | --- |

(63)

Asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan f alakohdassa sääntöjenvastainen tuki määritellään uudeksi tueksi, joka on otettu käyttöön perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan vastaisesti. Käsite uusi tuki kattaa mainitun asetuksen 1 artiklan c alakohdan mukaisesti kaikki tuet, eli tukiohjelmat ja yksittäiset tuet, jotka eivät ole voimassa olevaa tukea, voimassa olevan tuen muutokset mukaan luettuina.

| (64) | Jokainen komission hyväksymä tukiohjelma, johon tehdään merkittäviä muutoksia — kuten tässä tapauksessa julkisen elimen osallistuminen komissiolle ilmoitetun tuen rahoittamiseen, mikä muuttaa merkittävästi rahoitusperustaa ja siten tuen intensiteettiä — muodostaa uuden tuen, josta on annettava komissiolle ilmoitus perustamissopimuksen 88 artiklan mukaisesti ja jolle on saatava komission hyväksyntä. |
| --- | --- |

(64)

Jokainen komission hyväksymä tukiohjelma, johon tehdään merkittäviä muutoksia — kuten tässä tapauksessa julkisen elimen osallistuminen komissiolle ilmoitetun tuen rahoittamiseen, mikä muuttaa merkittävästi rahoitusperustaa ja siten tuen intensiteettiä — muodostaa uuden tuen, josta on annettava komissiolle ilmoitus perustamissopimuksen 88 artiklan mukaisesti ja jolle on saatava komission hyväksyntä.

| (65) | Tuomioistuimen mukaan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan ensimmäisessä virkkeessä määrättyä velvollisuutta antaa ilmoitus komissiolle hankkeista ottaa käyttöön tai muuttaa tukia ei sovelleta ainoastaan alkuperäiseen hankkeeseen, vaan se ulottuu myös hankkeeseen myöhemmin tehtäviin muutoksiin, pitäen sovittuna että tällaiset tiedot voidaan antaa komissiolle niiden neuvotteluiden puitteissa, joihin alkujaan tapahtunut ilmoittaminen antaa aihetta (27). |
| --- | --- |

(65)

Tuomioistuimen mukaan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan ensimmäisessä virkkeessä määrättyä velvollisuutta antaa ilmoitus komissiolle hankkeista ottaa käyttöön tai muuttaa tukia ei sovelleta ainoastaan alkuperäiseen hankkeeseen, vaan se ulottuu myös hankkeeseen myöhemmin tehtäviin muutoksiin, pitäen sovittuna että tällaiset tiedot voidaan antaa komissiolle niiden neuvotteluiden puitteissa, joihin alkujaan tapahtunut ilmoittaminen antaa aihetta (27).

| (66) | Tämä ilmoitusvelvollisuus vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan c alakohdassa. |
| --- | --- |

(66)

Tämä ilmoitusvelvollisuus vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan c alakohdassa.

| (67) | Täsmennettäköön lisäksi, että tietolomakkeen liittämisellä Ranskan maatalousministeriön laatimaan tukiluetteloon on pelkästään informatiivinen arvo, eikä sitä voida pitää perustamissopimuksessa tarkoitettuna ilmoituksena. Sitä paitsi lomakkeessa olevissa tiedoissa ei myöskään viitata vesilaitosten ohjelmaan osallistumiseen, vaan niissä väitetään, että valtion osuus on 35 prosenttia investointikustannuksista. |
| --- | --- |

(67)

Täsmennettäköön lisäksi, että tietolomakkeen liittämisellä Ranskan maatalousministeriön laatimaan tukiluetteloon on pelkästään informatiivinen arvo, eikä sitä voida pitää perustamissopimuksessa tarkoitettuna ilmoituksena. Sitä paitsi lomakkeessa olevissa tiedoissa ei myöskään viitata vesilaitosten ohjelmaan osallistumiseen, vaan niissä väitetään, että valtion osuus on 35 prosenttia investointikustannuksista.

| (68) | Komissio ei ole voinut arvioida vesilaitosten osallistumista ohjelmaan eikä niitä vaikutuksia, joita niiden osallistumistasolla on saattanut olla kyseessä olevien investointien julkisen tuen tasoon. Se ei ole voinut tutkia niitä mahdollisia vaikutuksia, joita julkisen laitoksen osallistumisella tuen rahoitukseen saattaa olla tuen intensiteettinä ilmaistuna. Lopputulos on, että Ranskan tosiasiallisesti myöntämät tuet eivät välttämättä olleet komission valtiontukien nro N 136/91 ja N 342/94 puitteissa hyväksymän järjestelmän mukaisia. |
| --- | --- |

(68)

Komissio ei ole voinut arvioida vesilaitosten osallistumista ohjelmaan eikä niitä vaikutuksia, joita niiden osallistumistasolla on saattanut olla kyseessä olevien investointien julkisen tuen tasoon. Se ei ole voinut tutkia niitä mahdollisia vaikutuksia, joita julkisen laitoksen osallistumisella tuen rahoitukseen saattaa olla tuen intensiteettinä ilmaistuna. Lopputulos on, että Ranskan tosiasiallisesti myöntämät tuet eivät välttämättä olleet komission valtiontukien nro N 136/91 ja N 342/94 puitteissa hyväksymän järjestelmän mukaisia.

| (69) | Komission mukaan tuen intensiteetin vaihtelu näytti sinänsä muodostavan tuen sisältöä muuttavan tekijän, joka tekee perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen ilmoittamisen pakolliseksi. |
| --- | --- |

(69)

Komission mukaan tuen intensiteetin vaihtelu näytti sinänsä muodostavan tuen sisältöä muuttavan tekijän, joka tekee perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen ilmoittamisen pakolliseksi.

| (70) | Lisäksi Ranskan viranomaiset eivät ole antaneet komissiolle ilmoitusta naudanliha-alan investointituista. Ranskan viranomaiset väittivät kuitenkin, että koska komissio oli katsonut järjestelmän yhteisön rahoitustukeen kelpoiseksi, sen voitiin päätellä olevan yhteisön säännösten mukainen. Mutta tuolloin voimassa olleen asetuksen (ETY) N:o 2328/91 12 artiklan 5 kohdassa säädettiin, että tuki investointitoimenpiteisiin, jotka koskevat ympäristönsuojelua ja sen tilan parantamista, on sallittua, jos kyseiset investoinnit eivät lisää tuotantoa ja jos ne ovat perustamissopimuksen 92, 93 ja 94 artiklan (nykyisen 87, 88 ja 89 artiklan) mukaiset. Siihen sisältyy velvollisuus antaa perustamissopimuksen aiemman 93 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu ilmoitus kaikista valtiontukijärjestelmistä, sitäkin suuremmalla syyllä koska tukiin vuonna 1994 sovelletut edellytykset eivät vastanneet komissiolle vuonna 1991 ilmoitettuja edellytyksiä. |
| --- | --- |

(70)

Lisäksi Ranskan viranomaiset eivät ole antaneet komissiolle ilmoitusta naudanliha-alan investointituista. Ranskan viranomaiset väittivät kuitenkin, että koska komissio oli katsonut järjestelmän yhteisön rahoitustukeen kelpoiseksi, sen voitiin päätellä olevan yhteisön säännösten mukainen. Mutta tuolloin voimassa olleen asetuksen (ETY) N:o 2328/91 12 artiklan 5 kohdassa säädettiin, että tuki investointitoimenpiteisiin, jotka koskevat ympäristönsuojelua ja sen tilan parantamista, on sallittua, jos kyseiset investoinnit eivät lisää tuotantoa ja jos ne ovat perustamissopimuksen 92, 93 ja 94 artiklan (nykyisen 87, 88 ja 89 artiklan) mukaiset. Siihen sisältyy velvollisuus antaa perustamissopimuksen aiemman 93 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu ilmoitus kaikista valtiontukijärjestelmistä, sitäkin suuremmalla syyllä koska tukiin vuonna 1994 sovelletut edellytykset eivät vastanneet komissiolle vuonna 1991 ilmoitettuja edellytyksiä.

| (71) | Edellä olevan perusteella on käynyt ilmi, että Ranskan täytäntöön panemat valtiontuet olivat uusia tukia, joista ei ollut annettu ilmoitusta komissiolle, ja ne olivat sen vuoksi perustamissopimuksessa tarkoitettuja sääntöjenvastaisia tukia. |
| --- | --- |

(71)

Edellä olevan perusteella on käynyt ilmi, että Ranskan täytäntöön panemat valtiontuet olivat uusia tukia, joista ei ollut annettu ilmoitusta komissiolle, ja ne olivat sen vuoksi perustamissopimuksessa tarkoitettuja sääntöjenvastaisia tukia.

3.   Tuen yhteismarkkinoille soveltuvuuden tarkastelu

| (72) | Perustamissopimuksen 87 artiklassa mainitaan myös poikkeuksia, vaikkakin on selvää, että joitakin niistä, erityisesti sen 2 kohdassa määrättyjä, ei voida soveltaa. Myöskään Ranskan viranomaiset eivät ole vedonneet niihin. |
| --- | --- |

(72)

Perustamissopimuksen 87 artiklassa mainitaan myös poikkeuksia, vaikkakin on selvää, että joitakin niistä, erityisesti sen 2 kohdassa määrättyjä, ei voida soveltaa. Myöskään Ranskan viranomaiset eivät ole vedonneet niihin.

| (73) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan poikkeuksia on tulkittava tiukasti tutkittaessa alueelliseen tai alakohtaiseen käyttöön tarkoitettuja tukiohjelmia tai yksittäisiä tapauksia, joihin sovelletaan yleisiä tukijärjestelmiä. Kyseisiä tukia voidaan myöntää vain, jos komissio voi varmistua siitä, että tuki on välttämätöntä jonkin kyseessä olevan tavoitteen saavuttamiseksi. Mainittujen poikkeusten myöntäminen tuille ilman tällaista vastinetta merkitsisi sitä, että sallitaan yhteisön edun kannalta perusteeton jäsenvaltioiden välisen kaupan haittaaminen ja kilpailun vääristyminen sekä vastaavasti perusteettomat edut tiettyjen jäsenvaltioiden toimijoille. |
| --- | --- |

(73)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan poikkeuksia on tulkittava tiukasti tutkittaessa alueelliseen tai alakohtaiseen käyttöön tarkoitettuja tukiohjelmia tai yksittäisiä tapauksia, joihin sovelletaan yleisiä tukijärjestelmiä. Kyseisiä tukia voidaan myöntää vain, jos komissio voi varmistua siitä, että tuki on välttämätöntä jonkin kyseessä olevan tavoitteen saavuttamiseksi. Mainittujen poikkeusten myöntäminen tuille ilman tällaista vastinetta merkitsisi sitä, että sallitaan yhteisön edun kannalta perusteeton jäsenvaltioiden välisen kaupan haittaaminen ja kilpailun vääristyminen sekä vastaavasti perusteettomat edut tiettyjen jäsenvaltioiden toimijoille.

| (74) | Komissio katsoo, että kyseessä olevia tukia ei ole tarkoitettu taloudellisen kehityksen edistämiseen alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti. Tuen tarkoituksena ei liioin ole perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukainen Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistäminen tai jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistaminen. Tukea ei myöskään ole tarkoitettu edistämään kulttuuria tai kulttuuriperintöä perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan d alakohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(74)

Komissio katsoo, että kyseessä olevia tukia ei ole tarkoitettu taloudellisen kehityksen edistämiseen alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti. Tuen tarkoituksena ei liioin ole perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukainen Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistäminen tai jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistaminen. Tukea ei myöskään ole tarkoitettu edistämään kulttuuria tai kulttuuriperintöä perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan d alakohdassa tarkoitetulla tavalla.

| (75) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Jotta tätä poikkeusta voitaisiin soveltaa, tukien on autettava kyseessä olevan alan kehitystä. |
| --- | --- |

(75)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Jotta tätä poikkeusta voitaisiin soveltaa, tukien on autettava kyseessä olevan alan kehitystä.

| (76) | Tuettujen investointien ja tukien osalta komissio päätyi menettelyä aloitettaessa siihen, että vaikka tukiin liittyikin sääntöjenvastaisuuksia, ne on pantu täytäntöön tuolloin voimassa olleiden yhteisön kilpailusääntöjen mukaisesti. Komissiolla ei ole syytä vastustaa tuen täytäntöönpanoa tältä osin. |
| --- | --- |

(76)

Tuettujen investointien ja tukien osalta komissio päätyi menettelyä aloitettaessa siihen, että vaikka tukiin liittyikin sääntöjenvastaisuuksia, ne on pantu täytäntöön tuolloin voimassa olleiden yhteisön kilpailusääntöjen mukaisesti. Komissiolla ei ole syytä vastustaa tuen täytäntöönpanoa tältä osin.

| (77) | Seuraavassa tukien yhteismarkkinoille soveltuvuutta koskevassa tarkastelussa rajoitutaan sen vuoksi yksinomaan Ranskan viranomaisten soveltamiin tukitasoihin. |
| --- | --- |

(77)

Seuraavassa tukien yhteismarkkinoille soveltuvuutta koskevassa tarkastelussa rajoitutaan sen vuoksi yksinomaan Ranskan viranomaisten soveltamiin tukitasoihin.

| (78) | Komissio huomautti tutkintamenettelyä aloitettaessa, että ohjelman voimaantulohetkellä sovelletun sääntelyjärjestelmän mukaan ympäristönsuojeluun myönnettävien investointitukien enimmäismäärä oli 35 prosenttia aiheutuneista kustannuksista (epäsuotuisilla alueilla 45 prosenttia). |
| --- | --- |

(78)

Komissio huomautti tutkintamenettelyä aloitettaessa, että ohjelman voimaantulohetkellä sovelletun sääntelyjärjestelmän mukaan ympäristönsuojeluun myönnettävien investointitukien enimmäismäärä oli 35 prosenttia aiheutuneista kustannuksista (epäsuotuisilla alueilla 45 prosenttia).

| (79) | Ranskan viranomaiset katsovat kuitenkin, että 35 prosentin ja 45 prosentin tukitasojen ylittämiseksi olisi voitu soveltaa asetuksen (ETY) N:o 2328/91 12 artiklan 5 kohdan säännöksiä sekä asetuksen (EY) N:o 950/97 12 artiklan 3 kohdan d alakohdan säännöksiä. Nämä säännökset mahdollistavat Ranskan viranomaisten mukaan sen, ettei tukia koskevaa kieltoa ja tukitasojen ylityksiä koskevia rajoituksia tarvitse soveltaa tiettyihin, esimerkiksi ympäristönsuojelun parantamiseen tähtääviin investointeihin. |
| --- | --- |

(79)

Ranskan viranomaiset katsovat kuitenkin, että 35 prosentin ja 45 prosentin tukitasojen ylittämiseksi olisi voitu soveltaa asetuksen (ETY) N:o 2328/91 12 artiklan 5 kohdan säännöksiä sekä asetuksen (EY) N:o 950/97 12 artiklan 3 kohdan d alakohdan säännöksiä. Nämä säännökset mahdollistavat Ranskan viranomaisten mukaan sen, ettei tukia koskevaa kieltoa ja tukitasojen ylityksiä koskevia rajoituksia tarvitse soveltaa tiettyihin, esimerkiksi ympäristönsuojelun parantamiseen tähtääviin investointeihin.

| (80) | Komissio toteaa aluksi, että asetuksen (ETY) N:o 2328/91 12 artiklan 5 kohdan viidennessä luetelmakohdassa, jossa säädetään kansallisten tukien tarkastelemisesta perustamissopimuksen entisen 92 ja 93 artiklan (sittemmin 87 ja 88 artikla) sekä mainitun asetuksen 6 artiklan suhteen, sallitaan tuet investointitoimenpiteisiin, jotka koskevat ympäristönsuojelua, jos ne eivät lisää tuotantoa. Komissio katsoo toteen osoitetutuksi, että investoinnit, joihin kyseessä olevat tuet kohdistuivat eivät lisää tuotantoa, koska ne koskivat ainoastaan maaseudun ympäristönsuojelua (erityisesti lannan varastointia ja käsittelyä). |
| --- | --- |

(80)

Komissio toteaa aluksi, että asetuksen (ETY) N:o 2328/91 12 artiklan 5 kohdan viidennessä luetelmakohdassa, jossa säädetään kansallisten tukien tarkastelemisesta perustamissopimuksen entisen 92 ja 93 artiklan (sittemmin 87 ja 88 artikla) sekä mainitun asetuksen 6 artiklan suhteen, sallitaan tuet investointitoimenpiteisiin, jotka koskevat ympäristönsuojelua, jos ne eivät lisää tuotantoa. Komissio katsoo toteen osoitetutuksi, että investoinnit, joihin kyseessä olevat tuet kohdistuivat eivät lisää tuotantoa, koska ne koskivat ainoastaan maaseudun ympäristönsuojelua (erityisesti lannan varastointia ja käsittelyä).

| (81) | Sallitun tukitason osalta komissio muistutti Ranskalle osoittamassaan, valtiontukea nro N 136/91 koskeneessa päätöksessä, että komission käytäntönä oli tämänkaltaisten tukien kohdalla katsoa yhteismarkkinoille soveltuvaksi tukitaso, joka oli 35 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista (epäsuotuisilla alueilla 45 prosenttia). |
| --- | --- |

(81)

Sallitun tukitason osalta komissio muistutti Ranskalle osoittamassaan, valtiontukea nro N 136/91 koskeneessa päätöksessä, että komission käytäntönä oli tämänkaltaisten tukien kohdalla katsoa yhteismarkkinoille soveltuvaksi tukitaso, joka oli 35 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista (epäsuotuisilla alueilla 45 prosenttia).

| (82) | Nämä tukitasot vahvistettiin ympäristönsuojeluun myönnettävää valtiontukea koskevissa yhteisön suuntaviivoissa vähän ohjelman täytäntöönpanon jälkeen. Mainittujen suuntaviivojen 3.2.3 kohdassa säädetään, että tuet ympäristönsuojelua koskeviin investointeihin voidaan hyväksyä edellyttäen, että ne eivät ylitä tiettyjä tasoja. Alaviitteen nro 14 toisessa alakohdassa täsmennetään seuraavasti: ”investoinneissa, joihin sovelletaan (...) neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2328/91 12 artiklan 1 ja 5 kohtaa, tuen enimmäismäärä on 35 prosenttia ja (...) epäsuotuisilla alueilla 45 prosenttia. Näitä tuen enimmäismääriä sovelletaan yrityksen koosta riippumatta. Sen vuoksi niitä ei voida korottaa pienten ja keskisuurten yritysten osalta, kuten tässä jaksossa jäljempänä säädetään. Komissio pidättää itselleen oikeuden hyväksyä tapauskohtaisen tutkinnan jälkeen tavoite 1- ja tavoite 5 b -alueilla tehtyjen investointien osalta edellä mainittuja korkeammat tukitasot, jos jäsenvaltio voi ne osoittaa perustelluiksi.” |
| --- | --- |

(82)

Nämä tukitasot vahvistettiin ympäristönsuojeluun myönnettävää valtiontukea koskevissa yhteisön suuntaviivoissa vähän ohjelman täytäntöönpanon jälkeen. Mainittujen suuntaviivojen 3.2.3 kohdassa säädetään, että tuet ympäristönsuojelua koskeviin investointeihin voidaan hyväksyä edellyttäen, että ne eivät ylitä tiettyjä tasoja. Alaviitteen nro 14 toisessa alakohdassa täsmennetään seuraavasti: ”investoinneissa, joihin sovelletaan (...) neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2328/91 12 artiklan 1 ja 5 kohtaa, tuen enimmäismäärä on 35 prosenttia ja (...) epäsuotuisilla alueilla 45 prosenttia. Näitä tuen enimmäismääriä sovelletaan yrityksen koosta riippumatta. Sen vuoksi niitä ei voida korottaa pienten ja keskisuurten yritysten osalta, kuten tässä jaksossa jäljempänä säädetään. Komissio pidättää itselleen oikeuden hyväksyä tapauskohtaisen tutkinnan jälkeen tavoite 1- ja tavoite 5 b -alueilla tehtyjen investointien osalta edellä mainittuja korkeammat tukitasot, jos jäsenvaltio voi ne osoittaa perustelluiksi.”

| (83) | Asetus (ETY) N:o 2328/91 on kumottu asetuksella (EY) N:o 950/97. Asetuksen (EY) N:o 950/97 12 artiklan 2 kohdan e alakohdassa säädetään, että jäsenvaltiot voivat myöntää investointitukia ympäristönsuojeluun ja ympäristön tilan parantamiseen, jos kyseiset investoinnit eivät lisää tuotantokapasiteettia. Mainitun asetuksen 12 artiklan 3 kohdassa säädetään, että 5 ja 9 artiklassa säädetyt, osarahoitusta koskevat edellytykset täyttävillä yksittäisillä maatiloilla tai maatilojen yhteenliittymillä tehtäviin investointeihin myönnettävä tuki, joka on 7 artiklan 2 ja 3 kohdassa sekä 11 artiklassa säädettyjä arvoja ja määriä suurempi, on kielletty. Mainitun asetuksen 12 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan d alakohdan nojalla tätä kieltoa ei kuitenkaan sovelleta ympäristönsuojeluun ja ympäristön tilan parantamiseen liittyviin investointeihin. |
| --- | --- |

(83)

Asetus (ETY) N:o 2328/91 on kumottu asetuksella (EY) N:o 950/97. Asetuksen (EY) N:o 950/97 12 artiklan 2 kohdan e alakohdassa säädetään, että jäsenvaltiot voivat myöntää investointitukia ympäristönsuojeluun ja ympäristön tilan parantamiseen, jos kyseiset investoinnit eivät lisää tuotantokapasiteettia. Mainitun asetuksen 12 artiklan 3 kohdassa säädetään, että 5 ja 9 artiklassa säädetyt, osarahoitusta koskevat edellytykset täyttävillä yksittäisillä maatiloilla tai maatilojen yhteenliittymillä tehtäviin investointeihin myönnettävä tuki, joka on 7 artiklan 2 ja 3 kohdassa sekä 11 artiklassa säädettyjä arvoja ja määriä suurempi, on kielletty. Mainitun asetuksen 12 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan d alakohdan nojalla tätä kieltoa ei kuitenkaan sovelleta ympäristönsuojeluun ja ympäristön tilan parantamiseen liittyviin investointeihin.

| (84) | Asetuksen (EY) N:o 950/97 12 artiklan 2 ja 3 kohdassa säädetään kuitenkin, että näihin tukiin sovelletaan perustamissopimuksen 92, 93 ja 94 artiklaa (sittemmin 87, 88 ja 89 artikla). Tämä merkitsee paluuta tuolloin sovellettuihin kilpailusääntöihin eli jo valtiontukea nro N 136/91 koskeneessa päätöksessä mainittuun yhteisön käytäntöön ja ympäristönsuojeluun myönnettävää valtion tukea koskevissa yhteisön suuntaviivoissa vahvistettuihin edellytyksiin. |
| --- | --- |

(84)

Asetuksen (EY) N:o 950/97 12 artiklan 2 ja 3 kohdassa säädetään kuitenkin, että näihin tukiin sovelletaan perustamissopimuksen 92, 93 ja 94 artiklaa (sittemmin 87, 88 ja 89 artikla). Tämä merkitsee paluuta tuolloin sovellettuihin kilpailusääntöihin eli jo valtiontukea nro N 136/91 koskeneessa päätöksessä mainittuun yhteisön käytäntöön ja ympäristönsuojeluun myönnettävää valtion tukea koskevissa yhteisön suuntaviivoissa vahvistettuihin edellytyksiin.

| (85) | Komissio, joka perustaa kantansa vuosina 1994–1999 sovellettuihin säännöksiin sellaisina kuin ne on tässä päätöksessä kuvattu, voi vain todeta, että kyseessä oleviin tukiin sovellettava enimmäistaso oli 35 prosenttia aiheutuneista kustannuksista (epäsuotuisilla alueilla 45 prosenttia) ja että sen vuoksi nämä tasot ylittäneet tuet eivät olleet mainittujen säännösten mukaisia. |
| --- | --- |

(85)

Komissio, joka perustaa kantansa vuosina 1994–1999 sovellettuihin säännöksiin sellaisina kuin ne on tässä päätöksessä kuvattu, voi vain todeta, että kyseessä oleviin tukiin sovellettava enimmäistaso oli 35 prosenttia aiheutuneista kustannuksista (epäsuotuisilla alueilla 45 prosenttia) ja että sen vuoksi nämä tasot ylittäneet tuet eivät olleet mainittujen säännösten mukaisia.

| (86) | Vuonna 2000 myönnettyjen maatilojen investointitukien osalta kuitenkin 1 päivästä tammikuuta 2000 sovellettavien maatalouden suuntaviivojen 4.1.1.2 kohdassa vahvistetaan, että julkisen tuen enimmäistaso tukikelpoisista investoinneista on 40 prosenttia ja epäsuotuisilla alueilla 50 prosenttia. Nuorten viljelijöiden viiden vuoden kuluessa toiminnan aloittamisesta tekemien investointien osalta tuen enimmäismäärä on kuitenkin nostettu 45 prosenttiin ja epäsuotuisilla alueilla 55 prosenttiin. |
| --- | --- |

(86)

Vuonna 2000 myönnettyjen maatilojen investointitukien osalta kuitenkin 1 päivästä tammikuuta 2000 sovellettavien maatalouden suuntaviivojen 4.1.1.2 kohdassa vahvistetaan, että julkisen tuen enimmäistaso tukikelpoisista investoinneista on 40 prosenttia ja epäsuotuisilla alueilla 50 prosenttia. Nuorten viljelijöiden viiden vuoden kuluessa toiminnan aloittamisesta tekemien investointien osalta tuen enimmäismäärä on kuitenkin nostettu 45 prosenttiin ja epäsuotuisilla alueilla 55 prosenttiin.

| (87) | Maatalouden suuntaviivojen 4.1.2.4 kohdassa säädetään poikkeuksellisesti, että jos investoinneista aiheutuu lisäkustannuksia, jotka liittyvät ympäristönsuojeluun ja sen parantamiseen, voidaan mainittujen suuntaviivojen 4.1.1.2 kohdassa vahvistettuja tuen 40 ja 50 prosentin enimmäismääriä korottaa vastaavasti 20 tai 25 prosenttiyksikköä. Tämä korotus voidaan näin myöntää investoinneille, joiden tarkoituksena on varmistaa äskettäin käyttöön otettujen vähimmäisvaatimusten noudattaminen, jollei Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 23 päivänä heinäkuuta 1999 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1750/1999 (28) 2 artiklassa määritellyistä edellytyksistä muuta johdu. Korotuksen on rajoituttava tiukasti niihin tukikelpoisiin lisäkustannuksiin, jotka ovat tarpeen mainitun tavoitteen saavuttamiseksi, eikä sitä sovelleta tuotantokapasiteettia lisääviin investointeihin. |
| --- | --- |

(87)

Maatalouden suuntaviivojen 4.1.2.4 kohdassa säädetään poikkeuksellisesti, että jos investoinneista aiheutuu lisäkustannuksia, jotka liittyvät ympäristönsuojeluun ja sen parantamiseen, voidaan mainittujen suuntaviivojen 4.1.1.2 kohdassa vahvistettuja tuen 40 ja 50 prosentin enimmäismääriä korottaa vastaavasti 20 tai 25 prosenttiyksikköä. Tämä korotus voidaan näin myöntää investoinneille, joiden tarkoituksena on varmistaa äskettäin käyttöön otettujen vähimmäisvaatimusten noudattaminen, jollei Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 23 päivänä heinäkuuta 1999 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1750/1999 (28) 2 artiklassa määritellyistä edellytyksistä muuta johdu. Korotuksen on rajoituttava tiukasti niihin tukikelpoisiin lisäkustannuksiin, jotka ovat tarpeen mainitun tavoitteen saavuttamiseksi, eikä sitä sovelleta tuotantokapasiteettia lisääviin investointeihin.

| (88) | EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen, jalostamisen ja kaupan pitämisen alalla toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävään valtiontukeen 23 päivänä joulukuuta 2003 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1/2004 (29) voimaantulo 23 päivänä tammikuuta 2004 on muuttanut käsiteltävänä olevan tapauksen oikeudellista tilannetta. Tällä asetuksella sallitaan tietyillä edellytyksillä tuet pienille ja keskisuurille yrityksille ja vapautetaan ne perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa määrätystä ilmoitusvelvollisuudesta. |
| --- | --- |

(88)

EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen, jalostamisen ja kaupan pitämisen alalla toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävään valtiontukeen 23 päivänä joulukuuta 2003 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1/2004 (29) voimaantulo 23 päivänä tammikuuta 2004 on muuttanut käsiteltävänä olevan tapauksen oikeudellista tilannetta. Tällä asetuksella sallitaan tietyillä edellytyksillä tuet pienille ja keskisuurille yrityksille ja vapautetaan ne perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa määrätystä ilmoitusvelvollisuudesta.

| (89) | Ranskan viranomaiset ovat täsmentäneet, että ohjelmasta vuosina 1994–2000 rahoitettujen investointitukien saajat olivat asetuksen (EY) N:o 1/2004 2 artiklan 4 alakohdassa tarkoitettuja pieniä ja keskisuuria yrityksiä. |
| --- | --- |

(89)

Ranskan viranomaiset ovat täsmentäneet, että ohjelmasta vuosina 1994–2000 rahoitettujen investointitukien saajat olivat asetuksen (EY) N:o 1/2004 2 artiklan 4 alakohdassa tarkoitettuja pieniä ja keskisuuria yrityksiä.

| (90) | Asetuksen (EY) N:o 1/2004 20 artiklan 2 kohdassa säädetään, että yksittäiset tuet ja tukijärjestelmät, jotka on pantu täytäntöön ennen tämän asetuksen voimaantulopäivää, ja tuki, joka on myönnetty näiden järjestelmien nojalla ilman komission lupaa ja perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa määrätyn ilmoittamisvelvollisuuden vastaisesti, ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti yhteismarkkinoille soveltuvia ja vapautettuja tämän asetuksen nojalla, jos ne täyttävät tämän asetuksen 3 artiklassa säädetyt edellytykset, lukuun ottamatta mainitun artiklan 1 kohdassa ja 2 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitettuja edellytyksiä. |
| --- | --- |

(90)

Asetuksen (EY) N:o 1/2004 20 artiklan 2 kohdassa säädetään, että yksittäiset tuet ja tukijärjestelmät, jotka on pantu täytäntöön ennen tämän asetuksen voimaantulopäivää, ja tuki, joka on myönnetty näiden järjestelmien nojalla ilman komission lupaa ja perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa määrätyn ilmoittamisvelvollisuuden vastaisesti, ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti yhteismarkkinoille soveltuvia ja vapautettuja tämän asetuksen nojalla, jos ne täyttävät tämän asetuksen 3 artiklassa säädetyt edellytykset, lukuun ottamatta mainitun artiklan 1 kohdassa ja 2 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitettuja edellytyksiä.

| (91) | Asetuksen (EY) N:o 1/2004 3 artiklan 3 kohdassa säädetään, että mainitun artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista tukijärjestelmistä myönnetty tuki on perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti yhteismarkkinoille soveltuvaa ja vapautettu perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvelvollisuudesta edellyttäen, että myönnetty tuki täyttää mainitun asetuksen edellytykset. |
| --- | --- |

(91)

Asetuksen (EY) N:o 1/2004 3 artiklan 3 kohdassa säädetään, että mainitun artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista tukijärjestelmistä myönnetty tuki on perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti yhteismarkkinoille soveltuvaa ja vapautettu perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvelvollisuudesta edellyttäen, että myönnetty tuki täyttää mainitun asetuksen edellytykset.

| (92) | Asetuksen (EY) N:o 1/2004 4 artikla sisältää ne edellytykset, joita on noudatettava tässä tapauksessa, eli silloin kun on kyse pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sovellettavasta ilmoittamattomasta investointitukijärjestelmästä. |
| --- | --- |

(92)

Asetuksen (EY) N:o 1/2004 4 artikla sisältää ne edellytykset, joita on noudatettava tässä tapauksessa, eli silloin kun on kyse pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sovellettavasta ilmoittamattomasta investointitukijärjestelmästä.

| (93) | Asetuksen (EY) N:o 1/2004 4 artiklan 1 kohdan mukaan maatilojen investointituki maataloustuotteiden tuottamiseen on yhteismarkkinoille soveltuvaa ja vapautettu ilmoitusvelvollisuudesta, jos tuen bruttointensiteetti on enintään 50 prosenttia tukikelpoisista investoinneista epäsuotuisilla alueilla ja enintään 40 prosenttia tukikelpoisista investoinneista muilla alueilla. |
| --- | --- |

(93)

Asetuksen (EY) N:o 1/2004 4 artiklan 1 kohdan mukaan maatilojen investointituki maataloustuotteiden tuottamiseen on yhteismarkkinoille soveltuvaa ja vapautettu ilmoitusvelvollisuudesta, jos tuen bruttointensiteetti on enintään 50 prosenttia tukikelpoisista investoinneista epäsuotuisilla alueilla ja enintään 40 prosenttia tukikelpoisista investoinneista muilla alueilla.

| (94) | Jos investoinneista aiheutuu lisäkustannuksia, jotka liittyvät ympäristönsuojeluun ja ympäristön tilan parantamiseen, voidaan tuen 50 ja 40 prosentin enimmäismääriä korottaa vastaavasti 25 tai 20 prosenttiyksikköä. Tämä korotus voidaan myöntää ainoastaan investointeihin, joilla ylitetään yhteisön voimassa olevat vähimmäisvaatimukset, tai investointeihin, jotka tehdään hiljattain käyttöönotettujen vähimmäisvaatimusten täyttämiseksi. Korotuksen on rajoituttava yksinomaan tukikelpoisiin tarvittaviin lisäkustannuksiin eikä sitä sovelleta tuotantokapasiteettia lisääviin investointeihin. |
| --- | --- |

(94)

Jos investoinneista aiheutuu lisäkustannuksia, jotka liittyvät ympäristönsuojeluun ja ympäristön tilan parantamiseen, voidaan tuen 50 ja 40 prosentin enimmäismääriä korottaa vastaavasti 25 tai 20 prosenttiyksikköä. Tämä korotus voidaan myöntää ainoastaan investointeihin, joilla ylitetään yhteisön voimassa olevat vähimmäisvaatimukset, tai investointeihin, jotka tehdään hiljattain käyttöönotettujen vähimmäisvaatimusten täyttämiseksi. Korotuksen on rajoituttava yksinomaan tukikelpoisiin tarvittaviin lisäkustannuksiin eikä sitä sovelleta tuotantokapasiteettia lisääviin investointeihin.

| (95) | Tässä tapauksessa on selvää, että kyseessä on ympäristönsuojeluun ja ympäristön tilan parantamiseen liittyvät investoinnit, joihin sovellettavat ympäristövaatimukset oli säädetty erityisesti nitraattidirektiivissä. Vaatimukset oli säädetty vuonna 1991, eikä niitä sen vuoksi voinut enää vuonna 2000 pitää uusina vaatimuksina. |
| --- | --- |

(95)

Tässä tapauksessa on selvää, että kyseessä on ympäristönsuojeluun ja ympäristön tilan parantamiseen liittyvät investoinnit, joihin sovellettavat ympäristövaatimukset oli säädetty erityisesti nitraattidirektiivissä. Vaatimukset oli säädetty vuonna 1991, eikä niitä sen vuoksi voinut enää vuonna 2000 pitää uusina vaatimuksina.

| (96) | Komissio on jo tuonut julki tätä ongelmaa koskevan kantansa valtiontuen nro N 355/2000 yhteydessä, kun se salli ohjelman jatkumisen vuodesta 2001 vuoteen 2006. Tuolloin käyttämäänsä perusteluun viitaten komissio korostaa nyt, ettei se voi olla ottamatta huomioon, että Ranskan ensimmäinen nitraattidirektiivin täytäntöönpanoa koskenut toimintasuunnitelma hyväksyttiin vasta vuonna 1997 ja että ensimmäiset viljelijöille asetettuja tuloksia koskevat todelliset velvollisuudet ovat peräisin ajalta sen jälkeen. Vaikka näyttääkin selvältä, ettei Ranska ole pitänyt kiirettä direktiivin saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä ja että määräaika tarvittavien säännösten antamiselle oli päättynyt jo kauan sitten (30), on kiistämätön tosiasia, että ensimmäiset viljelijöitä koskevat velvollisuudet ovat paljon tuoreempia. |
| --- | --- |

(96)

Komissio on jo tuonut julki tätä ongelmaa koskevan kantansa valtiontuen nro N 355/2000 yhteydessä, kun se salli ohjelman jatkumisen vuodesta 2001 vuoteen 2006. Tuolloin käyttämäänsä perusteluun viitaten komissio korostaa nyt, ettei se voi olla ottamatta huomioon, että Ranskan ensimmäinen nitraattidirektiivin täytäntöönpanoa koskenut toimintasuunnitelma hyväksyttiin vasta vuonna 1997 ja että ensimmäiset viljelijöille asetettuja tuloksia koskevat todelliset velvollisuudet ovat peräisin ajalta sen jälkeen. Vaikka näyttääkin selvältä, ettei Ranska ole pitänyt kiirettä direktiivin saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä ja että määräaika tarvittavien säännösten antamiselle oli päättynyt jo kauan sitten (30), on kiistämätön tosiasia, että ensimmäiset viljelijöitä koskevat velvollisuudet ovat paljon tuoreempia.

| (97) | Nitraattidirektiivi ei myöskään sisällä, toisin kuin eräät muut yhteisön vaatimukset, täsmällisiä velvollisuuksia, jotka taloudellisten toimijoiden olisi täytettävä ilman valtion ennalta toteuttamia toimia. Direktiivissä ei myöskään ole säädetty tilojen mukauttamista koskevaa määräaikaa. |
| --- | --- |

(97)

Nitraattidirektiivi ei myöskään sisällä, toisin kuin eräät muut yhteisön vaatimukset, täsmällisiä velvollisuuksia, jotka taloudellisten toimijoiden olisi täytettävä ilman valtion ennalta toteuttamia toimia. Direktiivissä ei myöskään ole säädetty tilojen mukauttamista koskevaa määräaikaa.

| (98) | Tästä syystä komissio katsoo yhä edelleen, että nitraattidirektiiviin liittyvät erityispiirteet huomioon ottaen viljelijöihin kohdistuneita velvollisuuksia voitiin pitää asetuksessa (EY) N:o 1/2004 tarkoitettuina uusina vaatimuksina. Mikä tahansa muu tulkinta rankaisisi viljelijöitä siitä, ettei Ranska ole toiminut lainsäädännön alalla. |
| --- | --- |

(98)

Tästä syystä komissio katsoo yhä edelleen, että nitraattidirektiiviin liittyvät erityispiirteet huomioon ottaen viljelijöihin kohdistuneita velvollisuuksia voitiin pitää asetuksessa (EY) N:o 1/2004 tarkoitettuina uusina vaatimuksina. Mikä tahansa muu tulkinta rankaisisi viljelijöitä siitä, ettei Ranska ole toiminut lainsäädännön alalla.

| (99) | Komissio katsoo, että ainakin muilla kuin nitraattidirektiivissä tarkoitetuilla pilaantumisalttiilla vyöhykkeillä, joilla ei sovelleta direktiivissä vaadittuja edellytyksiä, toteutetuille investoinneille voidaan hyväksyä korotetut tukitasot, koska niillä vyöhykkeillä sovellettavat vaatimukset olivat vähemmän vaativia ja koska suunnitellut työt ylittivät kyseisillä alueilla voimassa olleet vähimmäisvaatimukset. |
| --- | --- |

(99)

Komissio katsoo, että ainakin muilla kuin nitraattidirektiivissä tarkoitetuilla pilaantumisalttiilla vyöhykkeillä, joilla ei sovelleta direktiivissä vaadittuja edellytyksiä, toteutetuille investoinneille voidaan hyväksyä korotetut tukitasot, koska niillä vyöhykkeillä sovellettavat vaatimukset olivat vähemmän vaativia ja koska suunnitellut työt ylittivät kyseisillä alueilla voimassa olleet vähimmäisvaatimukset.

| (100) | Pilaantumisalttiilla vyöhykkeillä toteutettujen investointien osalta komissio toteaa jo esittämiensä, viljelijöihin kohdistuneiden vaatimusten uutuutta koskeneiden perusteluiden mukaisesti, että tukitasojen korotus saattoi tässä tapauksessa olla sovellettavissa. Sen vuoksi tukitasoiksi oli mahdollista vahvistaa 60 prosenttia ja epäsuotuisilla alueilla 75 prosenttia investointikustannuksista. |
| --- | --- |

(100)

Pilaantumisalttiilla vyöhykkeillä toteutettujen investointien osalta komissio toteaa jo esittämiensä, viljelijöihin kohdistuneiden vaatimusten uutuutta koskeneiden perusteluiden mukaisesti, että tukitasojen korotus saattoi tässä tapauksessa olla sovellettavissa. Sen vuoksi tukitasoiksi oli mahdollista vahvistaa 60 prosenttia ja epäsuotuisilla alueilla 75 prosenttia investointikustannuksista.

| (101) | Koska Ranskan viranomaisten toimittamat luvut osoittavat, ettei tukitaso käytännössä koskaan ollut enempää kuin 60 prosenttia aiheutuneista kustannuksista, komissio katsoo, että ohjelmassa vuosina 1994–1999 myönnetyt tuet voidaan hyväksyä. |
| --- | --- |

(101)

Koska Ranskan viranomaisten toimittamat luvut osoittavat, ettei tukitaso käytännössä koskaan ollut enempää kuin 60 prosenttia aiheutuneista kustannuksista, komissio katsoo, että ohjelmassa vuosina 1994–1999 myönnetyt tuet voidaan hyväksyä.

| (102) | Esitettyjen perusteluiden nojalla komissio katsoo, että ilmoitettu toimenpide on yhteisön kilpailusääntöjen ja erityisesti perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukainen. |
| --- | --- |

(102)

Esitettyjen perusteluiden nojalla komissio katsoo, että ilmoitettu toimenpide on yhteisön kilpailusääntöjen ja erityisesti perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukainen.

V.   PÄÄTELMÄT

| (103) | Toimenpiteeseen, joka muodostuu investointituen myöntämisestä maatalousyrittäjille maataloudesta aiheutuvan pilaantumisen hallintaohjelman puitteissa vuosina 1994–2000, voidaan soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyä poikkeusta, |
| --- | --- |

(103)

Toimenpiteeseen, joka muodostuu investointituen myöntämisestä maatalousyrittäjille maataloudesta aiheutuvan pilaantumisen hallintaohjelman puitteissa vuosina 1994–2000, voidaan soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyä poikkeusta,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Ranskan täytäntöön panema valtiontukijärjestelmä maatalousyrittäjien maataloudesta aiheutuvan pilaantumisen hallintaohjelman puitteissa vuosina 1994–2000 toteuttamien investointien rahoittamiseksi on perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla yhteismarkkinoille soveltuva.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Ranskan tasavallalle.

Tehty Brysselissä, 18 päivänä helmikuuta 2004.

Komission puolesta

Franz FISCHLER

Komission jäsen

---

(1)  EYVL C 179, 23.6.2001, s. 18.

1

(2)  Valtiontuki nro N 136/91.

2

(3)  EYVL L 218, 6.8.1991, s. 1.

3

(4)  K(93) 1888.

4

(5)  Ks. yhdistetyt asiat T-126/96 ja C-127/96, Breda Fucine Meridionali SpA ja muut v. komissio, Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio, 15.9.1998, Kok. 1998, s. II-3437. Tuomioistuin on siinä hyväksynyt komission väitteen, jonka mukaan jäsenvaltion ilmoitusta ei voida pitää pätevänä tiedonantona, jos siinä ei ole nimenomaista viittausta perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaan ja jos sitä ei ole esitetty pääsihteeristölle. Tästä syystä on katsottava, että tukea ei ole annettu tiedoksi.

5

(6)  Valtiontuki nro N 342/94.

6

(7)  Ks. alaviite 5.

7

(8)  Ks. alaviite 1.

8

(9)  Valtiontuki nro N 355/2000.

9

(10)  EYVL L 375, 31.12.1991, s. 1.

10

(11)  Komission käytettävissä olevien, osittain vesilaitosten Internet-sivuilta (http://www.eaufrance.tm) saatujen tietojen mukaan vesilaitokset ovat julkisia valtion laitoksia, jotka on perustettu vuonna 1964 ja joilla on oikeushenkilön asema ja rahoitusautonomia. Ne kuuluvat ympäristöministeriön ja valtiovarainministeriön toimialaan, ja niitä johtaa hallintoneuvosto, joka koostuu eri vedenkäyttäjien edustajista. Vesilaitokset jakautuvat kuuden suuren valuma-alueen kesken, jotka kattavat Ranskan kaikki Euroopassa sijaitsevat alueet: Adour-Garonne, Artois-Picardie, Loire-Bretagne, Rhin-Meuse, Rhône-Méditerrannée-Corse ja Seine-Normandie. Niillä on samanlainen organisaatio, joka muodostuu valuma-alueen komiteasta, vesilaitoksesta ja sen hallintoneuvostosta. Niiden toimintapolitiikan, jonka määrittelee valuma-alueen komitea, muodostavat seuraavat neljä suurta linjaa: vesivarojen hallinnointi, pilaantumisen torjunta, vesiympäristöjen suojelu sekä sisävesien ja rannikkovesien laadun seuranta.

11

Vuosina 1997–2001 vesilaitokset suunnittelivat avustavansa noin 16 miljardiksi euroksi arvioidun työmäärän rahoittamisessa vesivarojen suojelemiseksi ja pilaantumisen torjumiseksi. Laitokset antavat teknistä neuvontaa edustajille, teollisuudelle ja viljelijöille sekä myöntävät taloudellista tukea vesien pilaantumisen torjuntaan tarvittaviin töihin ja vesivarojen suojeluun. Laitosten toiminta rahoitetaan vesien saastuttajilta, vedenottajilta ja kuluttajilta perittävillä suhteutetuilla maksuilla. Maksut jaetaan takaisin tukina (avustuksina ja lainoina) paikallisyhteisöille, teollisuudelle ja viljelijöille (ja yleisemmällä tasolla töiden suorittamisesta vastaaville yrityksille) sellaisten hankkeiden toteuttamiseen kuin jätevedenpuhdistamot, viemäriverkostot, juomaveden tuotantolaitokset, jokien kunnostukset, tutkimukset ja mittausverkot.

(12)  Tuettuja investointeja koskevia yksityiskohtaisia tietoja voi tutkia menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä.

12

(13)  Kertomus, joka on laadittu heinäkuun 26 päivänä 1999 ja julkistettu vuonna 2000 Ranskan maatalousministeriön Internet-sivustossa http://www.agriculture.gouv.fr.

13

(14)  Ks. erityisesti: asia T-358/94, Compagnie nationale Air France v. komissio, ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio, 12.12.1996, Kok. 1996, s. II-2109; asia 78/76, Steinike & Weinlig v. Saksan liittotasavalta, tuomioistuimen tuomio, 22.3.1977, Kok. 1977, s. 595; yhdistetyt asiat T-197/97 ja T-198/97, Weyl Beef Products BV ja muut v. komissio, tuomioistuimen tuomio, 31.1.2001, Kok. 2001, s. II-303; asia 290/83, komissio v. Ranska, tuomioistuimen tuomio, 30.1.1985, Kok. 1985, s. 439; komission tiedonanto Ympäristöverot ja julkiset ympäristömaksut yhtenäismarkkinoilla, KOM(97) 9 lopullinen, 26.3.1997.

14

(15)  Katso kaikki vesilaitosten julkista luonnetta koskevat komission perustelut menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä.

15

(16)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

16

(17)  EYVL C 28, 1.2.2000, s. 2, ja oikaisu EYVL C 232, 12.8.2000, s. 17.

17

(18)  EYVL L 128, 19.5.1975, s. 1.

18

(19)  EYVL C 72, 10.3.1994, s. 3.

19

(20)  EYVL L 142, 2.6.1997, s. 1.

20

(21)  1 FRF = 0,15 euroa.

21

(22)  EYVL L 282, 1.11.1975, s. 1.

22

(23)  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 21.

23

(24)  EYVL L 148, 28.6.1968, s. 24.

24

(25)  EYVL L 282, 1.11.1975, s. 77.

25

(26)  Asia 730/79, Philip Morris Holland BV v. komissio, tuomio, 17.9.1980, Kok. s. 2671, 11 kohta.

26

(27)  Yhdistetyt asiat 91 ja 127/83 Heineken Brouwerijen BV v. Inspecteur der Vennootschapsbelasting Amsterdamissa ja Utrechtissa, tuomio 9.10.1984, Kok., s. 3435.

27

(28)  EYVL L 214, 13.8.1999, s. 31. Mainitun 2 artiklan toisessa alakohdassa säädetään seuraavaa: ”Jos investoinnit kuitenkin tehdään vasta käyttöön otettujen ympäristöä (...) koskevien vähimmäisvaatimusten täyttämiseksi, näiden uusien vaatimusten täyttämiseen voidaan myöntää tukea. Tässä tapauksessa näiden vähimmäisvaatimusten täyttämiseen voidaan säätää määräaika, mikäli tällainen määräaika on tarpeen vaatimusten täyttämiseen liittyvien erityisongelmien ratkaisemiseksi ja se on kyseisen erityislainsäädännön mukainen.”

28

(29)  EUVL L 1, 3.1.2004, s. 1.

29

(30)  Todettakoon tässä yhteydessä, että komissio on Ranskaa vastaan aloitetun rikkomisesta johtuvan menettelyn seurauksena saattanut nitraattidirektiivin puutteellisen soveltamisen Ranskassa yhteisön tuomioistuimen käsiteltäväksi. Tuomioistuin tuomitsi Ranskan, koska se ei ole asianmukaisesti yksilöinyt pilaantuneita vesiä ja koska se ei näin ollen ole nimennyt niihin liittyviä pilaantumisalttiita vyöhykkeitä (asia C-258/00, komissio v. Ranska. tuomio 27.6.2002, Kok. s. I-05959).

30

---

| 6.2.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 32/14 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 32/14

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 19 päivänä toukokuuta 2004,

tukiohjelmasta, jonka Italia aikoo toteuttaa siipikarja-alan yritysten hyväksi — siipikarja-alan ohjelma AIMA – C 59/2001 (ex N 97/1999)

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 1802)

(Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen)

(2007/52/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

on mainitun artiklan mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa,

sekä katsoo seuraavaa:

I.   MENETTELY

| (1) | Italian pysyvä edustusto Euroopan unionissa ilmoitti Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissiolle 17 päivänä joulukuuta 1999 päivätyllä (ja 22 päivänä joulukuuta 1999 saapuneeksi kirjatulla) kirjeellä käsiteltävänä olevasta toimenpiteestä, jonka Italian maatalousmarkkinajärjestö AIMA (Associazione italiana dei mercati agricoli) aikoo toteuttaa siipikarja-alan hyväksi sen vuoksi, että siipikarjanlihan kulutus ja myynti vähenivät jyrkästi vuoden 1999 dioksiinikriisin takia. |
| --- | --- |

(1)

Italian pysyvä edustusto Euroopan unionissa ilmoitti Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissiolle 17 päivänä joulukuuta 1999 päivätyllä (ja 22 päivänä joulukuuta 1999 saapuneeksi kirjatulla) kirjeellä käsiteltävänä olevasta toimenpiteestä, jonka Italian maatalousmarkkinajärjestö AIMA (Associazione italiana dei mercati agricoli) aikoo toteuttaa siipikarja-alan hyväksi sen vuoksi, että siipikarjanlihan kulutus ja myynti vähenivät jyrkästi vuoden 1999 dioksiinikriisin takia.

| (2) | Komissio pyysi Italian viranomaisilta lisätietoja kirjeillä, jotka on päivätty 18 päivänä helmikuuta 2000 (viite AGR 5073), 2 päivänä lokakuuta 2000 (viite AGR 25123), 10 päivänä tammikuuta 2001 (viite AGR 000449) ja 24 päivänä huhtikuuta 2001 (viite AGR 009825), ja Italian pysyvä edustusto Euroopan unionissa toimitti pyydetyt lisätiedot kirjeillä, jotka on päivätty 8 päivänä elokuuta 2000 (kirjattu saapuneeksi 9 päivänä elokuuta 2000), 15 päivänä marraskuuta 2000 (kirjattu saapuneeksi 21 päivänä marraskuuta 2000), 27 päivänä helmikuuta 2001 (kirjattu saapuneeksi 1 päivänä maaliskuuta 2001) ja 23 päivänä toukokuuta 2001 (kirjattu saapuneeksi 28 päivänä toukokuuta 2001). |
| --- | --- |

(2)

Komissio pyysi Italian viranomaisilta lisätietoja kirjeillä, jotka on päivätty 18 päivänä helmikuuta 2000 (viite AGR 5073), 2 päivänä lokakuuta 2000 (viite AGR 25123), 10 päivänä tammikuuta 2001 (viite AGR 000449) ja 24 päivänä huhtikuuta 2001 (viite AGR 009825), ja Italian pysyvä edustusto Euroopan unionissa toimitti pyydetyt lisätiedot kirjeillä, jotka on päivätty 8 päivänä elokuuta 2000 (kirjattu saapuneeksi 9 päivänä elokuuta 2000), 15 päivänä marraskuuta 2000 (kirjattu saapuneeksi 21 päivänä marraskuuta 2000), 27 päivänä helmikuuta 2001 (kirjattu saapuneeksi 1 päivänä maaliskuuta 2001) ja 23 päivänä toukokuuta 2001 (kirjattu saapuneeksi 28 päivänä toukokuuta 2001).

| (3) | Komissio ilmoitti Italialle 30 päivänä heinäkuuta 2001 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa kyseisen tuen osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti Italialle 30 päivänä heinäkuuta 2001 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa kyseisen tuen osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely.

| (4) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (1). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa tästä toimenpiteestä. |
| --- | --- |

(4)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (1). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa tästä toimenpiteestä.

| (5) | Italian viranomaiset ovat esittäneet huomautuksensa 24 päivänä lokakuuta 2001 päivätyllä kirjeellä (kirjattu saapuneeksi 26 päivänä lokakuuta 2001). Komissio ei ole saanut huomautuksia kolmansilta. |
| --- | --- |

(5)

Italian viranomaiset ovat esittäneet huomautuksensa 24 päivänä lokakuuta 2001 päivätyllä kirjeellä (kirjattu saapuneeksi 26 päivänä lokakuuta 2001). Komissio ei ole saanut huomautuksia kolmansilta.

II.   YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TUESTA

Oikeusperusta

| (6) | AIMA:n kansallinen toimenpideohjelma vuodeksi 1999. Suunnitellun toimenpiteen oikeusperusta on lain nro 610/82 3 § :n 1 momentin d alamomentti, jossa AIMA:lle annetaan valtuudet ”toimittaa itse hallinnoimiensa varojen avulla ja sisäisistä markkinoista ja saatavuudesta riippuen (...) maatalouselintarvikkeita yhdessä ulkoasiainministeriön kanssa valittuihin kehitysmaihin, sen jälkeen kun kansallista elintarvikevirastoa on kuultu”. |
| --- | --- |

(6)

AIMA:n kansallinen toimenpideohjelma vuodeksi 1999. Suunnitellun toimenpiteen oikeusperusta on lain nro 610/82 3 § :n 1 momentin d alamomentti, jossa AIMA:lle annetaan valtuudet ”toimittaa itse hallinnoimiensa varojen avulla ja sisäisistä markkinoista ja saatavuudesta riippuen (...) maatalouselintarvikkeita yhdessä ulkoasiainministeriön kanssa valittuihin kehitysmaihin, sen jälkeen kun kansallista elintarvikevirastoa on kuultu”.

Tausta

| (7) | Italian kansallinen siipikarja-alan liitto UNA (Unione nazionale dell'avicoltura) vaati Italian maatalousmarkkinajärjestö AIMA:lta markkinatukea niiden vakavien seurausten vuoksi, joita dioksiinikriisi aiheutti siipikarjanlihan kulutuksen alalla. |
| --- | --- |

(7)

Italian kansallinen siipikarja-alan liitto UNA (Unione nazionale dell'avicoltura) vaati Italian maatalousmarkkinajärjestö AIMA:lta markkinatukea niiden vakavien seurausten vuoksi, joita dioksiinikriisi aiheutti siipikarjanlihan kulutuksen alalla.

| (8) | Sen jälkeen kun AIMA kieltäytyi ostamasta 17 000 tonnia myymättä jäänyttä lihaa, jonka arvo oli noin 40 miljardia Italian liiraa (noin 20 miljoonaa euroa), UNA esitti ensin (ks. 17 päivänä joulukuuta 1999 päivätty kirje), että osa siitä (11 450 tonnia) myytäisiin kehitysmaiden markkinoille edulliseen hintaan siten, että AIMA vastaisi todellisen markkina-arvon ja myyntihinnan erotuksesta (joka oli noin 20 miljardia Italian liiraa eli 50 % tuotteiden käyvästä markkina-arvosta). |
| --- | --- |

(8)

Sen jälkeen kun AIMA kieltäytyi ostamasta 17 000 tonnia myymättä jäänyttä lihaa, jonka arvo oli noin 40 miljardia Italian liiraa (noin 20 miljoonaa euroa), UNA esitti ensin (ks. 17 päivänä joulukuuta 1999 päivätty kirje), että osa siitä (11 450 tonnia) myytäisiin kehitysmaiden markkinoille edulliseen hintaan siten, että AIMA vastaisi todellisen markkina-arvon ja myyntihinnan erotuksesta (joka oli noin 20 miljardia Italian liiraa eli 50 % tuotteiden käyvästä markkina-arvosta).

| (9) | Komission yksiköt huomauttivat (18 päivänä helmikuuta 2000 päivätyllä kirjeellä), että kyseessä näytti olevan pikemminkin vientituki, jonka tarkoituksena oli kattaa yhtäältä kehitysmaissa ja toisaalta Italian markkinoilla sovellettavien siipikarjanlihan myyntihintojen välinen erotus (tällainen tuki ei luonteensa vuoksi soveltuisi yhteismarkkinoille, minkä lisäksi se olisi ristiriidassa maailman kauppajärjestön yhteisölle asettamien velvoitteiden ja yhteisen markkinajärjestelyn kanssa). Tämän jälkeen Italian viranomaiset eivät enää 10 päivänä elokuuta 2000 päivätyssä kirjeessään maininneet tuen alkuperäistä tarkoitusta vaan väittivät, että Italian siipikarjanlihan tuottajille aiheutuneiden tappioiden voitiin katsoa johtuvan poikkeuksellisista tapahtumista (eikä tavanomaisista markkinariskeistä) ja että näin ollen voitaisiin soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettua poikkeusta. |
| --- | --- |

(9)

Komission yksiköt huomauttivat (18 päivänä helmikuuta 2000 päivätyllä kirjeellä), että kyseessä näytti olevan pikemminkin vientituki, jonka tarkoituksena oli kattaa yhtäältä kehitysmaissa ja toisaalta Italian markkinoilla sovellettavien siipikarjanlihan myyntihintojen välinen erotus (tällainen tuki ei luonteensa vuoksi soveltuisi yhteismarkkinoille, minkä lisäksi se olisi ristiriidassa maailman kauppajärjestön yhteisölle asettamien velvoitteiden ja yhteisen markkinajärjestelyn kanssa). Tämän jälkeen Italian viranomaiset eivät enää 10 päivänä elokuuta 2000 päivätyssä kirjeessään maininneet tuen alkuperäistä tarkoitusta vaan väittivät, että Italian siipikarjanlihan tuottajille aiheutuneiden tappioiden voitiin katsoa johtuvan poikkeuksellisista tapahtumista (eikä tavanomaisista markkinariskeistä) ja että näin ollen voitaisiin soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettua poikkeusta.

Toimenpide

| (10) | Tukiohjelman perusteella on tarkoitus myöntää siipikarja-alan tuottajille korvauksia siitä, että tuotteiden hinnat alenivat ja myynti romahti dioksiinikriisin ja sen kuluttajien keskuudessa aiheuttaman yhteiskunnallisen hätätilan vuoksi. Tuki vastaa kriisin ulkopuolelle jääneiden maiden keskihintojen ja Italian hintojen välistä erotusta kesä–heinäkuussa 1999 (korvauksen kattama ajanjakso). Italian viranomaisten mukaan siipikarjanlihan hinta oli kriisin ulkopuolelle jääneissä maissa (Italia pois luettuna) kesäkuussa 137,89 euroa/100 kg ja heinäkuussa 132,35 euroa/100 kg. Erotus Italian hintoihin nähden oli näin ollen kesäkuussa 53,966 euroa/100 kg ja heinäkuussa 46,218 euroa/100 kg. (2) Tuen enimmäismäärä on 21 150 Italian liiraa (10,92 euroa)/100 kg ja 15 400 Italian liiraa (7,95 euroa)/100 kg. Tukea myönnetään kesä–heinäkuussa 2001 tuotetun ja markkinoille saatetun lihan osalta yhteensä enintään 10 329 138 euroa. |
| --- | --- |

(10)

Tukiohjelman perusteella on tarkoitus myöntää siipikarja-alan tuottajille korvauksia siitä, että tuotteiden hinnat alenivat ja myynti romahti dioksiinikriisin ja sen kuluttajien keskuudessa aiheuttaman yhteiskunnallisen hätätilan vuoksi. Tuki vastaa kriisin ulkopuolelle jääneiden maiden keskihintojen ja Italian hintojen välistä erotusta kesä–heinäkuussa 1999 (korvauksen kattama ajanjakso). Italian viranomaisten mukaan siipikarjanlihan hinta oli kriisin ulkopuolelle jääneissä maissa (Italia pois luettuna) kesäkuussa 137,89 euroa/100 kg ja heinäkuussa 132,35 euroa/100 kg. Erotus Italian hintoihin nähden oli näin ollen kesäkuussa 53,966 euroa/100 kg ja heinäkuussa 46,218 euroa/100 kg. (2) Tuen enimmäismäärä on 21 150 Italian liiraa (10,92 euroa)/100 kg ja 15 400 Italian liiraa (7,95 euroa)/100 kg. Tukea myönnetään kesä–heinäkuussa 2001 tuotetun ja markkinoille saatetun lihan osalta yhteensä enintään 10 329 138 euroa.

| (11) | Italian viranomaiset ovat tukeneet tätä väitettä toteamalla, että sen lisäksi, että dioksiinikriisi vähensi merkittävästi siipikarja-alan tuotantoa ja kaupankäyntiä (kriisiä seuranneiden markkinahäiriöiden vuoksi), myös tuotteiden kulutus laski jyrkästi. Italian viranomaisten toimittamien tietojen mukaan siipikarjanlihaa myytiin alennettuun hintaan vuoden 1999 kesäkuussa 34 700 000 kiloa ja heinäkuussa 30 200 000 kiloa, kun vastaavat määrät olivat vuoden 1998 kesä- ja heinäkuussa 52 000 000 ja 51 000 000 kiloa. (3) Vaikka UNA otti käyttöön ehkäiseviä toimenpiteitä, joiden tarkoituksena oli torjua siipikarjanlihan ylituotanto (maaliskuussa teurastettiin osa kananpojista, jotka olisivat kasvaneet täysi-ikäisiksi seuraavien kuukausien aikana), alan tulokset jäivät dioksiinikriisin vuoksi epätyydyttäviksi. |
| --- | --- |

(11)

Italian viranomaiset ovat tukeneet tätä väitettä toteamalla, että sen lisäksi, että dioksiinikriisi vähensi merkittävästi siipikarja-alan tuotantoa ja kaupankäyntiä (kriisiä seuranneiden markkinahäiriöiden vuoksi), myös tuotteiden kulutus laski jyrkästi. Italian viranomaisten toimittamien tietojen mukaan siipikarjanlihaa myytiin alennettuun hintaan vuoden 1999 kesäkuussa 34 700 000 kiloa ja heinäkuussa 30 200 000 kiloa, kun vastaavat määrät olivat vuoden 1998 kesä- ja heinäkuussa 52 000 000 ja 51 000 000 kiloa. (3) Vaikka UNA otti käyttöön ehkäiseviä toimenpiteitä, joiden tarkoituksena oli torjua siipikarjanlihan ylituotanto (maaliskuussa teurastettiin osa kananpojista, jotka olisivat kasvaneet täysi-ikäisiksi seuraavien kuukausien aikana), alan tulokset jäivät dioksiinikriisin vuoksi epätyydyttäviksi.

| (12) | Italian viranomaiset korostivat 21 päivänä marraskuuta 2000 ja 28 päivänä toukokuuta 2001 päivätyissä kirjeissään tiedotusvälineiden ratkaisevaa asemaa kriisin kehityksessä. Viranomaisten mukaan tiedotusvälineiden luoma yleinen hätäännys pahensi siipikarjanlihan kulutuksen romahdusta entisestään (kulutus aleni edellisvuoteen verrattuna kesäkuussa 29,1 %, heinäkuussa 10,1 %, elokuussa 16,2 % ja koko vuoden osalta 5,9 %). Kysynnän supistuminen johti hintojen jyrkkään alenemiseen erityisesti kesä- ja heinäkuussa (–30 % ja –30,1 % edellisvuoden vastaaviin kuukausiin verrattuna). Selviytyäkseen tilanteesta Italian tuottajat joutuivat tämän lisäksi varastoimaan kananlihaa kesäkuussa 4 150 tonnia, heinäkuussa 9 271 tonnia ja elokuussa 2 595 tonnia, koska sitä ei voitu toimittaa markkinoille. |
| --- | --- |

(12)

Italian viranomaiset korostivat 21 päivänä marraskuuta 2000 ja 28 päivänä toukokuuta 2001 päivätyissä kirjeissään tiedotusvälineiden ratkaisevaa asemaa kriisin kehityksessä. Viranomaisten mukaan tiedotusvälineiden luoma yleinen hätäännys pahensi siipikarjanlihan kulutuksen romahdusta entisestään (kulutus aleni edellisvuoteen verrattuna kesäkuussa 29,1 %, heinäkuussa 10,1 %, elokuussa 16,2 % ja koko vuoden osalta 5,9 %). Kysynnän supistuminen johti hintojen jyrkkään alenemiseen erityisesti kesä- ja heinäkuussa (–30 % ja –30,1 % edellisvuoden vastaaviin kuukausiin verrattuna). Selviytyäkseen tilanteesta Italian tuottajat joutuivat tämän lisäksi varastoimaan kananlihaa kesäkuussa 4 150 tonnia, heinäkuussa 9 271 tonnia ja elokuussa 2 595 tonnia, koska sitä ei voitu toimittaa markkinoille.

| (13) | Tuki ei sisällä korvausta kulutukseen ja myytäväksi soveltumattomien eläinten tai eläinperäisten tuotteiden hävittämisestä. |
| --- | --- |

(13)

Tuki ei sisällä korvausta kulutukseen ja myytäväksi soveltumattomien eläinten tai eläinperäisten tuotteiden hävittämisestä.

Tuen määrä

| (14) | Tuen enimmäismäärä on arviolta enintään 20 miljardia Italian liiraa (10 329 138 euroa). |
| --- | --- |

(14)

Tuen enimmäismäärä on arviolta enintään 20 miljardia Italian liiraa (10 329 138 euroa).

Menettelyn aloittamiseen johtaneet seikat

| (15) | Komissio aloitti perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn, koska se epäili tukiohjelman soveltuvuutta yhteismarkkinoille. Komissio epäili erityisesti, voitaisiinko kyseinen tuki rinnastaa tukeen, jonka tarkoituksena on korvata poikkeuksellisesta tapahtumasta aiheutuneet tappiot. Italian viranomaiset ovat näet vedonneet perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohtaan, jonka mukaan poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseen tarkoitettu tuki soveltuu yhteismarkkinoille. Tukiohjelmaa koskevan ilmoituksen mukaan dioksiinikriisi oli poikkeuksellinen tapahtuma. |
| --- | --- |

(15)

Komissio aloitti perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn, koska se epäili tukiohjelman soveltuvuutta yhteismarkkinoille. Komissio epäili erityisesti, voitaisiinko kyseinen tuki rinnastaa tukeen, jonka tarkoituksena on korvata poikkeuksellisesta tapahtumasta aiheutuneet tappiot. Italian viranomaiset ovat näet vedonneet perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohtaan, jonka mukaan poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseen tarkoitettu tuki soveltuu yhteismarkkinoille. Tukiohjelmaa koskevan ilmoituksen mukaan dioksiinikriisi oli poikkeuksellinen tapahtuma.

| (16) | Perustamissopimuksessa ei määritellä poikkeuksellisen tapahtuman käsitettä, ja komissio päättää poikkeuksen soveltamisesta tapauskohtaisesti kulloinkin kyseessä olevan tapauksen arvioinnin perusteella. Belgiassa tuotettuja elintarvikkeita ja eläinrehuja koskevan dioksiinikriisin yhteydessä komissio katsoi, että kansanterveyden suojelemiseksi tarvittavien toimenpiteiden luonteen ja laajuuden vuoksi oli perusteltua todeta, että kyseessä oli perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettu poikkeuksellinen tapahtuma. (4) |
| --- | --- |

(16)

Perustamissopimuksessa ei määritellä poikkeuksellisen tapahtuman käsitettä, ja komissio päättää poikkeuksen soveltamisesta tapauskohtaisesti kulloinkin kyseessä olevan tapauksen arvioinnin perusteella. Belgiassa tuotettuja elintarvikkeita ja eläinrehuja koskevan dioksiinikriisin yhteydessä komissio katsoi, että kansanterveyden suojelemiseksi tarvittavien toimenpiteiden luonteen ja laajuuden vuoksi oli perusteltua todeta, että kyseessä oli perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettu poikkeuksellinen tapahtuma. (4)

| (17) | Poikkeuksellisen tapahtuman käsitettä on tulkittu myös muissa ennakkotapauksissa, joista voidaan mainita erityisesti Yhdistyneessä kuningaskunnassa BSE-kriisin vuoksi myönnetyt tuet (5). Komissio katsoi tuolloin, että kyseessä oli poikkeuksellinen tapahtuma. Perusteluina olivat erityisesti naudanlihan vientikielto ja kulutuksen romahtaminen hullun lehmän tautia koskevien tietojen aiheuttaman yleisen epävarmuuden ja huolestumisen vuoksi. On kuitenkin syytä korostaa, että edellä mainitut esimerkit koskevat maita, joita asianomainen tapahtuma koski suoraan (BSE-kriisi Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja dioksiinikriisi Belgiassa), kun taas käsiteltävänä olevassa tapauksessa markkinoiden häiriöt johtuivat siitä, että kuluttajat huolestuivat toisessa maassa ilmenneen dioksiinikriisin vuoksi. |
| --- | --- |

(17)

Poikkeuksellisen tapahtuman käsitettä on tulkittu myös muissa ennakkotapauksissa, joista voidaan mainita erityisesti Yhdistyneessä kuningaskunnassa BSE-kriisin vuoksi myönnetyt tuet (5). Komissio katsoi tuolloin, että kyseessä oli poikkeuksellinen tapahtuma. Perusteluina olivat erityisesti naudanlihan vientikielto ja kulutuksen romahtaminen hullun lehmän tautia koskevien tietojen aiheuttaman yleisen epävarmuuden ja huolestumisen vuoksi. On kuitenkin syytä korostaa, että edellä mainitut esimerkit koskevat maita, joita asianomainen tapahtuma koski suoraan (BSE-kriisi Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja dioksiinikriisi Belgiassa), kun taas käsiteltävänä olevassa tapauksessa markkinoiden häiriöt johtuivat siitä, että kuluttajat huolestuivat toisessa maassa ilmenneen dioksiinikriisin vuoksi.

| (18) | Edellä mainituissa tapauksissa komissio hyväksyi tuottajille tulonmenetysten vuoksi maksetut vahingonkorvaukset siinä tapauksessa, että markkinakiintiöiden menetys ja kulutuksen väheneminen johtuivat paitsi yleisestä hätätilasta myös poikkeuksellisista tekijöistä, jotka estivät kyseisten tuotteiden normaalin kaupanpitämisen (tällä tarkoitetaan erilaisia julkisia toimenpiteitä sekä kuluttajien ja tiedotusvälineiden poikkeuksellista käyttäytymistä). Kaikissa edellä mainituissa päätöksissä voitiin todeta, että poikkeukselliseen tapahtumaan liittyvät tekijät ja yritysten kärsimät tappiot olivat suoraan yhteydessä toisiinsa. |
| --- | --- |

(18)

Edellä mainituissa tapauksissa komissio hyväksyi tuottajille tulonmenetysten vuoksi maksetut vahingonkorvaukset siinä tapauksessa, että markkinakiintiöiden menetys ja kulutuksen väheneminen johtuivat paitsi yleisestä hätätilasta myös poikkeuksellisista tekijöistä, jotka estivät kyseisten tuotteiden normaalin kaupanpitämisen (tällä tarkoitetaan erilaisia julkisia toimenpiteitä sekä kuluttajien ja tiedotusvälineiden poikkeuksellista käyttäytymistä). Kaikissa edellä mainituissa päätöksissä voitiin todeta, että poikkeukselliseen tapahtumaan liittyvät tekijät ja yritysten kärsimät tappiot olivat suoraan yhteydessä toisiinsa.

| (19) | Italian viranomaisia on pyydetty osoittamaan, että maataloustuottajien kärsimät tappiot johtuivat poikkeuksellisesta tapahtumasta, jotta komissio voisi hyväksyä tappioiden vuoksi maksetut vahingonkorvaukset perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla. Tähän mennessä Italian viranomaiset eivät ole kuitenkaan pystyneet antamaan uskottavaa selitystä. Nopeasti levinnyt yhteiskunnallinen hälytystila, joka aiheutti vakavia häiriöitä markkinoilla, joilla Italian siipikarjankasvattajat toimivat, ja johti markkinaosuuksien osittaiseen menetykseen ja sen seurauksena liikevaihdon alenemiseen tavanomaiseen tilanteeseen verrattuna, ei näytä käytettävissä olevien tietojen perusteella olevan sinällään perustamissopimuksessa tarkoitettu poikkeuksellinen tapahtuma. Mikään ei myöskään viittaa siihen, että kansalliset tai yhteisön viranomaiset olisivat toteuttaneet toimenpiteitä markkinoiden sulkemiseksi. |
| --- | --- |

(19)

Italian viranomaisia on pyydetty osoittamaan, että maataloustuottajien kärsimät tappiot johtuivat poikkeuksellisesta tapahtumasta, jotta komissio voisi hyväksyä tappioiden vuoksi maksetut vahingonkorvaukset perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla. Tähän mennessä Italian viranomaiset eivät ole kuitenkaan pystyneet antamaan uskottavaa selitystä. Nopeasti levinnyt yhteiskunnallinen hälytystila, joka aiheutti vakavia häiriöitä markkinoilla, joilla Italian siipikarjankasvattajat toimivat, ja johti markkinaosuuksien osittaiseen menetykseen ja sen seurauksena liikevaihdon alenemiseen tavanomaiseen tilanteeseen verrattuna, ei näytä käytettävissä olevien tietojen perusteella olevan sinällään perustamissopimuksessa tarkoitettu poikkeuksellinen tapahtuma. Mikään ei myöskään viittaa siihen, että kansalliset tai yhteisön viranomaiset olisivat toteuttaneet toimenpiteitä markkinoiden sulkemiseksi.

| (20) | Vaikka katsottaisiinkin, että tiedotusvälineiden vaikutus oli Italiassa voimakkaampi kuin muissa Euroopan maissa siksi, että italialaiset ovat erityisen huolissaan elintarvikkeiden turvallisuudesta ja että maassa on voimakas mielipideliike, joka suhtautuu kriittisesti kotieläinjalostusalalla käytettäviin tuotantomenetelmiin, nämä näkökohdat eivät tällä erää näyttäisi riittävän osoittamaan, että kyseessä olisi ollut poikkeuksellinen tapahtuma. |
| --- | --- |

(20)

Vaikka katsottaisiinkin, että tiedotusvälineiden vaikutus oli Italiassa voimakkaampi kuin muissa Euroopan maissa siksi, että italialaiset ovat erityisen huolissaan elintarvikkeiden turvallisuudesta ja että maassa on voimakas mielipideliike, joka suhtautuu kriittisesti kotieläinjalostusalalla käytettäviin tuotantomenetelmiin, nämä näkökohdat eivät tällä erää näyttäisi riittävän osoittamaan, että kyseessä olisi ollut poikkeuksellinen tapahtuma.

| (21) | Komissio pohti pikemminkin, miksi Italian siipikarja-alan tuottajat eivät olisi voineet käyttää tilaisuutta hyväkseen ja lisätä tuotteidensa myyntiä ulkomaille (tai jopa kotimaahan), koska Italia ei kuulunut dioksiinikriisistä välittömästi kärsineisiin maihin niin kuin Belgia. |
| --- | --- |

(21)

Komissio pohti pikemminkin, miksi Italian siipikarja-alan tuottajat eivät olisi voineet käyttää tilaisuutta hyväkseen ja lisätä tuotteidensa myyntiä ulkomaille (tai jopa kotimaahan), koska Italia ei kuulunut dioksiinikriisistä välittömästi kärsineisiin maihin niin kuin Belgia.

| (22) | Toinen selvennystä kaipaava seikka on Italian viranomaisten ilmoitus, jonka mukaan tuottajat joutuivat pakastamaan myymättä jääneen lihan (kesäkuussa 4 150,8 tonnia, heinäkuussa 9 271,3 tonnia ja elokuussa 2 595,9 tonnia). Tämän ilmoituksen perusteella ei voitu sulkea pois sitä mahdollisuutta, että toimenpiteen ansiosta kriisin aikana myymättä jääneet siipikarja-alan tuotteet voitiin saattaa myyntiin myöhemmin. Siinä tapauksessa tappiot olisivat jääneet pienemmiksi kuin tapausta tutkittaessa ilmoitettiin. Komissio ei myöskään tuossa vaiheessa pystynyt määrittelemään, minkä verran lihaa jäi myymättä nimenomaan dioksiinipelon aiheuttaman kysynnän vähenemisen vuoksi ja miten suureksi ylituotanto muodostui kesän kysyntää koskevan virhearvioinnin takia. |
| --- | --- |

(22)

Toinen selvennystä kaipaava seikka on Italian viranomaisten ilmoitus, jonka mukaan tuottajat joutuivat pakastamaan myymättä jääneen lihan (kesäkuussa 4 150,8 tonnia, heinäkuussa 9 271,3 tonnia ja elokuussa 2 595,9 tonnia). Tämän ilmoituksen perusteella ei voitu sulkea pois sitä mahdollisuutta, että toimenpiteen ansiosta kriisin aikana myymättä jääneet siipikarja-alan tuotteet voitiin saattaa myyntiin myöhemmin. Siinä tapauksessa tappiot olisivat jääneet pienemmiksi kuin tapausta tutkittaessa ilmoitettiin. Komissio ei myöskään tuossa vaiheessa pystynyt määrittelemään, minkä verran lihaa jäi myymättä nimenomaan dioksiinipelon aiheuttaman kysynnän vähenemisen vuoksi ja miten suureksi ylituotanto muodostui kesän kysyntää koskevan virhearvioinnin takia.

| (23) | Edellä esitetyn perusteella komissio ei voinut sulkea pois mahdollisuutta, että kyseessä oli tuki, jonka avulla haluttiin ainoastaan parantaa tuottajien taloudellista tilannetta sen sijaan että sillä olisi edistetty alan kehitystä. Lisäksi tuki myönnettiin yksinomaan hinnan perusteella tuotantomäärille tai tuotantoyksikölle. Toisin sanoen tuki voidaan rinnastaa toimintatukeen, joka ei sovellu yhteismarkkinoille maatalousalan valtiontuesta annettujen yhteisön suuntaviivojen (6) (jäljempänä ’suuntaviivat’) 3.5 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

(23)

Edellä esitetyn perusteella komissio ei voinut sulkea pois mahdollisuutta, että kyseessä oli tuki, jonka avulla haluttiin ainoastaan parantaa tuottajien taloudellista tilannetta sen sijaan että sillä olisi edistetty alan kehitystä. Lisäksi tuki myönnettiin yksinomaan hinnan perusteella tuotantomäärille tai tuotantoyksikölle. Toisin sanoen tuki voidaan rinnastaa toimintatukeen, joka ei sovellu yhteismarkkinoille maatalousalan valtiontuesta annettujen yhteisön suuntaviivojen (6) (jäljempänä ’suuntaviivat’) 3.5 kohdan nojalla.

| (24) | Komissio ilmoitti näin ollen epäilevänsä, oliko Italian siipikarja-alan tuottajien kärsimien tappioiden ja poikkeuksellisen tapahtuman välillä mitään yhteyttä. Se suhtautui epäilevästi myös siihen, voitaisiinko tarkastellut tuet hyväksyä perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdan tai 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla (vaikka ne eivät näyttäneet myöskään helpottavan kyseistä taloudellista toimintaa) tai voitaisiinko ne katsoa yhteismarkkinoille soveltuviksi jonkin suuntaviivojen kohdan nojalla. |
| --- | --- |

(24)

Komissio ilmoitti näin ollen epäilevänsä, oliko Italian siipikarja-alan tuottajien kärsimien tappioiden ja poikkeuksellisen tapahtuman välillä mitään yhteyttä. Se suhtautui epäilevästi myös siihen, voitaisiinko tarkastellut tuet hyväksyä perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdan tai 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla (vaikka ne eivät näyttäneet myöskään helpottavan kyseistä taloudellista toimintaa) tai voitaisiinko ne katsoa yhteismarkkinoille soveltuviksi jonkin suuntaviivojen kohdan nojalla.

III.   ITALIAN HUOMAUTUKSET

| (25) | Italian viranomaiset korostivat 24 päivänä lokakuuta 2001 päivätyssä (ja 26 päivänä lokakuuta 2001 saapuneeksi kirjatussa) kirjeessään, että menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä ei asetettu kyseenalaiseksi siipikarja-alan tuotteiden kulutuksen romahdusta, joka ilmeni erityisesti kesä-, heinä- ja elokuussa ja jatkui jossain määrin joulukuuhun 1999 asti. |
| --- | --- |

(25)

Italian viranomaiset korostivat 24 päivänä lokakuuta 2001 päivätyssä (ja 26 päivänä lokakuuta 2001 saapuneeksi kirjatussa) kirjeessään, että menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä ei asetettu kyseenalaiseksi siipikarja-alan tuotteiden kulutuksen romahdusta, joka ilmeni erityisesti kesä-, heinä- ja elokuussa ja jatkui jossain määrin joulukuuhun 1999 asti.

| (26) | Koska komissio ei asettanut myynnin vähenemisestä ja hintojen alenemisesta aiheutuneita tappioita kyseenalaisiksi, Italian viranomaisten mukaan olisi riittänyt, että ne osoittivat näiden tappioiden olevan yhteydessä dioksiinikriisiin. Todisteeksi tällaisen yhteyden olemassaolosta riitti niiden mielestä se, että ensimmäiset uutiset ”dioksiinikanasta” julkaistiin 28 päivänä toukokuuta 1999 klo 19, ja kesäkuusta 1999 alkoi kananlihan myynnin äkillinen romahtaminen (myynti väheni 29 % kesäkuuhun 1998 verrattuna). Siipikarja-alan tuotteiden kulutus kehittyi Italiassa tiedotusvälineiden aiheuttaman yhteiskunnallisen hälytystilan mukaisesti siten, että ensimmäisten dioksiinia koskevien uutisten aikaan myynti väheni jyrkästi mutta lisääntyi jälleen heinäkuussa, kun tiedotusvälineiden kiinnostus asiaan laantui. Myynti väheni uudelleen elokuussa, kun tiedotusvälineissä kerrottiin Euroopan unionin päätöksestä kaksinkertaistaa eräiden tuotteiden sisältämän dioksiinin hyväksytty määrä. Syyskuusta lähtien joukkotiedotusvälineet käsittelivät aihetta yhä vähemmän, ja siipikarja-alan tuotteiden kulutus palautui vähitellen tavanomaiselle tasolle. |
| --- | --- |

(26)

Koska komissio ei asettanut myynnin vähenemisestä ja hintojen alenemisesta aiheutuneita tappioita kyseenalaisiksi, Italian viranomaisten mukaan olisi riittänyt, että ne osoittivat näiden tappioiden olevan yhteydessä dioksiinikriisiin. Todisteeksi tällaisen yhteyden olemassaolosta riitti niiden mielestä se, että ensimmäiset uutiset ”dioksiinikanasta” julkaistiin 28 päivänä toukokuuta 1999 klo 19, ja kesäkuusta 1999 alkoi kananlihan myynnin äkillinen romahtaminen (myynti väheni 29 % kesäkuuhun 1998 verrattuna). Siipikarja-alan tuotteiden kulutus kehittyi Italiassa tiedotusvälineiden aiheuttaman yhteiskunnallisen hälytystilan mukaisesti siten, että ensimmäisten dioksiinia koskevien uutisten aikaan myynti väheni jyrkästi mutta lisääntyi jälleen heinäkuussa, kun tiedotusvälineiden kiinnostus asiaan laantui. Myynti väheni uudelleen elokuussa, kun tiedotusvälineissä kerrottiin Euroopan unionin päätöksestä kaksinkertaistaa eräiden tuotteiden sisältämän dioksiinin hyväksytty määrä. Syyskuusta lähtien joukkotiedotusvälineet käsittelivät aihetta yhä vähemmän, ja siipikarja-alan tuotteiden kulutus palautui vähitellen tavanomaiselle tasolle.

| (27) | Italian viranomaisten mielestä Belgiassa ilmennyttä dioksiinikriisiä koskevien tietojen levittämisestä aiheutunut yhteiskunnallinen hälytystila ja siipikarja-alan tuotteiden kulutuksen ja hintojen aleneminen ovat siten kiistatta yhteydessä toisiinsa. |
| --- | --- |

(27)

Italian viranomaisten mielestä Belgiassa ilmennyttä dioksiinikriisiä koskevien tietojen levittämisestä aiheutunut yhteiskunnallinen hälytystila ja siipikarja-alan tuotteiden kulutuksen ja hintojen aleneminen ovat siten kiistatta yhteydessä toisiinsa.

| (28) | Näin ollen riittäisi, kun osoitettaisiin, että Italiassa tapahtunutta dioksiinikriisiä voidaan pitää perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuna poikkeuksellisena tapahtumana. Italian viranomaisten mukaan komissio on jo todennut, että Belgian dioksiinikriisi oli poikkeuksellinen tapahtuma, kun otetaan huomioon kansanterveyden turvaamiseksi toteutettujen rajoitusten luonne ja laajuus. Italian viranomaiset myöntävät, että dioksiinikriisi ei koskenut Italiaa suoranaisesti, mutta väittävät kuitenkin, ettei voida kiistää, etteivätkö kriisin vaikutukset olisi ulottuneet yli kansallisten rajojen ja vaikuttaneet myös lähellä sijaitseviin maihin kuten Italiaan. |
| --- | --- |

(28)

Näin ollen riittäisi, kun osoitettaisiin, että Italiassa tapahtunutta dioksiinikriisiä voidaan pitää perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuna poikkeuksellisena tapahtumana. Italian viranomaisten mukaan komissio on jo todennut, että Belgian dioksiinikriisi oli poikkeuksellinen tapahtuma, kun otetaan huomioon kansanterveyden turvaamiseksi toteutettujen rajoitusten luonne ja laajuus. Italian viranomaiset myöntävät, että dioksiinikriisi ei koskenut Italiaa suoranaisesti, mutta väittävät kuitenkin, ettei voida kiistää, etteivätkö kriisin vaikutukset olisi ulottuneet yli kansallisten rajojen ja vaikuttaneet myös lähellä sijaitseviin maihin kuten Italiaan.

| (29) | Italian viranomaisten mukaan perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuna poikkeuksellisena tapahtumana on pidettävä mitä tahansa ennalta arvaamatonta tai vaikeasti ennustettavaa tapahtumaa, kuten luonnononnettomuuksia. On siis tarkasteltava itse tapahtumaa eikä kriisitilanteen vuoksi toteutettuja toimenpiteitä, jotka ovat vain varsinaisen tapahtuman seurauksia. Sitä paitsi komissio on jo todennut, että hullun lehmän tauti Yhdistyneessä kuningaskunnassa oli luonteeltaan poikkeuksellinen tapahtuma, kun otetaan huomioon naudanlihan vientikielto ja erityisesti naudanlihan kulutuksen romahtaminen, joka johtui hullun lehmän tautia koskevien tietojen aiheuttamasta epävarmuudesta ja siihen liittyvistä peloista. Vastaava tilanne kehittyi myös Italiassa vuonna 1999 dioksiinihälytyksen seurauksena. Naudanlihan vientikielto ei vaikuttanut Yhdistyneessä kuningaskunnassa merkittävästi kulutukseen, koska ilman kyseistä kieltoakin ulkomaiset kuluttajat (samoin kuin englantilaiset kuluttajat itse) olisivat vähentäneet naudanlihan kulutusta, minkä vuoksi ulkomailla ei ollut näille tuotteille muita mahdollisia markkinoita. Vuoden 1999 dioksiinikriisin osalta on lisättävä, että kaikki kolmannet maat kielsivät kyseisenä ajanjaksona EU:sta peräisin olevan siipikarjanlihan tuonnin. |
| --- | --- |

(29)

Italian viranomaisten mukaan perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuna poikkeuksellisena tapahtumana on pidettävä mitä tahansa ennalta arvaamatonta tai vaikeasti ennustettavaa tapahtumaa, kuten luonnononnettomuuksia. On siis tarkasteltava itse tapahtumaa eikä kriisitilanteen vuoksi toteutettuja toimenpiteitä, jotka ovat vain varsinaisen tapahtuman seurauksia. Sitä paitsi komissio on jo todennut, että hullun lehmän tauti Yhdistyneessä kuningaskunnassa oli luonteeltaan poikkeuksellinen tapahtuma, kun otetaan huomioon naudanlihan vientikielto ja erityisesti naudanlihan kulutuksen romahtaminen, joka johtui hullun lehmän tautia koskevien tietojen aiheuttamasta epävarmuudesta ja siihen liittyvistä peloista. Vastaava tilanne kehittyi myös Italiassa vuonna 1999 dioksiinihälytyksen seurauksena. Naudanlihan vientikielto ei vaikuttanut Yhdistyneessä kuningaskunnassa merkittävästi kulutukseen, koska ilman kyseistä kieltoakin ulkomaiset kuluttajat (samoin kuin englantilaiset kuluttajat itse) olisivat vähentäneet naudanlihan kulutusta, minkä vuoksi ulkomailla ei ollut näille tuotteille muita mahdollisia markkinoita. Vuoden 1999 dioksiinikriisin osalta on lisättävä, että kaikki kolmannet maat kielsivät kyseisenä ajanjaksona EU:sta peräisin olevan siipikarjanlihan tuonnin.

| (30) | Se, että italialaiset tuottajat eivät pyrkineet muille ulkomaisille markkinoille eivätkä hyödyntäneet myöskään Italian markkinoita, johtuisi siis Italian viranomaisten mukaan siitä, että kyseessä oli tapahtuma, jonka vaikutukset eivät rajoittuneet Belgiaan vaan ylittivät valtioiden rajat. |
| --- | --- |

(30)

Se, että italialaiset tuottajat eivät pyrkineet muille ulkomaisille markkinoille eivätkä hyödyntäneet myöskään Italian markkinoita, johtuisi siis Italian viranomaisten mukaan siitä, että kyseessä oli tapahtuma, jonka vaikutukset eivät rajoittuneet Belgiaan vaan ylittivät valtioiden rajat.

| (31) | Eräiden italialaisten siipikarja-alan yritysten bruttomyynti kesä–elokuussa 1999 osoittaa Italian viranomaisten mukaan selvästi, että hinnat alenivat ja myynti väheni. |
| --- | --- |

(31)

Eräiden italialaisten siipikarja-alan yritysten bruttomyynti kesä–elokuussa 1999 osoittaa Italian viranomaisten mukaan selvästi, että hinnat alenivat ja myynti väheni.

IV.   OIKEUDELLINEN ARVIOINTI

Tuen olemassaolo

| (32) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotain yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. |
| --- | --- |

(32)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotain yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.

| (33) | Siipikarjanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä lokakuuta 1975 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2777/75 (7) 19 artiklassa säädetään, että asetuksessa tarkoitettujen tuotteiden tuotantoon ja kauppaan sovelletaan perustamissopimuksen 87, 88 ja 89 artiklaa, ellei kyseisen asetuksen säännöksistä muuta johdu. |
| --- | --- |

(33)

Siipikarjanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä lokakuuta 1975 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2777/75 (7) 19 artiklassa säädetään, että asetuksessa tarkoitettujen tuotteiden tuotantoon ja kauppaan sovelletaan perustamissopimuksen 87, 88 ja 89 artiklaa, ellei kyseisen asetuksen säännöksistä muuta johdu.

| (34) | Suunnitellun toimenpiteen mukaan tietyille yrityksille on tarkoitus maksaa julkista tukea. Kyseinen tuki (yhteensä 20 miljardia Italian liiraa) myönnetään valikoivasti niille tuottajille, joiden katsotaan kärsineen tappioita dioksiinikriisin vuoksi. Lisäksi suunniteltu toimenpide suosii tiettyjä tuotannonaloja (siipikarjan kasvattajia) ja saattaa vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, sillä Italian osuus koko unionin siipikarja-alan tuotannosta on 13,2 prosenttia. Vuonna 2001 Italia tuotti 1 134 000 tonnia siipikarjanlihaa, kun 15 jäsenvaltion EU:n tuotanto oli 9 088 000 tonnia (8). |
| --- | --- |

(34)

Suunnitellun toimenpiteen mukaan tietyille yrityksille on tarkoitus maksaa julkista tukea. Kyseinen tuki (yhteensä 20 miljardia Italian liiraa) myönnetään valikoivasti niille tuottajille, joiden katsotaan kärsineen tappioita dioksiinikriisin vuoksi. Lisäksi suunniteltu toimenpide suosii tiettyjä tuotannonaloja (siipikarjan kasvattajia) ja saattaa vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, sillä Italian osuus koko unionin siipikarja-alan tuotannosta on 13,2 prosenttia. Vuonna 2001 Italia tuotti 1 134 000 tonnia siipikarjanlihaa, kun 15 jäsenvaltion EU:n tuotanto oli 9 088 000 tonnia (8).

| (35) | Tämän perusteella kyseinen toimenpide on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(35)

Tämän perusteella kyseinen toimenpide on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

Tuen soveltuvuus yhteismarkkinoille

| (36) | Kielto myöntää valtiontukea ei ole ehdoton. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa Italian viranomaiset ovat vedonneet perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin poikkeuksiin. Perustamissopimuksessa määrätään, että 87 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea, joka on tarkoitettu luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttamien vahinkojen korvaamiseen. |
| --- | --- |

(36)

Kielto myöntää valtiontukea ei ole ehdoton. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa Italian viranomaiset ovat vedonneet perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin poikkeuksiin. Perustamissopimuksessa määrätään, että 87 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea, joka on tarkoitettu luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttamien vahinkojen korvaamiseen.

| (37) | Perustamissopimuksessa ei määritellä ’poikkeuksellisen tapahtuman’ käsitettä, minkä vuoksi on tarpeen tarkistaa, voidaanko Italian ”dioksiinikriisi” rinnastaa perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuun poikkeukselliseen tapahtumaan. |
| --- | --- |

(37)

Perustamissopimuksessa ei määritellä ’poikkeuksellisen tapahtuman’ käsitettä, minkä vuoksi on tarpeen tarkistaa, voidaanko Italian ”dioksiinikriisi” rinnastaa perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuun poikkeukselliseen tapahtumaan.

| (38) | Maatalousalan valtiontuesta annettujen yhteisön suuntaviivojen (9) mukaisesti komissio on luonnononnettomuuksista tai poikkeuksellisista tapahtumista aiheutuvien tappioiden korvaamiseksi myönnettyjä valtiontukia arvioidessaan johdonmukaisesti katsonut, että perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdassa mainittuja ’luonnononnettomuuden’ ja ’poikkeuksellisen tapahtuman’ käsitteitä olisi tulkittava rajoittavasti, koska ne muodostavat poikkeuksen 87 artiklan 1 kohdassa vahvistettuun pääperiaatteeseen, jonka mukaan valtiontuet eivät sovellu yhteismarkkinoille. Komissio on toistaiseksi hyväksynyt maanjäristykset, lumivyöryt, maanvyöryt ja tulvat mahdollisiksi luonnonmullistuksiksi. Poikkeuksellisiksi tapahtumiksi se on tähän mennessä hyväksynyt sodat, maan sisäiset levottomuudet tai lakot sekä tietyin varauksin ja tapahtuman laajuudesta riippuen suuret ydin- tai teollisuusonnettomuudet sekä tulipalot, jotka aiheuttavat laajoja menetyksiä. Toisaalta komissio ei ole hyväksynyt, että kaupallisin edellytyksin hankitun tavanomaisen vakuutuksen kattama yksittäisessä tuotantolaitoksessa tapahtunut tulipalo voitaisiin katsoa poikkeukselliseksi tapahtumaksi. Pääsääntöisesti komissio ei hyväksy eläin- tai kasvitautien puhkeamista luonnonmullistuksiksi eikä poikkeuksellisiksi tapahtumiksi, vaikka se onkin yhdessä tapauksessa tunnustanut hyvin laajalle levinneen täysin uuden eläintaudin puhkeamisen poikkeukselliseksi tapahtumaksi. Koska tämänkaltaisia tapahtumia on vaikea ennustaa, komissio arvioi 87 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla myönnettäviä tukia koskevat ehdotukset edelleen tapauskohtaisesti ja ottaa tässä yhteydessä huomioon aikaisemmin noudattamansa käytännön. Tapauskohtainen analysointi on tarpeen erityisesti silloin kun tukea myönnetään siipikarjantuotannon kaltaisella herkällä alalla, missä mikä tahansa markkinatoimenpide voi vaikuttaa yhteisen markkinajärjestelyn mukaisiin toimenpiteisiin. |
| --- | --- |

(38)

Maatalousalan valtiontuesta annettujen yhteisön suuntaviivojen (9) mukaisesti komissio on luonnononnettomuuksista tai poikkeuksellisista tapahtumista aiheutuvien tappioiden korvaamiseksi myönnettyjä valtiontukia arvioidessaan johdonmukaisesti katsonut, että perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdassa mainittuja ’luonnononnettomuuden’ ja ’poikkeuksellisen tapahtuman’ käsitteitä olisi tulkittava rajoittavasti, koska ne muodostavat poikkeuksen 87 artiklan 1 kohdassa vahvistettuun pääperiaatteeseen, jonka mukaan valtiontuet eivät sovellu yhteismarkkinoille. Komissio on toistaiseksi hyväksynyt maanjäristykset, lumivyöryt, maanvyöryt ja tulvat mahdollisiksi luonnonmullistuksiksi. Poikkeuksellisiksi tapahtumiksi se on tähän mennessä hyväksynyt sodat, maan sisäiset levottomuudet tai lakot sekä tietyin varauksin ja tapahtuman laajuudesta riippuen suuret ydin- tai teollisuusonnettomuudet sekä tulipalot, jotka aiheuttavat laajoja menetyksiä. Toisaalta komissio ei ole hyväksynyt, että kaupallisin edellytyksin hankitun tavanomaisen vakuutuksen kattama yksittäisessä tuotantolaitoksessa tapahtunut tulipalo voitaisiin katsoa poikkeukselliseksi tapahtumaksi. Pääsääntöisesti komissio ei hyväksy eläin- tai kasvitautien puhkeamista luonnonmullistuksiksi eikä poikkeuksellisiksi tapahtumiksi, vaikka se onkin yhdessä tapauksessa tunnustanut hyvin laajalle levinneen täysin uuden eläintaudin puhkeamisen poikkeukselliseksi tapahtumaksi. Koska tämänkaltaisia tapahtumia on vaikea ennustaa, komissio arvioi 87 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla myönnettäviä tukia koskevat ehdotukset edelleen tapauskohtaisesti ja ottaa tässä yhteydessä huomioon aikaisemmin noudattamansa käytännön. Tapauskohtainen analysointi on tarpeen erityisesti silloin kun tukea myönnetään siipikarjantuotannon kaltaisella herkällä alalla, missä mikä tahansa markkinatoimenpide voi vaikuttaa yhteisen markkinajärjestelyn mukaisiin toimenpiteisiin.

| (39) | Komissio ei yleensä ole hyväksynyt, että ihmisravinnoksi tarkoitettujen elintarvikkeiden kemiallista saastumista pidettäisiin sellaisenaan perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuna poikkeuksellisena tapahtumana. Päinvastoin, saastumisriski on seurausta siitä, että koko elintarvikeketjun eri vaiheissa ei ole noudatettu korkeimpia laatuvaatimuksia. |
| --- | --- |

(39)

Komissio ei yleensä ole hyväksynyt, että ihmisravinnoksi tarkoitettujen elintarvikkeiden kemiallista saastumista pidettäisiin sellaisenaan perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuna poikkeuksellisena tapahtumana. Päinvastoin, saastumisriski on seurausta siitä, että koko elintarvikeketjun eri vaiheissa ei ole noudatettu korkeimpia laatuvaatimuksia.

| (40) | Belgian dioksiinikriisiä koskevan tapauksen yhteydessä otettiin huomioon monia eri tekijöitä ennen kuin katsottiin, että kriisiä oli pidettävä poikkeuksellisena tapahtumana. Komissio kiinnitti huomiota ennen muuta kriisin torjumiseksi ja ihmisten terveyden suojelemiseksi toteutettujen toimenpiteiden laajuuteen. Tällaisia toimenpiteitä olivat mm. kielto saattaa siipikarjalihaa markkinoille ja vähittäisjakeluun sekä kielto viedä eräitä ihmisten tai eläinten ravinnoksi tarkoitettuja eläinperäisiä tuotteita sekä muihin maihin yhteisön sisällä että kolmansiin maihin sekä kyseisten tuotteiden määrääminen tiettyjen ehtojen, kuten valvonnan, jäljitettävyyden ja valvonnan alaisiksi (10) . Kriisin siis todettiin poikkeukselliseksi tapahtumaksi kahden seikan nojalla: sen, että Belgian viranomaiset ilmoittivat antavansa kiireellisiä toimenpiteitä, ja sen, että tuotannon myyminen kävi mahdottomaksi, mikä ajoi Belgian tuottajat kriisitilanteeseen. Kriisin ominaispiirteet ja sen vaikutukset asianomaisiin toimijoihin poikkesivat selkeästi tavanomaisista olosuhteista, minkä vuoksi sen ei voida katsoa kuuluneen markkinoiden tavanomaisiin toimintaedellytyksiin. Yhteiskunnallisen hälytystilan nopea leviäminen kuluttajien keskuudessa ja useiden kolmansien maiden belgialaista alkuperää oleville eläimille ja eläintuotteille asettama tuontikielto syvensi kriisiä voimakkaasti ja aiheutti pahoja häiriöitä markkinoilla, joilla Belgian tuottajat toimivat; ne menettivät markkinaosuuksiaan, mikä johti niiden liikevaihdon supistumiseen tavanomaiseen markkinatilanteeseen nähden. |
| --- | --- |

(40)

Belgian dioksiinikriisiä koskevan tapauksen yhteydessä otettiin huomioon monia eri tekijöitä ennen kuin katsottiin, että kriisiä oli pidettävä poikkeuksellisena tapahtumana. Komissio kiinnitti huomiota ennen muuta kriisin torjumiseksi ja ihmisten terveyden suojelemiseksi toteutettujen toimenpiteiden laajuuteen. Tällaisia toimenpiteitä olivat mm. kielto saattaa siipikarjalihaa markkinoille ja vähittäisjakeluun sekä kielto viedä eräitä ihmisten tai eläinten ravinnoksi tarkoitettuja eläinperäisiä tuotteita sekä muihin maihin yhteisön sisällä että kolmansiin maihin sekä kyseisten tuotteiden määrääminen tiettyjen ehtojen, kuten valvonnan, jäljitettävyyden ja valvonnan alaisiksi (10) . Kriisin siis todettiin poikkeukselliseksi tapahtumaksi kahden seikan nojalla: sen, että Belgian viranomaiset ilmoittivat antavansa kiireellisiä toimenpiteitä, ja sen, että tuotannon myyminen kävi mahdottomaksi, mikä ajoi Belgian tuottajat kriisitilanteeseen. Kriisin ominaispiirteet ja sen vaikutukset asianomaisiin toimijoihin poikkesivat selkeästi tavanomaisista olosuhteista, minkä vuoksi sen ei voida katsoa kuuluneen markkinoiden tavanomaisiin toimintaedellytyksiin. Yhteiskunnallisen hälytystilan nopea leviäminen kuluttajien keskuudessa ja useiden kolmansien maiden belgialaista alkuperää oleville eläimille ja eläintuotteille asettama tuontikielto syvensi kriisiä voimakkaasti ja aiheutti pahoja häiriöitä markkinoilla, joilla Belgian tuottajat toimivat; ne menettivät markkinaosuuksiaan, mikä johti niiden liikevaihdon supistumiseen tavanomaiseen markkinatilanteeseen nähden.

| (41) | Tuotteiden kemiallinen saastuminen sen enempää kuin myynnin romahtaminenkaan eivät sinänsä olisi olleet riittävä peruste katsoa, että kyseessä oli poikkeuksellinen tapahtuma, vaan tämä päätelmä perustuu yhteisvaikutukseen, jonka aiheuttivat kyseisten tuotteiden kaupanpitämistä ja vientiä tehokkaasti rajoittavat toimenpiteet ja se, että samaan aikaan niiden myynti väheni ja hinnat laskivat. Yhteiskunnallinen hälytystila ja kuluttajien reaktio dioksiinin saastuttamaan siipikarjanlihaan vain korostivat tapahtuman poikkeuksellisuutta. |
| --- | --- |

(41)

Tuotteiden kemiallinen saastuminen sen enempää kuin myynnin romahtaminenkaan eivät sinänsä olisi olleet riittävä peruste katsoa, että kyseessä oli poikkeuksellinen tapahtuma, vaan tämä päätelmä perustuu yhteisvaikutukseen, jonka aiheuttivat kyseisten tuotteiden kaupanpitämistä ja vientiä tehokkaasti rajoittavat toimenpiteet ja se, että samaan aikaan niiden myynti väheni ja hinnat laskivat. Yhteiskunnallinen hälytystila ja kuluttajien reaktio dioksiinin saastuttamaan siipikarjanlihaan vain korostivat tapahtuman poikkeuksellisuutta.

| (42) | Italian tuottajien osalta on sen sijaan todettava, että maassa ei annettu minkäänlaisia myynnin rajoittamiseen tai viennin kieltämiseen taikka kuluttajien terveyden suojelemiseen tähtääviä toimenpiteitä, koska kriisi ei suoranaisesti koskenut Italiaa. Ainoa ennalta arvaamaton ja markkinahäiriöitä aiheuttanut tekijä oli yhteiskunnallinen hälytystila ja kuluttajien reaktio muualla todettua saastumista kohtaan. |
| --- | --- |

(42)

Italian tuottajien osalta on sen sijaan todettava, että maassa ei annettu minkäänlaisia myynnin rajoittamiseen tai viennin kieltämiseen taikka kuluttajien terveyden suojelemiseen tähtääviä toimenpiteitä, koska kriisi ei suoranaisesti koskenut Italiaa. Ainoa ennalta arvaamaton ja markkinahäiriöitä aiheuttanut tekijä oli yhteiskunnallinen hälytystila ja kuluttajien reaktio muualla todettua saastumista kohtaan.

| (43) | Italian tilannetta ei voi verrata niiden maiden tilanteeseen, joita kriisi koski suoraan: dioksiinikriisi todettiin poikkeukselliseksi tapahtumaksi nimenomaan Belgiassa, ei yleisesti. Kuten 35–38 kohdassa jo todettiin, ihmisravinnoksi tarkoitettujen elintarvikkeiden kemiallinen saastuminen tai yhteiskunnallisen hälytystilan leviäminen eivät sinänsä muodosta perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettua poikkeuksellista tapahtumaa. |
| --- | --- |

(43)

Italian tilannetta ei voi verrata niiden maiden tilanteeseen, joita kriisi koski suoraan: dioksiinikriisi todettiin poikkeukselliseksi tapahtumaksi nimenomaan Belgiassa, ei yleisesti. Kuten 35–38 kohdassa jo todettiin, ihmisravinnoksi tarkoitettujen elintarvikkeiden kemiallinen saastuminen tai yhteiskunnallisen hälytystilan leviäminen eivät sinänsä muodosta perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettua poikkeuksellista tapahtumaa.

| (44) | Italian viranomaiset ovat viitanneet myös ensimmäiseen BSE-kriisiin Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Kyseisessä tapauksessa naudanliha-alan poikkeuksellinen tilanne johtui siitä, että sekä eläinten että naudanlihan vienti Yhdistyneestä kuningaskunnasta muihin Euroopan maihin ja kolmansiin maihin oli kokonaan kielletty. Hullun lehmän taudin vuoksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa toteutettujen markkinatoimien vaikutukset oli näin ollen ennennäkemättömän laajat. Komissio muistuttaa, että näihin toimenpiteisiin kuului muun muassa totaalinen vientikielto, joka koski kaikkea Yhdistyneessä kuningaskunnassa tuotettua lihaa ja kaikkia lihatuotteita, jotka voivat päätyä ihmisten tai eläinten ravintoketjuun, ja lihankulutuksen ennennäkemätön romahdus maan sisällä. Kulutuksen väheneminen liittyi lihan markkinoille saattamista ja käyttöä koskeviin tiukkoihin rajoituksiin, joiden vuoksi syntynyttä tilannetta voidaan kuvata poikkeukselliseksi. |
| --- | --- |

(44)

Italian viranomaiset ovat viitanneet myös ensimmäiseen BSE-kriisiin Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Kyseisessä tapauksessa naudanliha-alan poikkeuksellinen tilanne johtui siitä, että sekä eläinten että naudanlihan vienti Yhdistyneestä kuningaskunnasta muihin Euroopan maihin ja kolmansiin maihin oli kokonaan kielletty. Hullun lehmän taudin vuoksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa toteutettujen markkinatoimien vaikutukset oli näin ollen ennennäkemättömän laajat. Komissio muistuttaa, että näihin toimenpiteisiin kuului muun muassa totaalinen vientikielto, joka koski kaikkea Yhdistyneessä kuningaskunnassa tuotettua lihaa ja kaikkia lihatuotteita, jotka voivat päätyä ihmisten tai eläinten ravintoketjuun, ja lihankulutuksen ennennäkemätön romahdus maan sisällä. Kulutuksen väheneminen liittyi lihan markkinoille saattamista ja käyttöä koskeviin tiukkoihin rajoituksiin, joiden vuoksi syntynyttä tilannetta voidaan kuvata poikkeukselliseksi.

| (45) | Lisäksi komissio on Euroopassa sittemmin esiintyneiden hullun lehmän tautiin liittyvien tapausten (11) yhteydessä toistanut, että menekin tai tulojen alenemista ei sinänsä pidetä poikkeuksellisena. Myynnin vähenemistä pidetään seurauksena poikkeuksellisesta tapahtumasta, joka muodostuu eri tekijöiden harvinaisesta yhteensattumasta. Kuten edellä mainituissa tapauksissa, tukia perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetun poikkeuksellisen tapahtuman seurausten poistamiseksi myönnettiin maissa, joita kriisi koski välittömästi, eli joissa syntyi poikkeuksellinen kriisi muun muassa seuraavien tekijöiden yhteisvaikutuksen vuoksi: äärimmäisen kielteiset vaikutukset eurooppalaisille maataloustuottajille, kuluttajien keskuudessa levinnyt yhteiskunnallinen hälytystila ja monien kolmansien maiden asettama EU:sta peräisin olevien eläinten ja lihatuotteiden tuontikielto sekä joukko tapahtumia, joita kasvattajat eivät pystyneet valvomaan ja jotka omalta osaltaan kiristivät kriisitilannetta ja lietsoivat kuluttajien pelkoa. Tästä aiheutui voimakkaita häiriöitä markkinoilla, joilla eurooppalaiset tuottajat toimivat, sekä markkinaosuuksien menetyksiä ja sen myötä liikevaihdon supistumista tavanomaiseen markkinatilanteeseen verrattuna. |
| --- | --- |

(45)

Lisäksi komissio on Euroopassa sittemmin esiintyneiden hullun lehmän tautiin liittyvien tapausten (11) yhteydessä toistanut, että menekin tai tulojen alenemista ei sinänsä pidetä poikkeuksellisena. Myynnin vähenemistä pidetään seurauksena poikkeuksellisesta tapahtumasta, joka muodostuu eri tekijöiden harvinaisesta yhteensattumasta. Kuten edellä mainituissa tapauksissa, tukia perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetun poikkeuksellisen tapahtuman seurausten poistamiseksi myönnettiin maissa, joita kriisi koski välittömästi, eli joissa syntyi poikkeuksellinen kriisi muun muassa seuraavien tekijöiden yhteisvaikutuksen vuoksi: äärimmäisen kielteiset vaikutukset eurooppalaisille maataloustuottajille, kuluttajien keskuudessa levinnyt yhteiskunnallinen hälytystila ja monien kolmansien maiden asettama EU:sta peräisin olevien eläinten ja lihatuotteiden tuontikielto sekä joukko tapahtumia, joita kasvattajat eivät pystyneet valvomaan ja jotka omalta osaltaan kiristivät kriisitilannetta ja lietsoivat kuluttajien pelkoa. Tästä aiheutui voimakkaita häiriöitä markkinoilla, joilla eurooppalaiset tuottajat toimivat, sekä markkinaosuuksien menetyksiä ja sen myötä liikevaihdon supistumista tavanomaiseen markkinatilanteeseen verrattuna.

| (46) | Eräs tärkeä tekijä, jonka perusteella komissio totesi kyseisen kriisin poikkeukselliseksi tapahtumaksi, oli naudanliha-alan markkinoiden vakaus ja tasapaino ennen kriisin puhkeamista. Italian kananlihamarkkinoilla tilanne ei kuitenkaan ollut tällainen, vaan niillä oli todettu ylituotantoa ja hintojen alenemista, kuten jäljempänä (52–55 kohdassa) osoitetaan ja kuten Italian viranomaiset itsekin ovat todenneet (28.8.2000 ja 15.11.2000 päivätyissä kirjeissään). |
| --- | --- |

(46)

Eräs tärkeä tekijä, jonka perusteella komissio totesi kyseisen kriisin poikkeukselliseksi tapahtumaksi, oli naudanliha-alan markkinoiden vakaus ja tasapaino ennen kriisin puhkeamista. Italian kananlihamarkkinoilla tilanne ei kuitenkaan ollut tällainen, vaan niillä oli todettu ylituotantoa ja hintojen alenemista, kuten jäljempänä (52–55 kohdassa) osoitetaan ja kuten Italian viranomaiset itsekin ovat todenneet (28.8.2000 ja 15.11.2000 päivätyissä kirjeissään).

| (47) | Kaikissa edellä mainituissa ja erityisesti Italian viranomaisten mainitsemissa tapauksissa poikkeuksellinen tapahtuma oli tapahtunut asianomaisessa maassa, missä oli sen vuoksi toteutettu erilaisia rajoittavia sekä markkinoiden valvontaan ja terveyden turvaamiseen tähtääviä toimenpiteitä, joihin liittyi asianomaisten tuotteiden myynnin väheneminen ja hinnan aleneminen. |
| --- | --- |

(47)

Kaikissa edellä mainituissa ja erityisesti Italian viranomaisten mainitsemissa tapauksissa poikkeuksellinen tapahtuma oli tapahtunut asianomaisessa maassa, missä oli sen vuoksi toteutettu erilaisia rajoittavia sekä markkinoiden valvontaan ja terveyden turvaamiseen tähtääviä toimenpiteitä, joihin liittyi asianomaisten tuotteiden myynnin väheneminen ja hinnan aleneminen.

| (48) | Lisäksi poikkeukselliselta tapahtumalta edellytetään, että sen luonne ja asianomaisiin toimijoihin vaikuttavat seuraukset poikkeavat selkeästi tavanomaisista olosuhteista ja sijoittuvat markkinoiden tavanomaisten toimintaedellytysten ulkopuolelle. Se, että tapahtuma on odottamaton tai vaikeasti ennakoitavissa, voi vaikuttaa sen poikkeuksellisuuteen, mutta mitään tapahtumaa ei pelkästään näiden ominaisuuksien perusteella voida todeta perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetuksi ”poikkeukselliseksi tapahtumaksi”. |
| --- | --- |

(48)

Lisäksi poikkeukselliselta tapahtumalta edellytetään, että sen luonne ja asianomaisiin toimijoihin vaikuttavat seuraukset poikkeavat selkeästi tavanomaisista olosuhteista ja sijoittuvat markkinoiden tavanomaisten toimintaedellytysten ulkopuolelle. Se, että tapahtuma on odottamaton tai vaikeasti ennakoitavissa, voi vaikuttaa sen poikkeuksellisuuteen, mutta mitään tapahtumaa ei pelkästään näiden ominaisuuksien perusteella voida todeta perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetuksi ”poikkeukselliseksi tapahtumaksi”.

| (49) | Tarkasteltavana olevassa tapauksessa myynnin oletettu väheneminen ei poikkea muista kysyntään vaikuttavista tapahtumista, kuten tiettyjen vientimarkkinoiden sulkemisesta. Myös tällainen tapahtuma on odottamaton, mutta sisältyy silti yrityksen tavanomaiseen kaupalliseen riskiin, eikä se näin ollen ole perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettu poikkeuksellinen tapahtuma. |
| --- | --- |

(49)

Tarkasteltavana olevassa tapauksessa myynnin oletettu väheneminen ei poikkea muista kysyntään vaikuttavista tapahtumista, kuten tiettyjen vientimarkkinoiden sulkemisesta. Myös tällainen tapahtuma on odottamaton, mutta sisältyy silti yrityksen tavanomaiseen kaupalliseen riskiin, eikä se näin ollen ole perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettu poikkeuksellinen tapahtuma.

| (50) | Italian viranomaisten mukaan italialaiset tuottajat eivät voineet myydä tuotteitaan muille markkinoille, koska kriisi levisi laajalle Belgian rajojen ulkopuolelle, mikä johti siipikarjanlihan kulutuksen vähenemiseen kaikkialla Euroopassa. |
| --- | --- |

(50)

Italian viranomaisten mukaan italialaiset tuottajat eivät voineet myydä tuotteitaan muille markkinoille, koska kriisi levisi laajalle Belgian rajojen ulkopuolelle, mikä johti siipikarjanlihan kulutuksen vähenemiseen kaikkialla Euroopassa.

| (51) | Komission käytössä olevien tietojen mukaan siipikarjanlihan vienti yhteisön sisällä säilyi kuitenkin heinä- ja elokuussa 1999 tavanomaisella vuositasolla ja jopa lisääntyi vuoteen 1998 verrattuna. Heinäkuussa yhteisön sisäistä vientiä koskevat luvut olivat jopa korkeammat kuin vuoden 1999 keskimääräiset ja edellisvuoden heinäkuun vientiluvut. Vaikka tämä viennin lisääntyminen ei riittänytkään poistamaan Italian viranomaisten mainitsemaa ylituotantoa kokonaisuudessaan, se kuitenkin vähensi kriisistä tuottajille aiheutuneita haittavaikutuksia, kun ne saivat tilaisuuden myydä osan tuotannostaan yhteisön markkinoille. Italian viranomaiset eivät ole esittäneet mitään lukuja niiden väitteidensä tueksi, joiden mukaan yhteisön markkinoilla ei ollut muita vientimahdollisuuksia, vaan ne ovat ainoastaan todenneet, että kriisin vuoksi siipikarjanlihan kulutus väheni myös muissa Euroopan maissa. Samojen viranomaisten mukaan voidaan kuitenkin mainita eräitä maita (mm. Espanja, Irlanti, Itävalta, Kreikka, Portugali, Ruotsi, Suomi, Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta), joiden avulla voidaan määrittää kyseisten tuotteiden vertailuhinta (ks. 7 kohta edellä) siksi, että kriisi ei koskenut niitä. Näihin maihin olisi siis voitu myydä ainakin osa ylituotannosta. |
| --- | --- |

(51)

Komission käytössä olevien tietojen mukaan siipikarjanlihan vienti yhteisön sisällä säilyi kuitenkin heinä- ja elokuussa 1999 tavanomaisella vuositasolla ja jopa lisääntyi vuoteen 1998 verrattuna. Heinäkuussa yhteisön sisäistä vientiä koskevat luvut olivat jopa korkeammat kuin vuoden 1999 keskimääräiset ja edellisvuoden heinäkuun vientiluvut. Vaikka tämä viennin lisääntyminen ei riittänytkään poistamaan Italian viranomaisten mainitsemaa ylituotantoa kokonaisuudessaan, se kuitenkin vähensi kriisistä tuottajille aiheutuneita haittavaikutuksia, kun ne saivat tilaisuuden myydä osan tuotannostaan yhteisön markkinoille. Italian viranomaiset eivät ole esittäneet mitään lukuja niiden väitteidensä tueksi, joiden mukaan yhteisön markkinoilla ei ollut muita vientimahdollisuuksia, vaan ne ovat ainoastaan todenneet, että kriisin vuoksi siipikarjanlihan kulutus väheni myös muissa Euroopan maissa. Samojen viranomaisten mukaan voidaan kuitenkin mainita eräitä maita (mm. Espanja, Irlanti, Itävalta, Kreikka, Portugali, Ruotsi, Suomi, Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta), joiden avulla voidaan määrittää kyseisten tuotteiden vertailuhinta (ks. 7 kohta edellä) siksi, että kriisi ei koskenut niitä. Näihin maihin olisi siis voitu myydä ainakin osa ylituotannosta.

| (52) | Lisäksi on otettava huomioon komission tapa soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohtaa maatalousalalla, eli periaate, jonka mukaan tappioista ei voida maksaa ylikorvauksia. |
| --- | --- |

(52)

Lisäksi on otettava huomioon komission tapa soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohtaa maatalousalalla, eli periaate, jonka mukaan tappioista ei voida maksaa ylikorvauksia.

| (53) | Italian viranomaisten suunnittelema korvausjärjestelmä perustuu siihen, että tukea maksetaan kesä–heinäkuussa 1999 tuotetun ja markkinoille saatetun lihan määrän perusteella siten, että Italian keskihintoja verrataan kriisin ulkopuolelle jääneiden maiden keskihintoihin. Erotus Italian hintoihin nähden oli Italian viranomaisten mukaan kesäkuussa 53,966 euroa/100 kg ja heinäkuussa 46,218 euroa/100 kg. Tuen määrä on 21 150 Italian liiraa (10,92 euroa)/100 kg ja 15 400 Italian liiraa (7,95 euroa)/100 kg. |
| --- | --- |

(53)

Italian viranomaisten suunnittelema korvausjärjestelmä perustuu siihen, että tukea maksetaan kesä–heinäkuussa 1999 tuotetun ja markkinoille saatetun lihan määrän perusteella siten, että Italian keskihintoja verrataan kriisin ulkopuolelle jääneiden maiden keskihintoihin. Erotus Italian hintoihin nähden oli Italian viranomaisten mukaan kesäkuussa 53,966 euroa/100 kg ja heinäkuussa 46,218 euroa/100 kg. Tuen määrä on 21 150 Italian liiraa (10,92 euroa)/100 kg ja 15 400 Italian liiraa (7,95 euroa)/100 kg.

| (54) | Tällaiseen laskutapaan liittyy kaksi ongelmaa. Ensimmäinen koskee Italian viranomaisten väitettä, jonka mukaan tuottajien oli pakastettava myymättä jäänyt liha (12) . Kriisin aikana myymättä jääneet siipikarjatuotteet voitiin pakastamisen ansiosta myydä myöhemmin, niin että tappiot jäivät pienemmiksi kuin tapauksen tutkinnan yhteydessä ilmoitettiin. Italian viranomaiset eivät ole kommentoineet tätä. Jos osa tuotannosta on myyty myöhemmin (todennäköisesti tavanomaiseen hintaan), ei voida sulkea pois tappioiden ylikorvaamisen riskiä. Lisäksi Italian viranomaiset ovat ilmoittaneet, että kanoja teurastettiin 43 170,1 tonnia kesäkuussa 1999 ja heinäkuussa 47 485,9 tonnia eli yhteensä 90 656 tonnia (ks. 15.11.2000 päivätty kirje), kun taas myynti oli vuoden 1999 kesäkuussa 34 700 000 kiloa ja heinäkuussa 30 200 000 kiloa, eli yhteensä 64 900 tonnia. Kesäkuussa lihaa pakastettiin 4 150,8 tonnia ja heinäkuussa 9 271,3 tonnia eli yhteensä 12 422,1 tonnia. Italian viranomaiset eivät kuitenkaan ole ilmoittaneet, mitä on tapahtunut myymättä ja pakastamatta jääneelle lihalle, joten sen osalta ei voida sulkea pois sitä mahdollisuutta, että se on myyty muille markkinoille. |
| --- | --- |

(54)

Tällaiseen laskutapaan liittyy kaksi ongelmaa. Ensimmäinen koskee Italian viranomaisten väitettä, jonka mukaan tuottajien oli pakastettava myymättä jäänyt liha (12) . Kriisin aikana myymättä jääneet siipikarjatuotteet voitiin pakastamisen ansiosta myydä myöhemmin, niin että tappiot jäivät pienemmiksi kuin tapauksen tutkinnan yhteydessä ilmoitettiin. Italian viranomaiset eivät ole kommentoineet tätä. Jos osa tuotannosta on myyty myöhemmin (todennäköisesti tavanomaiseen hintaan), ei voida sulkea pois tappioiden ylikorvaamisen riskiä. Lisäksi Italian viranomaiset ovat ilmoittaneet, että kanoja teurastettiin 43 170,1 tonnia kesäkuussa 1999 ja heinäkuussa 47 485,9 tonnia eli yhteensä 90 656 tonnia (ks. 15.11.2000 päivätty kirje), kun taas myynti oli vuoden 1999 kesäkuussa 34 700 000 kiloa ja heinäkuussa 30 200 000 kiloa, eli yhteensä 64 900 tonnia. Kesäkuussa lihaa pakastettiin 4 150,8 tonnia ja heinäkuussa 9 271,3 tonnia eli yhteensä 12 422,1 tonnia. Italian viranomaiset eivät kuitenkaan ole ilmoittaneet, mitä on tapahtunut myymättä ja pakastamatta jääneelle lihalle, joten sen osalta ei voida sulkea pois sitä mahdollisuutta, että se on myyty muille markkinoille.

| (55) | Italian viranomaiset viittaavat lisäksi muiden kriisin ulkopuolelle jääneiden Euroopan maiden keskihintoihin, ottamatta huomioon sitä, että Italiassa hinnat olivat alentuneet jo ennen kesäkuuta 1999, ja siipikarjanlihan hinnan vaihteluita yleensä. Seuraava taulukko kuvaa hintavaihteluita Italiassa vuosina 1998, 1999 ja 2000 (13):
  Kuukauden markkinahinta, kokonainen kana,





  EUR/100 kg |
| --- | --- |
| |

(55)

Italian viranomaiset viittaavat lisäksi muiden kriisin ulkopuolelle jääneiden Euroopan maiden keskihintoihin, ottamatta huomioon sitä, että Italiassa hinnat olivat alentuneet jo ennen kesäkuuta 1999, ja siipikarjanlihan hinnan vaihteluita yleensä. Seuraava taulukko kuvaa hintavaihteluita Italiassa vuosina 1998, 1999 ja 2000 (13):

Kuukauden markkinahinta, kokonainen kana,

EUR/100 kg

Image

| (56) | Italian viranomaisten toimittamien tietojen mukaan siipikarjanliha-alalla kärsittiin ylituotannosta jo maaliskuussa, jolloin tuottajat päättivät teurastaa osan niistä kanoista, jotka olisivat oikeastaan olleet teurastusiässä vasta huhti- ja toukokuussa, vähentääkseen tarjontaa kesäkuussa 4,8 prosentilla. Italian viranomaisten mukaan 10 prosenttia kesäkuun tuotannosta jätettiin teurastamatta dioksiinikriisin vuoksi ja toimitettiin markkinoille vasta heinä- ja elokuussa, mikä lisäsi ylitarjontaa näiden kahden kuukauden aikana. Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan kasvatettavaksi otettujen kananpoikien määrä tosiaan lisääntyi helmi-, maalis- ja huhtikuussa, niin että tuotanto kasvoi kesäkuussa 5,6 prosenttia. |
| --- | --- |

(56)

Italian viranomaisten toimittamien tietojen mukaan siipikarjanliha-alalla kärsittiin ylituotannosta jo maaliskuussa, jolloin tuottajat päättivät teurastaa osan niistä kanoista, jotka olisivat oikeastaan olleet teurastusiässä vasta huhti- ja toukokuussa, vähentääkseen tarjontaa kesäkuussa 4,8 prosentilla. Italian viranomaisten mukaan 10 prosenttia kesäkuun tuotannosta jätettiin teurastamatta dioksiinikriisin vuoksi ja toimitettiin markkinoille vasta heinä- ja elokuussa, mikä lisäsi ylitarjontaa näiden kahden kuukauden aikana. Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan kasvatettavaksi otettujen kananpoikien määrä tosiaan lisääntyi helmi-, maalis- ja huhtikuussa, niin että tuotanto kasvoi kesäkuussa 5,6 prosenttia.

| (57) | Kun verrataan touko–elokuussa 1999 teurastettujen kanojen määrää edellisvuosien vastaavaan ajanjaksoon, voidaan todeta, että toukokuussa 1999 teurastettujen kanojen määrä ja siten kananlihan tarjonta lisääntyi lähes 9 prosenttia, kun taas kesäkuussa 1999 tarjonta väheni kesäkuuhun 1998 verrattuna 10 prosenttia. Heinäkuussa 1999 kanoja teurastettiin jälleen lähes 10 prosenttia enemmän kuin heinäkuussa 1998. Tarjonnan kasvu jatkui edelleen elokuussa 1999 (+6,5 prosenttia). Jos oletetaan, että hinnat määräytyvät tarjonnan perusteella, voitaisiin päätellä, että hinnat alenivat huhtikuuhun verrattuna, jolloin ne olivat jo Euroopan keskihintoja alemmat ylituotannon vuoksi. Jos siis verrataan Italiassa kesä- ja heinäkuussa maksettuja kananlihan hintoja dioksiinikriisin ulkopuolelle jääneiden maiden keskihintoihin, voidaan todeta, että kananliha oli Italiassa ylihinnoiteltu. |
| --- | --- |

(57)

Kun verrataan touko–elokuussa 1999 teurastettujen kanojen määrää edellisvuosien vastaavaan ajanjaksoon, voidaan todeta, että toukokuussa 1999 teurastettujen kanojen määrä ja siten kananlihan tarjonta lisääntyi lähes 9 prosenttia, kun taas kesäkuussa 1999 tarjonta väheni kesäkuuhun 1998 verrattuna 10 prosenttia. Heinäkuussa 1999 kanoja teurastettiin jälleen lähes 10 prosenttia enemmän kuin heinäkuussa 1998. Tarjonnan kasvu jatkui edelleen elokuussa 1999 (+6,5 prosenttia). Jos oletetaan, että hinnat määräytyvät tarjonnan perusteella, voitaisiin päätellä, että hinnat alenivat huhtikuuhun verrattuna, jolloin ne olivat jo Euroopan keskihintoja alemmat ylituotannon vuoksi. Jos siis verrataan Italiassa kesä- ja heinäkuussa maksettuja kananlihan hintoja dioksiinikriisin ulkopuolelle jääneiden maiden keskihintoihin, voidaan todeta, että kananliha oli Italiassa ylihinnoiteltu.

| (58) | Kun otetaan huomioon kananlihan hintavaihtelut Italiassa ja hintojen yleinen aleneva suuntaus jo ennen dioksiinikriisin puhkeamista, kesäkuun 1999 hintojen vertaaminen kesäkuun 1998 hintoihin ei ole aiheellista, sillä se ei kuvasta Italian kananlihamarkkinoilla jo vallinnutta ylituotantoa eikä siitä aiheutunutta hintojen alenemista. Italian viranomaisten väite, jonka mukaan tuottajat olivat toteuttaneet korjaavia markkinatoimenpiteitä teurastamalla jo maaliskuussa etukäteen osan niistä kananpojista, jotka olisivat tulleet teurastusikäisiksi huhti- ja toukokuussa, vähentääkseen siten tarjontaa kesä- ja heinäkuussa, on ristiriidassa niiden tietojen kanssa, jotka koskevat kasvatettavaksi otettujen kananpoikien määrää ja joiden perusteella voidaan arvioida tuotannon määrä. Näiden tietojen mukaan tarjonta lisääntyi kesäkuussa ja väheni hieman (1,6 prosenttia) heinäkuussa. Näiden tietojen nojalla kesä–heinäkuun 1999 myyntihintojen ennustaminen (verrattuna kesäkuun 1998 hintoihin tai dioksiinikriisin ulkopuolelle jääneiden Euroopan maiden keskihintoihin) olisi sattumanvaraista. |
| --- | --- |

(58)

Kun otetaan huomioon kananlihan hintavaihtelut Italiassa ja hintojen yleinen aleneva suuntaus jo ennen dioksiinikriisin puhkeamista, kesäkuun 1999 hintojen vertaaminen kesäkuun 1998 hintoihin ei ole aiheellista, sillä se ei kuvasta Italian kananlihamarkkinoilla jo vallinnutta ylituotantoa eikä siitä aiheutunutta hintojen alenemista. Italian viranomaisten väite, jonka mukaan tuottajat olivat toteuttaneet korjaavia markkinatoimenpiteitä teurastamalla jo maaliskuussa etukäteen osan niistä kananpojista, jotka olisivat tulleet teurastusikäisiksi huhti- ja toukokuussa, vähentääkseen siten tarjontaa kesä- ja heinäkuussa, on ristiriidassa niiden tietojen kanssa, jotka koskevat kasvatettavaksi otettujen kananpoikien määrää ja joiden perusteella voidaan arvioida tuotannon määrä. Näiden tietojen mukaan tarjonta lisääntyi kesäkuussa ja väheni hieman (1,6 prosenttia) heinäkuussa. Näiden tietojen nojalla kesä–heinäkuun 1999 myyntihintojen ennustaminen (verrattuna kesäkuun 1998 hintoihin tai dioksiinikriisin ulkopuolelle jääneiden Euroopan maiden keskihintoihin) olisi sattumanvaraista.

| (59) | Komissio voi näin ollen katsoa, että koska yhteiskunnallinen hälytystila ei sinänsä ole perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettu poikkeuksellinen edellytys ja että Italian viranomaisten ehdottama tappioiden laskutapa saattaa johtaa italialaisille siipikarjanlihantuottajille aiheutuneiden tappioiden ylikorvaamiseen, toimenpidettä ei voida pitää yhteismarkkinoille soveltuvana perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(59)

Komissio voi näin ollen katsoa, että koska yhteiskunnallinen hälytystila ei sinänsä ole perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettu poikkeuksellinen edellytys ja että Italian viranomaisten ehdottama tappioiden laskutapa saattaa johtaa italialaisille siipikarjanlihantuottajille aiheutuneiden tappioiden ylikorvaamiseen, toimenpidettä ei voida pitää yhteismarkkinoille soveltuvana perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla.

| (60) | Tukea ei voida pitää yhteismarkkinoille soveltuvana myöskään perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan nojalla. Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohtaa ei voida soveltaa, koska tukea ei ole tarkoitettu taloudellisen kehityksen edistämiseen alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma. |
| --- | --- |

(60)

Tukea ei voida pitää yhteismarkkinoille soveltuvana myöskään perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan nojalla. Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohtaa ei voida soveltaa, koska tukea ei ole tarkoitettu taloudellisen kehityksen edistämiseen alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma.

| (61) | Tuki ei ole myöskään perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettua tukea Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistämiseen tai jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen. |
| --- | --- |

(61)

Tuki ei ole myöskään perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettua tukea Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistämiseen tai jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen.

| (62) | Tukea ei ole tarkoitettu myöskään perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan d alakohdassa mainittujen tavoitteiden edistämiseen. |
| --- | --- |

(62)

Tukea ei ole tarkoitettu myöskään perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan d alakohdassa mainittujen tavoitteiden edistämiseen.

| (63) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan soveltamisesta taas on todettava, että koska Italian viranomaiset ovat ilmoittaneet asianomaisesta laista perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan määräysten mukaisesti, tukea on arvioitava maatalousalan valtiontuesta annettujen yhteisöjen suuntaviivojen (14) (jäljempänä ’suuntaviivat’) nojalla. Suuntaviivojen 23.3 kohdan mukaan suuntaviivoja sovelletaan uusiin valtiontukiin, mukaan luettuina jäsenvaltioiden toimittamat vireillä olevat ilmoitukset, joista komissio ei ole vielä tehnyt päätöstä, 1 päivästä tammikuuta 2000 alkaen. |
| --- | --- |

(63)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan soveltamisesta taas on todettava, että koska Italian viranomaiset ovat ilmoittaneet asianomaisesta laista perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan määräysten mukaisesti, tukea on arvioitava maatalousalan valtiontuesta annettujen yhteisöjen suuntaviivojen (14) (jäljempänä ’suuntaviivat’) nojalla. Suuntaviivojen 23.3 kohdan mukaan suuntaviivoja sovelletaan uusiin valtiontukiin, mukaan luettuina jäsenvaltioiden toimittamat vireillä olevat ilmoitukset, joista komissio ei ole vielä tehnyt päätöstä, 1 päivästä tammikuuta 2000 alkaen.

| (64) | Tuista, jotka on tarkoitettu eläin- ja kasvitautien aiheuttamien tappioiden korvaamiseen, säädetään suuntaviivojen 11.4 kohdassa. Tuen puitteissa voidaan myöntää kohtuullinen korvaus tulonmenetyksestä ottaen huomioon uusien eläinten hankintaan tai uuden viljelmän istutukseen liittyvät vaikeudet ja mahdollinen viranomaisten määräämä tai suosittama karanteeni- tai odotusaika, joka tarvitaan taudin hävittämiseksi ennen kuin tilalle voidaan hankkia uutta karjaa tai istuttaa uusia viljelmiä. Tuen myöntämisen edellytyksenä on siis oltava terveys- tai eläinlääkintäviranomaisten määräyksestä tapahtuva eläinten pakkoteurastus osana ohjelmaa, jonka tarkoituksena on kyseisen taudin ennaltaehkäisy ja hävittäminen. |
| --- | --- |

(64)

Tuista, jotka on tarkoitettu eläin- ja kasvitautien aiheuttamien tappioiden korvaamiseen, säädetään suuntaviivojen 11.4 kohdassa. Tuen puitteissa voidaan myöntää kohtuullinen korvaus tulonmenetyksestä ottaen huomioon uusien eläinten hankintaan tai uuden viljelmän istutukseen liittyvät vaikeudet ja mahdollinen viranomaisten määräämä tai suosittama karanteeni- tai odotusaika, joka tarvitaan taudin hävittämiseksi ennen kuin tilalle voidaan hankkia uutta karjaa tai istuttaa uusia viljelmiä. Tuen myöntämisen edellytyksenä on siis oltava terveys- tai eläinlääkintäviranomaisten määräyksestä tapahtuva eläinten pakkoteurastus osana ohjelmaa, jonka tarkoituksena on kyseisen taudin ennaltaehkäisy ja hävittäminen.

| (65) | Tarkasteltavana olevia toimenpiteitä koskevien ilmoitusten perusteella on selvää, että terveys- tai eläinlääkintäviranomaiset eivät ole määränneet eläimiä teurastettavaksi eläintaudin ehkäisemiseen ja hävittämiseen tähtäävän ohjelman yhteydessä, koska italialaisissa yrityksissä ei tapahtunut kemiallista saastumista. Tarkasteltavana oleva toimenpide ei näin ollen täytä suuntaviivojen 11.4 kohdassa mainittua edellytystä. |
| --- | --- |

(65)

Tarkasteltavana olevia toimenpiteitä koskevien ilmoitusten perusteella on selvää, että terveys- tai eläinlääkintäviranomaiset eivät ole määränneet eläimiä teurastettavaksi eläintaudin ehkäisemiseen ja hävittämiseen tähtäävän ohjelman yhteydessä, koska italialaisissa yrityksissä ei tapahtunut kemiallista saastumista. Tarkasteltavana oleva toimenpide ei näin ollen täytä suuntaviivojen 11.4 kohdassa mainittua edellytystä.

| (66) | Edellä esitetyn perusteella ei voida katsoa, että siipikarjantuotannon alalla toimiville yrityksille myönnetty tuki olisi tarkoitettu perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetun poikkeuksellisen tapahtuman aiheuttamien vahinkojen korvaamiseen. Tukeen ei myöskään voida soveltaa mitään perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa määrätyistä poikkeuksista. Kyseisiä tukia on näin ollen pidettävä toimintatukina, jotka eivät sovellu yhteismarkkinoille suuntaviivojen 3.5 kohdan nojalla (15). |
| --- | --- |

(66)

Edellä esitetyn perusteella ei voida katsoa, että siipikarjantuotannon alalla toimiville yrityksille myönnetty tuki olisi tarkoitettu perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetun poikkeuksellisen tapahtuman aiheuttamien vahinkojen korvaamiseen. Tukeen ei myöskään voida soveltaa mitään perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa määrätyistä poikkeuksista. Kyseisiä tukia on näin ollen pidettävä toimintatukina, jotka eivät sovellu yhteismarkkinoille suuntaviivojen 3.5 kohdan nojalla (15).

| (67) | Tuki on myös siipikarjanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä lokakuuta 1975 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2777/75 vastainen, sillä asetuksessa säädetään, että sen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden osalta voidaan hyväksyä ainoastaan seuraavat toimenpiteet: toimenpiteet, joilla pyritään edistämään tuotannon, jalostuksen ja kaupan pitämisen parempaa järjestäytymistä, toimenpiteet, joilla pyritään parantamaan laatua, toimenpiteet, joilla pyritään käytettävien tuotantokeinojen tuntemuksen perusteella mahdollistamaan lyhyen ja pitkän aikavälin ennusteiden laatiminen, sekä toimenpiteet, joilla pyritään helpottamaan tuotteiden markkinahintojen kehityksen seurantaa. Eläintautien leviämisen estämiseksi tarkoitetuista toimenpiteistä mahdollisesti aiheutuvien vapaan liikkuvuuden rajoitusten huomioon ottamiseksi voidaan kyseisten rajoitusten kohteena olevien markkinoiden tukemiseksi toteuttaa lisäksi poikkeustoimenpiteitä 17 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. Nämä toimenpiteet voidaan toteuttaa ainoastaan niin laajoina ja niin pitkäksi aikaa kuin on ehdottomasti tarpeen näiden markkinoiden tukemiseksi. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa Italiassa ei ole toteutettu mitään mainituista toimenpiteistä. Tästä seuraa, että valtiontukea voidaan myöntää ainoastaan perustamissopimuksen 87–89 artiklan mukaisesti. Kuten edellisessä kohdassa todetaan, tarkasteltavana oleva tuki ei ole valtiontukia koskevien sääntöjen mukaista eikä näin ollen sovellu yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(67)

Tuki on myös siipikarjanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä lokakuuta 1975 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2777/75 vastainen, sillä asetuksessa säädetään, että sen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden osalta voidaan hyväksyä ainoastaan seuraavat toimenpiteet: toimenpiteet, joilla pyritään edistämään tuotannon, jalostuksen ja kaupan pitämisen parempaa järjestäytymistä, toimenpiteet, joilla pyritään parantamaan laatua, toimenpiteet, joilla pyritään käytettävien tuotantokeinojen tuntemuksen perusteella mahdollistamaan lyhyen ja pitkän aikavälin ennusteiden laatiminen, sekä toimenpiteet, joilla pyritään helpottamaan tuotteiden markkinahintojen kehityksen seurantaa. Eläintautien leviämisen estämiseksi tarkoitetuista toimenpiteistä mahdollisesti aiheutuvien vapaan liikkuvuuden rajoitusten huomioon ottamiseksi voidaan kyseisten rajoitusten kohteena olevien markkinoiden tukemiseksi toteuttaa lisäksi poikkeustoimenpiteitä 17 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. Nämä toimenpiteet voidaan toteuttaa ainoastaan niin laajoina ja niin pitkäksi aikaa kuin on ehdottomasti tarpeen näiden markkinoiden tukemiseksi. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa Italiassa ei ole toteutettu mitään mainituista toimenpiteistä. Tästä seuraa, että valtiontukea voidaan myöntää ainoastaan perustamissopimuksen 87–89 artiklan mukaisesti. Kuten edellisessä kohdassa todetaan, tarkasteltavana oleva tuki ei ole valtiontukia koskevien sääntöjen mukaista eikä näin ollen sovellu yhteismarkkinoille.

V.   PÄÄTELMÄT

| (68) | Edellä esitetyn nojalla komissio katsoo, että AIMA-ohjelman nojalla siipikarja-alan hyväksi myönnetty tuki on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, johon ei voida soveltaa mitään 87 artiklan 2 tai 3 kohdan mukaisista poikkeuksista. |
| --- | --- |

(68)

Edellä esitetyn nojalla komissio katsoo, että AIMA-ohjelman nojalla siipikarja-alan hyväksi myönnetty tuki on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, johon ei voida soveltaa mitään 87 artiklan 2 tai 3 kohdan mukaisista poikkeuksista.

| (69) | Koska ohjelma on annettu tiedoksi komissiolle perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja koska kyseisessä kohdassa määrätään, että jäsenvaltio voi toteuttaa suunnitellun toimenpiteen vasta sen jälkeen kun Euroopan komissio on sen hyväksynyt, ei ole tarpeen vaatia tuen takaisin perimistä, |
| --- | --- |

(69)

Koska ohjelma on annettu tiedoksi komissiolle perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja koska kyseisessä kohdassa määrätään, että jäsenvaltio voi toteuttaa suunnitellun toimenpiteen vasta sen jälkeen kun Euroopan komissio on sen hyväksynyt, ei ole tarpeen vaatia tuen takaisin perimistä,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Tuki, jonka Italia aikoo myöntää kansallisen AIMA-toimenpideohjelman nojalla vuoden 1999 osalta, ei sovellu yhteismarkkinoille.

Italia ei saa panna kyseistä tukiohjelmaa täytäntöön.

2 artikla

Italian on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Italian tasavallalle.

Tehty Brysselissä 19. toukokuu 2004.

Komission puolesta

Franz FISCHLER

Komission jäsen

---

(1)  EYVL C 254, 13.9.2001, s. 2.

1

(2)  Italiassa keskihinta oli kesäkuussa 83,924 euroa/100 kg ja heinäkuussa 86,132 euroa/100 kg.

2

(3)  Luvut kattavat sekä kotitalouksien että yhteisöjen hankinnat.

3

(4)  Ks. erityisesti valtiontukiasioita NN 87/99, NN 88/99, NN 89/99, N 380/99, N 386/99 sekä NN 95/99 ja N 384/99 koskevat komission päätökset.

4

(5)  Ks. valtiontukiasiat N 299/96, N 290/96, N 278/96 ja N 289/96.

5

(6)  EYVL C 232, 12.8.2000.

6

(7)  EYVL L 282, 1.11.1975, s. 77.

7

(8)  Lähde: Eurostat ja Euroopan komissio.

8

(9)  EYVL, C 28, 1.2.2000, s. 2.

9

(10)  Näistä toimenpiteistä säädetään kolmessa komission päätöksessä: Komission päätös 1999/363/EY, tehty 3 päivänä kesäkuuta 1999, eräisiin ihmisravinnoksi tai eläinten rehuiksi tarkoitettuihin dioksiinin saastuttamiin eläintuotteisiin liittyvistä suojatoimenpiteistä (EYVL L 141, 4.6.1999, s. 24). Nämä toimenpiteet koskivat erityisesti siipikarjanlihaa ja kaikkia siipikarjatuotteita kuten munia ja munavalmisteita, rasvaa, eläinproteiineja ja eläinten rehun valmistamiseen tarkoitettuja raaka-aineita. Komission päätös 1999/368/EY, tehty 4 päivänä kesäkuuta 1999, ja komission päätös 1999/389/EY, tehty 11 päivänä kesäkuuta 1999, nautaeläimistä ja sioista peräisin olevia ihmisravinnoksi tai eläinten rehuksi tarkoitettuja dioksiinin saastuttamia tuotteita koskevista suojatoimenpiteistä (EYVL L 142, 5.6.1999, s. 46, ja EYVL L 147, 12.6.1999, s. 26). Nämä toimenpiteet koskivat erityisesti naudan- ja sianlihaa sekä maitoa ja kaikkia niistä valmistettuja tuotteita.

10

(11)  Ks. mm. valtiontukiasiat N 113/A/2001 (27.7.2001 tehty päätös SG 01 290550), N 437/2001 (27.7.2001 tehty päätös SG 01 290526D), N 657/2001 (9.11.2001 tehty päätös SG 01 292096) ja NN 46/2001 (27.7.2001 tehty päätös SG 01 290558).

11

(12)  Ks. 23.5.2001 päivätty kirje, jossa Italian viranomaiset ilmoittavat, että tuottajat ovat joutuneet pakastamaan kesäkuussa 4 150,8 tonnia, heinäkuussa 9 271,3 tonnia ja elokuussa 2 595,9 tonnia siipikarjanlihaa.

12

(13)  Tiedot koskevat siipikarjanlihan vientiä yhteisön sisällä (teurasruhon painon mukaan ilmaistuna).

13

(14)  EYVL C 28, 1.2.2000, s. 2.

14

(15)  Asia T 459/1993, Siemens S.A. v. komissio, yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio 8.6.1995, Kok. 1995, s. 1675.

15

---

| 6.2.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 32/23 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 32/23

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 24 päivänä toukokuuta 2006,

EY:n perustamissopimuksen 82 artiklan ja ETA-sopimuksen 54 artiklan mukaisesta menettelystä Microsoft Corporationia vastaan

Asia  COMP/C-3/37.792 — Microsoft

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 900)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/53/EY)

Komissio teki 24. maaliskuuta 2004 päätöksen EY:n perustamissopimuksen 82 artiklan ja ETA-sopimuksen 54 artiklan mukaisesta menettelystä. Asetuksen N:o 17 (1) 21 artiklan säännösten mukaisesti komissio julkaisee asianosaisten nimet ja päätöksen pääsisällön ottaen huomioon yritysten oikeutetut edut sen suhteen, ettei niiden liikesalaisuuksia paljasteta. Päätöksen koko tekstin julkinen toisinto on saatavissa asiassa todistusvoimaisilla kielillä ja komission työkielillä kilpailun pääosaston Internet-sivuilla osoitteessa http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html.

I.   YHTEENVETO RIKKOMISESTA

Osoitus, rikkomisen luonne ja kesto

| (1) | Tämä päätös on osoitettu Microsoft Corporationille. |
| --- | --- |

(1)

Tämä päätös on osoitettu Microsoft Corporationille.

| (2) | Microsoft Corporation on rikkonut EY:n perustamissopimuksen 82 artiklaa ja ETA-sopimuksen 54 artiklaa seuraavin tavoin:






  — | se on kieltäytynyt luovuttamasta yhteentoimivuuden edellyttämiä tietoja eikä ole sallinut tietojen käyttämistä työryhmäpalvelinten käyttöjärjestelmätuotteiden kehittämiseen ja jakeluun lokakuusta 1998 tämän päätöksen päivämäärään asti; |
| --- | --- | --- |

(2)

Microsoft Corporation on rikkonut EY:n perustamissopimuksen 82 artiklaa ja ETA-sopimuksen 54 artiklaa seuraavin tavoin:

—

se on kieltäytynyt luovuttamasta yhteentoimivuuden edellyttämiä tietoja eikä ole sallinut tietojen käyttämistä työryhmäpalvelinten käyttöjärjestelmätuotteiden kehittämiseen ja jakeluun lokakuusta 1998 tämän päätöksen päivämäärään asti;

| — | se on edellyttänyt Windows Media Playerin (WMP) hankkimista yhdessä Windowsin asiakastietokoneiden käyttöjärjestelmän kanssa toukokuusta 1999 tämän päätöksen päivämäärään asti. |
| --- | --- |

—

se on edellyttänyt Windows Media Playerin (WMP) hankkimista yhdessä Windowsin asiakastietokoneiden käyttöjärjestelmän kanssa toukokuusta 1999 tämän päätöksen päivämäärään asti.

merkitykselliset markkinat

Henkilökohtaisten tietokoneiden käyttöjärjestelmät

| (3) | Käyttöjärjestelmät ovat ohjelmistotuotteita, jotka ohjaavat tietokoneen perustoimintoja. ”Asiakastietokoneet” ovat yhden henkilön kerrallaan käyttämiä yleistietokoneita, jotka voidaan liittää tietokoneverkkoon. |
| --- | --- |

(3)

Käyttöjärjestelmät ovat ohjelmistotuotteita, jotka ohjaavat tietokoneen perustoimintoja. ”Asiakastietokoneet” ovat yhden henkilön kerrallaan käyttämiä yleistietokoneita, jotka voidaan liittää tietokoneverkkoon.

| (4) | Käyttöjärjestelmät voidaan jakaa i) Intel-yhteensopiviin tietokoneisiin tarkoitettuihin käyttöjärjestelmiin ja ii) muihin kuin Intel-yhteensopiviin tietokoneisiin tarkoitettuihin käyttöjärjestelmiin. ”Intel-yhteensopiva” tarkoittaa tässä yhteydessä tietyntyyppistä laitearkkitehtuuria. Muun kuin Intel-yhteensopivan käyttöjärjestelmän (esim. Applen Macintosh) mukauttaminen niin, että sitä voidaan käyttää Intel-yhteensopivassa laitteistossa, on pitkä ja kallis prosessi. Kysymys siitä, olisiko Intel-yhteensopiviin ja muihin kuin Intel-yhteensopiviin tietokoneisiin tarkoitetut käyttöjärjestelmät otettava huomioon merkityksellisten markkinoiden määritelmässä, voidaan jättää avoimeksi, sillä näiden käyttöjärjestelmien välinen ero ei muuta Microsoftin markkinavoimaa koskevan arvioinnin tulosta. |
| --- | --- |

(4)

Käyttöjärjestelmät voidaan jakaa i) Intel-yhteensopiviin tietokoneisiin tarkoitettuihin käyttöjärjestelmiin ja ii) muihin kuin Intel-yhteensopiviin tietokoneisiin tarkoitettuihin käyttöjärjestelmiin. ”Intel-yhteensopiva” tarkoittaa tässä yhteydessä tietyntyyppistä laitearkkitehtuuria. Muun kuin Intel-yhteensopivan käyttöjärjestelmän (esim. Applen Macintosh) mukauttaminen niin, että sitä voidaan käyttää Intel-yhteensopivassa laitteistossa, on pitkä ja kallis prosessi. Kysymys siitä, olisiko Intel-yhteensopiviin ja muihin kuin Intel-yhteensopiviin tietokoneisiin tarkoitetut käyttöjärjestelmät otettava huomioon merkityksellisten markkinoiden määritelmässä, voidaan jättää avoimeksi, sillä näiden käyttöjärjestelmien välinen ero ei muuta Microsoftin markkinavoimaa koskevan arvioinnin tulosta.

| (5) | Kämmentietokoneiden, kuten PDA-laitteiden, tai ”älykkäiden” matkapuhelinten käyttöjärjestelmiä ja palvelinten käyttöjärjestelmiä ei voida katsoa kilpailukykyisiksi korvikkeiksi asiakastietokoneiden käyttöjärjestelmille. |
| --- | --- |

(5)

Kämmentietokoneiden, kuten PDA-laitteiden, tai ”älykkäiden” matkapuhelinten käyttöjärjestelmiä ja palvelinten käyttöjärjestelmiä ei voida katsoa kilpailukykyisiksi korvikkeiksi asiakastietokoneiden käyttöjärjestelmille.

| (6) | Tarjontapuolen korvattavuuden osalta voidaan todeta, että ohjelmistotuotetta, joka ei tällä hetkellä ole asiakastietokoneiden käyttöjärjestelmien markkinoilla, olisi muunnettava huomattavasti, jotta se mukautuisi kyseisten markkinoiden asiakkaiden erityistarpeisiin. Tämä edellyttää kehitys- ja testausprosessia, joka vie huomattavasti aikaa (usein yli vuoden) ja aiheuttaa huomattavia kustannuksia. Siihen liittyy myös huomattava kaupallinen riski. Tällainen uusi markkinoilletulija kohtaisi merkittäviä markkinoille tulon esteitä, kuten selvitetään jaksossa, joka koskee Microsoftin määräävää asemaa merkityksellisillä markkinoilla. |
| --- | --- |

(6)

Tarjontapuolen korvattavuuden osalta voidaan todeta, että ohjelmistotuotetta, joka ei tällä hetkellä ole asiakastietokoneiden käyttöjärjestelmien markkinoilla, olisi muunnettava huomattavasti, jotta se mukautuisi kyseisten markkinoiden asiakkaiden erityistarpeisiin. Tämä edellyttää kehitys- ja testausprosessia, joka vie huomattavasti aikaa (usein yli vuoden) ja aiheuttaa huomattavia kustannuksia. Siihen liittyy myös huomattava kaupallinen riski. Tällainen uusi markkinoilletulija kohtaisi merkittäviä markkinoille tulon esteitä, kuten selvitetään jaksossa, joka koskee Microsoftin määräävää asemaa merkityksellisillä markkinoilla.

Työryhmäpalvelinten käyttöjärjestelmät

| (7) | ”Työryhmäpalvelinten palvelut” ovat peruspalveluja, joita toimistotyöntekijät käyttävät päivittäisessä työssään. Näitä palveluja ovat palvelimille tallennettujen tiedostojen yhteiskäyttö, tulostimien yhteiskäyttö ja verkon käyttäjien oikeuksien keskitetty hallinta, josta huolehtii kyseisen organisaation tietotekniikkaosasto. ”Työryhmäpalvelinten käyttöjärjestelmät” ovat käyttöjärjestelmiä, jotka on suunniteltu ja joita markkinoidaan näiden palvelujen toimittamiseen yhteisesti suhteellisen pienelle asiakastietokonejoukolle, joka on kytketty pieneen tai keskisuureen verkkoon. |
| --- | --- |

(7)

”Työryhmäpalvelinten palvelut” ovat peruspalveluja, joita toimistotyöntekijät käyttävät päivittäisessä työssään. Näitä palveluja ovat palvelimille tallennettujen tiedostojen yhteiskäyttö, tulostimien yhteiskäyttö ja verkon käyttäjien oikeuksien keskitetty hallinta, josta huolehtii kyseisen organisaation tietotekniikkaosasto. ”Työryhmäpalvelinten käyttöjärjestelmät” ovat käyttöjärjestelmiä, jotka on suunniteltu ja joita markkinoidaan näiden palvelujen toimittamiseen yhteisesti suhteellisen pienelle asiakastietokonejoukolle, joka on kytketty pieneen tai keskisuureen verkkoon.

| (8) | Komission tutkimuksensa aikana keräämät todisteet vahvistavat sen, että asiakkaiden mielestä työryhmäpalvelinten palvelut muodostavat erillisen palvelinten tuottamien palvelujen ryhmän. Erityisesti tiedosto- ja tulostuspalvelut sekä ryhmä- ja käyttäjähallintapalvelut liittyvät läheisesti toisiinsa. Ilman asianmukaista ryhmä- ja käyttäjähallintaa käyttäjällä ei olisi tehokasta ja turvallista pääsyä tiedostojen ja tulostimien yhteiskäyttöpalveluihin. |
| --- | --- |

(8)

Komission tutkimuksensa aikana keräämät todisteet vahvistavat sen, että asiakkaiden mielestä työryhmäpalvelinten palvelut muodostavat erillisen palvelinten tuottamien palvelujen ryhmän. Erityisesti tiedosto- ja tulostuspalvelut sekä ryhmä- ja käyttäjähallintapalvelut liittyvät läheisesti toisiinsa. Ilman asianmukaista ryhmä- ja käyttäjähallintaa käyttäjällä ei olisi tehokasta ja turvallista pääsyä tiedostojen ja tulostimien yhteiskäyttöpalveluihin.

| (9) | Työryhmäpalvelimet (palvelimet, joissa käytetään työryhmäpalvelinten käyttöjärjestelmiä) on erotettava kalleimmista palvelimista, joita yleensä tarvitaan tukemaan tehtäväkriittisiä sovelluksia, kuten varastonhallintaa, lentovarauksia tai pankkitapahtumia. Tällaisiin tehtäviin saattaa liittyä tarve tukea hyvin suurien tietomäärien tallennusta ja ne edellyttävät maksimaalista luotettavuutta ja käytettävyyttä (2). Näitä tehtäviä suorittavat kalliit koneet (joita joskus kutsutaan ”yrityspalvelimiksi”) tai keskusyksiköt. Sen sijaan työryhmäpalvelinten käyttöjärjestelmät asennetaan yleensä halvempiin tietokoneisiin. |
| --- | --- |

(9)

Työryhmäpalvelimet (palvelimet, joissa käytetään työryhmäpalvelinten käyttöjärjestelmiä) on erotettava kalleimmista palvelimista, joita yleensä tarvitaan tukemaan tehtäväkriittisiä sovelluksia, kuten varastonhallintaa, lentovarauksia tai pankkitapahtumia. Tällaisiin tehtäviin saattaa liittyä tarve tukea hyvin suurien tietomäärien tallennusta ja ne edellyttävät maksimaalista luotettavuutta ja käytettävyyttä (2). Näitä tehtäviä suorittavat kalliit koneet (joita joskus kutsutaan ”yrityspalvelimiksi”) tai keskusyksiköt. Sen sijaan työryhmäpalvelinten käyttöjärjestelmät asennetaan yleensä halvempiin tietokoneisiin.

| (10) | Kaikkia halvempia palvelimia ei kuitenkaan käytetä työryhmäpalvelimina. Halvempia palvelimia voidaan asentaa verkkojen ”reunalle” ja ne voivat erikoistua web-palvelimiksi (3), web-välimuisteiksi (4) tai palomuureiksi (5), eivätkä ne hoida muita työryhmäpalvelinten keskeisiä tehtäviä. |
| --- | --- |

(10)

Kaikkia halvempia palvelimia ei kuitenkaan käytetä työryhmäpalvelimina. Halvempia palvelimia voidaan asentaa verkkojen ”reunalle” ja ne voivat erikoistua web-palvelimiksi (3), web-välimuisteiksi (4) tai palomuureiksi (5), eivätkä ne hoida muita työryhmäpalvelinten keskeisiä tehtäviä.

| (11) | Lisäksi on huomautettava, että vaikka ainoastaan tiedosto- ja tulostuspalvelut sekä ryhmä- ja käyttäjähallintapalvelut ovat työryhmäpalvelinten keskeisiä palveluja, työryhmäpalvelinten käyttöjärjestelmiä voidaan käyttää sovellusten ajamiseen kuten muitakin käyttöjärjestelmiä. Nämä sovellukset liittyvät usein tiiviisti ryhmä- ja käyttäjähallintapalvelujen tarjoamiseen. Koska työryhmäpalvelinten käyttöjärjestelmiä käytetään tavallisesti halvemmissa laitteissa, nämä sovellukset eivät yleensä edellytä palvelimilta äärimmäistä luotettavuutta. |
| --- | --- |

(11)

Lisäksi on huomautettava, että vaikka ainoastaan tiedosto- ja tulostuspalvelut sekä ryhmä- ja käyttäjähallintapalvelut ovat työryhmäpalvelinten keskeisiä palveluja, työryhmäpalvelinten käyttöjärjestelmiä voidaan käyttää sovellusten ajamiseen kuten muitakin käyttöjärjestelmiä. Nämä sovellukset liittyvät usein tiiviisti ryhmä- ja käyttäjähallintapalvelujen tarjoamiseen. Koska työryhmäpalvelinten käyttöjärjestelmiä käytetään tavallisesti halvemmissa laitteissa, nämä sovellukset eivät yleensä edellytä palvelimilta äärimmäistä luotettavuutta.

Virtausmediasoittimet

| (12) | Mediasoittimet ovat asiakaspuolen ohjelmistosovelluksia, joiden tärkeimpänä tehtävänä on dekoodata, purkaa ja toistaa digitaalisia ääni- ja videotiedostoja (ja mahdollistaa niiden käsittely), jotka on ladattu tai vastaanotettu tietovirtana Internetistä (ja muista verkoista). Mediasoittimet voivat toistaa myös ääni- ja videotiedostoja, jotka on tallennettu fyysiselle materiaalille, esimerkiksi CD- tai DVD-levyille. |
| --- | --- |

(12)

Mediasoittimet ovat asiakaspuolen ohjelmistosovelluksia, joiden tärkeimpänä tehtävänä on dekoodata, purkaa ja toistaa digitaalisia ääni- ja videotiedostoja (ja mahdollistaa niiden käsittely), jotka on ladattu tai vastaanotettu tietovirtana Internetistä (ja muista verkoista). Mediasoittimet voivat toistaa myös ääni- ja videotiedostoja, jotka on tallennettu fyysiselle materiaalille, esimerkiksi CD- tai DVD-levyille.

| (13) | Kysyntäpuolen korvattavuuden osalta voidaan todeta, että CD- ja DVD-soittimien tapaisilla klassisilla toistolaitteilla ei voida korvata mediasoittimia, sillä niiden tarjoamat mediasoitintoiminnot ovat hyvin rajalliset. Mediasoittimet, jotka ovat riippuvaisia kolmansien osapuolten omasta tekniikasta, eivät todennäköisesti rajoita kolmansien osapuolten käytäntöjä, toisin kuin Microsoftin WMP, RealNetworksin RealOne Player ja Applen QuickTime Player. Mediasoittimet, joilla ei voi vastaanottaa ääni- ja videosisältöä virtaustoistona Internetistä, eivät korvaa virtausmediasoittimia, sillä ne eivät vastaa kuluttajien erityisesti virtaustoistoa koskevaan kysyntään. |
| --- | --- |

(13)

Kysyntäpuolen korvattavuuden osalta voidaan todeta, että CD- ja DVD-soittimien tapaisilla klassisilla toistolaitteilla ei voida korvata mediasoittimia, sillä niiden tarjoamat mediasoitintoiminnot ovat hyvin rajalliset. Mediasoittimet, jotka ovat riippuvaisia kolmansien osapuolten omasta tekniikasta, eivät todennäköisesti rajoita kolmansien osapuolten käytäntöjä, toisin kuin Microsoftin WMP, RealNetworksin RealOne Player ja Applen QuickTime Player. Mediasoittimet, joilla ei voi vastaanottaa ääni- ja videosisältöä virtaustoistona Internetistä, eivät korvaa virtausmediasoittimia, sillä ne eivät vastaa kuluttajien erityisesti virtaustoistoa koskevaan kysyntään.

| (14) | Tarjontapuolen korvattavuuden osalta voidaan todeta, että huomattavat tarpeelliset T&K-investoinnit, nykyisten mediatekniikoiden suojelu teollis- ja tekijänoikeuksilla ja markkinoille ominaiset välilliset verkkovaikutukset ovat markkinoille tulon esteitä muiden ohjelmistosovellusten (kuten muiden kuin virtausmediasoittimien) kehittäjien kannalta. |
| --- | --- |

(14)

Tarjontapuolen korvattavuuden osalta voidaan todeta, että huomattavat tarpeelliset T&K-investoinnit, nykyisten mediatekniikoiden suojelu teollis- ja tekijänoikeuksilla ja markkinoille ominaiset välilliset verkkovaikutukset ovat markkinoille tulon esteitä muiden ohjelmistosovellusten (kuten muiden kuin virtausmediasoittimien) kehittäjien kannalta.

Määräävä asema

Henkilökohtaisten tietokoneiden käyttöjärjestelmät

| (15) | Microsoft on myöntänyt, että sillä on määräävä asema henkilökohtaisten tietokoneiden käyttöjärjestelmien markkinoilla. |
| --- | --- |

(15)

Microsoft on myöntänyt, että sillä on määräävä asema henkilökohtaisten tietokoneiden käyttöjärjestelmien markkinoilla.

| (16) | Tälle määräävälle asemalle ovat ominaisia erittäin suuret markkinaosuudet ainakin vuodesta 1996 lähtien (yli 90 prosenttia viime vuosina) ja erittäin korkeat markkinoille tulon esteet. Nämä esteet liittyvät erityisesti välillisiin verkkovaikutuksiin. Henkilökohtaisten tietokoneiden käyttöjärjestelmän suosio käyttäjien keskuudessa johtuu sen suosiosta tietokonesovellusten valmistajien keskuudessa, sillä ne haluavat keskittää kehitystoiminnan siihen käyttöjärjestelmään, joka on suosituin käyttäjien keskuudessa. Tämä luo itseään vahvistavan dynamiikan, joka suojelee Windowsia henkilökohtaisten tietokoneiden käyttöjärjestelmien tosiasiallisena standardina (”sovelluksia koskeva markkinoille tulon este”). |
| --- | --- |

(16)

Tälle määräävälle asemalle ovat ominaisia erittäin suuret markkinaosuudet ainakin vuodesta 1996 lähtien (yli 90 prosenttia viime vuosina) ja erittäin korkeat markkinoille tulon esteet. Nämä esteet liittyvät erityisesti välillisiin verkkovaikutuksiin. Henkilökohtaisten tietokoneiden käyttöjärjestelmän suosio käyttäjien keskuudessa johtuu sen suosiosta tietokonesovellusten valmistajien keskuudessa, sillä ne haluavat keskittää kehitystoiminnan siihen käyttöjärjestelmään, joka on suosituin käyttäjien keskuudessa. Tämä luo itseään vahvistavan dynamiikan, joka suojelee Windowsia henkilökohtaisten tietokoneiden käyttöjärjestelmien tosiasiallisena standardina (”sovelluksia koskeva markkinoille tulon este”).

Työryhmäpalvelinten käyttöjärjestelmät

| (17) | Komissio päättelee, että Microsoft on saavuttanut määräävän aseman työryhmäpalvelinten käyttöjärjestelmien markkinoilla. Tämä päätelmä nojautuu erityisesti seuraaviin huomioihin:






  — | Komissio on tarkastellut erinäisiä tietoja voidakseen määritellä Microsoftin markkinaosuuden työryhmäpalvelinten käyttöjärjestelmien markkinoilla. Kaikki nämä tiedot vahvistavat, että Microsoftilla on ehdoton johtava markkinaosuus, joka kaikkien vertailuperusteiden mukaan on yli 50 prosenttia ja useimpien vertailuperusteiden kohdalla 60–75 prosenttia. |
| --- | --- | --- |

(17)

Komissio päättelee, että Microsoft on saavuttanut määräävän aseman työryhmäpalvelinten käyttöjärjestelmien markkinoilla. Tämä päätelmä nojautuu erityisesti seuraaviin huomioihin:

—

Komissio on tarkastellut erinäisiä tietoja voidakseen määritellä Microsoftin markkinaosuuden työryhmäpalvelinten käyttöjärjestelmien markkinoilla. Kaikki nämä tiedot vahvistavat, että Microsoftilla on ehdoton johtava markkinaosuus, joka kaikkien vertailuperusteiden mukaan on yli 50 prosenttia ja useimpien vertailuperusteiden kohdalla 60–75 prosenttia.

| — | Työryhmäpalvelinten käyttöjärjestelmien markkinoille tulolle on erinäisiä esteitä. Mitä helpompi on löytää atk-ammattilaisia, joilla on ammattikokemusta tietyn työryhmäpalvelinten käyttöjärjestelmän hallinnoinnista, sitä useammat asiakkaat ovat taipuvaisia ostamaan kyseisen käyttöjärjestelmän. Toisaalta mitä suositumpi työryhmäpalvelinten käyttöjärjestelmä on asiakkaiden piirissä, sitä helpompaa on atk-ammattilaisten hankkia (ja sitä halukkaampia he ovat hankkimaan) tuotteeseen liittyvää ammattitaitoa. Tämä mekanismi voidaan vahvistaa taloudellisesta näkökulmasta verkkovaikutusten osalta. |
| --- | --- |

—

Työryhmäpalvelinten käyttöjärjestelmien markkinoille tulolle on erinäisiä esteitä. Mitä helpompi on löytää atk-ammattilaisia, joilla on ammattikokemusta tietyn työryhmäpalvelinten käyttöjärjestelmän hallinnoinnista, sitä useammat asiakkaat ovat taipuvaisia ostamaan kyseisen käyttöjärjestelmän. Toisaalta mitä suositumpi työryhmäpalvelinten käyttöjärjestelmä on asiakkaiden piirissä, sitä helpompaa on atk-ammattilaisten hankkia (ja sitä halukkaampia he ovat hankkimaan) tuotteeseen liittyvää ammattitaitoa. Tämä mekanismi voidaan vahvistaa taloudellisesta näkökulmasta verkkovaikutusten osalta.

| — | Henkilökohtaisten tietokoneiden käyttöjärjestelmien markkinoiden ja työryhmäpalvelinten käyttöjärjestelmien markkinoiden välillä on vahvoja kaupallisia ja teknisiä yhteyksiä. Tämän vuoksi Microsoftin määräävällä asemalla henkilökohtaisten tietokoneiden käyttöjärjestelmien markkinoilla on merkittävä vaikutus niiden lähimarkkinoilla eli työryhmäpalvelinten käyttöjärjestelmien markkinoilla. |
| --- | --- |

—

Henkilökohtaisten tietokoneiden käyttöjärjestelmien markkinoiden ja työryhmäpalvelinten käyttöjärjestelmien markkinoiden välillä on vahvoja kaupallisia ja teknisiä yhteyksiä. Tämän vuoksi Microsoftin määräävällä asemalla henkilökohtaisten tietokoneiden käyttöjärjestelmien markkinoilla on merkittävä vaikutus niiden lähimarkkinoilla eli työryhmäpalvelinten käyttöjärjestelmien markkinoilla.

Toimitusten epääminen

| (18) | Päätöksessä esitetään seuraavat havainnot:






  — | Microsoft on kieltäytynyt toimittamasta Sunille tietoja, joiden avulla Sun voisi suunnitella sellaisia työryhmäpalvelinten käyttöjärjestelmiä, jotka voidaan integroida saumattomasti Active Directory -toimialuearkkitehtuuriin. Tämä toimialuearkkitehtuuri muodostuu toisiinsa liittyvien yhteyskäytäntöjen verkostosta, joka liittää asiakastietokoneet palvelimiin ja palvelimet toisiin palvelimiin ja organisoi Windows-työryhmäverkot. On huomattava, että jotta Sun olisi voinut tarjota tällaisen saumattoman integroinnin, Microsoftin olisi tarvinnut toimittaa ainoastaan asiaankuuluvien yhteyskäytäntöjen tekniset eritelmät, toisin sanoen teknisen dokumentaation, eikä sen olisi tarvinnut antaa Windowsin ohjelmistokoodia Sunin käyttöön, puhumattakaan siitä, että sen olisi pitänyt antaa Sunille lupa sen toisintamiseen. Lisäksi on kiinnitettävä huomiota kahteen muuhun seikkaan, jotka liittyvät käsiteltävään toimitusten epäämiseen. Ensiksikin Microsoftin kieltäytyminen antamasta tietoja Sunille on osa yleisempää toimintatapaa, sillä Microsoft on kieltäytynyt antamasta tarvittavia tietoja yhdellekään työryhmäpalvelinten käyttöjärjestelmän valmistajalle. Toiseksi Microsoftin kieltäytyminen merkitsee aikaisempien toimitusten keskeyttämistä, sillä Microsoft oli toimittanut välillisesti Sunille ja koko teollisuudelle vastaavia tietoja tuotteidensa aikaisemmista versioista AT&T:lle myönnetyn lisenssin kautta. |
| --- | --- | --- |

(18)

Päätöksessä esitetään seuraavat havainnot:

—

Microsoft on kieltäytynyt toimittamasta Sunille tietoja, joiden avulla Sun voisi suunnitella sellaisia työryhmäpalvelinten käyttöjärjestelmiä, jotka voidaan integroida saumattomasti Active Directory -toimialuearkkitehtuuriin. Tämä toimialuearkkitehtuuri muodostuu toisiinsa liittyvien yhteyskäytäntöjen verkostosta, joka liittää asiakastietokoneet palvelimiin ja palvelimet toisiin palvelimiin ja organisoi Windows-työryhmäverkot. On huomattava, että jotta Sun olisi voinut tarjota tällaisen saumattoman integroinnin, Microsoftin olisi tarvinnut toimittaa ainoastaan asiaankuuluvien yhteyskäytäntöjen tekniset eritelmät, toisin sanoen teknisen dokumentaation, eikä sen olisi tarvinnut antaa Windowsin ohjelmistokoodia Sunin käyttöön, puhumattakaan siitä, että sen olisi pitänyt antaa Sunille lupa sen toisintamiseen. Lisäksi on kiinnitettävä huomiota kahteen muuhun seikkaan, jotka liittyvät käsiteltävään toimitusten epäämiseen. Ensiksikin Microsoftin kieltäytyminen antamasta tietoja Sunille on osa yleisempää toimintatapaa, sillä Microsoft on kieltäytynyt antamasta tarvittavia tietoja yhdellekään työryhmäpalvelinten käyttöjärjestelmän valmistajalle. Toiseksi Microsoftin kieltäytyminen merkitsee aikaisempien toimitusten keskeyttämistä, sillä Microsoft oli toimittanut välillisesti Sunille ja koko teollisuudelle vastaavia tietoja tuotteidensa aikaisemmista versioista AT&T:lle myönnetyn lisenssin kautta.

| — | Microsoftin kieltäytyminen saattaa hävittää kilpailun työryhmäpalvelinten käyttöjärjestelmien merkityksellisiltä markkinoilta, koska evätyt tiedot ovat välttämättömiä markkinoilla toimiville kilpailijoille. Asiakkailta saatu näyttö vahvistaa sen, että Microsoftin työryhmäpalvelinten käyttöjärjestelmien nopea nousu (ja niiden Active Directory -toimialuearkkitehtuurin ominaisuuksien kasvava käyttöönotto, jotka eivät ole yhteensopivia kilpailijoiden tuotteiden kanssa) määräävään asemaan liittyy näiden käyttöjärjestelmien ja Microsoftin määräävässä asemassa olevan henkilökohtaisten tietokoneiden käyttöjärjestelmän väliseen etuoikeutettuun yhteentoimivuuteen. Komission tutkimus osoittaa myös sen, että tiedoille, joiden luovuttamisesta on kieltäydytty, ei ole todellisia tai potentiaalisia korvikkeita. |
| --- | --- |

—

Microsoftin kieltäytyminen saattaa hävittää kilpailun työryhmäpalvelinten käyttöjärjestelmien merkityksellisiltä markkinoilta, koska evätyt tiedot ovat välttämättömiä markkinoilla toimiville kilpailijoille. Asiakkailta saatu näyttö vahvistaa sen, että Microsoftin työryhmäpalvelinten käyttöjärjestelmien nopea nousu (ja niiden Active Directory -toimialuearkkitehtuurin ominaisuuksien kasvava käyttöönotto, jotka eivät ole yhteensopivia kilpailijoiden tuotteiden kanssa) määräävään asemaan liittyy näiden käyttöjärjestelmien ja Microsoftin määräävässä asemassa olevan henkilökohtaisten tietokoneiden käyttöjärjestelmän väliseen etuoikeutettuun yhteentoimivuuteen. Komission tutkimus osoittaa myös sen, että tiedoille, joiden luovuttamisesta on kieltäydytty, ei ole todellisia tai potentiaalisia korvikkeita.

| — | Microsoftin kieltäytyminen rajoittaa teknistä kehitystä kuluttajien vahingoksi, mikä on erityisesti vastoin perustamissopimuksen 82 artiklan b kohtaa. Jos kilpailijoiden käytettävissä olisi tiedot, joiden luovuttamisesta on kieltäydytty, ne voisivat tarjota uusia ja parempia tuotteita kuluttajille. Markkinatodisteet osoittavat erityisesti, että kuluttajat arvostavat turvallisuuden ja luotettavuuden tapaisia tuoteominaisuuksia, vaikka nämä piirteet ovat toissijaisia Microsoftin yhteentoimivuusedun vuoksi. Microsoftin kieltäytyminen luovuttamasta tietoja vahingoittaa sen vuoksi kuluttajia välillisesti. |
| --- | --- |

—

Microsoftin kieltäytyminen rajoittaa teknistä kehitystä kuluttajien vahingoksi, mikä on erityisesti vastoin perustamissopimuksen 82 artiklan b kohtaa. Jos kilpailijoiden käytettävissä olisi tiedot, joiden luovuttamisesta on kieltäydytty, ne voisivat tarjota uusia ja parempia tuotteita kuluttajille. Markkinatodisteet osoittavat erityisesti, että kuluttajat arvostavat turvallisuuden ja luotettavuuden tapaisia tuoteominaisuuksia, vaikka nämä piirteet ovat toissijaisia Microsoftin yhteentoimivuusedun vuoksi. Microsoftin kieltäytyminen luovuttamasta tietoja vahingoittaa sen vuoksi kuluttajia välillisesti.

| (19) | Näiden epätavallisten olosuhteiden vuoksi komissio päätteli, että Microsoftin kieltäytyminen on perustamissopimuksen 82 artiklan vastaista määräävän aseman väärinkäyttöä, ellei sitä perustella objektiivisesti. |
| --- | --- |

(19)

Näiden epätavallisten olosuhteiden vuoksi komissio päätteli, että Microsoftin kieltäytyminen on perustamissopimuksen 82 artiklan vastaista määräävän aseman väärinkäyttöä, ellei sitä perustella objektiivisesti.

| (20) | Microsoftin perustelu tietojen epäämiselle oli se, että kyseisten tietojen luovuttaminen ja kilpailijoille myönnettävä mahdollisuus käyttää niitä yhteensopivien tuotteiden valmistamiseksi vastaisi teollis- ja tekijänoikeuksien lisensointia. Komissio ei ottanut kantaa siihen, pitävätkö Microsoftin yleiset teollis- ja tekijänoikeusväitteet paikkansa, sillä ne voitaisiin vahvistaa vain tapauskohtaisesti silloin, kun Microsoft olisi laatinut asiaankuuluvat tekniset eritelmät. Oikeuskäytännön mukaan yrityksen etu teollis- ja tekijänoikeuksien käytössä ei kuitenkaan voi sinänsä muodostaa objektiivista perustelua edellä kuvattujen olosuhteiden vallitessa. |
| --- | --- |

(20)

Microsoftin perustelu tietojen epäämiselle oli se, että kyseisten tietojen luovuttaminen ja kilpailijoille myönnettävä mahdollisuus käyttää niitä yhteensopivien tuotteiden valmistamiseksi vastaisi teollis- ja tekijänoikeuksien lisensointia. Komissio ei ottanut kantaa siihen, pitävätkö Microsoftin yleiset teollis- ja tekijänoikeusväitteet paikkansa, sillä ne voitaisiin vahvistaa vain tapauskohtaisesti silloin, kun Microsoft olisi laatinut asiaankuuluvat tekniset eritelmät. Oikeuskäytännön mukaan yrityksen etu teollis- ja tekijänoikeuksien käytössä ei kuitenkaan voi sinänsä muodostaa objektiivista perustelua edellä kuvattujen olosuhteiden vallitessa.

| (21) | Komissio tutki, oliko Microsoftin tarjoama perustelu kyseisiä erityisolosuhteita tärkeämpi, ja päätteli, että Microsoft ei ollut toimittanut sitä tukevaa näyttöä. Erityisesti on todettava, että määräys tietojen toimittamisesta ei voisi johtaa Microsoftin tuotteen kopioimiseen. Komissio otti huomioon myös sen, että Microsoftin epäämien tietojen kaltaisten tietojen luovuttaminen oli tavanomaista kyseisellä alalla. |
| --- | --- |

(21)

Komissio tutki, oliko Microsoftin tarjoama perustelu kyseisiä erityisolosuhteita tärkeämpi, ja päätteli, että Microsoft ei ollut toimittanut sitä tukevaa näyttöä. Erityisesti on todettava, että määräys tietojen toimittamisesta ei voisi johtaa Microsoftin tuotteen kopioimiseen. Komissio otti huomioon myös sen, että Microsoftin epäämien tietojen kaltaisten tietojen luovuttaminen oli tavanomaista kyseisellä alalla.

| (22) | Komissio sai tähän virikkeen IBM:n komissiolle vuonna 1984 antamasta sitoumuksesta (”IBM-sitoumus”) (6) ja vuonna 1991 annetusta ohjelmistodirektiivistä (7). Microsoft myöntää, että IBM-sitoumus ja ohjelmistodirektiivi tarjoavat käyttökelpoista ohjeistusta nyt käsiteltävässä asiassa. Komissio päätteli, että määräys toimittaa tietoja tässä asiassa olisi IBM-sitoumuksen mukaista, sillä se koskisi vain rajapintatietoja. Komissio päätteli myös, että tarkasteltava kieltäytyminen merkitsi ohjelmistodirektiivissä tarkoitettua yhteentoimivuuden edellyttämien tietojen luovuttamisen kieltämistä. Komissio huomautti tältä osin, että ohjelmistodirektiivissä rajoitettiin ohjelmistoon liittyvän tekijänoikeuden käyttöä (myös niiden yritysten osalta, joilla ei ole määräävää asemaa) yhteentoimivuuden hyväksi ja korostettiin yhteentoimivuuden merkitystä ohjelmistoalalle. Komissio huomautti myös, että ohjelmistodirektiivissä säädetään nimenomaisesti, että direktiivin säännökset eivät rajoita perustamissopimuksen 82 artiklan soveltamista, jos määräävässä asemassa oleva yritys kieltäytyy luovuttamasta tietoja, jotka ovat välttämättömiä yhteentoimivuuden kannalta. |
| --- | --- |

(22)

Komissio sai tähän virikkeen IBM:n komissiolle vuonna 1984 antamasta sitoumuksesta (”IBM-sitoumus”) (6) ja vuonna 1991 annetusta ohjelmistodirektiivistä (7). Microsoft myöntää, että IBM-sitoumus ja ohjelmistodirektiivi tarjoavat käyttökelpoista ohjeistusta nyt käsiteltävässä asiassa. Komissio päätteli, että määräys toimittaa tietoja tässä asiassa olisi IBM-sitoumuksen mukaista, sillä se koskisi vain rajapintatietoja. Komissio päätteli myös, että tarkasteltava kieltäytyminen merkitsi ohjelmistodirektiivissä tarkoitettua yhteentoimivuuden edellyttämien tietojen luovuttamisen kieltämistä. Komissio huomautti tältä osin, että ohjelmistodirektiivissä rajoitettiin ohjelmistoon liittyvän tekijänoikeuden käyttöä (myös niiden yritysten osalta, joilla ei ole määräävää asemaa) yhteentoimivuuden hyväksi ja korostettiin yhteentoimivuuden merkitystä ohjelmistoalalle. Komissio huomautti myös, että ohjelmistodirektiivissä säädetään nimenomaisesti, että direktiivin säännökset eivät rajoita perustamissopimuksen 82 artiklan soveltamista, jos määräävässä asemassa oleva yritys kieltäytyy luovuttamasta tietoja, jotka ovat välttämättömiä yhteentoimivuuden kannalta.

| (23) | Microsoft väitti myös, että sen kieltäytymistä toimittamasta yhteentoimivuuden edellyttämiä tietoja ei ollut suunnattu rajoittamaan kilpailua työryhmäpalvelinten käyttöjärjestelmien markkinoilla, koska yrityksellä ei ollut taloudellista kannustinta sellaisen strategian harjoittamiseen. Komissio hylkäsi Microsoftin väitteen ja huomautti, että se perustui taloudelliseen malliin, joka ei vastannut asian tosiseikkoja, ja että se ei ollut niiden näkemysten mukainen, joita Microsoftin johtohenkilöt esittivät tutkimuksen kuluessa hankituissa Microsoftin sisäisissä asiakirjoissa. |
| --- | --- |

(23)

Microsoft väitti myös, että sen kieltäytymistä toimittamasta yhteentoimivuuden edellyttämiä tietoja ei ollut suunnattu rajoittamaan kilpailua työryhmäpalvelinten käyttöjärjestelmien markkinoilla, koska yrityksellä ei ollut taloudellista kannustinta sellaisen strategian harjoittamiseen. Komissio hylkäsi Microsoftin väitteen ja huomautti, että se perustui taloudelliseen malliin, joka ei vastannut asian tosiseikkoja, ja että se ei ollut niiden näkemysten mukainen, joita Microsoftin johtohenkilöt esittivät tutkimuksen kuluessa hankituissa Microsoftin sisäisissä asiakirjoissa.

Sitominen

| (24) | Päätöksessä katsotaan, että Microsoft rikkoo perustamissopimuksen 82 artiklaa sitomalla WMP:n Windows-käyttöjärjestelmään (Windows). Komissio perustaa näkemyksensä sitomiseen liittyvästä rikkomisesta neljään seikkaan: i) Microsoftilla on määräävä asema henkilökohtaisten tietokoneiden käyttöjärjestelmien markkinoilla, ii) Windows-käyttöjärjestelmä ja WMP ovat kaksi erillistä tuotetta, iii) Microsoft ei anna asiakkaille mahdollisuutta hankkia Windows ilman WMP:tä, ja iv) sitominen sulkee markkinat kilpailulta. Lisäksi päätöksessä hylätään Microsoftin väitteet WMP:n sitomisen perusteista. |
| --- | --- |

(24)

Päätöksessä katsotaan, että Microsoft rikkoo perustamissopimuksen 82 artiklaa sitomalla WMP:n Windows-käyttöjärjestelmään (Windows). Komissio perustaa näkemyksensä sitomiseen liittyvästä rikkomisesta neljään seikkaan: i) Microsoftilla on määräävä asema henkilökohtaisten tietokoneiden käyttöjärjestelmien markkinoilla, ii) Windows-käyttöjärjestelmä ja WMP ovat kaksi erillistä tuotetta, iii) Microsoft ei anna asiakkaille mahdollisuutta hankkia Windows ilman WMP:tä, ja iv) sitominen sulkee markkinat kilpailulta. Lisäksi päätöksessä hylätään Microsoftin väitteet WMP:n sitomisen perusteista.

| (25) | Microsoft ei kiistä sitä, että sillä on määräävä asema henkilökohtaisten tietokoneiden käyttöjärjestelmien markkinoilla. |
| --- | --- |

(25)

Microsoft ei kiistä sitä, että sillä on määräävä asema henkilökohtaisten tietokoneiden käyttöjärjestelmien markkinoilla.

| (26) | Komissio katsoo päätöksessään, että virtausmediasoittimet ja henkilökohtaisten tietokoneiden käyttöjärjestelmät ovat kaksi erillistä tuotetta (ja hylkää Microsoftin väitteen siitä, että WMP on olennainen osa Windowsia). Päätöksessä esitetään ensiksi, että vaikka Microsoft on sitonut mediasoittimensa Windowsiin jo jonkin aikaa, osa kuluttajista haluaa hankkia erillisen mediasoittimen. Tämä kysyntä voidaan erottaa henkilökohtaisten tietokoneiden käyttöjärjestelmien kysynnästä. Toiseksi monet valmistajat kehittävät ja toimittavat erillisiä mediasoittimia. Kolmanneksi Microsoft itse kehittää ja jakelee WMP-soittimensa versioita muita henkilökohtaisten tietokoneiden käyttöjärjestelmiä varten. Lisäksi Microsoft markkinoi WMP:tä kilpaillen suoraan kolmansien osapuolten mediasoittimien kanssa. |
| --- | --- |

(26)

Komissio katsoo päätöksessään, että virtausmediasoittimet ja henkilökohtaisten tietokoneiden käyttöjärjestelmät ovat kaksi erillistä tuotetta (ja hylkää Microsoftin väitteen siitä, että WMP on olennainen osa Windowsia). Päätöksessä esitetään ensiksi, että vaikka Microsoft on sitonut mediasoittimensa Windowsiin jo jonkin aikaa, osa kuluttajista haluaa hankkia erillisen mediasoittimen. Tämä kysyntä voidaan erottaa henkilökohtaisten tietokoneiden käyttöjärjestelmien kysynnästä. Toiseksi monet valmistajat kehittävät ja toimittavat erillisiä mediasoittimia. Kolmanneksi Microsoft itse kehittää ja jakelee WMP-soittimensa versioita muita henkilökohtaisten tietokoneiden käyttöjärjestelmiä varten. Lisäksi Microsoft markkinoi WMP:tä kilpaillen suoraan kolmansien osapuolten mediasoittimien kanssa.

| (27) | Kolmannen sitomista koskevan seikan osalta päätöksessä todetaan, että Microsoft ei anna asiakkaille mahdollisuutta hankkia Windowsia ilman WMP:tä. Henkilökohtaisten tietokoneiden valmistajien on lisensoitava Windows WMP:n kanssa. Jos ne haluavat asentaa Windowsiin toisen mediasoittimen, ne voivat asentaa sen ainoastaan WMP:n lisäksi. Jos käyttäjä ostaa Windowsin vähittäisliikkeestä, sama koskee myös heitä. Päätöksessä katsotaan, että Microsoftin väitteillä siitä, että asiakkaiden ei tarvitse maksaa ”ylimääräistä” WMP:stä ja että niiden ei tarvitse käyttää sitä, ei ole merkitystä määritettäessä, onko kyseessä perustamissopimuksen 82 artiklan mukainen pakottava käytäntö. |
| --- | --- |

(27)

Kolmannen sitomista koskevan seikan osalta päätöksessä todetaan, että Microsoft ei anna asiakkaille mahdollisuutta hankkia Windowsia ilman WMP:tä. Henkilökohtaisten tietokoneiden valmistajien on lisensoitava Windows WMP:n kanssa. Jos ne haluavat asentaa Windowsiin toisen mediasoittimen, ne voivat asentaa sen ainoastaan WMP:n lisäksi. Jos käyttäjä ostaa Windowsin vähittäisliikkeestä, sama koskee myös heitä. Päätöksessä katsotaan, että Microsoftin väitteillä siitä, että asiakkaiden ei tarvitse maksaa ”ylimääräistä” WMP:stä ja että niiden ei tarvitse käyttää sitä, ei ole merkitystä määritettäessä, onko kyseessä perustamissopimuksen 82 artiklan mukainen pakottava käytäntö.

| (28) | Päätöksessä selitetään tämän jälkeen, miksi sitominen tässä tapauksessa todennäköisesti sulkee kilpailijat markkinoiden ulkopuolelle. Päätöksessä todetaan, että WMP:n sitominen Windowsiin antaa Microsoftille vertaansa vailla olevan aseman, jolloin sen mediasoitin on aina henkilökohtaisissa tietokoneissa kaikkialla maailmassa. Todisteiden mukaan muut jakelutavat ovat huonompia. Sitomalla WMP:n Windowsiin Microsoft voi tarjota Windows Media -tekniikkaa tukeville sisällöntuottajille ja ohjelmistojen kehittäjille mahdollisuuden tukeutua Windowsin monopoliin ja tavoittaa lähes kaikki henkilökohtaisten tietokoneiden käyttäjät maailmassa. Todisteiden mukaan usean mediatekniikan tukeminen aiheuttaa lisäkustannuksia. WMP:n läsnäolo kaikkialla saa sisällöntuottajat ja ohjelmistojen kehittäjät tukeutumaan ensi sijassa Windows Media -tekniikkaan. Kuluttajat puolestaan haluavat käyttää WMP:tä, sillä kyseiselle tuotteelle on monenlaisia täydentäviä ohjelmistoja ja sisältöjä. Microsoftin sitomiskäytäntö vahvistaa ja vääristää näitä ”verkkovaikutuksia” sen eduksi ja aiheuttaa vakavaa haittaa mediasoitinten markkinoilla käytävälle kilpailulle. Todisteet osoittavat, että WMP:n käyttö kasvaa sitomisen johdosta, kun taas käyttäjät katsovat, että muut mediasoittimet ovat laadultaan parempia. Mediasoittimien ja formaatin käyttöä sekä verkkosivuilla tarjottua sisältöä koskevista markkinatiedoista ilmenee suuntaus käyttää mieluimmin WMP- ja Windows Media -formaatteja tärkeimpien kilpailevien mediasoittimien (ja mediasoitintekniikoiden) haitaksi. Vaikka päätöksessä korostetaan tätä WMP- ja Windows Media -formaatteja suosivaa suuntausta, siinä painotetaan myös sitä, että yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön perusteella komission ei tarvitse todistaa sitomisrikkomisen osoittamiseksi, että markkinat olisi jo suljettu kilpailulta tai että vaarana on kaiken kilpailun häviäminen. Muussa tapauksessa tiettyjä ohjelmistomarkkinoita koskeva kilpailunrajoitustutkimus tehtäisiin liian myöhään, sillä näyttö markkinavaikutuksesta voitaisiin osoittaa vasta kun vaikutus tuntuisi vahvasti markkinoilla. |
| --- | --- |

(28)

Päätöksessä selitetään tämän jälkeen, miksi sitominen tässä tapauksessa todennäköisesti sulkee kilpailijat markkinoiden ulkopuolelle. Päätöksessä todetaan, että WMP:n sitominen Windowsiin antaa Microsoftille vertaansa vailla olevan aseman, jolloin sen mediasoitin on aina henkilökohtaisissa tietokoneissa kaikkialla maailmassa. Todisteiden mukaan muut jakelutavat ovat huonompia. Sitomalla WMP:n Windowsiin Microsoft voi tarjota Windows Media -tekniikkaa tukeville sisällöntuottajille ja ohjelmistojen kehittäjille mahdollisuuden tukeutua Windowsin monopoliin ja tavoittaa lähes kaikki henkilökohtaisten tietokoneiden käyttäjät maailmassa. Todisteiden mukaan usean mediatekniikan tukeminen aiheuttaa lisäkustannuksia. WMP:n läsnäolo kaikkialla saa sisällöntuottajat ja ohjelmistojen kehittäjät tukeutumaan ensi sijassa Windows Media -tekniikkaan. Kuluttajat puolestaan haluavat käyttää WMP:tä, sillä kyseiselle tuotteelle on monenlaisia täydentäviä ohjelmistoja ja sisältöjä. Microsoftin sitomiskäytäntö vahvistaa ja vääristää näitä ”verkkovaikutuksia” sen eduksi ja aiheuttaa vakavaa haittaa mediasoitinten markkinoilla käytävälle kilpailulle. Todisteet osoittavat, että WMP:n käyttö kasvaa sitomisen johdosta, kun taas käyttäjät katsovat, että muut mediasoittimet ovat laadultaan parempia. Mediasoittimien ja formaatin käyttöä sekä verkkosivuilla tarjottua sisältöä koskevista markkinatiedoista ilmenee suuntaus käyttää mieluimmin WMP- ja Windows Media -formaatteja tärkeimpien kilpailevien mediasoittimien (ja mediasoitintekniikoiden) haitaksi. Vaikka päätöksessä korostetaan tätä WMP- ja Windows Media -formaatteja suosivaa suuntausta, siinä painotetaan myös sitä, että yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön perusteella komission ei tarvitse todistaa sitomisrikkomisen osoittamiseksi, että markkinat olisi jo suljettu kilpailulta tai että vaarana on kaiken kilpailun häviäminen. Muussa tapauksessa tiettyjä ohjelmistomarkkinoita koskeva kilpailunrajoitustutkimus tehtäisiin liian myöhään, sillä näyttö markkinavaikutuksesta voitaisiin osoittaa vasta kun vaikutus tuntuisi vahvasti markkinoilla.

| (29) | Lopuksi päätöksessä tarkastellaan Microsoftin väitteitä WMP:n sitomisen perusteista ja erityisesti sen väitteitä WMP:n sitomisesta Windowsiin saatavista tehokkuuseduista. Väitettyjen jakelua koskevien tehokkuusetujen osalta komissio hylkää Microsoftin väitteen, jonka mukaan sitominen alentaa kuluttajille aiheutuvia kuluja säästämällä aikaa ja poistamalla epävarmuutta, kun tietokoneessa on valmiina tietyt vakio-optiot. Jotta kuluttajat voivat hyötyä tietokoneen käyttöjärjestelmän lisäksi esiasennetusta mediasoittimesta, Microsoftin ei tarvitse valita mediasoitinta kuluttajien puolesta. Henkilökohtaisten tietokoneiden valmistajat voivat varmistaa, että kuluttajat voivat hankkia valintansa mukaiset esiasennetut mediasoittimet ja että tämä kysyntä täytetään. Päätöksessä katsotaan myös, että Microsoft ei ole esittänyt mitään teknistä tehokkuusetua, joka edellyttäisi WMP:n ”integrointia”. WMP:n sitominen pikemminkin suojaa Microsoftia sellaisten mahdollisesti tehokkaampien mediasoitinvalmistajien aiheuttamalta todelliselta kilpailulta, jotka voisivat uhata sen asemaa. Sitominen alentaa näin mediasoitinten innovointiin käytettyä työpanosta ja pääomaa. |
| --- | --- |

(29)

Lopuksi päätöksessä tarkastellaan Microsoftin väitteitä WMP:n sitomisen perusteista ja erityisesti sen väitteitä WMP:n sitomisesta Windowsiin saatavista tehokkuuseduista. Väitettyjen jakelua koskevien tehokkuusetujen osalta komissio hylkää Microsoftin väitteen, jonka mukaan sitominen alentaa kuluttajille aiheutuvia kuluja säästämällä aikaa ja poistamalla epävarmuutta, kun tietokoneessa on valmiina tietyt vakio-optiot. Jotta kuluttajat voivat hyötyä tietokoneen käyttöjärjestelmän lisäksi esiasennetusta mediasoittimesta, Microsoftin ei tarvitse valita mediasoitinta kuluttajien puolesta. Henkilökohtaisten tietokoneiden valmistajat voivat varmistaa, että kuluttajat voivat hankkia valintansa mukaiset esiasennetut mediasoittimet ja että tämä kysyntä täytetään. Päätöksessä katsotaan myös, että Microsoft ei ole esittänyt mitään teknistä tehokkuusetua, joka edellyttäisi WMP:n ”integrointia”. WMP:n sitominen pikemminkin suojaa Microsoftia sellaisten mahdollisesti tehokkaampien mediasoitinvalmistajien aiheuttamalta todelliselta kilpailulta, jotka voisivat uhata sen asemaa. Sitominen alentaa näin mediasoitinten innovointiin käytettyä työpanosta ja pääomaa.

II.   KORJAUSTOIMENPITEET

Toimitusten epääminen

| (30) | Päätöksessä määrätään, että Microsoftin on luovutettava tiedot, joita se on kieltäytynyt toimittamasta ja annettava lupa niiden käyttämiseen yhteensopivien tuotteiden kehittämiseksi. Luovuttamismääräys rajoittuu yhteyskäytäntöjä koskeviin teknisiin eritelmiin, jotka varmistavat yhteentoimivuuden niiden keskeisten ominaisuuksien kanssa, jotka määrittelevät tyypillisen työryhmäverkon. Tämä ei koske ainoastaan Sunia vaan kaikkia yrityksiä, jotka haluavat kehittää tuotteita, jotka aiheuttavat kilpailupainetta Microsoftille työryhmäpalvelinten käyttöjärjestelmien markkinoilla. Siltä osin kuin päätöksessä vaaditaan Microsoftia pidättäytymästä teollis- ja tekijänoikeuksiensa täysimääräisestä käyttämisestä, tämä on perusteltua rikkomisen lopettamiseksi. |
| --- | --- |

(30)

Päätöksessä määrätään, että Microsoftin on luovutettava tiedot, joita se on kieltäytynyt toimittamasta ja annettava lupa niiden käyttämiseen yhteensopivien tuotteiden kehittämiseksi. Luovuttamismääräys rajoittuu yhteyskäytäntöjä koskeviin teknisiin eritelmiin, jotka varmistavat yhteentoimivuuden niiden keskeisten ominaisuuksien kanssa, jotka määrittelevät tyypillisen työryhmäverkon. Tämä ei koske ainoastaan Sunia vaan kaikkia yrityksiä, jotka haluavat kehittää tuotteita, jotka aiheuttavat kilpailupainetta Microsoftille työryhmäpalvelinten käyttöjärjestelmien markkinoilla. Siltä osin kuin päätöksessä vaaditaan Microsoftia pidättäytymästä teollis- ja tekijänoikeuksiensa täysimääräisestä käyttämisestä, tämä on perusteltua rikkomisen lopettamiseksi.

| (31) | Ehtojen, joiden mukaisesti Microsoftin on luovutettava tiedot ja sallittava niiden käyttö, on oltava kohtuulliset ja syrjimättömät. Vaatimusta, jonka mukaan Microsoftin asettamien ehtojen on oltava kohtuulliset ja syrjimättömät, sovelletaan erityisesti kaikkiin korvauksiin, joita Microsoft saattaa veloittaa tietojen toimittamisesta. Tällainen korvaus ei esimerkiksi saa heijastaa strategista arvoa, joka johtuu Microsoftin markkinavoimasta henkilökohtaisten tietokoneiden käyttöjärjestelmien markkinoilla tai työryhmäpalvelinten käyttöjärjestelmien markkinoilla. Microsoft ei myöskään saa rajoittaa niitä tuotelajeja, joihin teknisiä eritelmiä käytetään, jos rajoitukset vähentävät kannusteita kilpailla Microsoftin kanssa tai rajoittavat tarpeettomasti tietoja käyttävien valmistajien innovointikykyä. Lisäksi Microsoftin asettamien ehtojen on oltava riittävästi ennustettavissa. |
| --- | --- |

(31)

Ehtojen, joiden mukaisesti Microsoftin on luovutettava tiedot ja sallittava niiden käyttö, on oltava kohtuulliset ja syrjimättömät. Vaatimusta, jonka mukaan Microsoftin asettamien ehtojen on oltava kohtuulliset ja syrjimättömät, sovelletaan erityisesti kaikkiin korvauksiin, joita Microsoft saattaa veloittaa tietojen toimittamisesta. Tällainen korvaus ei esimerkiksi saa heijastaa strategista arvoa, joka johtuu Microsoftin markkinavoimasta henkilökohtaisten tietokoneiden käyttöjärjestelmien markkinoilla tai työryhmäpalvelinten käyttöjärjestelmien markkinoilla. Microsoft ei myöskään saa rajoittaa niitä tuotelajeja, joihin teknisiä eritelmiä käytetään, jos rajoitukset vähentävät kannusteita kilpailla Microsoftin kanssa tai rajoittavat tarpeettomasti tietoja käyttävien valmistajien innovointikykyä. Lisäksi Microsoftin asettamien ehtojen on oltava riittävästi ennustettavissa.

| (32) | Microsoftin on luovutettava aiheelliset yhteyskäytäntöjä koskevat tekniset eritelmät viivytyksettä, toisin sanoen heti kun se on ottanut nämä yhteyskäytännöt käyttöön omissa tuotteissaan toimivalla ja riittävän vakaalla tavalla. |
| --- | --- |

(32)

Microsoftin on luovutettava aiheelliset yhteyskäytäntöjä koskevat tekniset eritelmät viivytyksettä, toisin sanoen heti kun se on ottanut nämä yhteyskäytännöt käyttöön omissa tuotteissaan toimivalla ja riittävän vakaalla tavalla.

Sitominen

| (33) | Sitomista koskevan rikkomisen osalta päätöksessä määrätään, että Microsoftin on tarjottava loppukäyttäjille ja OEM-valmistajille myyntiin ETA:ssa täysin toimiva versio Windowsista, johon ei sisälly WMP:tä. Microsoft pidättää itsellään oikeuden tarjota Windowsia ja WMP:tä yhdessä. |
| --- | --- |

(33)

Sitomista koskevan rikkomisen osalta päätöksessä määrätään, että Microsoftin on tarjottava loppukäyttäjille ja OEM-valmistajille myyntiin ETA:ssa täysin toimiva versio Windowsista, johon ei sisälly WMP:tä. Microsoft pidättää itsellään oikeuden tarjota Windowsia ja WMP:tä yhdessä.

| (34) | Microsoftin on pidättäydyttävä käyttämästä sellaisia keinoja, jotka vastaisivat WMP:n sitomista Windowsiin, kuten varaamalla WMP:lle etuoikeutetun yhteentoimivuuden Windowsin kanssa, tarjoamalla valikoivaa käyttöoikeutta Windowsin sovellusrajapintoihin tai edistämällä WMP:n myyntiä kilpailijoiden tuotteisiin nähden Windowsin kautta. Microsoft ei myöskään saa antaa OEM-valmistajille tai käyttäjille alennusta, jonka ehtona on Windowsin hankkiminen WMP:n kanssa, tai itseasiallisesti, taloudellisesti tai muuten poistaa tai rajoittaa OEM-valmistajien tai käyttäjien vapautta valita Windows ilman WMP:tä. Windowsin sitomattoman version on oltava yhtä tehokas kuin WMP:hen sidottu Windows huolimatta siitä, että sitomattomaan versioon ei sisälly WMP-toimintoa. |
| --- | --- |

(34)

Microsoftin on pidättäydyttävä käyttämästä sellaisia keinoja, jotka vastaisivat WMP:n sitomista Windowsiin, kuten varaamalla WMP:lle etuoikeutetun yhteentoimivuuden Windowsin kanssa, tarjoamalla valikoivaa käyttöoikeutta Windowsin sovellusrajapintoihin tai edistämällä WMP:n myyntiä kilpailijoiden tuotteisiin nähden Windowsin kautta. Microsoft ei myöskään saa antaa OEM-valmistajille tai käyttäjille alennusta, jonka ehtona on Windowsin hankkiminen WMP:n kanssa, tai itseasiallisesti, taloudellisesti tai muuten poistaa tai rajoittaa OEM-valmistajien tai käyttäjien vapautta valita Windows ilman WMP:tä. Windowsin sitomattoman version on oltava yhtä tehokas kuin WMP:hen sidottu Windows huolimatta siitä, että sitomattomaan versioon ei sisälly WMP-toimintoa.

III.   SAKOT

Perusmäärä

| (35) | Komissio katsoo, että rikkominen on luonteensa vuoksi EY:n perustamissopimuksen 82 artiklan ja ETA-sopimuksen 54 artiklan vastainen erittäin vakava rikkominen. |
| --- | --- |

(35)

Komissio katsoo, että rikkominen on luonteensa vuoksi EY:n perustamissopimuksen 82 artiklan ja ETA-sopimuksen 54 artiklan vastainen erittäin vakava rikkominen.

| (36) | Lisäksi Microsoftin tavalla sulkea kilpailijat markkinoilta markkinavoimaa siirtämällä on huomattava vaikutus työryhmäpalvelinten käyttöjärjestelmien ja virtausmediasoittimien markkinoihin. |
| --- | --- |

(36)

Lisäksi Microsoftin tavalla sulkea kilpailijat markkinoilta markkinavoimaa siirtämällä on huomattava vaikutus työryhmäpalvelinten käyttöjärjestelmien ja virtausmediasoittimien markkinoihin.

| (37) | Rikkomisten vakavuutta arvioitaessa katsotaan, että asiakastietokoneiden käyttöjärjestelmien, työryhmäpalvelinten käyttöjärjestelmien ja mediasoitinten markkinat ovat ETA:n laajuiset. |
| --- | --- |

(37)

Rikkomisten vakavuutta arvioitaessa katsotaan, että asiakastietokoneiden käyttöjärjestelmien, työryhmäpalvelinten käyttöjärjestelmien ja mediasoitinten markkinat ovat ETA:n laajuiset.

| (38) | Microsoftille määrättävän sakon alustava määrä on edellä selostettujen olosuhteiden ja rikkomisen vakavuuden vuoksi 165 732 101 euroa. Kun otetaan huomioon Microsoftin huomattava taloudellinen kapasiteetti (8), tämä luku on kerrottava kahdella, jotta voidaan varmistaa sakon riittävä ehkäisevä vaikutus, eli määrä on 331 464 203 euroa. |
| --- | --- |

(38)

Microsoftille määrättävän sakon alustava määrä on edellä selostettujen olosuhteiden ja rikkomisen vakavuuden vuoksi 165 732 101 euroa. Kun otetaan huomioon Microsoftin huomattava taloudellinen kapasiteetti (8), tämä luku on kerrottava kahdella, jotta voidaan varmistaa sakon riittävä ehkäisevä vaikutus, eli määrä on 331 464 203 euroa.

| (39) | Sakon perusmäärää korotetaan lisäksi 50 prosentilla rikkomisen keston vuoksi (viisi ja puoli vuotta). Sakon perusmäärä on näin ollen 497 196 304 euroa. |
| --- | --- |

(39)

Sakon perusmäärää korotetaan lisäksi 50 prosentilla rikkomisen keston vuoksi (viisi ja puoli vuotta). Sakon perusmäärä on näin ollen 497 196 304 euroa.

Raskauttavat ja lieventävät seikat

| (40) | Tämän päätöksen kannalta ei ole raskauttavia tai lieventäviä seikkoja. |
| --- | --- |

(40)

Tämän päätöksen kannalta ei ole raskauttavia tai lieventäviä seikkoja.

(1)  EYVL  13, 21.2.1962, s. 204/62. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1/2003 (EYVL L 1, 4.1.2003, s. 1).

---

(2)  Luotettavuudella tarkoitetaan käyttöjärjestelmän kykyä toimia pitkän ajan ilman vikoja tai tarvitsematta käynnistää järjestelmä uudelleen. Käytettävyydellä tarkoitetaan käyttöjärjestelmän kykyä toimia pitkän ajan ilman, että järjestelmän toiminta on pysäytettävä tavanomaista huoltoa tai päivittämistä varten. Toinen käytettävyyttä koskeva seikka on se, kuinka nopeasti käyttöjärjestelmä saadaan toimimaan uudelleen vian jälkeen.

(3)  Web-palvelimella on verkkosivuja, jotka saadaan palvelimen avulla käyttöön vakiomuotoisten web-yhteyskäytäntöjen kautta.

(4)  Välimuistiin tallennetaan väliaikaiset kopiot verkkosivuista. Verkkosivujen välimuisti on siis tapa tallentaa web-tiedostot myöhempää käyttöä varten niin, että käyttäjä saa tiedoston käyttöönsä nopeammin.

(5)  Palomuuri on laite-/ohjelmistoratkaisu, joka eristää organisaatioiden tietokoneverkot ja suojelee niitä ulkoisilta uhkilta.

(6)  Komission asia IV/29.479. Komissio keskeytti 1970-luvulla alkaneen tutkimuksen IBM:n antaman sitoumuksen takia.

(7)  Neuvoston direktiivi 91/250/ETY, (EYVL L 122, 17.5.1991, s. 42).

(8)  Microsoft on tällä hetkellä markkina-arvoltaan maailman suurin yritys (ks. http://news.ft.com/servlet/ContentServer?pagename=FT.com/StoryFT/FullStory&c=StoryFT&cid=1051390342368&p=1051389855198 ja http://specials.ft.com/spdocs/global5002003.pdf — Financial Timesin artikkeli ”World’s largest Companies”, päivitetty 27.5.2003, painettu 13.1.2004). Saman markkina-arvoon perustuvan vertailun mukaan Microsoft on sijoittunut jatkuvasti korkealle maailman suurimpia yrityksiä koskevassa luettelossa: vuonna 2000 se oli suurin, vuonna 2001 viidenneksi suurin ja vuonna 2002 toiseksi suurin (ks. http://specials.ft.com/ln/specials/global5002a.htm (vuosi 2000, painettu 24.1.2003), http://specials.ft.com/ft500/may2001/FT36H8Z8KMC.html (vuosi 2001, painettu 24.1.2003), http://specials.ft.com/ft500/may2002/FT30M8IPX0D.html (vuosi 2002, painettu 24.1.2003)). Myös Microsoftin varat ja voitot ovat huomattavat. Microsoftin Yhdysvaltain arvopaperimarkkinoiden valvontaviranomaiselle (Securities and Exchange Commission) toimittamista tilinpäätöstiedoista kirjanpitovuodelta heinäkuu 2002–kesäkuu 20003 ilmenee, että yrityksen rahavarat (ja lyhytaikaiset investoinnit) olivat 49 048 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria 30. kesäkuuta 2003. Samojen tilinpäätöstietojen mukaan Microsoftin voitto mainittuna kirjanpitovuonna oli 13 217 miljoonaa dollaria tulojen ollessa 32 187 miljoonaa dollaria (voittomarginaali oli 41 %). Microsoftin voitto asiakastietokoneiden Windows-käyttöjärjestelmätuotteen osalta oli kyseisenä kautena (asiakastuotesegmentti) 8 400 miljoonaa dollaria tulojen ollessa 10 394 miljoonaa dollaria (voittomarginaali oli 81 %).

---

| 6.2.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 32/29 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 32/29

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 2 päivänä kesäkuuta 2004,

valtiontuesta, jonka Italia (Sisilian alue) aikoo toteuttaa maataloustuotteiden menekinedistämisen ja mainonnan hyväksi

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 1923)

(Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/54/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

on mainitun artiklan mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I.   MENETTELY

| (1) | Italian pysyvä edustusto Euroopan unionissa ilmoitti komissiolle EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti 2 päivänä syyskuuta 1997 päivätyllä ja 5 päivänä syyskuuta 1997 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä Sisilian alueellisen lain nro 27/1997 6 pykälästä. |
| --- | --- |

(1)

Italian pysyvä edustusto Euroopan unionissa ilmoitti komissiolle EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti 2 päivänä syyskuuta 1997 päivätyllä ja 5 päivänä syyskuuta 1997 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä Sisilian alueellisen lain nro 27/1997 6 pykälästä.

| (2) | Komission yksiköt pyysivät 28 päivänä lokakuuta 1997 päivätyllä teleksillä VI/41836 toimivaltaisia viranomaisia toimittamaan lisäselvityksiä vuonna 1997 annetusta alueellisesta laista nro 27 ja sen 6 pykälässä säädetystä tuesta. |
| --- | --- |

(2)

Komission yksiköt pyysivät 28 päivänä lokakuuta 1997 päivätyllä teleksillä VI/41836 toimivaltaisia viranomaisia toimittamaan lisäselvityksiä vuonna 1997 annetusta alueellisesta laista nro 27 ja sen 6 pykälässä säädetystä tuesta.

| (3) | Italian toimivaltaiset viranomaiset toimittivat komissiolle lisätietoja 19 päivänä tammikuuta 1998 päivätyllä kirjeellä ja ilmoittivat, että laki oli jo tullut voimaan. Sen vuoksi ilmoitus kirjattiin ilmoittamattomien tukien rekisteriin numerolla NN 36/98, mikä annettiin tiedoksi Italialle 3 päivänä huhtikuuta 1998 päivätyllä kirjeellä SG(98)D/32328. Toimivaltaiset viranomaiset ilmoittivat kuitenkin selkeästi, että kyseisessä laissa tarkoitettua tukea ei myönnettäisi ennen perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa tarkoitetussa menettelyssä annettavaa myönteistä päätöstä. |
| --- | --- |

(3)

Italian toimivaltaiset viranomaiset toimittivat komissiolle lisätietoja 19 päivänä tammikuuta 1998 päivätyllä kirjeellä ja ilmoittivat, että laki oli jo tullut voimaan. Sen vuoksi ilmoitus kirjattiin ilmoittamattomien tukien rekisteriin numerolla NN 36/98, mikä annettiin tiedoksi Italialle 3 päivänä huhtikuuta 1998 päivätyllä kirjeellä SG(98)D/32328. Toimivaltaiset viranomaiset ilmoittivat kuitenkin selkeästi, että kyseisessä laissa tarkoitettua tukea ei myönnettäisi ennen perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa tarkoitetussa menettelyssä annettavaa myönteistä päätöstä.

| (4) | Komission yksiköt pyysivät 31 päivänä toukokuuta 2000 päivätyllä teleksillä VI/13937 (jota edelsi 14 päivänä huhtikuuta 2000 päivätty englanninkielinen teleksi 2000/VI/10442) toimivaltaisia viranomaisia toimittamaan alueellisen lain nro 27/1997 säännöksiä koskevia selityksiä sekä jäljennöksen kyseisestä säädöstekstistä. |
| --- | --- |

(4)

Komission yksiköt pyysivät 31 päivänä toukokuuta 2000 päivätyllä teleksillä VI/13937 (jota edelsi 14 päivänä huhtikuuta 2000 päivätty englanninkielinen teleksi 2000/VI/10442) toimivaltaisia viranomaisia toimittamaan alueellisen lain nro 27/1997 säännöksiä koskevia selityksiä sekä jäljennöksen kyseisestä säädöstekstistä.

| (5) | Italian toimivaltaiset viranomaiset toimittivat 31 päivänä heinäkuuta 2002 päivätyllä ja 5 päivänä elokuuta 2002 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä lisätietoja lain 5 pykälästä. |
| --- | --- |

(5)

Italian toimivaltaiset viranomaiset toimittivat 31 päivänä heinäkuuta 2002 päivätyllä ja 5 päivänä elokuuta 2002 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä lisätietoja lain 5 pykälästä.

| (6) | Komissio pyysi 22 päivänä lokakuuta 2002 päivätyllä teleksillä AGR 024925 toimivaltaisia viranomaisia toimittamaan täsmennyksiä ja selvennyksiä aiemmin toimitettuihin lisätietoihin ja alueelliseen lakiin nro 27/1997 sisältyviin toimenpiteisiin. Samassa kirjeessä komissio esitti toimivaltaisille viranomaisille mahdollisuutta vetää takaisin tarkasteltavana oleva ilmoitus, jos alueellisen lain nro 27/1997 6 pykälässä ja mahdollisesti saman lain muissa säännöksissä säädettyjä tukitoimenpiteitä ei vielä ollut pantu täytäntöön ja jos toimivaltaiset viranomaiset pystyivät takaamaan, että edellä mainitun lain mukaista tukea ei ollut myönnetty eikä sitä ollut tarkoitus myöntää. |
| --- | --- |

(6)

Komissio pyysi 22 päivänä lokakuuta 2002 päivätyllä teleksillä AGR 024925 toimivaltaisia viranomaisia toimittamaan täsmennyksiä ja selvennyksiä aiemmin toimitettuihin lisätietoihin ja alueelliseen lakiin nro 27/1997 sisältyviin toimenpiteisiin. Samassa kirjeessä komissio esitti toimivaltaisille viranomaisille mahdollisuutta vetää takaisin tarkasteltavana oleva ilmoitus, jos alueellisen lain nro 27/1997 6 pykälässä ja mahdollisesti saman lain muissa säännöksissä säädettyjä tukitoimenpiteitä ei vielä ollut pantu täytäntöön ja jos toimivaltaiset viranomaiset pystyivät takaamaan, että edellä mainitun lain mukaista tukea ei ollut myönnetty eikä sitä ollut tarkoitus myöntää.

| (7) | Koska komissio ei saanut vastausta edellä mainittuun teleksiin, se lähetti 20 päivänä joulukuuta 2002 päivätyllä teleksillä AGR 30657 Italian viranomaisille muistutuksen, jossa se kehotti niitä toimittamaan pyydetyt tiedot yhden kuukauden kuluessa ja täsmensi, että mikäli kaikkiin esitettyihin kysymyksiin ei saataisi tyydyttävää vastausta kyseisen määräajan kuluessa, komission yksiköt pidättäisivät itselleen oikeuden ehdottaa komissiolle tietojen antamista koskevan välipäätöksen tekemistä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (2) 10 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(7)

Koska komissio ei saanut vastausta edellä mainittuun teleksiin, se lähetti 20 päivänä joulukuuta 2002 päivätyllä teleksillä AGR 30657 Italian viranomaisille muistutuksen, jossa se kehotti niitä toimittamaan pyydetyt tiedot yhden kuukauden kuluessa ja täsmensi, että mikäli kaikkiin esitettyihin kysymyksiin ei saataisi tyydyttävää vastausta kyseisen määräajan kuluessa, komission yksiköt pidättäisivät itselleen oikeuden ehdottaa komissiolle tietojen antamista koskevan välipäätöksen tekemistä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (2) 10 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

| (8) | Komissio ilmoitti 10 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyllä kirjeellä SG (2003) D/230470 Italialle asetuksen (EY) N:o 659/1999 10 artiklan 3 kohdan mukaisesti 9 päivänä heinäkuuta 2003 tekemästään tietojen antamista koskevasta välipäätöksestä (C(2003) 2054 lopull.) alueellisen lain nro 27/1997 4 ja 6 pykälän osalta. |
| --- | --- |

(8)

Komissio ilmoitti 10 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyllä kirjeellä SG (2003) D/230470 Italialle asetuksen (EY) N:o 659/1999 10 artiklan 3 kohdan mukaisesti 9 päivänä heinäkuuta 2003 tekemästään tietojen antamista koskevasta välipäätöksestä (C(2003) 2054 lopull.) alueellisen lain nro 27/1997 4 ja 6 pykälän osalta.

| (9) | Samassa yhteydessä komissio pyysi Italiaa toimittamaan 20 työpäivän kuluessa päätöksen tiedoksiantamisesta kaikki tarvittavat asiakirjat, tiedot ja päivämäärät voidakseen todeta, oliko kyseisessä laissa säädettyä tukea jo myönnetty ja soveltuiko se yhteismarkkinoille. Sen lisäksi, että tietojen antamista koskevassa välipäätöksessä Italiaa kehotettiin toimittamaan muita tarkasteltavana olevan tuen arvioinnin kannalta mahdollisesti hyödyllisiä tietoja, siinä eriteltiin täsmällisesti tiedot, jotka Italian oli toimitettava. |
| --- | --- |

(9)

Samassa yhteydessä komissio pyysi Italiaa toimittamaan 20 työpäivän kuluessa päätöksen tiedoksiantamisesta kaikki tarvittavat asiakirjat, tiedot ja päivämäärät voidakseen todeta, oliko kyseisessä laissa säädettyä tukea jo myönnetty ja soveltuiko se yhteismarkkinoille. Sen lisäksi, että tietojen antamista koskevassa välipäätöksessä Italiaa kehotettiin toimittamaan muita tarkasteltavana olevan tuen arvioinnin kannalta mahdollisesti hyödyllisiä tietoja, siinä eriteltiin täsmällisesti tiedot, jotka Italian oli toimitettava.

| (10) | Komissio ei ole saanut vastausta edellä mainittuun tietojen antamista koskevaan välipäätökseen eikä myöskään vastausten toimittamiselle asetetun määräajan pidentämistä koskevaa pyyntöä. |
| --- | --- |

(10)

Komissio ei ole saanut vastausta edellä mainittuun tietojen antamista koskevaan välipäätökseen eikä myöskään vastausten toimittamiselle asetetun määräajan pidentämistä koskevaa pyyntöä.

| (11) | Komissio ilmoitti Italian viranomaisille 17 päivänä joulukuuta 2003 päivätyllä kirjeellä (SG (2003) D/233550) 16 päivänä joulukuuta 2003 tekemästään päätöksestä (C(2003) 4473 lopull.) aloittaa alueellisen lain nro 27/1997 4 pykälässä (sisilialaisten tuotteiden mainonta- ja menekinedistämiskampanja) ja 6 pykälässä (osuuskunnat ja cantine sociali) säädettyjen tukitoimenpiteiden osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely. |
| --- | --- |

(11)

Komissio ilmoitti Italian viranomaisille 17 päivänä joulukuuta 2003 päivätyllä kirjeellä (SG (2003) D/233550) 16 päivänä joulukuuta 2003 tekemästään päätöksestä (C(2003) 4473 lopull.) aloittaa alueellisen lain nro 27/1997 4 pykälässä (sisilialaisten tuotteiden mainonta- ja menekinedistämiskampanja) ja 6 pykälässä (osuuskunnat ja cantine sociali) säädettyjen tukitoimenpiteiden osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely.

| (12) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa tästä tuesta. |
| --- | --- |

(12)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa tästä tuesta.

| (13) | Italian pysyvä edustusto Euroopan unionissa pyysi Sisilian alueen puolesta 10 päivänä helmikuuta 2004 päivätyllä ja 13 päivänä helmikuuta 2004 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä komissiolta lupaa pidentää 20 työpäivällä määräaikaa, jonka komissio oli asettanut 16 päivänä joulukuuta 2003 tekemässään päätöksessä (C(2003) 4473 lopull.) pyydettyjen tietojen toimittamiselle alueellisen lain nro 27/1997 4 pykälässä (sisilialaisten tuotteiden mainonta- ja menekinedistämiskampanja) säädettyjen tukitoimenpiteiden osalta. Samassa yhteydessä Italian viranomaiset ilmoittivat aikomuksestaan vetää takaisin ilmoitus, joka koski lain 6 pykälässä säädettyjä tukitoimenpiteitä (osuuskunnat ja cantine sociali); kirjeen mukaan kyseistä säännöstä ei ollut pantu täytäntöön. |
| --- | --- |

(13)

Italian pysyvä edustusto Euroopan unionissa pyysi Sisilian alueen puolesta 10 päivänä helmikuuta 2004 päivätyllä ja 13 päivänä helmikuuta 2004 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä komissiolta lupaa pidentää 20 työpäivällä määräaikaa, jonka komissio oli asettanut 16 päivänä joulukuuta 2003 tekemässään päätöksessä (C(2003) 4473 lopull.) pyydettyjen tietojen toimittamiselle alueellisen lain nro 27/1997 4 pykälässä (sisilialaisten tuotteiden mainonta- ja menekinedistämiskampanja) säädettyjen tukitoimenpiteiden osalta. Samassa yhteydessä Italian viranomaiset ilmoittivat aikomuksestaan vetää takaisin ilmoitus, joka koski lain 6 pykälässä säädettyjä tukitoimenpiteitä (osuuskunnat ja cantine sociali); kirjeen mukaan kyseistä säännöstä ei ollut pantu täytäntöön.

| (14) | Komissio vahvisti 23 päivänä helmikuuta 2004 päivätyllä teleksillä AGR 05312, että Italian pyytämä määräajan pidentäminen hyväksyttiin 13 päivästä helmikuuta 2004 alkaen. |
| --- | --- |

(14)

Komissio vahvisti 23 päivänä helmikuuta 2004 päivätyllä teleksillä AGR 05312, että Italian pyytämä määräajan pidentäminen hyväksyttiin 13 päivästä helmikuuta 2004 alkaen.

| (15) | Italian pysyvä edustusto toimitti 18 päivänä helmikuuta 2004 päivätyllä ja 26 päivänä helmikuuta 2004 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä pyynnön, joka koski vastausajan pidentämistä 20 työpäivällä kyseisen tukitoimenpiteen osalta. |
| --- | --- |

(15)

Italian pysyvä edustusto toimitti 18 päivänä helmikuuta 2004 päivätyllä ja 26 päivänä helmikuuta 2004 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä pyynnön, joka koski vastausajan pidentämistä 20 työpäivällä kyseisen tukitoimenpiteen osalta.

| (16) | Italian viranomaiset ilmoittivat komissiolle 24 päivänä helmikuuta 2004 päivätyllä ja 1 päivänä maaliskuuta 2004 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä ja vahvistivat myöhemmin 12 päivänä maaliskuuta 2004 päivätyllä ja 17 päivänä maaliskuuta 2003 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, että ne vetivät takaisin ilmoituksen, joka koski alueellisen lain nro 27/1997 6 artiklassa tarkoitettua tukitoimenpidettä (osuuskunnat ja cantine sociali); kirjeessä mainittiin, että kyseistä toimenpidettä ei ollut pantu täytäntöön eikä sitä ollut myöskään tarkoitus panna täytäntöön. |
| --- | --- |

(16)

Italian viranomaiset ilmoittivat komissiolle 24 päivänä helmikuuta 2004 päivätyllä ja 1 päivänä maaliskuuta 2004 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä ja vahvistivat myöhemmin 12 päivänä maaliskuuta 2004 päivätyllä ja 17 päivänä maaliskuuta 2003 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, että ne vetivät takaisin ilmoituksen, joka koski alueellisen lain nro 27/1997 6 artiklassa tarkoitettua tukitoimenpidettä (osuuskunnat ja cantine sociali); kirjeessä mainittiin, että kyseistä toimenpidettä ei ollut pantu täytäntöön eikä sitä ollut myöskään tarkoitus panna täytäntöön.

| (17) | Italian viranomaisille ilmoitettiin 11 päivänä maaliskuuta 2004 päivätyllä teleksillä AGR 07074, että tietojen ja/tai huomautusten esittämiselle asetettua määräaikaa ei pidennetä yli 24 päivän maaliskuuta 2004, koska päätös menettelyn aloittamisesta oli julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä24 päivänä helmikuuta 2004 ja asianomaisten huomautusten jättämiselle vahvistettu määräaika päättyi 24 päivänä maaliskuuta 2004. Samassa teleksissä komission yksiköt totesivat, että alueellisen lain nro 27/1997 6 pykälää (osuuskunnat ja cantine sociali) koskeva ilmoitus oli vedetty takaisin. |
| --- | --- |

(17)

Italian viranomaisille ilmoitettiin 11 päivänä maaliskuuta 2004 päivätyllä teleksillä AGR 07074, että tietojen ja/tai huomautusten esittämiselle asetettua määräaikaa ei pidennetä yli 24 päivän maaliskuuta 2004, koska päätös menettelyn aloittamisesta oli julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä24 päivänä helmikuuta 2004 ja asianomaisten huomautusten jättämiselle vahvistettu määräaika päättyi 24 päivänä maaliskuuta 2004. Samassa teleksissä komission yksiköt totesivat, että alueellisen lain nro 27/1997 6 pykälää (osuuskunnat ja cantine sociali) koskeva ilmoitus oli vedetty takaisin.

| (18) | Komissio on saanut alueellisen lain nro 27/1997 4 pykälää (sisilialaisten tuotteiden mainonta- ja menekinedistämiskampanja) koskevat Italian viranomaisten huomautukset 15 päivänä maaliskuuta 2004 päivätyssä ja 18 päivänä maaliskuuta 2004 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä. |
| --- | --- |

(18)

Komissio on saanut alueellisen lain nro 27/1997 4 pykälää (sisilialaisten tuotteiden mainonta- ja menekinedistämiskampanja) koskevat Italian viranomaisten huomautukset 15 päivänä maaliskuuta 2004 päivätyssä ja 18 päivänä maaliskuuta 2004 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä.

| (19) | Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen (4) mukaisesti tämä päätös koskee yksinomaan alueellisen lain nro 27/1997 4 pykälässä (sisilialaisten tuotteiden mainonta- ja menekinedistämiskampanja) tarkoitettua valtiontukea perustamissopimuksen liitteessä I lueteltujen maataloustuotteiden hyväksi, jota on mahdollisesti myönnetty tai jota voidaan myöntää EY:n perustamissopimuksen liitteessä I lueteltujen tuotteiden ja tiettyjen liitteeseen I kuulumattomien tuotteiden mainontaan myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen (5) (jäljempänä ”mainontaa koskevat suuntaviivat’) voimaantulon jälkeen, toisin sanoen 1 päivästä tammikuuta 2002 alkaen. |
| --- | --- |

(19)

Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen (4) mukaisesti tämä päätös koskee yksinomaan alueellisen lain nro 27/1997 4 pykälässä (sisilialaisten tuotteiden mainonta- ja menekinedistämiskampanja) tarkoitettua valtiontukea perustamissopimuksen liitteessä I lueteltujen maataloustuotteiden hyväksi, jota on mahdollisesti myönnetty tai jota voidaan myöntää EY:n perustamissopimuksen liitteessä I lueteltujen tuotteiden ja tiettyjen liitteeseen I kuulumattomien tuotteiden mainontaan myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen (5) (jäljempänä ”mainontaa koskevat suuntaviivat’) voimaantulon jälkeen, toisin sanoen 1 päivästä tammikuuta 2002 alkaen.

| (20) | Koska Italian viranomaiset olivat ilmoittaneet 24 päivänä helmikuuta 2004 päivätyssä ja 1 päivänä maaliskuuta 2004 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä vetävänsä takaisin alueellisen lain nro 27/1997 6 pykälää (osuuskunnat ja cantine sociali) koskevan ilmoituksen, ei ole perusteltua kuvata ja arvioida kyseisessä pykälässä säädettyjä tukitoimenpiteitä. |
| --- | --- |

(20)

Koska Italian viranomaiset olivat ilmoittaneet 24 päivänä helmikuuta 2004 päivätyssä ja 1 päivänä maaliskuuta 2004 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä vetävänsä takaisin alueellisen lain nro 27/1997 6 pykälää (osuuskunnat ja cantine sociali) koskevan ilmoituksen, ei ole perusteltua kuvata ja arvioida kyseisessä pykälässä säädettyjä tukitoimenpiteitä.

II.   YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TUKITOIMENPITEISTÄ

| (21) | Tarkasteltavana olevalla 4 pykälällä (sisilialaisten tuotteiden mainonta- ja menekinedistämiskampanja) muutetaan alueellisen lain nro 14/1966 17 pykälää, ja siinä säädetään seuraavaa: ”1) Mainontakampanjoiden täytäntöönpanosta vastaa joko suoraan aluehallitus, tai ne toteutetaan ulkomaankauppainstituutin tai erikoistuneiden laitosten kautta taikka Ente fiera del Mediterraneon ja Ente fiera di Messinan tai viimeksi mainittujen sekä yhden tai useamman alueellisen kauppakamarin muodostamien yhteenliittymien välityksellä 15 pykälässä tarkoitettujen ohjelmien perusteella. Mainitut ohjelmat voivat olla kestoltaan kolmivuotisia. 2) Lukuun ottamatta edellä tarkoitettuja yhteenliittymiä, silloin kun ohjelmien täytäntöönpano on annettu valtion- tai aluehallinnon ulkopuolisten elinten toimeksi, on noudatettava julkisten palvelujen toimeksiantoa koskevia sääntöjä.” |
| --- | --- |

(21)

Tarkasteltavana olevalla 4 pykälällä (sisilialaisten tuotteiden mainonta- ja menekinedistämiskampanja) muutetaan alueellisen lain nro 14/1966 17 pykälää, ja siinä säädetään seuraavaa: ”1) Mainontakampanjoiden täytäntöönpanosta vastaa joko suoraan aluehallitus, tai ne toteutetaan ulkomaankauppainstituutin tai erikoistuneiden laitosten kautta taikka Ente fiera del Mediterraneon ja Ente fiera di Messinan tai viimeksi mainittujen sekä yhden tai useamman alueellisen kauppakamarin muodostamien yhteenliittymien välityksellä 15 pykälässä tarkoitettujen ohjelmien perusteella. Mainitut ohjelmat voivat olla kestoltaan kolmivuotisia. 2) Lukuun ottamatta edellä tarkoitettuja yhteenliittymiä, silloin kun ohjelmien täytäntöönpano on annettu valtion- tai aluehallinnon ulkopuolisten elinten toimeksi, on noudatettava julkisten palvelujen toimeksiantoa koskevia sääntöjä.”

| (22) | Huolimatta komission toistuneista pyynnöistä ja 9 päivänä heinäkuuta 2003 annetusta tietojen antamista koskevasta välipäätöksestä Italian viranomaiset eivät ole toimittaneet komissiolle tietoja, joiden perusteella komissio olisi voinut torjua epäilyt siitä, että kyseisen lain 4 pykälässä säädetty tuki saattaisi olla EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, ja tarvittaessa arvioida kyseisen tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille. Oli myös epäselvää, oliko kyseistä tukea jo ehditty myöntää. |
| --- | --- |

(22)

Huolimatta komission toistuneista pyynnöistä ja 9 päivänä heinäkuuta 2003 annetusta tietojen antamista koskevasta välipäätöksestä Italian viranomaiset eivät ole toimittaneet komissiolle tietoja, joiden perusteella komissio olisi voinut torjua epäilyt siitä, että kyseisen lain 4 pykälässä säädetty tuki saattaisi olla EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, ja tarvittaessa arvioida kyseisen tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille. Oli myös epäselvää, oliko kyseistä tukea jo ehditty myöntää.

| (23) | Päätöksessään aloittaa tarkasteltavana olevan tukitoimenpiteen osalta perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely komissio totesi, että koska Italian viranomaiset eivät olleet toimittaneet tietoja, se ei menettelyn siinä vaiheessa voinut sanoa, säädettiinkö alueellisen lain nro 27/1997 4 pykälässä perustamissopimuksen liitteessä I lueteltujen maataloustuotteiden menekinedistämiseen ja/tai mainontaan myönnettävän valtiontuen käyttöönottamisesta tai jo olemassa olevan valtiontukijärjestelmän muuttamisesta. |
| --- | --- |

(23)

Päätöksessään aloittaa tarkasteltavana olevan tukitoimenpiteen osalta perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely komissio totesi, että koska Italian viranomaiset eivät olleet toimittaneet tietoja, se ei menettelyn siinä vaiheessa voinut sanoa, säädettiinkö alueellisen lain nro 27/1997 4 pykälässä perustamissopimuksen liitteessä I lueteltujen maataloustuotteiden menekinedistämiseen ja/tai mainontaan myönnettävän valtiontuen käyttöönottamisesta tai jo olemassa olevan valtiontukijärjestelmän muuttamisesta.

| (24) | Komissio epäili myös tukitoimenpiteiden soveltuvuutta yhteismarkkinoille, koska Italian viranomaisten toimittamien vastaustietojen puuttuessa oli epäselvää, olivatko kyseisen lain 4 pykälän mukaisesti rahoitettavat toimenpiteet yhteensopivia vastaavanlaisiin tukitoimenpiteisiin tällä hetkellä sovellettavien sääntöjen, toisin sanoen mainontaan myönnettävää tukea koskevien yhteisön suuntaviivojen kanssa. |
| --- | --- |

(24)

Komissio epäili myös tukitoimenpiteiden soveltuvuutta yhteismarkkinoille, koska Italian viranomaisten toimittamien vastaustietojen puuttuessa oli epäselvää, olivatko kyseisen lain 4 pykälän mukaisesti rahoitettavat toimenpiteet yhteensopivia vastaavanlaisiin tukitoimenpiteisiin tällä hetkellä sovellettavien sääntöjen, toisin sanoen mainontaan myönnettävää tukea koskevien yhteisön suuntaviivojen kanssa.

| (25) | Edellä 21 johdanto-osan perustelukappaleessa kuvattujen, alueellisen lain nro 27/1997 4 pykälässä säädettyjen ohjelmien ja mainontakampanjoiden täytäntöönpanoa koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen perusteella komissio epäili lisäksi, noudatettiinko kyseisessä pykälässä tarkoitettujen mahdollisten valtiontukitoimenpiteiden täytäntöönpanossa julkisia hankintoja koskevia yhteisön sääntöjä. Erityisesti mainontakampanjoiden toteuttamisesta vastaavien laitosten ja elinten suoran valintamenettelyn osalta komissio epäili, että toimeksiantajana olevan viranomaisen ja valittujen palvelun tarjoajien välillä tehtiin rahallista korvausta koskeva kirjallinen sopimus, jolloin olisivat täyttyneet Teckal-päätöksessä (6) vahvistetut tiukat edellytykset. Mikäli kyseiset edellytykset eivät olisi täyttyneet, komissio epäili, tapahtuiko toimeksisaajien valinta neuvoston direktiivissä 92/50/ETY (7) vahvistettujen sääntöjen mukaisesti, siltä osin kuin niitä voitiin soveltaa tarkasteltavana olevassa tapauksessa, ja perustamissopimuksessa vahvistettuja, erityisesti tasavertaista kohtelua ja avoimuutta koskevia periaatteita noudattaen, siten että voidaan varmistaa yhteisöjen tuomioistuimen edellyttämä ”riittävä julkisuus” (8). |
| --- | --- |

(25)

Edellä 21 johdanto-osan perustelukappaleessa kuvattujen, alueellisen lain nro 27/1997 4 pykälässä säädettyjen ohjelmien ja mainontakampanjoiden täytäntöönpanoa koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen perusteella komissio epäili lisäksi, noudatettiinko kyseisessä pykälässä tarkoitettujen mahdollisten valtiontukitoimenpiteiden täytäntöönpanossa julkisia hankintoja koskevia yhteisön sääntöjä. Erityisesti mainontakampanjoiden toteuttamisesta vastaavien laitosten ja elinten suoran valintamenettelyn osalta komissio epäili, että toimeksiantajana olevan viranomaisen ja valittujen palvelun tarjoajien välillä tehtiin rahallista korvausta koskeva kirjallinen sopimus, jolloin olisivat täyttyneet Teckal-päätöksessä (6) vahvistetut tiukat edellytykset. Mikäli kyseiset edellytykset eivät olisi täyttyneet, komissio epäili, tapahtuiko toimeksisaajien valinta neuvoston direktiivissä 92/50/ETY (7) vahvistettujen sääntöjen mukaisesti, siltä osin kuin niitä voitiin soveltaa tarkasteltavana olevassa tapauksessa, ja perustamissopimuksessa vahvistettuja, erityisesti tasavertaista kohtelua ja avoimuutta koskevia periaatteita noudattaen, siten että voidaan varmistaa yhteisöjen tuomioistuimen edellyttämä ”riittävä julkisuus” (8).

III.   KOLMANSIEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET

| (26) | Komissio ei ole saanut huomautuksia kolmansilta osapuolilta. |
| --- | --- |

(26)

Komissio ei ole saanut huomautuksia kolmansilta osapuolilta.

IV.   ITALIAN HUOMAUTUKSET

| (27) | Komissio sai Italian Sisilian alueen puolesta esittämät huomautukset 15 päivänä maaliskuuta 2004 päivätyssä ja 18 päivänä maaliskuuta 2004 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä. |
| --- | --- |

(27)

Komissio sai Italian Sisilian alueen puolesta esittämät huomautukset 15 päivänä maaliskuuta 2004 päivätyssä ja 18 päivänä maaliskuuta 2004 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä.

| (28) | Italian viranomaiset vahvistivat kirjeessään, että alueellisen lain nro 27/1997 6 pykälää koskeva ilmoitus oli vedetty takaisin, ja esittivät huomautuksensa kyseisen lain 4 pykälästä. |
| --- | --- |

(28)

Italian viranomaiset vahvistivat kirjeessään, että alueellisen lain nro 27/1997 6 pykälää koskeva ilmoitus oli vedetty takaisin, ja esittivät huomautuksensa kyseisen lain 4 pykälästä.

| (29) | Italian viranomaiset mainitsivat erityisesti, että 4 pykälässä (sisilialaisten tuotteiden mainonta- ja menekinedistämiskampanja) alueellisen lain nro 14/1966 17 artiklaan tehtyä muutosta, joka koskee mainontakampanjoiden täytäntöönpanoa Ente fiera del Mediterraneon ja Ente fiera di Messinan keskenään tai näiden kahden sekä yhden tai useamman alueellisen kauppakamarin välisten yhteenliittymien toimesta, ei ole koskaan sovellettu, koska tällaisia yhteenliittymiä ei ole tähän mennessä muodostettu. |
| --- | --- |

(29)

Italian viranomaiset mainitsivat erityisesti, että 4 pykälässä (sisilialaisten tuotteiden mainonta- ja menekinedistämiskampanja) alueellisen lain nro 14/1966 17 artiklaan tehtyä muutosta, joka koskee mainontakampanjoiden täytäntöönpanoa Ente fiera del Mediterraneon ja Ente fiera di Messinan keskenään tai näiden kahden sekä yhden tai useamman alueellisen kauppakamarin välisten yhteenliittymien toimesta, ei ole koskaan sovellettu, koska tällaisia yhteenliittymiä ei ole tähän mennessä muodostettu.

| (30) | Toimitettujen tietojen mukaan menekinedistämisohjelmien täytäntöönpanosta vastaa suoraan aluehallitus tai ne toteutetaan ulkomaankauppainstituutin välityksellä (sopimuksilla, jotka on tehty vuosille 1993–1998 sekä 1999–2001–2003 osana elinkeinoministeriön ja alueiden välisiä sopimuksia). Toimivaltaiset viranomaiset valitsevat vuosittain rahoitettaviksi esitetyt hankkeet ja niiden täytäntöönpanosta vastaavat palvelun tarjoajat asiaa koskevien voimassa olevien sääntöjen mukaisesti markkinasääntöjä noudattaen, lukuun ottamatta tapauksia, joissa hankkeen tilaajat ovat tehneet yksinoikeussopimuksen. |
| --- | --- |

(30)

Toimitettujen tietojen mukaan menekinedistämisohjelmien täytäntöönpanosta vastaa suoraan aluehallitus tai ne toteutetaan ulkomaankauppainstituutin välityksellä (sopimuksilla, jotka on tehty vuosille 1993–1998 sekä 1999–2001–2003 osana elinkeinoministeriön ja alueiden välisiä sopimuksia). Toimivaltaiset viranomaiset valitsevat vuosittain rahoitettaviksi esitetyt hankkeet ja niiden täytäntöönpanosta vastaavat palvelun tarjoajat asiaa koskevien voimassa olevien sääntöjen mukaisesti markkinasääntöjä noudattaen, lukuun ottamatta tapauksia, joissa hankkeen tilaajat ovat tehneet yksinoikeussopimuksen.

| (31) | Aluehallituksen toimivalta ei rajoitu yksinomaan elintarvikealaan, vaan se kattaa myös muita elinkeinoelämän aloja (käsiteollisuus, kustannusala, tekstiiliteollisuus jne.). Tarkasteltavana olevalla alalla julkisista varoista 100-prosenttisesti rahoitettavat toimet ovat seuraavanlaisia:






  a) | osallistuminen näyttelyihin ja messuille Italiassa ja ulkomailla: näyttelyosaston pystyttämiseen ja varustamiseen liittyvät välittömät kustannukset, vesi- ja sähköliitännät, viralliseen näyttelyjulkaisuun osallistumisesta aiheutuvat kulut, mainoskulut, tulkkaus- ja käännöspalvelut, matkakulut ja vakuutusmaksut; |
| --- | --- | --- |

(31)

Aluehallituksen toimivalta ei rajoitu yksinomaan elintarvikealaan, vaan se kattaa myös muita elinkeinoelämän aloja (käsiteollisuus, kustannusala, tekstiiliteollisuus jne.). Tarkasteltavana olevalla alalla julkisista varoista 100-prosenttisesti rahoitettavat toimet ovat seuraavanlaisia:

a)

osallistuminen näyttelyihin ja messuille Italiassa ja ulkomailla: näyttelyosaston pystyttämiseen ja varustamiseen liittyvät välittömät kustannukset, vesi- ja sähköliitännät, viralliseen näyttelyjulkaisuun osallistumisesta aiheutuvat kulut, mainoskulut, tulkkaus- ja käännöspalvelut, matkakulut ja vakuutusmaksut;

| b) | kansainvälisten työtapaamisten järjestäminen Italiassa ja muualla: tapahtuman järjestämisen ja läpiviemisen edellyttämät kustannukset (tilojen vuokraaminen, tarvittavan materiaalin hankkiminen, tapaamisten osallistujavalinta, tulkkaus- ja käännöspalvelut sekä mainoskulut); |
| --- | --- |

b)

kansainvälisten työtapaamisten järjestäminen Italiassa ja muualla: tapahtuman järjestämisen ja läpiviemisen edellyttämät kustannukset (tilojen vuokraaminen, tarvittavan materiaalin hankkiminen, tapaamisten osallistujavalinta, tulkkaus- ja käännöspalvelut sekä mainoskulut);

| c) | mainonta joukkotiedotusvälineissä (lehdistö, mainosjulisteet, radio, televisio). |
| --- | --- |

c)

mainonta joukkotiedotusvälineissä (lehdistö, mainosjulisteet, radio, televisio).

| (32) | Edellä a ja b alakohdassa lueteltujen kustannusten rahoituksesta pääsevät osallisiksi Sisilian kauppakamareiden pitämiin rekistereihin asianmukaisesti merkityt yritykset ja niiden yhteenliittymät. Edunsaajat valitaan vuosittain julkaistavan ehdotuspyynnön sekä ennalta määriteltyjen ja Sisilian alueen virallisessa lehdessä julkaistujen valintakriteerien perusteella. EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen (”de minimis”) tukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 69/2001 (9) johdanto-osan neljännen perustelukappaleen perusteella edellä a ja b alakohdassa tarkoitettuja tukia ei voida pitää vientitukena, ja vuodesta 2002 alkaen tällaisiin tukiin sovelletaan”de minimis”-sääntöä. Elintarvikealalla kyseisiä tukia voidaan mainontaa koskevien suuntaviivojen perusteella pitää kilpailujen, messujen ja näyttelyiden järjestämiseen liittyvänä pehmeänä tukena, jota käsitellään maatalousalan valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen (10) 14.1 kohdassa. Lisäksi voidaan todeta, että vaikka alueellisessa laissa ei nimenomaisesti mainita 100 000 euron enimmäismäärää tuensaajaa kohti kolmen vuoden jakson aikana, kaikille edunsaajayrityksille messuille ja työtapaamisiin osallistumisesta maksetun tuen määrä on selvästi kyseistä enimmäismäärää pienempi. |
| --- | --- |

(32)

Edellä a ja b alakohdassa lueteltujen kustannusten rahoituksesta pääsevät osallisiksi Sisilian kauppakamareiden pitämiin rekistereihin asianmukaisesti merkityt yritykset ja niiden yhteenliittymät. Edunsaajat valitaan vuosittain julkaistavan ehdotuspyynnön sekä ennalta määriteltyjen ja Sisilian alueen virallisessa lehdessä julkaistujen valintakriteerien perusteella. EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen (”de minimis”) tukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 69/2001 (9) johdanto-osan neljännen perustelukappaleen perusteella edellä a ja b alakohdassa tarkoitettuja tukia ei voida pitää vientitukena, ja vuodesta 2002 alkaen tällaisiin tukiin sovelletaan”de minimis”-sääntöä. Elintarvikealalla kyseisiä tukia voidaan mainontaa koskevien suuntaviivojen perusteella pitää kilpailujen, messujen ja näyttelyiden järjestämiseen liittyvänä pehmeänä tukena, jota käsitellään maatalousalan valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen (10) 14.1 kohdassa. Lisäksi voidaan todeta, että vaikka alueellisessa laissa ei nimenomaisesti mainita 100 000 euron enimmäismäärää tuensaajaa kohti kolmen vuoden jakson aikana, kaikille edunsaajayrityksille messuille ja työtapaamisiin osallistumisesta maksetun tuen määrä on selvästi kyseistä enimmäismäärää pienempi.

| (33) | Joukkotiedotusvälineissä tapahtuvan mainonnan osalta Italian viranomaiset ovat täsmentäneet, että kansallisella tai yhteisön tasolla toteutetut mainontakampanjat eivät liity minkään yksittäisen yrityksen tai yritysryhmittymän tuotteisiin, vaan niissä keskitytään tuotteiden yleisluontoiseen mainontaan niiden alkuperää korostamatta, vaikka onkin kyse alueen tyypillisistä tuotteista. Elintarvikealan mainontakampanjoissa kuluttajille suunnattu viesti liittyy tuotteeseen tai tuoteryhmään, eikä siinä viitata alueen tuottajayrityksiin. Mainonta on yleisluontoista, siinä ei houkutella ostamaan tuotetta sen pelkän alueellisen alkuperän perusteella, eikä sitä voida pitää muiden jäsenvaltioiden tuotteiden kannalta haitallisena. Sen vuoksi mainontaa ei voida pitää perustamissopimuksen 28 artiklan vastaisena. |
| --- | --- |

(33)

Joukkotiedotusvälineissä tapahtuvan mainonnan osalta Italian viranomaiset ovat täsmentäneet, että kansallisella tai yhteisön tasolla toteutetut mainontakampanjat eivät liity minkään yksittäisen yrityksen tai yritysryhmittymän tuotteisiin, vaan niissä keskitytään tuotteiden yleisluontoiseen mainontaan niiden alkuperää korostamatta, vaikka onkin kyse alueen tyypillisistä tuotteista. Elintarvikealan mainontakampanjoissa kuluttajille suunnattu viesti liittyy tuotteeseen tai tuoteryhmään, eikä siinä viitata alueen tuottajayrityksiin. Mainonta on yleisluontoista, siinä ei houkutella ostamaan tuotetta sen pelkän alueellisen alkuperän perusteella, eikä sitä voida pitää muiden jäsenvaltioiden tuotteiden kannalta haitallisena. Sen vuoksi mainontaa ei voida pitää perustamissopimuksen 28 artiklan vastaisena.

| (34) | Italian viranomaisten huomautukset liittyvät sekä Euroopan yhteisössä että sen ulkopuolisissa maissa toteutettuihin menekinedistämistä ja mainontaa koskeviin aloitteisiin, joiden osalta noudatetaan kuitenkin samoja kriteereitä. |
| --- | --- |

(34)

Italian viranomaisten huomautukset liittyvät sekä Euroopan yhteisössä että sen ulkopuolisissa maissa toteutettuihin menekinedistämistä ja mainontaa koskeviin aloitteisiin, joiden osalta noudatetaan kuitenkin samoja kriteereitä.

V.   ARVIOINTI TUESTA

| (35) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(35)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (36) | Tarkasteltavana oleva toimenpide koskee tuen myöntämistä alueen julkisista varoista tietyille sisilialaisille maatalousyrityksille, joille siten koituu ansaitsematonta taloudellista ja rahallista etua verrattuna muihin yrityksiin, jotka eivät pääse osallisiksi samasta tuesta. Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan tietyn yrityksen aseman lujittaminen valtiontuen avulla vääristää yleensä kilpailua niihin yrityksiin nähden, jotka eivät pääse osallisiksi samasta tuesta (11). |
| --- | --- |

(36)

Tarkasteltavana oleva toimenpide koskee tuen myöntämistä alueen julkisista varoista tietyille sisilialaisille maatalousyrityksille, joille siten koituu ansaitsematonta taloudellista ja rahallista etua verrattuna muihin yrityksiin, jotka eivät pääse osallisiksi samasta tuesta. Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan tietyn yrityksen aseman lujittaminen valtiontuen avulla vääristää yleensä kilpailua niihin yrityksiin nähden, jotka eivät pääse osallisiksi samasta tuesta (11).

| (37) | Toimenpide vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, koska maataloustuotteiden yhteisön sisäinen kauppa on merkittävää, kuten jäljempänä olevasta taulukosta ilmenee (12). Taulukossa on esitetty Italian ja yhteisön välisen maataloustuotteiden viennin ja tuonnin kokonaisarvo vuosina 1997–2001 (13). On syytä ottaa huomioon, että Sisilia on huomattavan tärkeä maataloustuotteiden tuotantoalue Italiassa. | Kaikki maataloustuotteet |
| --- | --- | --- |
| | Miljoonaa ecua/euroa | Miljoonaa ecua/euroa |
| | Vienti | Tuonti |
| 1997 | 9 459 | 15 370 |
| 1998 | 9 997 | 15 645 |
| 1999 | 10 666 | 15 938 |
| 2000 | 10 939 | 16 804 |
| 2001 | 11 467 | 16 681 |

(37)

Toimenpide vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, koska maataloustuotteiden yhteisön sisäinen kauppa on merkittävää, kuten jäljempänä olevasta taulukosta ilmenee (12). Taulukossa on esitetty Italian ja yhteisön välisen maataloustuotteiden viennin ja tuonnin kokonaisarvo vuosina 1997–2001 (13). On syytä ottaa huomioon, että Sisilia on huomattavan tärkeä maataloustuotteiden tuotantoalue Italiassa.

Kaikki maataloustuotteet

Miljoonaa ecua/euroa

Miljoonaa ecua/euroa

Vienti

Tuonti

1997

9 459

15 370

1998

9 997

15 645

1999

10 666

15 938

2000

10 939

16 804

2001

11 467

16 681

| (38) | Edellä sanotun perusteella on pidettävä mielessä, että yhteisöjen tuomioistuimen mukaan yritykselle myönnetty tuki voi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristää kilpailua, jos kyseinen yritys kilpailee muista jäsenvaltioista peräisin olevien tuotteiden kanssa, vaikka se ei itse toimittaisikaan tuotantoaan vientiin. Jos jäsenvaltio myöntää tukea yritykselle, maan sisäinen tuotanto voi joko pysyä ennallaan tai kasvaa, jolloin muiden jäsenvaltioiden yritysten mahdollisuudet viedä tuotteitaan kyseiseen jäsenvaltioon heikkenevät. Siksi tällainen tuki voi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristää kilpailua (14). |
| --- | --- |

(38)

Edellä sanotun perusteella on pidettävä mielessä, että yhteisöjen tuomioistuimen mukaan yritykselle myönnetty tuki voi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristää kilpailua, jos kyseinen yritys kilpailee muista jäsenvaltioista peräisin olevien tuotteiden kanssa, vaikka se ei itse toimittaisikaan tuotantoaan vientiin. Jos jäsenvaltio myöntää tukea yritykselle, maan sisäinen tuotanto voi joko pysyä ennallaan tai kasvaa, jolloin muiden jäsenvaltioiden yritysten mahdollisuudet viedä tuotteitaan kyseiseen jäsenvaltioon heikkenevät. Siksi tällainen tuki voi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristää kilpailua (14).

| (39) | Tämän vuoksi komissio päättelee, että tarkasteltavana oleva tukitoimenpide kuuluu perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätyn kiellon soveltamisalaan. Italian viranomaiset eivät ole koskaan kiistäneet tätä seikkaa. |
| --- | --- |

(39)

Tämän vuoksi komissio päättelee, että tarkasteltavana oleva tukitoimenpide kuuluu perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätyn kiellon soveltamisalaan. Italian viranomaiset eivät ole koskaan kiistäneet tätä seikkaa.

| (40) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrätään poikkeuksista saman artiklan 1 kohdassa määrättyyn kieltoon. |
| --- | --- |

(40)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrätään poikkeuksista saman artiklan 1 kohdassa määrättyyn kieltoon.

| (41) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan a, b ja c alakohdassa määrättyjä poikkeuksia ei ilmeisestikään voida soveltaa tarkasteltavana olevassa tapauksessa tukitoimenpiteiden luonteen ja tarkoituksen vuoksi. Italian viranomaiset eivät myöskään ole vedonneet 87 artiklan 2 kohdan a, b tai c alakohdan soveltamiseen. |
| --- | --- |

(41)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan a, b ja c alakohdassa määrättyjä poikkeuksia ei ilmeisestikään voida soveltaa tarkasteltavana olevassa tapauksessa tukitoimenpiteiden luonteen ja tarkoituksen vuoksi. Italian viranomaiset eivät myöskään ole vedonneet 87 artiklan 2 kohdan a, b tai c alakohdan soveltamiseen.

| (42) | Myöskään perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohtaa ei voida soveltaa tarkasteltavana olevassa tapauksessa, koska tukea ei ole tarkoitettu taloudellisen kehityksen edistämiseen alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma. Italia ei myöskään ole vedonnut 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan soveltamiseen. |
| --- | --- |

(42)

Myöskään perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohtaa ei voida soveltaa tarkasteltavana olevassa tapauksessa, koska tukea ei ole tarkoitettu taloudellisen kehityksen edistämiseen alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma. Italia ei myöskään ole vedonnut 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan soveltamiseen.

| (43) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohtaa ei myöskään voida soveltaa kyseiseen tukeen, koska sitä ei ole tarkoitettu Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistämiseen tai Italian taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen. Italia ei ole myöskään vedonnut 87 artiklan 3 kohdan b alakohdan soveltamiseen. |
| --- | --- |

(43)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohtaa ei myöskään voida soveltaa kyseiseen tukeen, koska sitä ei ole tarkoitettu Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistämiseen tai Italian taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen. Italia ei ole myöskään vedonnut 87 artiklan 3 kohdan b alakohdan soveltamiseen.

| (44) | Tarkasteltavana olevaa tukea ei ole tarkoitettu — eikä se myöskään sovellu — 87 artiklan 3 kohdan d alakohdassa määrättyjen, kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämistä koskevien tavoitteiden saavuttamiseen, eikä Italia ole myöskään vedonnut mainitun säännöksen soveltamiseen. |
| --- | --- |

(44)

Tarkasteltavana olevaa tukea ei ole tarkoitettu — eikä se myöskään sovellu — 87 artiklan 3 kohdan d alakohdassa määrättyjen, kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämistä koskevien tavoitteiden saavuttamiseen, eikä Italia ole myöskään vedonnut mainitun säännöksen soveltamiseen.

| (45) | Tarkasteltavana olevan tuen luonteen ja tarkoituksen perusteella ainoa poikkeus, jota voidaan soveltaa, on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrätty poikkeus. |
| --- | --- |

(45)

Tarkasteltavana olevan tuen luonteen ja tarkoituksen perusteella ainoa poikkeus, jota voidaan soveltaa, on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrätty poikkeus.

Sovellettavat säännökset ja määräykset

| (46) | Mahdollisuutta soveltaa 45 perustelukappaleessa tarkoitettua poikkeusta on tarkasteltava menekinedistämiseen ja mainontaan maatalousalalla myönnettävää valtiontukea koskevien sääntöjen perusteella. Nämä säännöt on määritelty mainontaa koskevissa yhteisön suuntaviivoissa (15). |
| --- | --- |

(46)

Mahdollisuutta soveltaa 45 perustelukappaleessa tarkoitettua poikkeusta on tarkasteltava menekinedistämiseen ja mainontaan maatalousalalla myönnettävää valtiontukea koskevien sääntöjen perusteella. Nämä säännöt on määritelty mainontaa koskevissa yhteisön suuntaviivoissa (15).

| (47) | Mainontaa koskevien suuntaviivojen 7.1 jakson mukaan komissio soveltaa kyseisiä suuntaviivoja 1 päivästä tammikuuta 2002 alkaen uusiin valtiontukiin, mukaan luettuina sellaiset tuet, joita koskeva jäsenvaltion ilmoitus on vireillä. Asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan f alakohdan mukaista sääntöjenvastaista tukea tarkastellaan niiden sääntöjen ja suuntaviivojen mukaisesti, jotka olivat voimassa tuen myöntämisajankohtana. |
| --- | --- |

(47)

Mainontaa koskevien suuntaviivojen 7.1 jakson mukaan komissio soveltaa kyseisiä suuntaviivoja 1 päivästä tammikuuta 2002 alkaen uusiin valtiontukiin, mukaan luettuina sellaiset tuet, joita koskeva jäsenvaltion ilmoitus on vireillä. Asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan f alakohdan mukaista sääntöjenvastaista tukea tarkastellaan niiden sääntöjen ja suuntaviivojen mukaisesti, jotka olivat voimassa tuen myöntämisajankohtana.

| (48) | Komissio epäili menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, etteivät tarkasteltavana olevat tukitoimenpiteet vastaa tämäntyyppisiin tukitoimenpiteisiin nykyisin sovellettavia sääntöjä (16). Kyseisen päätöksen mukaisesti tämä päätös koskee ainoastaan 1 päivästä tammikuuta 2002 alkaen perustamissopimuksen liitteessä I lueteltujen maataloustuotteiden menekinedistämiseen ja mainontaan myönnettyä tai myönnettävää tukea. |
| --- | --- |

(48)

Komissio epäili menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, etteivät tarkasteltavana olevat tukitoimenpiteet vastaa tämäntyyppisiin tukitoimenpiteisiin nykyisin sovellettavia sääntöjä (16). Kyseisen päätöksen mukaisesti tämä päätös koskee ainoastaan 1 päivästä tammikuuta 2002 alkaen perustamissopimuksen liitteessä I lueteltujen maataloustuotteiden menekinedistämiseen ja mainontaan myönnettyä tai myönnettävää tukea.

| (49) | Menekinedistämiseen myönnettävän tuen osalta mainontaa koskevien suuntaviivojen 8 kohdassa todetaan, että mainonnaksi ei katsota menekinedistämistoimintaa, kun se määritellään tieteellisen tiedon jakamiseksi suurelle yleisölle, messujen, näyttelyiden tai vastaavien tapahtumien järjestämiseksi tai niihin osallistumiseksi taikka vastaaviksi PR-aloitteiksi, kuten mielipidemittaukset ja markkinatutkimukset. Menekinedistämistoimintaan laajemmassa merkityksessä myönnettävää valtiontukea käsitellään maatalousalan valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen (17) 13 ja 14 jaksossa. Koska ilmoituksessa ei täsmennetä, että kyseistä tukea myönnetään ainoastaan pienille ja keskisuurille yrityksille, tarkasteltavana olevassa tapauksessa ei voida soveltaa EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen, jalostamisen ja kaupan pitämisen alalla toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävään valtiontukeen 23 päivänä joulukuuta 2003 annettua komission asetusta (EY) N:o 1/2004 (18). |
| --- | --- |

(49)

Menekinedistämiseen myönnettävän tuen osalta mainontaa koskevien suuntaviivojen 8 kohdassa todetaan, että mainonnaksi ei katsota menekinedistämistoimintaa, kun se määritellään tieteellisen tiedon jakamiseksi suurelle yleisölle, messujen, näyttelyiden tai vastaavien tapahtumien järjestämiseksi tai niihin osallistumiseksi taikka vastaaviksi PR-aloitteiksi, kuten mielipidemittaukset ja markkinatutkimukset. Menekinedistämistoimintaan laajemmassa merkityksessä myönnettävää valtiontukea käsitellään maatalousalan valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen (17) 13 ja 14 jaksossa. Koska ilmoituksessa ei täsmennetä, että kyseistä tukea myönnetään ainoastaan pienille ja keskisuurille yrityksille, tarkasteltavana olevassa tapauksessa ei voida soveltaa EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen, jalostamisen ja kaupan pitämisen alalla toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävään valtiontukeen 23 päivänä joulukuuta 2003 annettua komission asetusta (EY) N:o 1/2004 (18).

| (50) | Mainontaan myönnettävän tuen osalta mainontaa koskevien suuntaviivojen 7 kohdassa todetaan, että ”mainonnalla”, johon kyseisiä suuntaviivoja sovelletaan, ei tarkoiteta pelkästään mitä tahansa joukkotiedotusvälineiden (lehdistö, radio, televisio tai mainosjulisteet) avulla toteutettua toimintaa, jonka tavoitteena on saada kuluttajat ostamaan tietty tuote. Mainontaan kuuluu myös mikä tahansa toiminta, jonka tavoitteena on saada taloudelliset toimijat tai kuluttajat ostamaan tietty tuote, sekä kaikki aineisto, joka jaetaan suoraan kuluttajille tässä samassa tarkoituksessa mukaan lukien kuluttajille suunnattu mainonta myymälöissä. |
| --- | --- |

(50)

Mainontaan myönnettävän tuen osalta mainontaa koskevien suuntaviivojen 7 kohdassa todetaan, että ”mainonnalla”, johon kyseisiä suuntaviivoja sovelletaan, ei tarkoiteta pelkästään mitä tahansa joukkotiedotusvälineiden (lehdistö, radio, televisio tai mainosjulisteet) avulla toteutettua toimintaa, jonka tavoitteena on saada kuluttajat ostamaan tietty tuote. Mainontaan kuuluu myös mikä tahansa toiminta, jonka tavoitteena on saada taloudelliset toimijat tai kuluttajat ostamaan tietty tuote, sekä kaikki aineisto, joka jaetaan suoraan kuluttajille tässä samassa tarkoituksessa mukaan lukien kuluttajille suunnattu mainonta myymälöissä.

Tuki menekinedistämiseen

| (51) | Saatavilla olevista tiedoista käy ilmi, että tukea, joka on tarkoitettu tämän päätöksen 31 perustelukappaleen a ja b alakohdassa ja 32 perustelukappaleessa kuvailtuihin messuihin ja työtapaamisiin osallistumiseen, voidaan pitää kokonaisuudessaan menekinedistämiseen tarkoitettuna tukena ainoastaan siinä tapauksessa, että kuvailtuihin toimiin ei sisälly toimenpiteitä, joiden tavoitteena on saada taloudelliset toimijat tai kuluttajat ostamaan kyseistä tuotetta, eikä suoraan kuluttajille tässä samassa tarkoituksessa jaettua aineistoa. Mainontaa koskevien suuntaviivojen 7 kohdan perusteella sellaisiin toimenpiteisiin, joiden tavoitteena on saada taloudelliset toimijat tai kuluttajat ostamaan tietty tuote, ja suoraan kuluttajille tässä samassa tarkoituksessa jaettavaan aineistoon myönnettävää tukea pidetään mainontatukena. |
| --- | --- |

(51)

Saatavilla olevista tiedoista käy ilmi, että tukea, joka on tarkoitettu tämän päätöksen 31 perustelukappaleen a ja b alakohdassa ja 32 perustelukappaleessa kuvailtuihin messuihin ja työtapaamisiin osallistumiseen, voidaan pitää kokonaisuudessaan menekinedistämiseen tarkoitettuna tukena ainoastaan siinä tapauksessa, että kuvailtuihin toimiin ei sisälly toimenpiteitä, joiden tavoitteena on saada taloudelliset toimijat tai kuluttajat ostamaan kyseistä tuotetta, eikä suoraan kuluttajille tässä samassa tarkoituksessa jaettua aineistoa. Mainontaa koskevien suuntaviivojen 7 kohdan perusteella sellaisiin toimenpiteisiin, joiden tavoitteena on saada taloudelliset toimijat tai kuluttajat ostamaan tietty tuote, ja suoraan kuluttajille tässä samassa tarkoituksessa jaettavaan aineistoon myönnettävää tukea pidetään mainontatukena.

| (52) | Sikäli kuin messuille ja työtapaamisiin yhteisössä ja sen ulkopuolella osallistumista koskevien toimenpiteiden katsotaan olevan maatalousalan valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen 13 ja 14 jaksossa tarkoitettua menekinedistämistukea, kyseisen tuen osuus voi olla 100 prosenttia, mutta tuen määrä saisi yhden kolmivuotiskauden aikaan olla enintään 100 000 euroa tuensaajaa kohden. Tämä enimmäismäärä voidaan ylittää sellaisille yrityksille myönnetyn tuen tapauksessa, jotka täyttävät Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 70/2001 (19) säädetyn pienten ja keskisuurten yritysten määritelmän edellyttäen, että tuki ei ole suurempi kuin 50 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. Tuen määrän laskemista varten tuensaajaksi katsotaan palvelujen vastaanottaja. Kuten Italian viranomaisten esittämistä huomautuksista ilmenee, tarkasteltavana olevat menekinedistämistoimenpiteet rahoitetaan edellä mainittuja tuen enimmäismääriä noudattaen, joten ne ovat asiassa sovellettavien sääntöjen mukaisia (20). |
| --- | --- |

(52)

Sikäli kuin messuille ja työtapaamisiin yhteisössä ja sen ulkopuolella osallistumista koskevien toimenpiteiden katsotaan olevan maatalousalan valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen 13 ja 14 jaksossa tarkoitettua menekinedistämistukea, kyseisen tuen osuus voi olla 100 prosenttia, mutta tuen määrä saisi yhden kolmivuotiskauden aikaan olla enintään 100 000 euroa tuensaajaa kohden. Tämä enimmäismäärä voidaan ylittää sellaisille yrityksille myönnetyn tuen tapauksessa, jotka täyttävät Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 70/2001 (19) säädetyn pienten ja keskisuurten yritysten määritelmän edellyttäen, että tuki ei ole suurempi kuin 50 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. Tuen määrän laskemista varten tuensaajaksi katsotaan palvelujen vastaanottaja. Kuten Italian viranomaisten esittämistä huomautuksista ilmenee, tarkasteltavana olevat menekinedistämistoimenpiteet rahoitetaan edellä mainittuja tuen enimmäismääriä noudattaen, joten ne ovat asiassa sovellettavien sääntöjen mukaisia (20).

| (53) | Maatalousalan valtiontukea koskevien suuntaviivojen 14 jaksossa todetaan, että kaikilla kulloinkin kyseessä olevan alueen toimijoilla olisi kilpailun vääristymisen välttämiseksi oltavat samat, objektiivisin perustein määritellyt edellytykset osallistua tämäntyyppisiin tukitoimenpiteisiin. Italian toimittamien, tämän päätöksen 32 perustelukappaleessa mainittujen tietojen perusteella kyseinen edellytys näyttäisi täyttyneen (21). Tiettyihin ryhmiin rajattu ja vain näiden ryhmien jäsenten tukemiseen tarkoitettu tuki ei edistä alan kokonaiskehitystä, joten se katsotaan toimintatueksi. Sen vuoksi, jos palvelujen tarjoajat ovat tuottajaryhmittymiä tai muita maatalouden keskinäistä tukea tarjoavia järjestöjä, kyseisten palvelujen on oltava kaikkien maanviljelijöiden saatavilla. Tällaisissa tapauksissa mahdollinen rahoitusosuus kyseisten ryhmittymien tai järjestöjen hallintokustannuksiin on rajoitettava palvelun tarjonnasta aiheutuneisiin kustannuksiin. |
| --- | --- |

(53)

Maatalousalan valtiontukea koskevien suuntaviivojen 14 jaksossa todetaan, että kaikilla kulloinkin kyseessä olevan alueen toimijoilla olisi kilpailun vääristymisen välttämiseksi oltavat samat, objektiivisin perustein määritellyt edellytykset osallistua tämäntyyppisiin tukitoimenpiteisiin. Italian toimittamien, tämän päätöksen 32 perustelukappaleessa mainittujen tietojen perusteella kyseinen edellytys näyttäisi täyttyneen (21). Tiettyihin ryhmiin rajattu ja vain näiden ryhmien jäsenten tukemiseen tarkoitettu tuki ei edistä alan kokonaiskehitystä, joten se katsotaan toimintatueksi. Sen vuoksi, jos palvelujen tarjoajat ovat tuottajaryhmittymiä tai muita maatalouden keskinäistä tukea tarjoavia järjestöjä, kyseisten palvelujen on oltava kaikkien maanviljelijöiden saatavilla. Tällaisissa tapauksissa mahdollinen rahoitusosuus kyseisten ryhmittymien tai järjestöjen hallintokustannuksiin on rajoitettava palvelun tarjonnasta aiheutuneisiin kustannuksiin.

Tuki mainontaan

| (54) | Mikäli edellä mainittuihin messuille ja työtapaamisiin osallistumista koskeviin toimenpiteisiin sisältyy myös toimia, joiden tavoitteena on saada taloudelliset toimijat tai kuluttajat ostamaan tietty tuote, tai suoraan kuluttajille tässä samassa tarkoituksessa jaettavaa aineistoa (esimerkiksi mainonta myymälässä tai taloudellisille toimijoille, kuten elintarvikealan yrittäjille, tukku- ja vähittäiskauppiaille, ravintoloille, hotelleille ja muille ravintola-alan toimijoille suunnattu mainonta), kyseisiä toimenpiteitä on arvioitava mainontaan myönnettävään valtiontukeen sovellettavien sääntöjen perusteella, samoin kuin joukkotiedotusvälineiden (lehdistö, mainosjulisteet radio, televisio) avulla toteutettuja mainontatoimenpiteitä, joita kuvaillaan tämän päätökseen 31 perustelukappaleen c alakohdassa ja 33 kohdassa. |
| --- | --- |

(54)

Mikäli edellä mainittuihin messuille ja työtapaamisiin osallistumista koskeviin toimenpiteisiin sisältyy myös toimia, joiden tavoitteena on saada taloudelliset toimijat tai kuluttajat ostamaan tietty tuote, tai suoraan kuluttajille tässä samassa tarkoituksessa jaettavaa aineistoa (esimerkiksi mainonta myymälässä tai taloudellisille toimijoille, kuten elintarvikealan yrittäjille, tukku- ja vähittäiskauppiaille, ravintoloille, hotelleille ja muille ravintola-alan toimijoille suunnattu mainonta), kyseisiä toimenpiteitä on arvioitava mainontaan myönnettävään valtiontukeen sovellettavien sääntöjen perusteella, samoin kuin joukkotiedotusvälineiden (lehdistö, mainosjulisteet radio, televisio) avulla toteutettuja mainontatoimenpiteitä, joita kuvaillaan tämän päätökseen 31 perustelukappaleen c alakohdassa ja 33 kohdassa.

| (55) | Mainontaa koskevien suuntaviivojen mukaisesti tuottajien ja toimijoiden oletetaan yleensä vastaavan itse mainonnasta aiheutuvista kustannuksista harjoittamansa taloudellisen toiminnan osana. |
| --- | --- |

(55)

Mainontaa koskevien suuntaviivojen mukaisesti tuottajien ja toimijoiden oletetaan yleensä vastaavan itse mainonnasta aiheutuvista kustannuksista harjoittamansa taloudellisen toiminnan osana.

| (56) | Jotta mainontaan myönnettäviä tukia ei pidettäisi toimintatukina vaan perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti yhteismarkkinoille soveltuvina, ne eivät saa muuttaa kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla (kielteiset perusteet), ja niiden on edistettävä tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehittämistä (myönteiset perusteet). Valtiontukien on lisäksi oltava niiden yhteisön kansainvälisten velvoitteiden mukaisia, jotka vahvistetaan maatalousalan osalta vuonna 1994 tehdyssä WTO-GATT-maataloussopimuksessa. |
| --- | --- |

(56)

Jotta mainontaan myönnettäviä tukia ei pidettäisi toimintatukina vaan perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti yhteismarkkinoille soveltuvina, ne eivät saa muuttaa kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla (kielteiset perusteet), ja niiden on edistettävä tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehittämistä (myönteiset perusteet). Valtiontukien on lisäksi oltava niiden yhteisön kansainvälisten velvoitteiden mukaisia, jotka vahvistetaan maatalousalan osalta vuonna 1994 tehdyssä WTO-GATT-maataloussopimuksessa.

| (57) | Kielteisten perusteiden täyttymiseksi tukia ei mainontaa koskevien suuntaviivojen 3.1. jakson mukaisesti saa myöntää kampanjoihin, jotka ovat vastoin EY:n perustamissopimuksen 28 artiklaa (3.1.1 jakso) tai kampanjoihin, jotka ovat ristiriidassa yhteisön johdetun oikeuden kanssa (3.1.2 jakso) eikä tiettyjä yrityksiä koskevaan mainontaan (3.1.3 jakso). Lisäksi jos julkisin varoin rahoitettujen mainontatoimien toteutus uskotaan yksityisille yrityksille, tällaisille yrityksille mahdollisesti myönnettävän tuen poissulkemiseksi kyseisen yksityisen yrityksen valinta on tehtävä markkinaperiaatteiden mukaisesti syrjimättömällä tavalla ja tarvittaessa yhteisön lainsäädännön ja oikeuskäytännön mukaisia tarjouskilpailumenettelyjä noudattaen (22) ja joka tapauksessa siten, että siitä ilmoitetaan asianmukaisessa laajuudessa, minkä ansiosta palveluhankinnat avautuvat kilpailulle ja hankintasopimuksia koskevien tekomenettelyiden puolueettomuutta voidaan valvoa. |
| --- | --- |

(57)

Kielteisten perusteiden täyttymiseksi tukia ei mainontaa koskevien suuntaviivojen 3.1. jakson mukaisesti saa myöntää kampanjoihin, jotka ovat vastoin EY:n perustamissopimuksen 28 artiklaa (3.1.1 jakso) tai kampanjoihin, jotka ovat ristiriidassa yhteisön johdetun oikeuden kanssa (3.1.2 jakso) eikä tiettyjä yrityksiä koskevaan mainontaan (3.1.3 jakso). Lisäksi jos julkisin varoin rahoitettujen mainontatoimien toteutus uskotaan yksityisille yrityksille, tällaisille yrityksille mahdollisesti myönnettävän tuen poissulkemiseksi kyseisen yksityisen yrityksen valinta on tehtävä markkinaperiaatteiden mukaisesti syrjimättömällä tavalla ja tarvittaessa yhteisön lainsäädännön ja oikeuskäytännön mukaisia tarjouskilpailumenettelyjä noudattaen (22) ja joka tapauksessa siten, että siitä ilmoitetaan asianmukaisessa laajuudessa, minkä ansiosta palveluhankinnat avautuvat kilpailulle ja hankintasopimuksia koskevien tekomenettelyiden puolueettomuutta voidaan valvoa.

| (58) | Toimitettujen tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että tämän päätöksen 30 perustelukappaleessa, 31 perustelukappaleen c alakohdassa ja 33 perustelukappaleessa kuvaillut mainontatoimet täyttävät perusteet, jotka vahvistetaan suuntaviivojen 3.1.1 jaksossa (perustamissopimuksen 28 artiklan vastaiset kampanjat) ja 3.1.3 jaksossa (tiettyjä yrityksiä koskeva mainonta). Italian viranomaiset eivät ole sitä vastoin toimittaneet mitään tietoja siitä, että myös 3.1.2. jaksossa (yhteisön johdetun oikeuden vastainen kampanja) vahvistettu vaatimus täyttyy. |
| --- | --- |

(58)

Toimitettujen tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että tämän päätöksen 30 perustelukappaleessa, 31 perustelukappaleen c alakohdassa ja 33 perustelukappaleessa kuvaillut mainontatoimet täyttävät perusteet, jotka vahvistetaan suuntaviivojen 3.1.1 jaksossa (perustamissopimuksen 28 artiklan vastaiset kampanjat) ja 3.1.3 jaksossa (tiettyjä yrityksiä koskeva mainonta). Italian viranomaiset eivät ole sitä vastoin toimittaneet mitään tietoja siitä, että myös 3.1.2. jaksossa (yhteisön johdetun oikeuden vastainen kampanja) vahvistettu vaatimus täyttyy.

| (59) | Kielteisten perusteiden lisäksi mainontatuen on mainontaa koskevien suuntaviivojen 3.2 jakson mukaisesti täytettävä vähintään yksi myönteisistä perusteista, joiden tarkoituksena on osoittaa, että tuki edistää tosiasiallisesti tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehittämistä. Tällaisen myönteisen perusteen katsotaan täyttyneen, jos mainontatuki koskee jotakin seuraavista: ylijäämäiset maataloustuotteet tai lajit, joita ei hyödynnetä riittävästi; uudet tuotteet tai korvaavat tuotteet, joiden osalta ei vielä ole ylijäämää; korkealaatuiset tuotteet, myös ympäristön kanssa sopusointuisten erityisten tuotantomenetelmien avulla tuotetut tuotteet, kuten luonnonmukaisesti tuotetut maataloustuotteet; tiettyjen alueiden kehittäminen; asetuksessa (EY) N:o 70/2001 määriteltyjen kaltaisten pienten ja keskisuurten yrityksen (pk-yritysten) kehittäminen; hankkeet, joita toteuttavat kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 104/2000 (23) mukaisesti virallisesti hyväksytyt organisaatiot; hankkeet, joita toteuttavat yhdessä kansallisten viranomaisten hyväksymät kalastusalan tuottajajärjestöt ja muut järjestöt. |
| --- | --- |

(59)

Kielteisten perusteiden lisäksi mainontatuen on mainontaa koskevien suuntaviivojen 3.2 jakson mukaisesti täytettävä vähintään yksi myönteisistä perusteista, joiden tarkoituksena on osoittaa, että tuki edistää tosiasiallisesti tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehittämistä. Tällaisen myönteisen perusteen katsotaan täyttyneen, jos mainontatuki koskee jotakin seuraavista: ylijäämäiset maataloustuotteet tai lajit, joita ei hyödynnetä riittävästi; uudet tuotteet tai korvaavat tuotteet, joiden osalta ei vielä ole ylijäämää; korkealaatuiset tuotteet, myös ympäristön kanssa sopusointuisten erityisten tuotantomenetelmien avulla tuotetut tuotteet, kuten luonnonmukaisesti tuotetut maataloustuotteet; tiettyjen alueiden kehittäminen; asetuksessa (EY) N:o 70/2001 määriteltyjen kaltaisten pienten ja keskisuurten yrityksen (pk-yritysten) kehittäminen; hankkeet, joita toteuttavat kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 104/2000 (23) mukaisesti virallisesti hyväksytyt organisaatiot; hankkeet, joita toteuttavat yhdessä kansallisten viranomaisten hyväksymät kalastusalan tuottajajärjestöt ja muut järjestöt.

| (60) | Italian viranomaisten mainontaa koskevien tukien osalta tekemistä huomautuksista ei ilmene, että kyseiset mainontatoimet täyttävät jonkin edellä esitetyistä myönteisistä perusteista. |
| --- | --- |

(60)

Italian viranomaisten mainontaa koskevien tukien osalta tekemistä huomautuksista ei ilmene, että kyseiset mainontatoimet täyttävät jonkin edellä esitetyistä myönteisistä perusteista.

| (61) | Maataloustuotteiden mainontaa koskevien valtiontukien enimmäismäärän osalta mainontaa koskevien suuntaviivojen 5 jaksossa todetaan, että suoran tuen, joka maksetaan yleisiin käyttötarkoituksiin varatuista valtion varoista, määrä ei saa ylittää sitä määrää, jonka kyseinen ala itse on sitonut tiettyyn mainoskampanjaan. Mainontaan tarkoitetun suoran tuen määrä ei näin ollen saisi olla yli 50 prosenttia kustannuksista, ja alan yritysten on maksettava vähintään 50 prosenttia kustannuksista joko vapaaehtoisina maksuina tai perimällä veroluonteisia tai pakollisia maksuja. Komissio voi joidenkin mainontaa koskevien suuntaviivojen 3.2 jaksossa mainittujen myönteisten perusteiden huomioon ottamiseksi sallia, että edellä mainittu suoran tuen enimmäismäärä on 75 prosenttia kustannuksista, jos kyseessä on sellaisten tuotteiden mainonta, joita pienyritykset tuottavat perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti tukikelpoisilla alueilla. |
| --- | --- |

(61)

Maataloustuotteiden mainontaa koskevien valtiontukien enimmäismäärän osalta mainontaa koskevien suuntaviivojen 5 jaksossa todetaan, että suoran tuen, joka maksetaan yleisiin käyttötarkoituksiin varatuista valtion varoista, määrä ei saa ylittää sitä määrää, jonka kyseinen ala itse on sitonut tiettyyn mainoskampanjaan. Mainontaan tarkoitetun suoran tuen määrä ei näin ollen saisi olla yli 50 prosenttia kustannuksista, ja alan yritysten on maksettava vähintään 50 prosenttia kustannuksista joko vapaaehtoisina maksuina tai perimällä veroluonteisia tai pakollisia maksuja. Komissio voi joidenkin mainontaa koskevien suuntaviivojen 3.2 jaksossa mainittujen myönteisten perusteiden huomioon ottamiseksi sallia, että edellä mainittu suoran tuen enimmäismäärä on 75 prosenttia kustannuksista, jos kyseessä on sellaisten tuotteiden mainonta, joita pienyritykset tuottavat perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti tukikelpoisilla alueilla.

| (62) | Toimitetuista ja tämän päätöksen 31 perustelukappaleessa esitetyistä tiedoista käy ilmi, että kaikki tarkasteltavana olevassa tukijärjestelmässä suunnitellut menekinedistämis- ja mainontatoimenpiteet rahoitetaan 100-prosenttisesti julkisista varoista. Edellytys, jonka mukaan 50 prosenttia (tai tapauksen mukaan 25 prosenttia) rahoituksesta on tultava kyseiseltä alalta, ei näin ollen täyty. |
| --- | --- |

(62)

Toimitetuista ja tämän päätöksen 31 perustelukappaleessa esitetyistä tiedoista käy ilmi, että kaikki tarkasteltavana olevassa tukijärjestelmässä suunnitellut menekinedistämis- ja mainontatoimenpiteet rahoitetaan 100-prosenttisesti julkisista varoista. Edellytys, jonka mukaan 50 prosenttia (tai tapauksen mukaan 25 prosenttia) rahoituksesta on tultava kyseiseltä alalta, ei näin ollen täyty.

| (63) | Edellä esitetyn arvioinnin perusteella komissio voi päätellä, että tarkasteltavana olevat mainontatuet eivät täytä mainontaa koskevien suuntaviivojen 3.1.2 jaksossa (yhteisön johdetun oikeuden vastaiset kampanjat), 3.2 jaksossa (myönteiset perusteet) eivätkä 5 jaksossa (valtiontuen enimmäismäärät) vahvistettuja perusteita. |
| --- | --- |

(63)

Edellä esitetyn arvioinnin perusteella komissio voi päätellä, että tarkasteltavana olevat mainontatuet eivät täytä mainontaa koskevien suuntaviivojen 3.1.2 jaksossa (yhteisön johdetun oikeuden vastaiset kampanjat), 3.2 jaksossa (myönteiset perusteet) eivätkä 5 jaksossa (valtiontuen enimmäismäärät) vahvistettuja perusteita.

| (64) | Sama päätelmä voidaan tehdä niin yhteisössä kuin sen ulkopuolella toteutetuista toimenpiteistä. Ottaen huomioon, että maatalousalan valtiontukiin sovellettavat suuntaviivat eivät kata yhteisön ulkopuolella toteutettavia mainontatukia, komissio käyttää niiden arvioinnissa omaa harkintaansa. Komission vakiintuneen käytännön mukaan suunniteltuja toimenpiteitä voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvina ja niille voidaan sallia enintään 80-prosenttinen tuki, jos ne ovat yhteisön alueella sovellettavien valtiontukisääntöjen mukaisia (24). Kuten toimitetuista ja tämän päätöksen 31 ja 33 perustelukappaleessa esitetyistä tiedoista ilmenee, tarkasteltavana olevassa tapauksessa yhteisössä ja sen ulkopuolella toteutetut toimenpiteet ovat samat ja niihin myönnetty tuki on 100-prosenttinen. Tässä tapauksessa ei näin ollen noudateta mainontaa koskevien suuntaviivojen 3.12. jaksossa (yhteisön johdetun oikeuden vastaiset kampanjat) ja 3.2 jaksossa (myönteiset kriteerit) vahvistettuja perusteita eikä myöskään komission sallimaa tukien enimmäismäärää (25). Kyseiset tuet ovat sen vuoksi yhteismarkkinoille soveltumattomia. |
| --- | --- |

(64)

Sama päätelmä voidaan tehdä niin yhteisössä kuin sen ulkopuolella toteutetuista toimenpiteistä. Ottaen huomioon, että maatalousalan valtiontukiin sovellettavat suuntaviivat eivät kata yhteisön ulkopuolella toteutettavia mainontatukia, komissio käyttää niiden arvioinnissa omaa harkintaansa. Komission vakiintuneen käytännön mukaan suunniteltuja toimenpiteitä voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvina ja niille voidaan sallia enintään 80-prosenttinen tuki, jos ne ovat yhteisön alueella sovellettavien valtiontukisääntöjen mukaisia (24). Kuten toimitetuista ja tämän päätöksen 31 ja 33 perustelukappaleessa esitetyistä tiedoista ilmenee, tarkasteltavana olevassa tapauksessa yhteisössä ja sen ulkopuolella toteutetut toimenpiteet ovat samat ja niihin myönnetty tuki on 100-prosenttinen. Tässä tapauksessa ei näin ollen noudateta mainontaa koskevien suuntaviivojen 3.12. jaksossa (yhteisön johdetun oikeuden vastaiset kampanjat) ja 3.2 jaksossa (myönteiset kriteerit) vahvistettuja perusteita eikä myöskään komission sallimaa tukien enimmäismäärää (25). Kyseiset tuet ovat sen vuoksi yhteismarkkinoille soveltumattomia.

| (65) | Tämä päätös koskee yksinomaan maatalousalalla toteutettavia tukitoimenpiteitä perustamissopimuksen liitteessä I lueteltujen maataloustuotteiden menekinedistämiseen ja mainontaan. Se ei edusta komission virallista kantaa kysymykseen, onko palvelujen tarjoajat valittu julkisia hankintoja koskevien yhteisön sääntöjen ja asiaa koskevan oikeuskäytännön mukaisesti. Komissio varaa itselleen oikeuden tarkastella kysymystä perusteellisemmin julkisia hankintoja koskevien sääntöjen valossa. |
| --- | --- |

(65)

Tämä päätös koskee yksinomaan maatalousalalla toteutettavia tukitoimenpiteitä perustamissopimuksen liitteessä I lueteltujen maataloustuotteiden menekinedistämiseen ja mainontaan. Se ei edusta komission virallista kantaa kysymykseen, onko palvelujen tarjoajat valittu julkisia hankintoja koskevien yhteisön sääntöjen ja asiaa koskevan oikeuskäytännön mukaisesti. Komissio varaa itselleen oikeuden tarkastella kysymystä perusteellisemmin julkisia hankintoja koskevien sääntöjen valossa.

VI.   PÄÄTELMÄ

| (66) | Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että menekinedistämiseen tarkoitettuja tukitoimenpiteitä, mikäli ne ovat maatalousalan valtiontukia koskevien suuntaviivojen 13 ja 14 jakson mukaisia, voidaan pitää 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti yhteismarkkinoille soveltuvina tietyn taloudellisen toiminnan kehittämisen edistämiseen tarkoitettuina tukina. |
| --- | --- |

(66)

Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että menekinedistämiseen tarkoitettuja tukitoimenpiteitä, mikäli ne ovat maatalousalan valtiontukia koskevien suuntaviivojen 13 ja 14 jakson mukaisia, voidaan pitää 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti yhteismarkkinoille soveltuvina tietyn taloudellisen toiminnan kehittämisen edistämiseen tarkoitettuina tukina.

| (67) | Mainontaan tarkoitetut tukitoimenpiteet, jotka eivät noudata EY:n perustamissopimuksen liitteessä I lueteltujen ja tiettyjen liitteeseen I kuulumattomien tuotteiden mainontaa koskevissa suuntaviivoissa vahvistettuja sääntöjä, eivät ole yhteismarkkinoille soveltuvia, ja tällaisia tukitoimenpiteitä voidaan toteuttaa vain, jos ne muutetaan mainittujen sääntöjen mukaisiksi. |
| --- | --- |

(67)

Mainontaan tarkoitetut tukitoimenpiteet, jotka eivät noudata EY:n perustamissopimuksen liitteessä I lueteltujen ja tiettyjen liitteeseen I kuulumattomien tuotteiden mainontaa koskevissa suuntaviivoissa vahvistettuja sääntöjä, eivät ole yhteismarkkinoille soveltuvia, ja tällaisia tukitoimenpiteitä voidaan toteuttaa vain, jos ne muutetaan mainittujen sääntöjen mukaisiksi.

| (68) | Yhteismarkkinoille soveltumattomat mainontaan tarkoitetut tuet, jotka on maksettu, on perittävä takaisin tuensaajilta, |
| --- | --- |

(68)

Yhteismarkkinoille soveltumattomat mainontaan tarkoitetut tuet, jotka on maksettu, on perittävä takaisin tuensaajilta,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Valtiontuki, jota Italia myöntää perustamissopimuksen liitteessä I lueteltujen maataloustuotteiden menekinedistämiseen Sisilian alueellisen lain nro 27/1997 4 pykälän mukaisesti, soveltuu yhteismarkkinoille.

Kyseinen tuki voidaan panna täytäntöön.

2 artikla

Valtiontuki, jota Italia myöntää perustamissopimuksen liitteessä I lueteltujen maataloustuotteiden mainontaan Sisilian alueellisen lain nro 27/1997 4 pykälän mukaisesti, ei sovellu yhteismarkkinoille.

Kyseistä tukea ei voida panna täytäntöön.

3 artikla

Italian on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet 2 artiklassa tarkoitetun ja tuensaajalle sääntöjenvastaisesti maksetun tuen perimiseksi takaisin.

Tuki on maksettava viipymättä takaisin noudattaen kansalliseen oikeuteen perustuvia menettelyjä edellyttäen, että niissä mahdollistetaan päätöksen välitön ja tehokas täytäntöönpano. Takaisinperittävään tukeen sisällytetään korko alkaen siitä, kun tuki asetettiin tuensaajan/tuensaajien käyttöön, tuen todelliseen takaisinperintään asti. Korko perustuu aluetukien avustusekvivalenttien laskennassa käytettyyn viitekorkoon.

4 artikla

Italian on muutettava perustamissopimuksen liitteessä I lueteltujen maataloustuotteiden mainontaan myönnettävää tukea koskevia kansallisia säännöksiään siten, että ne vastaavat yhteisön suuntaviivoja valtiontuesta EY:n perustamissopimuksen liitteessä I lueteltujen ja tiettyjen liitteeseen I kuulumattomien tuotteiden mainontaan.

5 artikla

Italian on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet.

6 artikla

Tämä päätös on osoitettu Italian tasavallalle.

Tehty Brysselissä 2 päivänä kesäkuuta 2004.

Komission puolesta

Franz FISCHLER

Komission jäsen

---

(1)  EUVL C 48, 24.2.2004, s. 2 .

1

(2)  EYVL L 83, 27.3.1999, s 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla.

2

(3)  Ks. alaviite 1.

3

(4)  Vrt. EUVL:n numerossa C 48, 24.2.2004, s. 2, julkaistun päätöksen 27, 28 ja 29 kohta.

4

(5)  EYVL C 252, 12.9.2001, s. 5.

5

(6)  Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-107/98, Teckal Srl v. Comune di Viano ja Azienda Gas-Acqua Consorziale (AGAC) di Reggio Emilia, 18 päivänä marraskuuta 1999 antama tuomio. Kok. 1999, s. I-8121.

6

Teckal Srl v. Comune di Viano ja Azienda Gas-Acqua Consorziale (AGAC) di Reggio Emilia

(7)  EYVL L 209, 24.7.1992, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla.

7

(8)  Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-324/98, Telaustria Verlags GmbH ja Telefonadress GmbH v. Telekom Austria AG, 7 päivänä joulukuuta 2000 antama tuomio. Kok. 2000, s. I-10745.

8

Telaustria Verlags GmbH ja Telefonadress GmbH v. Telekom Austria AG

(9)  EYVL L 10, 13.1.2001, s. 30.

9

(10)  EYVL C 28, 1.2.2000, s. 2. Oikaisu EYVL C 28, 1.2.2000, s. 17.

10

(11)  Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-730/79, Philip Morris Holland BV v. komissio, 17 päivänä syyskuuta 1980 antama tuomio. Kok. 1980, s. 2671, kohdat 11 ja 12.

11

Philip Morris Holland BV v. komissio

(12)  Lähde: Eurostat.

12

(13)  Yhteisöjen tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan kauppaan vaikuttamisen edellytys täyttyy, kun tuensaajayritys harjoittaa jäsenvaltioiden välisen kaupan kohteena olevaa taloudellista toimintaa. Jo sen seikan perusteella, että tuki vahvistaa yhteisön sisäisessä kaupassa kyseisen yrityksen asemaa sen kilpailijoihin nähden, voidaan päätellä, että tuki vaikuttaa kauppaan. Maatalousalan valtiontukien alalla nyttemmin vakiintuneena oikeuskäytäntönä on, että valtiontuki vaikuttaa yhteisön sisäiseen kauppaan ja kilpailukykyyn, vaikka tuen kokonaismäärä olisi pieni ja jakautuisi monen toimijan kesken. Vrt. yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-113/00, Espanjan kuningaskunta v. komissio, 19 päivänä syyskuuta 2002 antama tuomio. Kok. 2002, s. I-7601, kohdat 30–36 ja 54–56 ja yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-114/00, Espanjan kuningaskunta v. komissio, 19 päivänä syyskuuta 2002 antama tuomio. Kok. 2002 s. I-7657, kohdat 46–52 ja 68–69.

13

Espanjan kuningaskunta v. komissio

Espanjan kuningaskunta v. komissio

(14)  Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa 102/87, Ranskan tasavalta v. Euroopan yhteisöjen komissio, 13 päivänä heinäkuuta 1988 antama tuomio. Kok. 1988, s. 4067.

14

Ranskan tasavalta v. Euroopan yhteisöjen komissio

(15)  Ks. alaviite 5.

15

(16)  Vrt. päätöksen 27, 28 ja 29 kohta (EUVL C 48, 24.2.2004, s. 2).

16

(17)  Ks. alaviite 9.

17

(18)  EUVL L 1, 3.1.2004, s. 1.

18

(19)  EYVL L 10, 13.1.2001, s. 33. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 364/2004 (EUVL L 63, 28.2.2004, s. 22).

19

(20)  Yhteisön ulkopuolella toteutettaviin maatalousalan menekinedistämis- ja mainontatoimenpiteisiin myönnettävät tuet eivät kuulu maatalousalan valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen soveltamisalaan. Näin ollen komissio käyttää niiden arvioinnissa omaa harkintavaltaansa. Jos suunnitellut toimenpiteet ovat yhteisön alueella sovellettavien valtiontukia koskevien sääntöjen mukaisia, niitä voidaan komission vakiintuneen käytännön mukaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvina. Vrt. esim. Italiaa/Toscanaa koskeva tuki N 656/02, tuki NN 150/02 (ex N 109/02) (komission kirje C(2003) 1747, 11.6.2003) ja tuki NN 44/03 (ex N 6/03) (komission kirje C(2003) 2534, 23.7.2003.

20

(21)  Kuten todetaan 7.5.2002 tehdyssä komission päätöksessä C(2002) 1768 lopullinen (tuki N 241/01 Italia/kauppakamarit), eurooppalaisen yrityksen perustamiseen ja alueellisesti toimivaltaisessa kauppakamarissa rekisteröintiin ei voida soveltaa oikeudellisia tai tosiasiallisia rajoituksia. Ks. myös tuesta N 62/01 (Italia/Piemonten ja Veneton kauppakamarien liitto) tehty komission päätös SG(2001) D/ 290914, 8.8.2001.

21

(22)  Edellä mainittu asia C-324/98.

22

(23)  EYVL L 17, 21.1.2000, s. 22. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla.

23

(24)  Vrt. esim. Italiaa/Toscanaa koskeva tuki N 656/02, tuki NN 150/02 (ex N 109/02) (komission kirje C(2003) 1747, 11.6.2003) ja tuki NN 44/03 (ex N 6/03) (komission kirje C(2003) 2534, 23.7.2003).

24

(25)  Ks. alaviite 23.

25

---

| 6.2.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 32/37 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 32/37

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 9 päivänä marraskuuta 2005,

tukijärjestelmästä, jonka Ranska aikoo toteuttaa seuraavien väkevien viinien tuottajien ja kauppiaiden hyväksi: Pineau des Charentes, Floc de Gascogne, Pommeau de Normandie ja Macvin du Jura

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 4189)

(Ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen)

(2007/55/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

on mainitun artiklan mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1),

sekä katsoo seuraavaa:

I.   MENETTELY

| (1) | Ranskan pysyvä edustusto Euroopan unionissa ilmoitti komissiolle 23 päivänä kesäkuuta 2003 päivätyllä kirjeellä perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti tukijärjestelmästä, jonka se aikoo toteuttaa seuraavien väkevien viinien tuottajien ja kauppiaiden hyväksi: Pineau des Charentes, Floc de Gascogne, Pommeau de Normandie ja Macvin du Jura. Ranska toimitti lisätietoja 9 päivänä elokuuta 2003, 24 ja 28 päivänä marraskuuta 2003 sekä 17 ja 24 päivänä helmikuuta 2004 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(1)

Ranskan pysyvä edustusto Euroopan unionissa ilmoitti komissiolle 23 päivänä kesäkuuta 2003 päivätyllä kirjeellä perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti tukijärjestelmästä, jonka se aikoo toteuttaa seuraavien väkevien viinien tuottajien ja kauppiaiden hyväksi: Pineau des Charentes, Floc de Gascogne, Pommeau de Normandie ja Macvin du Jura. Ranska toimitti lisätietoja 9 päivänä elokuuta 2003, 24 ja 28 päivänä marraskuuta 2003 sekä 17 ja 24 päivänä helmikuuta 2004 päivätyillä kirjeillä.

| (2) | Komissio ilmoitti Ranskalle 20 päivänä huhtikuuta 2004 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee tätä toimenpidettä. |
| --- | --- |

(2)

Komissio ilmoitti Ranskalle 20 päivänä huhtikuuta 2004 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee tätä toimenpidettä.

| (3) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa tästä toimenpiteestä. |
| --- | --- |

(3)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa tästä toimenpiteestä.

| (4) | Komissio ei ole saanut huomautuksia asianomaisilta osapuolilta. |
| --- | --- |

(4)

Komissio ei ole saanut huomautuksia asianomaisilta osapuolilta.

| (5) | Ranska toimitti komissiolle huomautuksensa 11 päivänä kesäkuuta 2004 päivätyllä, 14 päivänä kesäkuuta 2004 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. |
| --- | --- |

(5)

Ranska toimitti komissiolle huomautuksensa 11 päivänä kesäkuuta 2004 päivätyllä, 14 päivänä kesäkuuta 2004 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.

II.   KUVAUS

| (6) | Ilmoitetut tuet ovat jatkoa tuille, joista on ilmoitettu ja jotka komissio on hyväksynyt aiemmin valtiontukien nro N 703/95 (3) ja N 327/98 (4) osana. Ne on tarkoitettu mainonta- ja menekinedistämistoimiin, tutkimus- ja testausohjelmiin, teknisen avun toimiin sekä laatutuotteiden edistämistoimiin. |
| --- | --- |

(6)

Ilmoitetut tuet ovat jatkoa tuille, joista on ilmoitettu ja jotka komissio on hyväksynyt aiemmin valtiontukien nro N 703/95 (3) ja N 327/98 (4) osana. Ne on tarkoitettu mainonta- ja menekinedistämistoimiin, tutkimus- ja testausohjelmiin, teknisen avun toimiin sekä laatutuotteiden edistämistoimiin.

| (7) | Valtiontukea nro N 703/95 koskeva komission päätös kumottiin tuomioistuimen tuomiolla, jonka yksityiskohdat ovat jäljempänä. |
| --- | --- |

(7)

Valtiontukea nro N 703/95 koskeva komission päätös kumottiin tuomioistuimen tuomiolla, jonka yksityiskohdat ovat jäljempänä.

| (8) | Tukiin nro 703/95 ja 327/98, joiden kestoksi oli alun perin suunniteltu viittä vuotta vuodesta 1995/1996 alkaen, sisältyi seitsemän maksuerää, joista viimeinen koski toukokuun 2001 ja huhtikuun 2002 välistä jaksoa. Hallituksen asettamien talousarviorajoitteiden vuoksi viimeksi mainittuja määrärahoja ei ole vieläkään maksettu. Edellisen järjestelmän päättymispäivä siirrettiin 30 päivään huhtikuuta 2002. |
| --- | --- |

(8)

Tukiin nro 703/95 ja 327/98, joiden kestoksi oli alun perin suunniteltu viittä vuotta vuodesta 1995/1996 alkaen, sisältyi seitsemän maksuerää, joista viimeinen koski toukokuun 2001 ja huhtikuun 2002 välistä jaksoa. Hallituksen asettamien talousarviorajoitteiden vuoksi viimeksi mainittuja määrärahoja ei ole vieläkään maksettu. Edellisen järjestelmän päättymispäivä siirrettiin 30 päivään huhtikuuta 2002.

| (9) | Tukikelpoisten tuotteiden osalta tehtiin muutoksia aiempiin tukijärjestelmiin nähden. Näin ollen järjestelmän voimassaolon jatkaminen ei koskenut tislattujen alkoholijuomien (Armagnac, Calvados, Cognac) alan toimijoita. Sen vuoksi Ranskan viranomaiset päättivät rajoittaa järjestelmän koskemaan vain tarkistetulla alkuperänimityksellä varustettuja väkeviä viinejä. |
| --- | --- |

(9)

Tukikelpoisten tuotteiden osalta tehtiin muutoksia aiempiin tukijärjestelmiin nähden. Näin ollen järjestelmän voimassaolon jatkaminen ei koskenut tislattujen alkoholijuomien (Armagnac, Calvados, Cognac) alan toimijoita. Sen vuoksi Ranskan viranomaiset päättivät rajoittaa järjestelmän koskemaan vain tarkistetulla alkuperänimityksellä varustettuja väkeviä viinejä.

| (10) | Kaikkien asianomaisten toimialakohtaisten organisaatioiden ja jäljempänä kuvailtujen tukien kokonaistalousarvio viideksi vuodeksi on 12 000 000 euroa, ja se jakautuu seuraavasti: Pineau des Charentes 9 360 000 euroa, Floc de Gascogne 2 040 000 euroa, Pommeau de Normandie 360 000 euroa ja Macvin du Jura 240 000 euroa. |
| --- | --- |

(10)

Kaikkien asianomaisten toimialakohtaisten organisaatioiden ja jäljempänä kuvailtujen tukien kokonaistalousarvio viideksi vuodeksi on 12 000 000 euroa, ja se jakautuu seuraavasti: Pineau des Charentes 9 360 000 euroa, Floc de Gascogne 2 040 000 euroa, Pommeau de Normandie 360 000 euroa ja Macvin du Jura 240 000 euroa.

| (11) | Tutkimusta, teknistä apua ja laatutuotteiden kehittämistä koskevat toimet rahoitetaan yksinomaan valtion talousarviovaroista. Mainonta- ja menekinedistämistoimet rahoitetaan osittain valtion ja osittain toimialakohtaisten järjestöjen toimesta jäseniltä perittävillä ns. vapaaehtoisilla pakollisilla maksuilla. Valtio rahoittaa Euroopan unionin alueella toteutettavista mainontatoimista enintään 50 prosenttia. |
| --- | --- |

(11)

Tutkimusta, teknistä apua ja laatutuotteiden kehittämistä koskevat toimet rahoitetaan yksinomaan valtion talousarviovaroista. Mainonta- ja menekinedistämistoimet rahoitetaan osittain valtion ja osittain toimialakohtaisten järjestöjen toimesta jäseniltä perittävillä ns. vapaaehtoisilla pakollisilla maksuilla. Valtio rahoittaa Euroopan unionin alueella toteutettavista mainontatoimista enintään 50 prosenttia.

| (12) | Vapaaehtoiset pakolliset maksut koskevat tarkistetun alkuperänimityksen omaavien väkevien viinien kaupan pitämistä sellaisten viininviljelijöiden, valmistajien sekä kauppiaiden ja tukkukauppiaiden toimesta, jotka toimivat kyseisen tarkistetun alkuperänimityksen omaavan väkevän viinin tuotantoalueella. |
| --- | --- |

(12)

Vapaaehtoiset pakolliset maksut koskevat tarkistetun alkuperänimityksen omaavien väkevien viinien kaupan pitämistä sellaisten viininviljelijöiden, valmistajien sekä kauppiaiden ja tukkukauppiaiden toimesta, jotka toimivat kyseisen tarkistetun alkuperänimityksen omaavan väkevän viinin tuotantoalueella.

| (13) | Pineau de Charentes'n vapaaehtoinen pakollinen maksu oli vuonna 2002 12,96 euroa/hehtolitra, Floc de Gascognen 0,25 euroa/pullo, Pommeau de Normandien 30,79 euroa/hehtolitra ja Macvin de Juran 2,75 euroa/hehtolitra ilman veroja. |
| --- | --- |

(13)

Pineau de Charentes'n vapaaehtoinen pakollinen maksu oli vuonna 2002 12,96 euroa/hehtolitra, Floc de Gascognen 0,25 euroa/pullo, Pommeau de Normandien 30,79 euroa/hehtolitra ja Macvin de Juran 2,75 euroa/hehtolitra ilman veroja.

1.   Mainonta- ja menekinedistämistoimet

| (14) | Ranskan viranomaisten mukaan suunnitellut järjestelmät toteutetaan joillakin Euroopan unionin markkinoilla, myös Ranskassa, sekä kolmansien maiden markkinoilla. Suunnitelluilla mainontatoimilla pyritään lisäämään kuluttajien ostohalukkuutta parantamalla väkevien viinien tunnettavuutta. Mainontaa ei kuitenkaan rajoitettaisi koskaan tiettyjen yritysten tuotteisiin. Viineillä, joita mainonta koskee, on kaikilla tarkistettu alkuperänimitys: Pineau des Charentes, Floc de Gascogne, Pommeau de Normandie ja Macvin du Jura. |
| --- | --- |

(14)

Ranskan viranomaisten mukaan suunnitellut järjestelmät toteutetaan joillakin Euroopan unionin markkinoilla, myös Ranskassa, sekä kolmansien maiden markkinoilla. Suunnitelluilla mainontatoimilla pyritään lisäämään kuluttajien ostohalukkuutta parantamalla väkevien viinien tunnettavuutta. Mainontaa ei kuitenkaan rajoitettaisi koskaan tiettyjen yritysten tuotteisiin. Viineillä, joita mainonta koskee, on kaikilla tarkistettu alkuperänimitys: Pineau des Charentes, Floc de Gascogne, Pommeau de Normandie ja Macvin du Jura.

| (15) | Kyseisiä toimia sovelletaan kaikkiin väkevien viinien järjestäytyneisiin tuottajiin, jotka eivät Ranskan viranomaisten mukaan yksinään pysty vastaavalla tavalla kehittämään tuotteidensa kaupan pitämistä. |
| --- | --- |

(15)

Kyseisiä toimia sovelletaan kaikkiin väkevien viinien järjestäytyneisiin tuottajiin, jotka eivät Ranskan viranomaisten mukaan yksinään pysty vastaavalla tavalla kehittämään tuotteidensa kaupan pitämistä.

| (16) | Tarkoitus on huolehtia siitä, että mainontatoimiin sisältyvissä viesteissä ei kehoteta kuluttajia luopumaan muiden jäsenvaltioiden tuotteiden hankinnasta eikä vähätellä kyseisiä tuotteita. |
| --- | --- |

(16)

Tarkoitus on huolehtia siitä, että mainontatoimiin sisältyvissä viesteissä ei kehoteta kuluttajia luopumaan muiden jäsenvaltioiden tuotteiden hankinnasta eikä vähätellä kyseisiä tuotteita.

| (17) | Kyse on mainonta- ja tiedotushankkeista, joihin sisältyy erityyppisiä toimia, erityisesti mainontaa tiedotusvälineissä, muun menekinedistämismateriaalin laatimista ja jakamista sekä kampanjoihin liittyvien mainontatoimien toteuttamista myyntipaikoilla. Toimiin voi liittyä menekinedistämistoimia, kuten PR-toimintaa, osallistumista messuille, seminaarien ja näyttelyiden järjestämistä, esitteitä tai tiedotusmateriaalia sekä tutkimuksia tuotteen kuluttajissa herättämistä mielikuvista ja kampanjoiden toimivuudesta. |
| --- | --- |

(17)

Kyse on mainonta- ja tiedotushankkeista, joihin sisältyy erityyppisiä toimia, erityisesti mainontaa tiedotusvälineissä, muun menekinedistämismateriaalin laatimista ja jakamista sekä kampanjoihin liittyvien mainontatoimien toteuttamista myyntipaikoilla. Toimiin voi liittyä menekinedistämistoimia, kuten PR-toimintaa, osallistumista messuille, seminaarien ja näyttelyiden järjestämistä, esitteitä tai tiedotusmateriaalia sekä tutkimuksia tuotteen kuluttajissa herättämistä mielikuvista ja kampanjoiden toimivuudesta.

| (18) | Ranskan viranomaiset ovat sitoutuneet esittämään kampanjoissa käytettävän mainosmateriaalin tai sen jäljennökset. |
| --- | --- |

(18)

Ranskan viranomaiset ovat sitoutuneet esittämään kampanjoissa käytettävän mainosmateriaalin tai sen jäljennökset.

| (19) | Edellä tarkoitetut toimialakohtaisten organisaatioiden suunnittelemat mainontatuet rajoitetaan 50 prosenttiin Euroopan unionissa, myös Ranskassa, toteutettavien toimien osalta ja 80 prosenttiin kolmansien maiden osalta. |
| --- | --- |

(19)

Edellä tarkoitetut toimialakohtaisten organisaatioiden suunnittelemat mainontatuet rajoitetaan 50 prosenttiin Euroopan unionissa, myös Ranskassa, toteutettavien toimien osalta ja 80 prosenttiin kolmansien maiden osalta.

| (20) | Suunniteltujen toimien alustavat tukimäärät ovat euroina seuraavia: | EU | Kolmannet maat | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Floc de Gascogne | 1 490 000 | 212 500 | 1 702 500 |
| Pineau des Charentes | 6 956 000 | 1 000 000 | 7 956 000 |
| Pommeau de Normandie | 360 000 | — | 360 000 |
| Macvin du Jura | 175 000 | — | 175 000 |
| Yhteensä | 8 981 000 | 1 212 500 | 10 193 500 |

(20)

Suunniteltujen toimien alustavat tukimäärät ovat euroina seuraavia:

EU

Kolmannet maat

Yhteensä

Floc de Gascogne

1 490 000

212 500

1 702 500

Pineau des Charentes

6 956 000

1 000 000

7 956 000

Pommeau de Normandie

360 000

—

360 000

Macvin du Jura

175 000

—

175 000

Yhteensä

8 981 000

1 212 500

10 193 500

2.   Tutkimustoimet

| (21) | Ranskan viranomaisten mukaan tutkimuksen ja testauksen tukitoimet koskevat yksinomaan alan kannalta hyödyllistä tutkimusta, joka on yleisluonteista ja hyödyttää koko alaa. |
| --- | --- |

(21)

Ranskan viranomaisten mukaan tutkimuksen ja testauksen tukitoimet koskevat yksinomaan alan kannalta hyödyllistä tutkimusta, joka on yleisluonteista ja hyödyttää koko alaa.

| (22) | Pineau des Charentes: mikrobiologia, bakteerien aiheuttama pilaantuminen ja sen seuraukset (maitohappobakteerien kehittymiseen liittyvät tekijät Pineau des Charentes -viinissä, pilaantumista koskevien testien parantaminen ja ongelman poistamiseen liittyvä tekniikka); Pineau des Charentes -viinin vanhentamistekniikka (hapettumisilmiöiden ominaisuuksien analysointiperusteiden ja vanhentamiseen vaikuttavien tekijöiden määrittely); analyyseja koskevan tietopankin perustaminen (yleisanalyysit — viiniyttämiseen soveltuva alkoholipitoisuus, sokerit, pH — kemikaalien tai bakteerien aiheuttama mahdollinen pilaantuminen, metallit, kationit, helposti haihtuvat yhdisteet, kasvinsuojeluaineiden jäämät). |
| --- | --- |

(22)

Pineau des Charentes: mikrobiologia, bakteerien aiheuttama pilaantuminen ja sen seuraukset (maitohappobakteerien kehittymiseen liittyvät tekijät Pineau des Charentes -viinissä, pilaantumista koskevien testien parantaminen ja ongelman poistamiseen liittyvä tekniikka); Pineau des Charentes -viinin vanhentamistekniikka (hapettumisilmiöiden ominaisuuksien analysointiperusteiden ja vanhentamiseen vaikuttavien tekijöiden määrittely); analyyseja koskevan tietopankin perustaminen (yleisanalyysit — viiniyttämiseen soveltuva alkoholipitoisuus, sokerit, pH — kemikaalien tai bakteerien aiheuttama mahdollinen pilaantuminen, metallit, kationit, helposti haihtuvat yhdisteet, kasvinsuojeluaineiden jäämät).

| (23) | Floc de Gascogne: rypälelajikkeita ja sekoituksia koskevat tutkimukset, joiden tarkoituksena on löytää mahdollisimman hyvä rypälelajikkeiden sekoitus raikkauden ja hedelmäisyyden lisäämiseksi Floc de Gascogne -viinin valmistuksessa (korkeiden sokeripitoisuuksien, syvän värin ja yhdenmukaisen kokonaishappopitoisuuden saavuttamiseksi); Armagnacin tutkiminen Floc de Gascognen kehittämiseksi (analyyttinen seuranta — kupari-, etanoli- ja etyyliasetaattipitoisuus, alkoholiprosentti — käytettyjen Armagnacien parantaminen); eri kulutustyyppeihin soveltuvan Floc de Gascognen tutkimukset ja kehittäminen, laatua ja määrää koskevat testit, varastointi. |
| --- | --- |

(23)

Floc de Gascogne: rypälelajikkeita ja sekoituksia koskevat tutkimukset, joiden tarkoituksena on löytää mahdollisimman hyvä rypälelajikkeiden sekoitus raikkauden ja hedelmäisyyden lisäämiseksi Floc de Gascogne -viinin valmistuksessa (korkeiden sokeripitoisuuksien, syvän värin ja yhdenmukaisen kokonaishappopitoisuuden saavuttamiseksi); Armagnacin tutkiminen Floc de Gascognen kehittämiseksi (analyyttinen seuranta — kupari-, etanoli- ja etyyliasetaattipitoisuus, alkoholiprosentti — käytettyjen Armagnacien parantaminen); eri kulutustyyppeihin soveltuvan Floc de Gascognen tutkimukset ja kehittäminen, laatua ja määrää koskevat testit, varastointi.

| (24) | Macvin du Jura: tekninen kehittäminen (Juran rypälelajikeryhmien kypsyyden seuranta kypsyysasteen ja Macvin du Juran valmistukseen parhaiten soveltuvien lajikkeiden määrittelemiseksi); viinitarhojen valinta ja arviointi; rypäleen puristemehujen ja puristamisen laatu (uuttamismenetelmien vaikutukset — entsymointi ja kylmäpuristaminen — Macvin du Juran aromien laatua koskeva rypäleen puristemehujen maserointi); SO2-määrän vaikutus viinin selkeyttämiseen; viinin kirkastaminen ja käsittely pullotusta varten (Macvin du Juran kirkkauden aikaansaamiseksi ja ylläpitämiseksi pullotuksen jälkeen tarkoitettujen eri menetelmien vertailu). |
| --- | --- |

(24)

Macvin du Jura: tekninen kehittäminen (Juran rypälelajikeryhmien kypsyyden seuranta kypsyysasteen ja Macvin du Juran valmistukseen parhaiten soveltuvien lajikkeiden määrittelemiseksi); viinitarhojen valinta ja arviointi; rypäleen puristemehujen ja puristamisen laatu (uuttamismenetelmien vaikutukset — entsymointi ja kylmäpuristaminen — Macvin du Juran aromien laatua koskeva rypäleen puristemehujen maserointi); SO2-määrän vaikutus viinin selkeyttämiseen; viinin kirkastaminen ja käsittely pullotusta varten (Macvin du Juran kirkkauden aikaansaamiseksi ja ylläpitämiseksi pullotuksen jälkeen tarkoitettujen eri menetelmien vertailu).

| (25) | Suunniteltujen tutkimustoimien kustannukset rahoitetaan sataprosenttisesti. Tuet jakautuvat tutkimustoimessa tietotekniikan ja bibliografian alan sekä toteutettujen toimien tulosten jakamista alan toimijoille koskevat kustannukset mukaan luettuina viiden vuoden aikana alustavasti seuraavasti: Pineau des Charentes 912 600 euroa, Floc de Gascogne, 118 000 euroa ja Macvin du Jura 65 000 euroa. |
| --- | --- |

(25)

Suunniteltujen tutkimustoimien kustannukset rahoitetaan sataprosenttisesti. Tuet jakautuvat tutkimustoimessa tietotekniikan ja bibliografian alan sekä toteutettujen toimien tulosten jakamista alan toimijoille koskevat kustannukset mukaan luettuina viiden vuoden aikana alustavasti seuraavasti: Pineau des Charentes 912 600 euroa, Floc de Gascogne, 118 000 euroa ja Macvin du Jura 65 000 euroa.

3.   Teknisen avun toimet

| (26) | Ranskan viranomaiset kuvailivat suunniteltuja teknisen avun toimia, jotka koostuvat pääasiassa tuotantoprosessin parantamiseen ja osaamiseen tähtäävästä teknisestä koulutuksesta kaikilla tasoilla (alkutuotanto, viinien valmistus, maisteleminen) sekä tiedon jakamista koskevista toimista. |
| --- | --- |

(26)

Ranskan viranomaiset kuvailivat suunniteltuja teknisen avun toimia, jotka koostuvat pääasiassa tuotantoprosessin parantamiseen ja osaamiseen tähtäävästä teknisestä koulutuksesta kaikilla tasoilla (alkutuotanto, viinien valmistus, maisteleminen) sekä tiedon jakamista koskevista toimista.

| (27) | Toimien kustannukset rahoitetaan sataprosenttisesti edellä mainitun enimmäismäärän mukaisesti. Tämän osan tuet jakautuvat 15 vuoden aikana alustavasti seuraavasti: Pineau des Charentes 280 800 euroa ja Floc de Gascogne 169 000 euroa. |
| --- | --- |

(27)

Toimien kustannukset rahoitetaan sataprosenttisesti edellä mainitun enimmäismäärän mukaisesti. Tämän osan tuet jakautuvat 15 vuoden aikana alustavasti seuraavasti: Pineau des Charentes 280 800 euroa ja Floc de Gascogne 169 000 euroa.

4.   Laadukkaiden tuotteiden tuotannolle myönnettävät tuet

| (28) | Laadukkaiden tuotteiden tuotantoon myönnetään tukia Pineau des Charentes- ja Floc de Gascogne -viineille. Kyse on seuraavista toimista: HACCP-järjestelmä ja jäljitettävyys (teknisten ja lainsäädännöllisten vaatimusten mukaisen viitekehyksen kehittäminen ja levittäminen); tekniset ja taloudelliset tutkimukset laadunparannustoimenpiteiden kannustamiseksi. |
| --- | --- |

(28)

Laadukkaiden tuotteiden tuotantoon myönnetään tukia Pineau des Charentes- ja Floc de Gascogne -viineille. Kyse on seuraavista toimista: HACCP-järjestelmä ja jäljitettävyys (teknisten ja lainsäädännöllisten vaatimusten mukaisen viitekehyksen kehittäminen ja levittäminen); tekniset ja taloudelliset tutkimukset laadunparannustoimenpiteiden kannustamiseksi.

| (29) | Näiden toimien tuet jakautuvat 5 vuoden aikana alustavasti seuraavasti: Pineau des Charentes 210 600 euroa ja Floc de Gascogne 50 500 euroa. |
| --- | --- |

(29)

Näiden toimien tuet jakautuvat 5 vuoden aikana alustavasti seuraavasti: Pineau des Charentes 210 600 euroa ja Floc de Gascogne 50 500 euroa.

III.   PERUSTAMISSOPIMUKSEN 88 ARTIKLAN 2 KOHDAN MUKAISEN MENETTELYN ALOITTAMINEN

| (30) | Suunniteltujen tukien alustava tutkinta ei ole herättänyt merkittäviä epäilyjä niiden luonteen, myöntämisedellytysten tai rahoitusmenetelmän suhteen, vaikka komissio katsoi mainontaan myönnettävien tukien tapauksessa, että Ranskan on selkeästi sitouduttava siihen, että viittaukset tuotteiden kansalliseen alkuperään eivät ole etusijalla. |
| --- | --- |

(30)

Suunniteltujen tukien alustava tutkinta ei ole herättänyt merkittäviä epäilyjä niiden luonteen, myöntämisedellytysten tai rahoitusmenetelmän suhteen, vaikka komissio katsoi mainontaan myönnettävien tukien tapauksessa, että Ranskan on selkeästi sitouduttava siihen, että viittaukset tuotteiden kansalliseen alkuperään eivät ole etusijalla.

| (31) | Komissio aloitti perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa määrätyn menettelyn syistä, jotka koskevat tukien vastaavuutta muiden yhteisön määräysten, erityisesti perustamissopimuksen 90 artiklan kanssa. |
| --- | --- |

(31)

Komissio aloitti perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa määrätyn menettelyn syistä, jotka koskevat tukien vastaavuutta muiden yhteisön määräysten, erityisesti perustamissopimuksen 90 artiklan kanssa.

| (32) | Tässä yhteydessä on muistutettava, että yhteisöjen tuomioistuin (5) kumosi valtiontukea nro N 703/95, jonka jatkoa ilmoitettu toimenpide on, koskevan komission päätöksen. |
| --- | --- |

(32)

Tässä yhteydessä on muistutettava, että yhteisöjen tuomioistuin (5) kumosi valtiontukea nro N 703/95, jonka jatkoa ilmoitettu toimenpide on, koskevan komission päätöksen.

| (33) | Tuomiossaan yhteisöjen tuomioistuin muistuttaa, että vuosina 1992 ja 1993 (6) Ranskan hallitus otti käyttöön eri verotusjärjestelmät väkeville ja luontaisesti makeille viineille. Näin ollen 1 päivästä heinäkuuta 1993 kyseisistä viineistä on peritty valmisteveroa 1 400 Ranskan frangia (7) hehtolitralta väkevien viinien ja 350 Ranskan frangia hehtolitralta luontaisesti makeiden viinien osalta. |
| --- | --- |

(33)

Tuomiossaan yhteisöjen tuomioistuin muistuttaa, että vuosina 1992 ja 1993 (6) Ranskan hallitus otti käyttöön eri verotusjärjestelmät väkeville ja luontaisesti makeille viineille. Näin ollen 1 päivästä heinäkuuta 1993 kyseisistä viineistä on peritty valmisteveroa 1 400 Ranskan frangia (7) hehtolitralta väkevien viinien ja 350 Ranskan frangia hehtolitralta luontaisesti makeiden viinien osalta.

| (34) | Eräät ranskalaiset tuottajat kieltäytyivät vuonna 1993/1994 maksamasta ylimääräisiä valmisteveroja väkevistä viineistä. Kun kyseinen ”valmisteverolakko” keskeytyi vuoden 1994 heinäkuussa, tarkistetun alkuperänimityksen omaavien väkevien viinien tuottajien kansallisen liiton puheenjohtaja perusteli keskeytystä sillä, että hänen mukaansa Ranskan hallitus aikoi korvata ranskalaisille tuottajille veron erotuksen vuosikorvauksella sekä vuosilta 1994–1997 maksettavalla korvauksella. |
| --- | --- |

(34)

Eräät ranskalaiset tuottajat kieltäytyivät vuonna 1993/1994 maksamasta ylimääräisiä valmisteveroja väkevistä viineistä. Kun kyseinen ”valmisteverolakko” keskeytyi vuoden 1994 heinäkuussa, tarkistetun alkuperänimityksen omaavien väkevien viinien tuottajien kansallisen liiton puheenjohtaja perusteli keskeytystä sillä, että hänen mukaansa Ranskan hallitus aikoi korvata ranskalaisille tuottajille veron erotuksen vuosikorvauksella sekä vuosilta 1994–1997 maksettavalla korvauksella.

| (35) | Vuonna 1995 Associação dos Exportadores de Vinho do Porto (portviinin vientiyritysten järjestö, jäljempänä ’AEVP’) toimitti komissiolle kaksi valitusta. AEVP katsoi, että toisaalta väkevien viinien ja luontaisesti makeiden viinien eri verotuksella ja toisaalta ranskalaisille väkevien viinien tuottajille myönnettävillä eräillä tuilla oli yhteys. AEVP:n mukaan kyseisten tukien tarkoituksena oli erityisesti korvata ranskalaisille väkevien viinien tuottajille korkeampi verotaso, mikä merkitsi sitä, että ainoastaan väkevien viinien ulkomaalaisilta tuottajilta perittiin korkeampaa veroa. Näin ollen syrjivä verotus olisi ollut perustamissopimuksen 95 artiklan (myöhemmin 90 artiklan) vastaista. |
| --- | --- |

(35)

Vuonna 1995 Associação dos Exportadores de Vinho do Porto (portviinin vientiyritysten järjestö, jäljempänä ’AEVP’) toimitti komissiolle kaksi valitusta. AEVP katsoi, että toisaalta väkevien viinien ja luontaisesti makeiden viinien eri verotuksella ja toisaalta ranskalaisille väkevien viinien tuottajille myönnettävillä eräillä tuilla oli yhteys. AEVP:n mukaan kyseisten tukien tarkoituksena oli erityisesti korvata ranskalaisille väkevien viinien tuottajille korkeampi verotaso, mikä merkitsi sitä, että ainoastaan väkevien viinien ulkomaalaisilta tuottajilta perittiin korkeampaa veroa. Näin ollen syrjivä verotus olisi ollut perustamissopimuksen 95 artiklan (myöhemmin 90 artiklan) vastaista.

| (36) | Tuomioistuin totesi, että osa kyseisistä tuista näytti suosivan tiettyä tuottajaryhmää, joka vastasi pitkälti verotusjärjestelmän vuoksi verotuksellisesti huonommassa asemassa olevia väkevien viinien ranskalaisia tuottajia, ja että verotusjärjestelmän ja kyseisen tukihankkeen välinen mahdollinen yhteys vaikeutti suuresti sen arvioimista, olivatko tuet perustamissopimuksen määräysten mukaisia. |
| --- | --- |

(36)

Tuomioistuin totesi, että osa kyseisistä tuista näytti suosivan tiettyä tuottajaryhmää, joka vastasi pitkälti verotusjärjestelmän vuoksi verotuksellisesti huonommassa asemassa olevia väkevien viinien ranskalaisia tuottajia, ja että verotusjärjestelmän ja kyseisen tukihankkeen välinen mahdollinen yhteys vaikeutti suuresti sen arvioimista, olivatko tuet perustamissopimuksen määräysten mukaisia.

| (37) | Tuomioistuin korosti, että kyseisissä olosuhteissa komissio voi arvioida AEVP:n jättämissä valituksissa käsiteltäviä kysymyksiä vain aloittamalla perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdassa (myöhemmin 88 artiklan 2 kohta) määrätyn menettelyn. |
| --- | --- |

(37)

Tuomioistuin korosti, että kyseisissä olosuhteissa komissio voi arvioida AEVP:n jättämissä valituksissa käsiteltäviä kysymyksiä vain aloittamalla perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdassa (myöhemmin 88 artiklan 2 kohta) määrätyn menettelyn.

| (38) | Lisäksi tuomioistuin havaitsi, että komission päätöksestä puuttuivat perustelut, koska komissio ei ollut antanut selitystä siihen, miksei 95 artiklan (myöhemmin 90 artiklan) mahdollista rikkomista koskeva AEVP:n valitus ollut komission mielestä perusteltu. |
| --- | --- |

(38)

Lisäksi tuomioistuin havaitsi, että komission päätöksestä puuttuivat perustelut, koska komissio ei ollut antanut selitystä siihen, miksei 95 artiklan (myöhemmin 90 artiklan) mahdollista rikkomista koskeva AEVP:n valitus ollut komission mielestä perusteltu.

| (39) | Näin ollen tuomioistuin totesi, ettei valituksen kohteena oleva päätös ollut laillinen, koska perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan (myöhemmin 88 artiklan 2 kohdan) mukaista menettelyä ei ollut aloitettu ja koska päätöksestä puuttuivat 190 artiklassa (myöhemmin 253 artikla) määrätyt perustelut. |
| --- | --- |

(39)

Näin ollen tuomioistuin totesi, ettei valituksen kohteena oleva päätös ollut laillinen, koska perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan (myöhemmin 88 artiklan 2 kohdan) mukaista menettelyä ei ollut aloitettu ja koska päätöksestä puuttuivat 190 artiklassa (myöhemmin 253 artikla) määrätyt perustelut.

| (40) | Tuomion perusteella komissio katsoi, että ilmoitettu tukitoimenpide, joka on jatkoa tuomioistuimen kumoamassa päätöksessä hyväksyttyihin tukiin, on tutkittava perusteellisesti perustamissopimuksen 90 artiklan suhteen. |
| --- | --- |

(40)

Tuomion perusteella komissio katsoi, että ilmoitettu tukitoimenpide, joka on jatkoa tuomioistuimen kumoamassa päätöksessä hyväksyttyihin tukiin, on tutkittava perusteellisesti perustamissopimuksen 90 artiklan suhteen.

| (41) | Toimenpiteen alustavissa tutkimuksissa komissio tiedusteli Ranskalta, eikö kyseessä oleva valtiontuki merkinnyt käytännössä sitä, että yleisen verolain 402 a § :ssä säädetty vero korvattiin osittain vain väkevien viinien ranskalaisille tuottajille. |
| --- | --- |

(41)

Toimenpiteen alustavissa tutkimuksissa komissio tiedusteli Ranskalta, eikö kyseessä oleva valtiontuki merkinnyt käytännössä sitä, että yleisen verolain 402 a § :ssä säädetty vero korvattiin osittain vain väkevien viinien ranskalaisille tuottajille.

| (42) | Tässä ensimmäisessä vaiheessa toimitetuissa vastauksissaan Ranska korosti, ettei ehdotetun tukitoimenpiteen ja valmisteverojen välillä ole ollut aiemmin eikä ole nytkään mitään yhteyttä. Ranskan perustelut olivat seuraavat: |
| --- | --- |

(42)

Tässä ensimmäisessä vaiheessa toimitetuissa vastauksissaan Ranska korosti, ettei ehdotetun tukitoimenpiteen ja valmisteverojen välillä ole ollut aiemmin eikä ole nytkään mitään yhteyttä. Ranskan perustelut olivat seuraavat:

| (43) | Ranskan mukaan tuen määrä (2,4 milj. euroa vuodessa, 12 milj. euroa 5 vuodessa) on pieni verrattuna siihen, mitä ala maksaa kulutusmaksuina (valmisteveroina). Näin ollen 150 000 hehtolitraa kaupan pidettyjä tarkistetun alkuperänimityksen omaavia väkeviä viinejä muodostavat 214 euroa hehtolitralta olevan valmisteveron perusteella 32 miljoonan euron valmisteverotulot vuodessa. |
| --- | --- |

(43)

Ranskan mukaan tuen määrä (2,4 milj. euroa vuodessa, 12 milj. euroa 5 vuodessa) on pieni verrattuna siihen, mitä ala maksaa kulutusmaksuina (valmisteveroina). Näin ollen 150 000 hehtolitraa kaupan pidettyjä tarkistetun alkuperänimityksen omaavia väkeviä viinejä muodostavat 214 euroa hehtolitralta olevan valmisteveron perusteella 32 miljoonan euron valmisteverotulot vuodessa.

| (44) | Tämän väkevistä viineistä perittävän erityismaksun — 214 euroa hehtolitralta, kun luontaisesti makeista viineistä peritään 54 euroa hehtolitralta — vuoksi alalta verotetaan 24 miljoonaa euroa enemmän valmisteveroja. Ranskan mukaan summaa ei voi verrata myöskään ehdotettuun tukitasoon. |
| --- | --- |

(44)

Tämän väkevistä viineistä perittävän erityismaksun — 214 euroa hehtolitralta, kun luontaisesti makeista viineistä peritään 54 euroa hehtolitralta — vuoksi alalta verotetaan 24 miljoonaa euroa enemmän valmisteveroja. Ranskan mukaan summaa ei voi verrata myöskään ehdotettuun tukitasoon.

| (45) | Ranskan mukaan sellaista säännöstä ei ole ollutkaan, jonka perusteella yleisen verolain 402 a § :n mukaisesti perityt varat käytettäisiin uudelleen väkevien viinien ranskalaisten tuottajien hyväksi. Tammikuun 1 päivän 1995 ja 31 päivän joulukuuta 2000 välillä saadut tulot maksettiin eräänlaiseen vanhuuden turvaksi tarkoitettuun rahastoon. Tammikuun 1 päivän 2001 ja 31 päivän joulukuuta 2003 välillä varat käytettiin työajan lyhentämiseen tarkoitetun rahaston hyväksi. Tammikuun 1 päivästä 2004 kyseiset tulot on siirretty valtion talousarvioon. |
| --- | --- |

(45)

Ranskan mukaan sellaista säännöstä ei ole ollutkaan, jonka perusteella yleisen verolain 402 a § :n mukaisesti perityt varat käytettäisiin uudelleen väkevien viinien ranskalaisten tuottajien hyväksi. Tammikuun 1 päivän 1995 ja 31 päivän joulukuuta 2000 välillä saadut tulot maksettiin eräänlaiseen vanhuuden turvaksi tarkoitettuun rahastoon. Tammikuun 1 päivän 2001 ja 31 päivän joulukuuta 2003 välillä varat käytettiin työajan lyhentämiseen tarkoitetun rahaston hyväksi. Tammikuun 1 päivästä 2004 kyseiset tulot on siirretty valtion talousarvioon.

| (46) | Tutkittuaan näitä tietoja komissio arvioi, ettei tietojen perusteella voida kokonaan poistaa epäilyjä, jotka koskivat perityn veron ja tuen välillä olevaa yhteyttä. |
| --- | --- |

(46)

Tutkittuaan näitä tietoja komissio arvioi, ettei tietojen perusteella voida kokonaan poistaa epäilyjä, jotka koskivat perityn veron ja tuen välillä olevaa yhteyttä.

| (47) | Komissio mukaan se, ettei tukimäärän (2,4 milj. euroa) ja väkevien viinien valmisteverojen tulojen (32 milj. euroa) tai tuen määrän (2,4 milj. euroa) ja väkevistä viineistä luontaisesti makeisiin viineihin verrattuna enemmän maksettujen valmisteverojen (24 milj. euroa) välillä ollut suoraa yhteyttä toisiinsa, ei ollut riittävä todiste siitä, ettei veron ja tuen välillä ollut yhteyttä. Sen vuoksi menettelyn tässä vaiheessa ei voitu sulkea pois sitä, että tuki saattaa ainakin osittain toimia korvauksena väkevien viinien ranskalaisille tuottajille. Yhteisön muut tuottajat eivät päässeet hyötymään tuesta. |
| --- | --- |

(47)

Komissio mukaan se, ettei tukimäärän (2,4 milj. euroa) ja väkevien viinien valmisteverojen tulojen (32 milj. euroa) tai tuen määrän (2,4 milj. euroa) ja väkevistä viineistä luontaisesti makeisiin viineihin verrattuna enemmän maksettujen valmisteverojen (24 milj. euroa) välillä ollut suoraa yhteyttä toisiinsa, ei ollut riittävä todiste siitä, ettei veron ja tuen välillä ollut yhteyttä. Sen vuoksi menettelyn tässä vaiheessa ei voitu sulkea pois sitä, että tuki saattaa ainakin osittain toimia korvauksena väkevien viinien ranskalaisille tuottajille. Yhteisön muut tuottajat eivät päässeet hyötymään tuesta.

| (48) | Komissio katsoi myös, että tuomioistuimen esityksestä kolmansille osapuolille olisi annettava mahdollisuus toimittaa perustamissopimuksen 90 artiklan mahdollista rikkomista koskevia huomioita. |
| --- | --- |

(48)

Komissio katsoi myös, että tuomioistuimen esityksestä kolmansille osapuolille olisi annettava mahdollisuus toimittaa perustamissopimuksen 90 artiklan mahdollista rikkomista koskevia huomioita.

| (49) | Sen vuoksi komissio pyysi päätöksessään aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely Ranskalta lisätietoja ja lukuja kyseisten perusteluidensa tueksi. |
| --- | --- |

(49)

Sen vuoksi komissio pyysi päätöksessään aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely Ranskalta lisätietoja ja lukuja kyseisten perusteluidensa tueksi.

| (50) | Ensiksi Ranskaa kehotettiin täsmentämään, oliko valtio jo antanut väkevien viinien ranskalaisille tuottajille sitoumuksen vuonna 1993 käyttöön otetun veron vaikutusten korvaamisesta, vaikka osittaisestakin. |
| --- | --- |

(50)

Ensiksi Ranskaa kehotettiin täsmentämään, oliko valtio jo antanut väkevien viinien ranskalaisille tuottajille sitoumuksen vuonna 1993 käyttöön otetun veron vaikutusten korvaamisesta, vaikka osittaisestakin.

| (51) | Komissio pyysi seuraavaksi Ranskaa toimittamaan väkevien viinien verosta saatavia määriä koskevia numerotietoja ranskalaisten ja tuotujen tuotteiden osalta, sekä erittelyt tuotteittain saaduista veromääristä (ranskalaisista tai yhteisön tuotteista). |
| --- | --- |

(51)

Komissio pyysi seuraavaksi Ranskaa toimittamaan väkevien viinien verosta saatavia määriä koskevia numerotietoja ranskalaisten ja tuotujen tuotteiden osalta, sekä erittelyt tuotteittain saaduista veromääristä (ranskalaisista tai yhteisön tuotteista).

| (52) | Todettuaan, että Pineau de Charentes saa ilmoitetuista tuista selvästi suurimman osan (78 %), seuraavaksi eniten Floc de Gascogne (17 %), sen jälkeen Pommeau de Normandie (3 %) ja viimeisenä Macvin du Jura (2 %), komissio pyysi Ranskaa selittämään, vastaavatko prosenttiosuudet kunkin tuotteen osalta valtion väkevistä viineistä saamia tuloja. |
| --- | --- |

(52)

Todettuaan, että Pineau de Charentes saa ilmoitetuista tuista selvästi suurimman osan (78 %), seuraavaksi eniten Floc de Gascogne (17 %), sen jälkeen Pommeau de Normandie (3 %) ja viimeisenä Macvin du Jura (2 %), komissio pyysi Ranskaa selittämään, vastaavatko prosenttiosuudet kunkin tuotteen osalta valtion väkevistä viineistä saamia tuloja.

| (53) | Koska suurin osa tuista koskee mainontatoimia, Ranskaa pyydettiin antamaan selvitys siitä, edustaako tukien myöntäminen mainontatoimille Ranskan valtion toimintatapaa myös muilla maataloustuotannon aloilla, erityisesti laadukkaiden tuotteiden alalla. |
| --- | --- |

(53)

Koska suurin osa tuista koskee mainontatoimia, Ranskaa pyydettiin antamaan selvitys siitä, edustaako tukien myöntäminen mainontatoimille Ranskan valtion toimintatapaa myös muilla maataloustuotannon aloilla, erityisesti laadukkaiden tuotteiden alalla.

| (54) | Komissio pyysi Ranskaa toimittamaan Ranskassa toteutetuille mainoskampanjoille tarkoitettujen tukien talousarviot kunkin neljän tuotteen osalta. |
| --- | --- |

(54)

Komissio pyysi Ranskaa toimittamaan Ranskassa toteutetuille mainoskampanjoille tarkoitettujen tukien talousarviot kunkin neljän tuotteen osalta.

| (55) | Ranskalta pyydettiin selvitystä myös vapaaehtoisista pakollisista maksuista saatavien varojen ja tukien rahoitukseen kansallisesta talousarviosta saatavien varojen välillä mahdollisesti olevasta yhteydestä. |
| --- | --- |

(55)

Ranskalta pyydettiin selvitystä myös vapaaehtoisista pakollisista maksuista saatavien varojen ja tukien rahoitukseen kansallisesta talousarviosta saatavien varojen välillä mahdollisesti olevasta yhteydestä.

IV.   RANSKAN HUOMAUTUKSET

| (56) | Ranska toimitti 10 päivänä tammikuuta 2005 päivätyllä kirjeellä seuraavia tietoja ja huomautuksia: |
| --- | --- |

(56)

Ranska toimitti 10 päivänä tammikuuta 2005 päivätyllä kirjeellä seuraavia tietoja ja huomautuksia:

| (57) | Ranskan viranomaiset sitoutuivat mainontatoimien (ks. johdanto-osan kappale 30) osalta siihen, että rahoitetuissa toimissa tuotteiden mainonnassa ei korosteta kyseisten väkevien viinien ranskalaista alkuperää. |
| --- | --- |

(57)

Ranskan viranomaiset sitoutuivat mainontatoimien (ks. johdanto-osan kappale 30) osalta siihen, että rahoitetuissa toimissa tuotteiden mainonnassa ei korosteta kyseisten väkevien viinien ranskalaista alkuperää.

| (58) | Väkevien viinien veron ja tuen välisen yhteyden osalta Ranska korosti vielä kerran, että valmisteveroista saatavien tulojen ja valtion talousarviosta myönnettävien tukien välillä ei ole yhteyttä. Valmisteveroista saatavat tulot, myös väkevistä viineistä saatavat, maksetaan valtion yleistalousarvioon. Ranskan mukaan viranomaiset tekevät tukia koskevat päätökset tiettyjen talouden alojen hyväksi täysin itsenäisesti. Kyseessä olevassa tapauksessa tuilla pyritään korjaamaan kyseisiä viinejä koskevia tiettyjä rakenteellisia haittoja, erityisesti kuluttajien puutteellista tietämystä kyseisistä tuotteista, tuotantoyritysten pientä kokoa ja hajontaa sekä markkinoille sijoittautumisen keinoja koskevia puutteita. |
| --- | --- |

(58)

Väkevien viinien veron ja tuen välisen yhteyden osalta Ranska korosti vielä kerran, että valmisteveroista saatavien tulojen ja valtion talousarviosta myönnettävien tukien välillä ei ole yhteyttä. Valmisteveroista saatavat tulot, myös väkevistä viineistä saatavat, maksetaan valtion yleistalousarvioon. Ranskan mukaan viranomaiset tekevät tukia koskevat päätökset tiettyjen talouden alojen hyväksi täysin itsenäisesti. Kyseessä olevassa tapauksessa tuilla pyritään korjaamaan kyseisiä viinejä koskevia tiettyjä rakenteellisia haittoja, erityisesti kuluttajien puutteellista tietämystä kyseisistä tuotteista, tuotantoyritysten pientä kokoa ja hajontaa sekä markkinoille sijoittautumisen keinoja koskevia puutteita.

| (59) | Ranska vahvisti, ettei ole olemassa säännöstä, jonka perusteella väkevien viinien tuottajille voidaan myöntää korvausta heidän maksamistaan valmisteveroista (ks. johdanto-osan kappale 50). |
| --- | --- |

(59)

Ranska vahvisti, ettei ole olemassa säännöstä, jonka perusteella väkevien viinien tuottajille voidaan myöntää korvausta heidän maksamistaan valmisteveroista (ks. johdanto-osan kappale 50).

| (60) | Ranskalaisten väkevien viinien ja tuotujen väkevien viinien kulutukseen saattamisesta saatuja tuloja koskevien lukujen (ks. johdanto-osan kappale 51) osalta Ranska selvitti ensinnäkin, että verotilastojen (jotka jaotellaan valmisteverotariffin mukaan) avulla ei voida erotella ranskalaisia tuotteita muuta EU:n alkuperää olevista tuotteista. |
| --- | --- |

(60)

Ranskalaisten väkevien viinien ja tuotujen väkevien viinien kulutukseen saattamisesta saatuja tuloja koskevien lukujen (ks. johdanto-osan kappale 51) osalta Ranska selvitti ensinnäkin, että verotilastojen (jotka jaotellaan valmisteverotariffin mukaan) avulla ei voida erotella ranskalaisia tuotteita muuta EU:n alkuperää olevista tuotteista.

| (61) | Joka tapauksessa tullin toimittamien lukujen perusteella kaikista luontaisesti makeista viineistä ja väkevistä viineistä vuonna 2003 saatujen valmisteverojen määrä nousi 142,5 miljoonaan euroon, joka jakautui seuraavasti: 25,2 miljoonaa euroa niiden luontaisesti makeiden viinien osalta, joiden valmistevero oli 54 euroa/hehtolitra (määrä 467 000 hl) ja 117,3 miljoonaa euroa niiden väkevien viinien osalta, joiden valmistevero oli 214 euroa/hehtolitra (määrä 548 000 hl). |
| --- | --- |

(61)

Joka tapauksessa tullin toimittamien lukujen perusteella kaikista luontaisesti makeista viineistä ja väkevistä viineistä vuonna 2003 saatujen valmisteverojen määrä nousi 142,5 miljoonaan euroon, joka jakautui seuraavasti: 25,2 miljoonaa euroa niiden luontaisesti makeiden viinien osalta, joiden valmistevero oli 54 euroa/hehtolitra (määrä 467 000 hl) ja 117,3 miljoonaa euroa niiden väkevien viinien osalta, joiden valmistevero oli 214 euroa/hehtolitra (määrä 548 000 hl).

| (62) | Viimeksi mainitun luvun osalta on satoilmoitusten perusteella mahdollista eritellä Ranskassa tuotetut väkevät viinit, joiden määrä on 94 477 hehtolitraa Pineau des Charentes’n, 2 091 hehtolitraa Macvin de Juran, 5 680 hehtolitraa Pommeaun ja 6 057 hehtolitraa Floc de Gascognen osalta. |
| --- | --- |

(62)

Viimeksi mainitun luvun osalta on satoilmoitusten perusteella mahdollista eritellä Ranskassa tuotetut väkevät viinit, joiden määrä on 94 477 hehtolitraa Pineau des Charentes’n, 2 091 hehtolitraa Macvin de Juran, 5 680 hehtolitraa Pommeaun ja 6 057 hehtolitraa Floc de Gascognen osalta.

| (63) | Ranska toimitti taulukon, jossa esitetään suunniteltujen tukien jakautuminen neljän toimialakohtaisen organisaation ja kunkin kyseisen väkevän viinin tuotantomäärien mukaan (ks. johdanto-osan kappale 52):








  Nimitykset | Tuotetut määrät | Tuotettujen määrien prosenttiosuudet | Suunnitellun tuen prosenttimäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pineau des Charentes | 112 436 hl (2001) | 87 % | 78 % |
| Floc de Gascogne | 8 413 hl (2003) | 7 % | 17 % |
| Pommeau | 5 111 hl (2002) | 4 % | 3 % |
| Macvin du Jura | 2 717 hl (2002) | 2 % | 2 % |

(63)

Ranska toimitti taulukon, jossa esitetään suunniteltujen tukien jakautuminen neljän toimialakohtaisen organisaation ja kunkin kyseisen väkevän viinin tuotantomäärien mukaan (ks. johdanto-osan kappale 52):

Nimitykset

Tuotetut määrät

Tuotettujen määrien prosenttiosuudet

Suunnitellun tuen prosenttimäärä

Pineau des Charentes

112 436 hl (2001)

87 %

78 %

Floc de Gascogne

8 413 hl (2003)

7 %

17 %

Pommeau

5 111 hl (2002)

4 %

3 %

Macvin du Jura

2 717 hl (2002)

2 %

2 %

| (64) | Ranska totesi, että kunkin väkevän viinin osuus kokonaistuotannosta ja suunnitellun tuen prosenttiosuus ovat suuruudeltaan lähellä toisiaan, mutteivät kuitenkaan yhtä suuria. Ranska korosti, että suunniteltujen tukien jakautuminen perustui tukeen oikeutettujen toimialakohtaisten organisaatioiden välisiin neuvotteluihin eikä viranomaisten päätökseen. |
| --- | --- |

(64)

Ranska totesi, että kunkin väkevän viinin osuus kokonaistuotannosta ja suunnitellun tuen prosenttiosuus ovat suuruudeltaan lähellä toisiaan, mutteivät kuitenkaan yhtä suuria. Ranska korosti, että suunniteltujen tukien jakautuminen perustui tukeen oikeutettujen toimialakohtaisten organisaatioiden välisiin neuvotteluihin eikä viranomaisten päätökseen.

| (65) | Komission kysymykseen mainontatoimien talousarviosta (ks. johdanto-osan kappale 52) Ranska toimitti lukuja, joiden perusteella mainontatoimille myönnetyt tuet ovat 50–74 prosenttia toimialakohtaisten organisaatioiden käytettävissä olevista kokonaismäärärahoista, erityisesti tma-laatuviinien alalla. |
| --- | --- |

(65)

Komission kysymykseen mainontatoimien talousarviosta (ks. johdanto-osan kappale 52) Ranska toimitti lukuja, joiden perusteella mainontatoimille myönnetyt tuet ovat 50–74 prosenttia toimialakohtaisten organisaatioiden käytettävissä olevista kokonaismäärärahoista, erityisesti tma-laatuviinien alalla.

| (66) | Ranska toimitti kunkin neljän toimialakohtaisen organisaation osalta tiedot Ranskassa toteutetuille mainoskampanjoille suunnattujen määrärahojen osuudesta talousarviossa. Kyseinen jako, jonka on tarkoitus säilyä samana, jos tukijärjestelmä hyväksytään, oli myös toimialakohtaisten organisaatioiden vapaan valinnan tulosta.









  Väkevät viinit, joilla on tarkistettu alkuperä-nimitys | Vuoden 2003 menekinedistämis-ohjelman talousarvio | josta menekin-edistämiseen Ranskassa | Suunnitellut tuet (2,4 milj. euroa/vuosi) | josta menekin-edistämiseen Ranskassa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pineau | 1 671 000 euroa | 74 % | 1 872 000 euroa | 74 % |
| Floc | 279 000 euroa | 64 % | 408 000 euroa | 64 % |
| Pommeau | 166 000 euroa | 100 % | 72 000 euroa | 100 % |
| Macvin | 22 600 euroa | 100 % | 48 000 euroa | 100 % |

(66)

Ranska toimitti kunkin neljän toimialakohtaisen organisaation osalta tiedot Ranskassa toteutetuille mainoskampanjoille suunnattujen määrärahojen osuudesta talousarviossa. Kyseinen jako, jonka on tarkoitus säilyä samana, jos tukijärjestelmä hyväksytään, oli myös toimialakohtaisten organisaatioiden vapaan valinnan tulosta.

Väkevät viinit, joilla on tarkistettu alkuperä-nimitys

Vuoden 2003 menekinedistämis-ohjelman talousarvio

josta menekin-edistämiseen Ranskassa

Suunnitellut tuet (2,4 milj. euroa/vuosi)

josta menekin-edistämiseen Ranskassa

Pineau

1 671 000 euroa

74 %

1 872 000 euroa

74 %

Floc

279 000 euroa

64 %

408 000 euroa

64 %

Pommeau

166 000 euroa

100 %

72 000 euroa

100 %

Macvin

22 600 euroa

100 %

48 000 euroa

100 %

| (67) | Vapaaehtoisista pakollisista maksuista saatavien varojen ja tukien rahoitukseen kansallisesta talousarviosta saatavien varojen välillä mahdollisesti olevasta yhteydestä Ranska toimitti seuraavan taulukon:









  Alkuperä-nimitykset | Määrät | Vapaaehtoiset pakolliset maksut | Vapaaehtoisista pakollisista maksuista saadut tulot, jotka on tarkoitettu mainontaan | Jäsenvaltion talousarviosta menekinedistämiseen myönnettävät tuet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pineau | 112 436 hl | 12,96 euroa/hl | 1 457 000 euroa | 1 591 000 euroa |
| Floc | 8 413 hl | 0,25 euroa/plo | 279 000 euroa | 340 000 euroa |
| Pommeau | 5 111 hl | 30,79 euroa /hl | 157 000 euroa | 72 000 euroa |
| Macvin | 2 717 hl | 2,75 euroa/hl | 75 000 euroa | 35 000 euroa |

(67)

Vapaaehtoisista pakollisista maksuista saatavien varojen ja tukien rahoitukseen kansallisesta talousarviosta saatavien varojen välillä mahdollisesti olevasta yhteydestä Ranska toimitti seuraavan taulukon:

Alkuperä-nimitykset

Määrät

Vapaaehtoiset pakolliset maksut

Vapaaehtoisista pakollisista maksuista saadut tulot, jotka on tarkoitettu mainontaan

Jäsenvaltion talousarviosta menekinedistämiseen myönnettävät tuet

Pineau

112 436 hl

12,96 euroa/hl

1 457 000 euroa

1 591 000 euroa

Floc

8 413 hl

0,25 euroa/plo

279 000 euroa

340 000 euroa

Pommeau

5 111 hl

30,79 euroa /hl

157 000 euroa

72 000 euroa

Macvin

2 717 hl

2,75 euroa/hl

75 000 euroa

35 000 euroa

| (68) | Mainontaan tarkoitettuja tuloja ei ole rajoitettu vapaaehtoisista pakollisista maksuista saatuihin määriin. Toimialakohtaiset organisaatiot voivat käyttää erityisesti muita varoja, jotka on saatu esimerkiksi palveluiden tarjoamisesta, mainosesineiden myynnistä ja muista lähteistä. Ranska vahvisti, että mainontatoimien tukikelpoisista kustannuksista rahoitetaan vähintään 50 prosenttia yksityisistä varoista. |
| --- | --- |

(68)

Mainontaan tarkoitettuja tuloja ei ole rajoitettu vapaaehtoisista pakollisista maksuista saatuihin määriin. Toimialakohtaiset organisaatiot voivat käyttää erityisesti muita varoja, jotka on saatu esimerkiksi palveluiden tarjoamisesta, mainosesineiden myynnistä ja muista lähteistä. Ranska vahvisti, että mainontatoimien tukikelpoisista kustannuksista rahoitetaan vähintään 50 prosenttia yksityisistä varoista.

| (69) | Ranska toimitti seuraavat luvut suunniteltujen tukien ja satomäärien perusteella arvioitujen valmisteveroista saatavien tulojen (8) vertailua varten:








  Nimitykset | Valmisteveroista saataviksi arvioidut tulot/vuosi | Suunnitellut tuet | Tuet/valmisteverot |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pineau des Charentes | 20 218 078 euroa | 1 872 000 euroa | 9,3  % |
| Floc de Gascogne | 1 296 198 euroa | 408 000 euroa | 31,5  % |
| Pommeau | 1 215 520 euroa | 72 000 euroa | 5,9  % |
| Macvin du Jura | 447 474 euroa | 48 000 euroa | 10,7  % |

(69)

Ranska toimitti seuraavat luvut suunniteltujen tukien ja satomäärien perusteella arvioitujen valmisteveroista saatavien tulojen (8) vertailua varten:

Nimitykset

Valmisteveroista saataviksi arvioidut tulot/vuosi

Suunnitellut tuet

Tuet/valmisteverot

Pineau des Charentes

20 218 078 euroa

1 872 000 euroa

9,3  %

Floc de Gascogne

1 296 198 euroa

408 000 euroa

31,5  %

Pommeau

1 215 520 euroa

72 000 euroa

5,9  %

Macvin du Jura

447 474 euroa

48 000 euroa

10,7  %

| (70) | Ranska korostaa, että edellä oleva taulukko on erityisen merkityksellinen, koska siitä ei käy ilmi, että tarkoituksena oli korvata valmisteveroista aiheutuva rasite tukien avulla, koska kyseisten määrien välillä ei ole vastaavuutta. |
| --- | --- |

(70)

Ranska korostaa, että edellä oleva taulukko on erityisen merkityksellinen, koska siitä ei käy ilmi, että tarkoituksena oli korvata valmisteveroista aiheutuva rasite tukien avulla, koska kyseisten määrien välillä ei ole vastaavuutta.

V.   ARVIOINTI

1.   Tuen luonne ja perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan sovellettavuus

| (71) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätään, lukuun ottamatta mainitussa sopimuksessa määrättyjä poikkeuksia, että jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(71)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätään, lukuun ottamatta mainitussa sopimuksessa määrättyjä poikkeuksia, että jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (72) | Jotta toimenpide kuuluisi perustamissopimuksen 87 artiklan 1 artiklan soveltamisalaan, kaikkien seuraavan neljän edellytyksen on täytyttävä: 1) toimenpide on rahoitettava valtion toimesta tai valtion varoista, 2) sen on koskettava valikoivasti tiettyjä yrityksiä tai tuotannonaloja, 3) siihen on sisällyttävä taloudellista etua tuensaajayrityksille, 4) sillä on oltava vaikutusta yhteisön sisäiseen kauppaan ja sen on vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua. |
| --- | --- |

(72)

Jotta toimenpide kuuluisi perustamissopimuksen 87 artiklan 1 artiklan soveltamisalaan, kaikkien seuraavan neljän edellytyksen on täytyttävä: 1) toimenpide on rahoitettava valtion toimesta tai valtion varoista, 2) sen on koskettava valikoivasti tiettyjä yrityksiä tai tuotannonaloja, 3) siihen on sisällyttävä taloudellista etua tuensaajayrityksille, 4) sillä on oltava vaikutusta yhteisön sisäiseen kauppaan ja sen on vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua.

| (73) | Komissio arvioi kyseessä olevassa tapauksessa, että edellytykset täyttyvät. Näin ollen todetaan seuraavaa: |
| --- | --- |

(73)

Komissio arvioi kyseessä olevassa tapauksessa, että edellytykset täyttyvät. Näin ollen todetaan seuraavaa:

1.1   Valtion varat

| (74) | Tutkimusta, teknistä apua ja laatutuotteiden kehittämistä koskevat toimet rahoitetaan kokonaan valtion talousarviovaroista. |
| --- | --- |

(74)

Tutkimusta, teknistä apua ja laatutuotteiden kehittämistä koskevat toimet rahoitetaan kokonaan valtion talousarviovaroista.

| (75) | Menekinedistämis- ja mainontatoimet sitä vastoin rahoitetaan osittain valtion toimesta ja osittain (vähintään 50 %) asianomaisten toimijaorganisaatioiden toimesta varoilla, jotka saadaan pääasiassa jäseniltä perittävistä vapaaehtoisista pakollisista maksuista. |
| --- | --- |

(75)

Menekinedistämis- ja mainontatoimet sitä vastoin rahoitetaan osittain valtion toimesta ja osittain (vähintään 50 %) asianomaisten toimijaorganisaatioiden toimesta varoilla, jotka saadaan pääasiassa jäseniltä perittävistä vapaaehtoisista pakollisista maksuista.

| (76) | Jäljempänä mainituista syistä komissio katsoo, että menekinedistämis- ja mainontatoimiin tarkoitetut määrärahat koostuvat kokonaan valtion varoista. |
| --- | --- |

(76)

Jäljempänä mainituista syistä komissio katsoo, että menekinedistämis- ja mainontatoimiin tarkoitetut määrärahat koostuvat kokonaan valtion varoista.

| (77) | Komission vakiintuneen käytännön mukaan jonkin alan yrityksiltä perittävät pakolliset maksut, jotka on tarkoitettu jonkin taloudellisen tukitoimenpiteen rahoittamiseksi, ovat verrattavissa veronluonteisiin maksuihin ja ovat näin ollen valtion varoja, kun valtio asettaa kyseiset maksut tai kun maksujen tuotto välitetään jonkin sellaisen viranomaisen kautta, jonka toiminta perustuu lainsäädäntöön. |
| --- | --- |

(77)

Komission vakiintuneen käytännön mukaan jonkin alan yrityksiltä perittävät pakolliset maksut, jotka on tarkoitettu jonkin taloudellisen tukitoimenpiteen rahoittamiseksi, ovat verrattavissa veronluonteisiin maksuihin ja ovat näin ollen valtion varoja, kun valtio asettaa kyseiset maksut tai kun maksujen tuotto välitetään jonkin sellaisen viranomaisen kautta, jonka toiminta perustuu lainsäädäntöön.

| (78) | Kyseessä olevassa tapauksessa Ranskan hallitus määräsi maksut pakollisiksi toimialakohtaisten sopimusten voimassaolon jatkamismenettelyssä. Sopimusten voimassaoloa jatkettiin säädöksellä, joka julkaistiin Ranskan virallisessa lehdessä. Kaikkien näiden vaikutusten aikaansaamiseksi viranomaisten oli siis annettava maksuja koskeva säädös. |
| --- | --- |

(78)

Kyseessä olevassa tapauksessa Ranskan hallitus määräsi maksut pakollisiksi toimialakohtaisten sopimusten voimassaolon jatkamismenettelyssä. Sopimusten voimassaoloa jatkettiin säädöksellä, joka julkaistiin Ranskan virallisessa lehdessä. Kaikkien näiden vaikutusten aikaansaamiseksi viranomaisten oli siis annettava maksuja koskeva säädös.

| (79) | Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan valtiontukitoimenpidettä arvioitaessa on kuitenkin tutkittava myös se, voidaanko kyseisen toimenpiteen katsoa olevan valtion toimenpide
   (9). Viimeaikaisessa oikeuskäytännössä (10) esiintyy seikkoja, joita voidaan tutkia tässä yhteydessä. |
| --- | --- |

(79)

Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan valtiontukitoimenpidettä arvioitaessa on kuitenkin tutkittava myös se, voidaanko kyseisen toimenpiteen katsoa olevan valtion toimenpide
   (9). Viimeaikaisessa oikeuskäytännössä (10) esiintyy seikkoja, joita voidaan tutkia tässä yhteydessä.

| (80) | Tuomioistuin antoi tuomion, jonka mukaan eräät toimialajärjestöjen jäseniltään keräämillä varoilla rahoittamat toimenpiteet eivät kuuluneet perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, koska a) maksujen osoittaminen toimenpiteen rahoittamiseen oli pakollista, b) järjestö tai viranomaiset eivät voineet missään vaiheessa käyttää varoja vapaasti, c) yksinomaan kyseisen toimialajärjestön jäsenet olivat vastuussa toimenpiteestä eikä se kuulunut valtion harjoittamaan politiikkaan (...). |
| --- | --- |

(80)

Tuomioistuin antoi tuomion, jonka mukaan eräät toimialajärjestöjen jäseniltään keräämillä varoilla rahoittamat toimenpiteet eivät kuuluneet perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, koska a) maksujen osoittaminen toimenpiteen rahoittamiseen oli pakollista, b) järjestö tai viranomaiset eivät voineet missään vaiheessa käyttää varoja vapaasti, c) yksinomaan kyseisen toimialajärjestön jäsenet olivat vastuussa toimenpiteestä eikä se kuulunut valtion harjoittamaan politiikkaan (...).

| (81) | Tämän oikeuskäytännön perusteella näyttää siltä, että jos valtiolla on pelkästään välittäjän asema, koska se ei osallistu alan toimijoiden tekemiin päätöksiin eikä voi missään vaiheessa käyttää kerättyjä varoja, jotka on pakollista osoittaa kyseisiin toimenpiteisiin, valtion toimenpidettä koskeva peruste ei täyty. Sen vuoksi kyseisten toimenpiteiden ei voida katsoa olevan valtiontukea. |
| --- | --- |

(81)

Tämän oikeuskäytännön perusteella näyttää siltä, että jos valtiolla on pelkästään välittäjän asema, koska se ei osallistu alan toimijoiden tekemiin päätöksiin eikä voi missään vaiheessa käyttää kerättyjä varoja, jotka on pakollista osoittaa kyseisiin toimenpiteisiin, valtion toimenpidettä koskeva peruste ei täyty. Sen vuoksi kyseisten toimenpiteiden ei voida katsoa olevan valtiontukea.

| (82) | Kyseessä olevassa tapauksessa Pearlen tuomiota koskevat perusteet eivät kuitenkaan täyty. Erityisesti se, että valtio rahoittaa menekinedistämistoimista 50 prosenttia osoittaa selkeästi sen, että toimet kuuluvat valtion politiikkaan, ja sen vuoksi rahoitukseen käytetyt varat on katsottava kokonaisuudessaan julkisiksi varoiksi, jotka on osoitettu valtion toimenpiteisiin kuuluviin toimiin. |
| --- | --- |

(82)

Kyseessä olevassa tapauksessa Pearlen tuomiota koskevat perusteet eivät kuitenkaan täyty. Erityisesti se, että valtio rahoittaa menekinedistämistoimista 50 prosenttia osoittaa selkeästi sen, että toimet kuuluvat valtion politiikkaan, ja sen vuoksi rahoitukseen käytetyt varat on katsottava kokonaisuudessaan julkisiksi varoiksi, jotka on osoitettu valtion toimenpiteisiin kuuluviin toimiin.

1.2   Tuen valikoivuus

| (83) | Tuet myönnetään ainoastaan ranskalaisten väkevien viinien tuottajien hyväksi, ja sen vuoksi ne ovat luonteeltaan valikoivia. |
| --- | --- |

(83)

Tuet myönnetään ainoastaan ranskalaisten väkevien viinien tuottajien hyväksi, ja sen vuoksi ne ovat luonteeltaan valikoivia.

1.3   Toimenpiteestä koituva etu

| (84) | Väkevien viinien tuottajat saavat taloudellista etua eri toimien (tutkimushankkeet, tekninen apu, laadukkaiden tuotteiden kehittäminen, menekinedistäminen ja mainonta) rahoituksena. Etu parantaa tuensaajien kilpailuasemaa. Yhteisöjen tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan valtiontuesta aiheutuva yrityksen kilpailuaseman parantuminen merkitsee yleensä kilpailun vääristymistä muihin sellaisiin yrityksiin nähden, jotka eivät saa samaa tukea (11). |
| --- | --- |

(84)

Väkevien viinien tuottajat saavat taloudellista etua eri toimien (tutkimushankkeet, tekninen apu, laadukkaiden tuotteiden kehittäminen, menekinedistäminen ja mainonta) rahoituksena. Etu parantaa tuensaajien kilpailuasemaa. Yhteisöjen tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan valtiontuesta aiheutuva yrityksen kilpailuaseman parantuminen merkitsee yleensä kilpailun vääristymistä muihin sellaisiin yrityksiin nähden, jotka eivät saa samaa tukea (11).

1.4   Vaikutukset kauppaan ja kilpailun vääristyminen

| (85) | Tuet saattavat vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, jos ne suosivat kansallista tuotantoa muiden jäsenvaltioiden tuotantoa haittaavalla tavalla. Viiniala on yhteisön tasolla erittäin avointa kilpailulle, mistä on osoituksena myös se, että viinialalla on yhteinen markkinajärjestely. |
| --- | --- |

(85)

Tuet saattavat vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, jos ne suosivat kansallista tuotantoa muiden jäsenvaltioiden tuotantoa haittaavalla tavalla. Viiniala on yhteisön tasolla erittäin avointa kilpailulle, mistä on osoituksena myös se, että viinialalla on yhteinen markkinajärjestely.

| (86) | Seuraavassa taulukossa osoitetaan esimerkein viinialan tuotteilla käytävä kauppa yhteisön sisällä ja Ranskassa vuosina 2001, 2002 ja 2003 (12).









  Viini (1 000 hl) |
| --- | --- |
| Vuosi | EU:n tuonti | EU:n vienti | Ranskan tuonti | Ranskan vienti |
| 2001 | 39 774 | 45 983 | 5 157 | 15 215 |
| 2002 | 40 453 | 46 844 | 4 561 | 15 505 |
| 2003 | 43 077 | 48 922 | 4 772 | 14 997 |

(86)

Seuraavassa taulukossa osoitetaan esimerkein viinialan tuotteilla käytävä kauppa yhteisön sisällä ja Ranskassa vuosina 2001, 2002 ja 2003 (12).

Viini (1 000 hl)

Vuosi

EU:n tuonti

EU:n vienti

Ranskan tuonti

Ranskan vienti

2001

39 774

45 983

5 157

15 215

2002

40 453

46 844

4 561

15 505

2003

43 077

48 922

4 772

14 997

| (87) | Eräät suunnitelluista toimenpiteistä on tarkoitettu toteutettaviksi Euroopan unionin ulkopuolella. Kun otetaan kuitenkin huomioon, että markkinat, joilla yhteisön toimijat toimivat, ovat riippuvaisia toisistaan, on mahdollista, että tuki vääristää yhteisön sisäistä kauppaa vahvistamalla toimijoiden kilpailuasemaa (13), vaikka tuki hyödyttääkin tuotteiden vientiä yhteisön ulkopuolelle (14). |
| --- | --- |

(87)

Eräät suunnitelluista toimenpiteistä on tarkoitettu toteutettaviksi Euroopan unionin ulkopuolella. Kun otetaan kuitenkin huomioon, että markkinat, joilla yhteisön toimijat toimivat, ovat riippuvaisia toisistaan, on mahdollista, että tuki vääristää yhteisön sisäistä kauppaa vahvistamalla toimijoiden kilpailuasemaa (13), vaikka tuki hyödyttääkin tuotteiden vientiä yhteisön ulkopuolelle (14).

| (88) | Edellä sanotun perusteella kyseiset toimenpiteet kuuluvat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, ja niiden voidaan katsoa vastaavan perustamissopimuksen määräyksiä vain, jos niihin voidaan soveltaa jotakin perustamissopimuksessa määrättyä poikkeusta. |
| --- | --- |

(88)

Edellä sanotun perusteella kyseiset toimenpiteet kuuluvat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, ja niiden voidaan katsoa vastaavan perustamissopimuksen määräyksiä vain, jos niihin voidaan soveltaa jotakin perustamissopimuksessa määrättyä poikkeusta.

2.   Tukien soveltuminen yhteismarkkinoille

| (89) | Tässä vaiheessa ainoa ajateltavissa oleva poikkeus on 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeus, jonka mukaan yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. |
| --- | --- |

(89)

Tässä vaiheessa ainoa ajateltavissa oleva poikkeus on 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeus, jonka mukaan yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.

| (90) | Jotta mainittua poikkeusta voitaisiin soveltaa kyseisiin tukiin, niiden olisi vastattava valtiontukea koskevaa lainsäädäntöä. Komissio varmistaa ennen kaikkea sen, onko mahdollista soveltaa EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen, jalostamisen ja kaupan pitämisen alalla toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävään valtiontukeen 23 päivänä joulukuuta 2003 annettua komission asetusta (EY) N:o 1/2004 (15). Jos mainittua asetusta ei voida soveltaa, komissio varmistaa, voidaanko soveltaa muita oikeusperustoja, kuten suuntaviivoja tai yhteisön puitteita. |
| --- | --- |

(90)

Jotta mainittua poikkeusta voitaisiin soveltaa kyseisiin tukiin, niiden olisi vastattava valtiontukea koskevaa lainsäädäntöä. Komissio varmistaa ennen kaikkea sen, onko mahdollista soveltaa EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen, jalostamisen ja kaupan pitämisen alalla toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävään valtiontukeen 23 päivänä joulukuuta 2003 annettua komission asetusta (EY) N:o 1/2004 (15). Jos mainittua asetusta ei voida soveltaa, komissio varmistaa, voidaanko soveltaa muita oikeusperustoja, kuten suuntaviivoja tai yhteisön puitteita.

| (91) | Koska suunniteltuja tukia ei ole rajattu pk-yrityksiin, asetusta (EY) N:o 1/2004 ei voida soveltaa. Sen vuoksi komission arvio perustuu seuraaviin asiakirjoihin: a) yhteisön suuntaviivat maatalousalan valtiontuesta (16), jäljempänä ’maatalouden suuntaviivat’; b) yhteisön suuntaviivat valtiontuesta EY:n perustamissopimuksen liitteessä I lueteltujen ja tiettyjen liitteeseen I kuulumattomien tuotteiden mainontaan (17), jäljempänä ’mainontaa koskevat suuntaviivat’ ja c) yhteisön puitteet tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävälle valtion tuelle (18), jäljempänä ’puitteet’. |
| --- | --- |

(91)

Koska suunniteltuja tukia ei ole rajattu pk-yrityksiin, asetusta (EY) N:o 1/2004 ei voida soveltaa. Sen vuoksi komission arvio perustuu seuraaviin asiakirjoihin: a) yhteisön suuntaviivat maatalousalan valtiontuesta (16), jäljempänä ’maatalouden suuntaviivat’; b) yhteisön suuntaviivat valtiontuesta EY:n perustamissopimuksen liitteessä I lueteltujen ja tiettyjen liitteeseen I kuulumattomien tuotteiden mainontaan (17), jäljempänä ’mainontaa koskevat suuntaviivat’ ja c) yhteisön puitteet tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävälle valtion tuelle (18), jäljempänä ’puitteet’.

| (92) | Koska suunnitellut tuet on tarkoitus rahoittaa ainakin osittain veronluonteisiin maksuihin rinnastettavilla pakollisilla maksuilla, komissio arvioi myös tuen rahoitusta koskevat yksityiskohtaiset säännöt. |
| --- | --- |

(92)

Koska suunnitellut tuet on tarkoitus rahoittaa ainakin osittain veronluonteisiin maksuihin rinnastettavilla pakollisilla maksuilla, komissio arvioi myös tuen rahoitusta koskevat yksityiskohtaiset säännöt.

2.1.   Toimenpiteet

2.1.1.   Mainonta- ja menekinedistämistuet

| (93) | Yhteisön suuntaviivoissa valtiontuesta EY:n perustamissopimuksen liitteessä I lueteltujen tuotteiden mainontaan (19), jäljempänä ’mainontaa koskevat suuntaviivat’ määrätään negatiivisista ja positiivisista edellytyksistä, joita on noudatettava kaikissa kansallisissa tukijärjestelmissä. Näin ollen suuntaviivojen 16–30 kohdan mukaisesti tuet eivät saa koskea perustamissopimuksen 28 artiklan eikä yhteisön johdetun oikeuden vastaisia mainontatoimia eikä toimia ei saa kohdistaa tiettyihin yrityksiin. |
| --- | --- |

(93)

Yhteisön suuntaviivoissa valtiontuesta EY:n perustamissopimuksen liitteessä I lueteltujen tuotteiden mainontaan (19), jäljempänä ’mainontaa koskevat suuntaviivat’ määrätään negatiivisista ja positiivisista edellytyksistä, joita on noudatettava kaikissa kansallisissa tukijärjestelmissä. Näin ollen suuntaviivojen 16–30 kohdan mukaisesti tuet eivät saa koskea perustamissopimuksen 28 artiklan eikä yhteisön johdetun oikeuden vastaisia mainontatoimia eikä toimia ei saa kohdistaa tiettyihin yrityksiin.

| (94) | Ranskan viranomaiset selittivät, että toimia ei sovelleta tiettyihin yrityksiin, että mainonnassa ei väheksytä muita yhteisön tuotteita eikä toimeen sisälly epäsuotuisaa vertailua, jossa hyödynnettäisiin tuotteiden kansallista alkuperää. |
| --- | --- |

(94)

Ranskan viranomaiset selittivät, että toimia ei sovelleta tiettyihin yrityksiin, että mainonnassa ei väheksytä muita yhteisön tuotteita eikä toimeen sisälly epäsuotuisaa vertailua, jossa hyödynnettäisiin tuotteiden kansallista alkuperää.

| (95) | Viittausten kansalliseen alkuperään on oltava toissijaisia verrattuna kampanjassa kuluttajille suunnattavaan pääasialliseen viestiin, eivätkä kyseiset viittaukset saa olla ensisijaisena syynä siihen, miksi kuluttajia kehotetaan ostamaan kyseistä tuotetta. Kyseessä olevassa tapauksessa on tärkeää, että tuotteiden ranskalainen alkuperä ei ole Ranskan alueella toteutettavien kampanjoiden ensisijainen viesti. |
| --- | --- |

(95)

Viittausten kansalliseen alkuperään on oltava toissijaisia verrattuna kampanjassa kuluttajille suunnattavaan pääasialliseen viestiin, eivätkä kyseiset viittaukset saa olla ensisijaisena syynä siihen, miksi kuluttajia kehotetaan ostamaan kyseistä tuotetta. Kyseessä olevassa tapauksessa on tärkeää, että tuotteiden ranskalainen alkuperä ei ole Ranskan alueella toteutettavien kampanjoiden ensisijainen viesti.

| (96) | Ranskan viranomaisten toimittamien näytteiden sekä Ranskan antaman asiaa koskevan selkeän sitoumuksen perusteella voidaan todeta, että kyseessä olevien tuotteiden kansallista alkuperää ei erityisesti korosteta ja että viittaukset alkuperään ovat toissijaisia verrattuna mainoskampanjoiden ensisijaiseen viestiin. |
| --- | --- |

(96)

Ranskan viranomaisten toimittamien näytteiden sekä Ranskan antaman asiaa koskevan selkeän sitoumuksen perusteella voidaan todeta, että kyseessä olevien tuotteiden kansallista alkuperää ei erityisesti korosteta ja että viittaukset alkuperään ovat toissijaisia verrattuna mainoskampanjoiden ensisijaiseen viestiin.

| (97) | Positiivisten perusteiden osalta mainoskampanjoiden kohteena olevien tuotteiden on täytettävä mainontaa koskevien suuntaviivojen 31, 32 ja 33 kohdan mukaan vähintään yksi seuraavista edellytyksistä: niiden on koskettava ylijäämäisiä maataloustuotteita tai lajeja, joita ei hyödynnetä riittävästi, uusia tai korvaavia tuotteita, joiden osalta ei vielä ole ylijäämää, tiettyjen alueiden kehittämistä sekä pienten ja keskisuurten yritysten korkealaatuisten tuotteiden, myös luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden, kehittämistä. |
| --- | --- |

(97)

Positiivisten perusteiden osalta mainoskampanjoiden kohteena olevien tuotteiden on täytettävä mainontaa koskevien suuntaviivojen 31, 32 ja 33 kohdan mukaan vähintään yksi seuraavista edellytyksistä: niiden on koskettava ylijäämäisiä maataloustuotteita tai lajeja, joita ei hyödynnetä riittävästi, uusia tai korvaavia tuotteita, joiden osalta ei vielä ole ylijäämää, tiettyjen alueiden kehittämistä sekä pienten ja keskisuurten yritysten korkealaatuisten tuotteiden, myös luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden, kehittämistä.

| (98) | Ranskan viranomaiset selittivät tältä osin, että toimenpiteillä pyritään kehittämään kyseisiä tuotantoalueita edistämällä niille ominaisten tuotteiden menekkiä. Toimenpiteiden tarkoituksena on tukea kyseisten maantieteellisten alueiden pk-yritysten verkostoa: kyseisillä viinintuotantoaloilla toimivat yritykset ovat pääasiassa pieniä, usein perheyrityksiä, joissa on vain muutamia työntekijöitä. Toimenpiteillä pyritään myös kehittämään laadukkaita tuotteita (tarkistetun alkuperänimityksen omaavia tuotteita). |
| --- | --- |

(98)

Ranskan viranomaiset selittivät tältä osin, että toimenpiteillä pyritään kehittämään kyseisiä tuotantoalueita edistämällä niille ominaisten tuotteiden menekkiä. Toimenpiteiden tarkoituksena on tukea kyseisten maantieteellisten alueiden pk-yritysten verkostoa: kyseisillä viinintuotantoaloilla toimivat yritykset ovat pääasiassa pieniä, usein perheyrityksiä, joissa on vain muutamia työntekijöitä. Toimenpiteillä pyritään myös kehittämään laadukkaita tuotteita (tarkistetun alkuperänimityksen omaavia tuotteita).

| (99) | Jotta tukia ei myönnettäisi yksittäisille tuottajille, komissio varmistaa erityisesti suojatun alkuperänimityksen tai suojatun maantieteellisen merkinnän omaavien yhteisössä rekisteröityjen maataloustuotteiden mainontatukien (20) osalta sen, että kaikilla tarkistetulla alkuperänimityksellä varustettujen viinien tuottajilla on samat tukioikeudet. Se merkitsee sitä, että mainontatoimenpiteillä on viitattava itse tarkistettuun alkuperänimitykseen eikä logoon tai etikettiin, jollei kaikilla tuottajilla ole oikeutta sen käyttöön. Samoin jos tuki maksetaan käytännön syistä tuottajaryhmittymälle, komissio edellyttää vakuutusta siitä, että kaikki tuottajat voivat saada tukea riippumatta siitä, ovatko he ryhmittymän jäseniä vai eivät. |
| --- | --- |

(99)

Jotta tukia ei myönnettäisi yksittäisille tuottajille, komissio varmistaa erityisesti suojatun alkuperänimityksen tai suojatun maantieteellisen merkinnän omaavien yhteisössä rekisteröityjen maataloustuotteiden mainontatukien (20) osalta sen, että kaikilla tarkistetulla alkuperänimityksellä varustettujen viinien tuottajilla on samat tukioikeudet. Se merkitsee sitä, että mainontatoimenpiteillä on viitattava itse tarkistettuun alkuperänimitykseen eikä logoon tai etikettiin, jollei kaikilla tuottajilla ole oikeutta sen käyttöön. Samoin jos tuki maksetaan käytännön syistä tuottajaryhmittymälle, komissio edellyttää vakuutusta siitä, että kaikki tuottajat voivat saada tukea riippumatta siitä, ovatko he ryhmittymän jäseniä vai eivät.

| (100) | Ranskan viranomaiset sitoutuivat siihen, että kyseiseen tukeen oikeutettuja ovat yhteistyössä toteutettujen toimien kautta ja ketään syrjimättä kaikki ne tuottajat, joiden tuotetta mainonta koskee sekä tuotteen kaupan pitämiseen osallistuvat toimijat. |
| --- | --- |

(100)

Ranskan viranomaiset sitoutuivat siihen, että kyseiseen tukeen oikeutettuja ovat yhteistyössä toteutettujen toimien kautta ja ketään syrjimättä kaikki ne tuottajat, joiden tuotetta mainonta koskee sekä tuotteen kaupan pitämiseen osallistuvat toimijat.

| (101) | Suuntaviivojen 60 kohdassa määrättyjen tukien enimmäismäärien osalta valtion varoista voidaan rahoittaa mainontatoimia 50 prosenttiin asti, ja jäljelle jäävän osan rahoittamisesta vastaavat tuen saajina olevat toimialajärjestöt ja toimialakohtaiset organisaatiot. |
| --- | --- |

(101)

Suuntaviivojen 60 kohdassa määrättyjen tukien enimmäismäärien osalta valtion varoista voidaan rahoittaa mainontatoimia 50 prosenttiin asti, ja jäljelle jäävän osan rahoittamisesta vastaavat tuen saajina olevat toimialajärjestöt ja toimialakohtaiset organisaatiot.

| (102) | Ranskan viranomaiset sitoutuivat siihen, että julkisen rahoituksen osuus on enintään 50 prosenttia Euroopan unionin alueella toteutettavista mainontatoimista. Loppuosan rahoittamisesta vastaavat kyseisen maatalousalan toimijat. |
| --- | --- |

(102)

Ranskan viranomaiset sitoutuivat siihen, että julkisen rahoituksen osuus on enintään 50 prosenttia Euroopan unionin alueella toteutettavista mainontatoimista. Loppuosan rahoittamisesta vastaavat kyseisen maatalousalan toimijat.

| (103) | Euroopan unionin ulkopuolella toteutettavista toimista voidaan rahoittaa 80 prosenttia. Se vastaa komission hyväksymää kantaa (21), jonka mukaan tuottajien osallistumisesta tämäntyyppisten toimien osarahoitukseen säädetään erityisesti maataloustuotteita koskevista tiedotus- ja myynninedistämistoimista kolmansissa maissa 14 päivänä joulukuuta 1999 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2702/1999 (22) siltä osin kuin on kyse osarahoitetuista toimista. Kolmansissa maissa toteutettavien yhteisön toimien osalta kyseisen asetuksen 9 artiklassa säädetään, että toimia ehdottavien järjestöjen on rahoitettava osa maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden PR-toimista sekä menekinedistämis- ja mainontatoimista. Näin ollen vähintään kaksi vuotta kestävissä toimissa järjestöjen osuus on yleensä vähintään 20 prosenttia kustannuksista, yhteisön enimmäisosuus on 60 prosenttia ja jäsenvaltioiden 20 prosenttia. Se, että tuensaajat rahoittavat tämäntyyppisissä toimissa tosiasiallisesti vähintään 20 prosenttia kustannuksista, soveltuu ehkäisemään kilpailun vääristymistä muihin yhteisön tuotteisiin nähden. |
| --- | --- |

(103)

Euroopan unionin ulkopuolella toteutettavista toimista voidaan rahoittaa 80 prosenttia. Se vastaa komission hyväksymää kantaa (21), jonka mukaan tuottajien osallistumisesta tämäntyyppisten toimien osarahoitukseen säädetään erityisesti maataloustuotteita koskevista tiedotus- ja myynninedistämistoimista kolmansissa maissa 14 päivänä joulukuuta 1999 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2702/1999 (22) siltä osin kuin on kyse osarahoitetuista toimista. Kolmansissa maissa toteutettavien yhteisön toimien osalta kyseisen asetuksen 9 artiklassa säädetään, että toimia ehdottavien järjestöjen on rahoitettava osa maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden PR-toimista sekä menekinedistämis- ja mainontatoimista. Näin ollen vähintään kaksi vuotta kestävissä toimissa järjestöjen osuus on yleensä vähintään 20 prosenttia kustannuksista, yhteisön enimmäisosuus on 60 prosenttia ja jäsenvaltioiden 20 prosenttia. Se, että tuensaajat rahoittavat tämäntyyppisissä toimissa tosiasiallisesti vähintään 20 prosenttia kustannuksista, soveltuu ehkäisemään kilpailun vääristymistä muihin yhteisön tuotteisiin nähden.

| (104) | Ranskan viranomaiset ovat toimittaneet komissiolle ilmoitetulla tuella rahoitettavien menekinedistämis- ja mainontatoimien näytteitä, joiden avulla on voitu varmistaa mainittujen viranomaisten antamat sitoumukset. |
| --- | --- |

(104)

Ranskan viranomaiset ovat toimittaneet komissiolle ilmoitetulla tuella rahoitettavien menekinedistämis- ja mainontatoimien näytteitä, joiden avulla on voitu varmistaa mainittujen viranomaisten antamat sitoumukset.

| (105) | Komissio katsoo, että kyseiset tuet vastaavat yhteisön tasolla vahvistettuja edellytyksiä. |
| --- | --- |

(105)

Komissio katsoo, että kyseiset tuet vastaavat yhteisön tasolla vahvistettuja edellytyksiä.

2.1.2.   Tutkimukseen myönnettävät tuet

| (106) | Tutkimus- ja testaustoimien sekä tieteellistä kehitystä koskevien tiedotustoimien osalta maatalouden suuntaviivojen 17 kohdassa määrätään, että tutkimus- ja kehitystyöhön tarkoitetut tuet on tutkittava yhteisön puitteissa tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävälle valtiontuelle (23) vahvistettujen perusteiden mukaisesti. Viimeksi mainituissa täsmennetään, että yhteismarkkinoille soveltuvaa on enintään 100 prosenttiin nouseva tuki myös sellaisissa tapauksissa, joissa yritykset suorittavat tutkimus- ja kehitystyötä, edellyttäen, että kaikki neljä seuraavista edellytyksistä täyttyvät kussakin tapauksessa:






  a) | tuki palvelee yleisluonteisesti asianomaista alaa vääristämättä kohtuuttomasti kilpailua muilla aloilla; |
| --- | --- | --- |

(106)

Tutkimus- ja testaustoimien sekä tieteellistä kehitystä koskevien tiedotustoimien osalta maatalouden suuntaviivojen 17 kohdassa määrätään, että tutkimus- ja kehitystyöhön tarkoitetut tuet on tutkittava yhteisön puitteissa tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävälle valtiontuelle (23) vahvistettujen perusteiden mukaisesti. Viimeksi mainituissa täsmennetään, että yhteismarkkinoille soveltuvaa on enintään 100 prosenttiin nouseva tuki myös sellaisissa tapauksissa, joissa yritykset suorittavat tutkimus- ja kehitystyötä, edellyttäen, että kaikki neljä seuraavista edellytyksistä täyttyvät kussakin tapauksessa:

a)

tuki palvelee yleisluonteisesti asianomaista alaa vääristämättä kohtuuttomasti kilpailua muilla aloilla;

| b) | tiedot julkaistaan tarkoituksenmukaisissa lehdissä, joilla on vähintään kansallinen levikki ja jotka eivät rajoitu minkään erityisen järjestön jäseniin, sen varmistamiseksi, että kuka tahansa työstä mahdollisesti kiinnostunut toimija saa vaivatta tiedon työn suorittamisesta ja että työn tulokset ovat kaikkien kiinnostuneiden osapuolten saatavilla tai ne saatetaan kaikkien saataville pyynnöstä. Nämä tiedot on julkaistava viimeistään silloin, kun tiedot voidaan antaa jonkin tietyn järjestön jäsenille; |
| --- | --- |

b)

tiedot julkaistaan tarkoituksenmukaisissa lehdissä, joilla on vähintään kansallinen levikki ja jotka eivät rajoitu minkään erityisen järjestön jäseniin, sen varmistamiseksi, että kuka tahansa työstä mahdollisesti kiinnostunut toimija saa vaivatta tiedon työn suorittamisesta ja että työn tulokset ovat kaikkien kiinnostuneiden osapuolten saatavilla tai ne saatetaan kaikkien saataville pyynnöstä. Nämä tiedot on julkaistava viimeistään silloin, kun tiedot voidaan antaa jonkin tietyn järjestön jäsenille;

| c) | kaikkien kiinnostuneiden osapuolten, mukaan lukien tuen saaja, on mahdollista hyödyntää työn tuloksia samoista lähtökohdista sekä kulujen että ajan osalta; |
| --- | --- |

c)

kaikkien kiinnostuneiden osapuolten, mukaan lukien tuen saaja, on mahdollista hyödyntää työn tuloksia samoista lähtökohdista sekä kulujen että ajan osalta;

| d) | tuki täyttää monenvälisten kauppaneuvottelujen Uruguayn kierroksen aikana tehdyn maataloussopimuksen liitteessä ’Kotimainen tuki: Perusteet alennussitoumuksista vapautumiselle’ (24) määrätyt edellytykset. |
| --- | --- |

d)

tuki täyttää monenvälisten kauppaneuvottelujen Uruguayn kierroksen aikana tehdyn maataloussopimuksen liitteessä ’Kotimainen tuki: Perusteet alennussitoumuksista vapautumiselle’ (24) määrätyt edellytykset.

| (107) | Ranskan viranomaiset sitoutuivat seuraaviin seikkoihin:






  a) | kyse on yksinomaan yleisluonteisista asianomaista alaa koskevista tutkimuksista, jotka on tarkoitettu yleiseen käyttöön ja levitykseen muuttamatta kaupankäynnin edellytyksiä ja vääristämättä kohtuuttomasti kilpailua muilla aloilla; |
| --- | --- | --- |

(107)

Ranskan viranomaiset sitoutuivat seuraaviin seikkoihin:

a)

kyse on yksinomaan yleisluonteisista asianomaista alaa koskevista tutkimuksista, jotka on tarkoitettu yleiseen käyttöön ja levitykseen muuttamatta kaupankäynnin edellytyksiä ja vääristämättä kohtuuttomasti kilpailua muilla aloilla;

| b) | kustakin ohjelmasta saadut tulokset on niiden varmistuksen jälkeen julkaistava sellaisissa julkaisuissa, jotka ovat helpoiten asianomaisten saatavilla. Tutkimusten tulokset on julkaistava ja niistä on tiedotettava, jotta tiedot olisivat pyynnöstä kaikkien alan toimijoiden ja kauppiaiden saatavilla ketään syrjimättä ja samanaikaisesti. Toteutettujen toimien päätelmät tai tiivistelmät on julkaistava kyseisten toimialakohtaisten organisaatioiden suurelle yleisölle tarkoitetuissa julkaisuissa, tutkimuksiin liittyvien teknisten laitosten erityisjulkaisuissa, esitteissä ja muissa julkaisuissa. Ne on saatettava alan toimijoiden käyttöön maatalousalan tai maataloudesta ja kalastuksesta vastaavan ministeriön tavanomaisia kanavia käyttäen; |
| --- | --- |

b)

kustakin ohjelmasta saadut tulokset on niiden varmistuksen jälkeen julkaistava sellaisissa julkaisuissa, jotka ovat helpoiten asianomaisten saatavilla. Tutkimusten tulokset on julkaistava ja niistä on tiedotettava, jotta tiedot olisivat pyynnöstä kaikkien alan toimijoiden ja kauppiaiden saatavilla ketään syrjimättä ja samanaikaisesti. Toteutettujen toimien päätelmät tai tiivistelmät on julkaistava kyseisten toimialakohtaisten organisaatioiden suurelle yleisölle tarkoitetuissa julkaisuissa, tutkimuksiin liittyvien teknisten laitosten erityisjulkaisuissa, esitteissä ja muissa julkaisuissa. Ne on saatettava alan toimijoiden käyttöön maatalousalan tai maataloudesta ja kalastuksesta vastaavan ministeriön tavanomaisia kanavia käyttäen;

| c) | koska tutkimukset ovat luonteeltaan yleisluonteisia, tuloksia ei ole tarkoitus hyödyntää kaupallisesti. Näin ollen ei synny epäselvyyttä tulosten käyttöoikeutta koskevista kustannuksista tai käyttöoikeuden saamisedellytyksistä; |
| --- | --- |

c)

koska tutkimukset ovat luonteeltaan yleisluonteisia, tuloksia ei ole tarkoitus hyödyntää kaupallisesti. Näin ollen ei synny epäselvyyttä tulosten käyttöoikeutta koskevista kustannuksista tai käyttöoikeuden saamisedellytyksistä;

| d) | Ranskan viranomaiset vakuuttavat, että rahoitettavat toimet eivät johda tuottajille tai jalostajille suoritettaviin suoriin maksuihin ja että ne täyttävät kansainvälisen kaupan perusteet, joihin EU on sitoutunut. |
| --- | --- |

d)

Ranskan viranomaiset vakuuttavat, että rahoitettavat toimet eivät johda tuottajille tai jalostajille suoritettaviin suoriin maksuihin ja että ne täyttävät kansainvälisen kaupan perusteet, joihin EU on sitoutunut.

| (108) | Komissio katsoo, että kyseiset tuet vastaavat yhteisön tasolla vahvistettuja edellytyksiä. |
| --- | --- |

(108)

Komissio katsoo, että kyseiset tuet vastaavat yhteisön tasolla vahvistettuja edellytyksiä.

2.1.3.   Teknisen avun tuet

| (109) | Maatalouden suuntaviivojen 14 kohdassa säädetään, että tämäntyyppisten tukien myöntäminen 100 prosentin tuki-intensiteetillä sallitaan, jos tukia voivat saada kaikki kyseisellä alueella toimivat tukikelpoiset henkilöt puolueettomin perustein ja jos tuen kokonaismäärä on alle 100 000 euroa tuensaajaa kohti kolmen vuoden aikana tai kun kyseessä ovat pk-yritykset, enintään 50 prosenttia tukikelpoisista menoista, jolloin sovelletaan sitä määrää, joka on korkeampi. Ranskan viranomaiset sitoutuivat noudattamaan näitä edellytyksiä. |
| --- | --- |

(109)

Maatalouden suuntaviivojen 14 kohdassa säädetään, että tämäntyyppisten tukien myöntäminen 100 prosentin tuki-intensiteetillä sallitaan, jos tukia voivat saada kaikki kyseisellä alueella toimivat tukikelpoiset henkilöt puolueettomin perustein ja jos tuen kokonaismäärä on alle 100 000 euroa tuensaajaa kohti kolmen vuoden aikana tai kun kyseessä ovat pk-yritykset, enintään 50 prosenttia tukikelpoisista menoista, jolloin sovelletaan sitä määrää, joka on korkeampi. Ranskan viranomaiset sitoutuivat noudattamaan näitä edellytyksiä.

| (110) | Komissio katsoo, että kyseiset tuet vastaavat yhteisön tasolla vahvistettuja edellytyksiä. |
| --- | --- |

(110)

Komissio katsoo, että kyseiset tuet vastaavat yhteisön tasolla vahvistettuja edellytyksiä.

2.1.4.   Laadukkaiden tuotteiden tuotannolle myönnettävät tuet

| (111) | Maatalouden suuntaviivojen 13 kohdassa säädetään, että tämäntyyppisten tukien myöntäminen 100 prosentin tuki-intensiteetillä sallitaan, jos tukia voivat saada kaikki kyseisellä alueella toimivat tukikelpoiset henkilöt puolueettomin perustein ja jos tuen kokonaismäärä on alle 100 000 euroa tuensaajaa kohti kolmen vuoden aikana tai kun kyseessä ovat pk-yritykset, enintään 50 prosenttia tukikelpoisista menoista, jolloin sovelletaan sitä määrää, joka on korkeampi. Ranskan viranomaiset sitoutuivat noudattamaan näitä edellytyksiä. |
| --- | --- |

(111)

Maatalouden suuntaviivojen 13 kohdassa säädetään, että tämäntyyppisten tukien myöntäminen 100 prosentin tuki-intensiteetillä sallitaan, jos tukia voivat saada kaikki kyseisellä alueella toimivat tukikelpoiset henkilöt puolueettomin perustein ja jos tuen kokonaismäärä on alle 100 000 euroa tuensaajaa kohti kolmen vuoden aikana tai kun kyseessä ovat pk-yritykset, enintään 50 prosenttia tukikelpoisista menoista, jolloin sovelletaan sitä määrää, joka on korkeampi. Ranskan viranomaiset sitoutuivat noudattamaan näitä edellytyksiä.

| (112) | Komissio katsoo, että kyseiset tuet vastaavat yhteisön tasolla vahvistettuja edellytyksiä. |
| --- | --- |

(112)

Komissio katsoo, että kyseiset tuet vastaavat yhteisön tasolla vahvistettuja edellytyksiä.

2.2.   Tukien rahoittaminen

2.2.1   Pakollinen maksu

| (113) | Komissio katsoo yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön (25) mukaisesti yleensä, että tuen rahoittamisella pakollisilla maksuilla voi olla varsinaisen tuen tarkoituksen ylittävä suojavaikutus. Kyseiset maksut ovat todellisuudessa pakollisia maksuja. Saman oikeuskäytännön mukaan komissio katsoo, ettei tukea voida rahoittaa veronluonteisin maksuin, joita peritään myös muiden jäsenvaltioiden tuontituotteilta. |
| --- | --- |

(113)

Komissio katsoo yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön (25) mukaisesti yleensä, että tuen rahoittamisella pakollisilla maksuilla voi olla varsinaisen tuen tarkoituksen ylittävä suojavaikutus. Kyseiset maksut ovat todellisuudessa pakollisia maksuja. Saman oikeuskäytännön mukaan komissio katsoo, ettei tukea voida rahoittaa veronluonteisin maksuin, joita peritään myös muiden jäsenvaltioiden tuontituotteilta.

| (114) | Vapaaehtoiset pakolliset maksut koskevat viininviljelijöiden kaupan pitämiä tarkistetun alkuperänimityksen omaavia väkeviä viinejä, valmistajia sekä kauppiaita ja tukkukauppiaita, jotka toimivat kyseisen tarkistetun alkuperänimityksen omaavan väkevän viinin tuotantoalueella. Ranskan viranomaiset selittivät myös, että toisin kuin alkoholin ja alkoholijuomien valmisteveroja koskevaan yhteisön lainsäädäntöön perustuvat verot, toimialakohtaiset maksut koskevat vain kyseisiä tarkistetun alkuperänimityksen omaavia väkeviä viinejä, joita tuotetaan siis ainoastaan lainsäädännöllä rajoitetuilla alueilla, jolloin vero ei koske muista jäsenvaltioista peräisin olevia väkeviä viinejä. |
| --- | --- |

(114)

Vapaaehtoiset pakolliset maksut koskevat viininviljelijöiden kaupan pitämiä tarkistetun alkuperänimityksen omaavia väkeviä viinejä, valmistajia sekä kauppiaita ja tukkukauppiaita, jotka toimivat kyseisen tarkistetun alkuperänimityksen omaavan väkevän viinin tuotantoalueella. Ranskan viranomaiset selittivät myös, että toisin kuin alkoholin ja alkoholijuomien valmisteveroja koskevaan yhteisön lainsäädäntöön perustuvat verot, toimialakohtaiset maksut koskevat vain kyseisiä tarkistetun alkuperänimityksen omaavia väkeviä viinejä, joita tuotetaan siis ainoastaan lainsäädännöllä rajoitetuilla alueilla, jolloin vero ei koske muista jäsenvaltioista peräisin olevia väkeviä viinejä.

| (115) | Erityisesti tukkukauppiaiden tapauksessa ei ole poissuljettua, että ne pitävät kaupan myös tuontituotteita. Ranskan viranomaiset täsmensivät kuitenkin, että tukkukauppiaiden maksama toimialakohtainen maksu peritään vain niiltä väkeviltä viineiltä, joita tuki-ilmoitus koskee, toisin sanoen Pineau des Charentes-, Floc de Gascogne-, Pommeau de Normandie- ja Macvin du Jura -viineiltä. Sen vuoksi kyseinen maksu ei koske tuotuja viinejä. |
| --- | --- |

(115)

Erityisesti tukkukauppiaiden tapauksessa ei ole poissuljettua, että ne pitävät kaupan myös tuontituotteita. Ranskan viranomaiset täsmensivät kuitenkin, että tukkukauppiaiden maksama toimialakohtainen maksu peritään vain niiltä väkeviltä viineiltä, joita tuki-ilmoitus koskee, toisin sanoen Pineau des Charentes-, Floc de Gascogne-, Pommeau de Normandie- ja Macvin du Jura -viineiltä. Sen vuoksi kyseinen maksu ei koske tuotuja viinejä.

| (116) | Koska maksua peritään ainoastaan toimenpiteeseen kuuluvilta tarkistetun alkuperänimityksen omaavilta väkeviltä viineiltä, voidaan todeta, että tuontituotteilta ei peritä maksua. |
| --- | --- |

(116)

Koska maksua peritään ainoastaan toimenpiteeseen kuuluvilta tarkistetun alkuperänimityksen omaavilta väkeviltä viineiltä, voidaan todeta, että tuontituotteilta ei peritä maksua.

| (117) | Veronluonteisilla maksuilla rahoitettavien valtiontukien osalta tuomioistuin on vahvistanut myös muita perusteita, joita olisi tarkasteltava tässä yhteydessä. Tuomioistuin antoi Nygardia koskevassa asiassa (26) tuomion, jonka mukaan maksu on katsottava perustamissopimuksen 90 artiklan vastaiseksi syrjintäkiellon rikkomiseksi, jos maksuista saatavat tulot hyödyttävät erityisesti niitä kansallisia tuotteita, jotka jalostetaan tai joita pidetään kaupan kansallisilla markkinoilla, koska verolla korvataan osittain kyseisten toimijoiden rasitteita ja syrjitään näin ollen kansallisia vientituotteita. |
| --- | --- |

(117)

Veronluonteisilla maksuilla rahoitettavien valtiontukien osalta tuomioistuin on vahvistanut myös muita perusteita, joita olisi tarkasteltava tässä yhteydessä. Tuomioistuin antoi Nygardia koskevassa asiassa (26) tuomion, jonka mukaan maksu on katsottava perustamissopimuksen 90 artiklan vastaiseksi syrjintäkiellon rikkomiseksi, jos maksuista saatavat tulot hyödyttävät erityisesti niitä kansallisia tuotteita, jotka jalostetaan tai joita pidetään kaupan kansallisilla markkinoilla, koska verolla korvataan osittain kyseisten toimijoiden rasitteita ja syrjitään näin ollen kansallisia vientituotteita.

| (118) | Menekinedistämis- ja mainontatuet, jotka ovat ainoita vapaaehtoisella pakollisella maksulla rahoitettavia tukia, hyödyttävät kaupan pitämisen alaa eivätkä tarjoa niille kauppiaille, joiden myynti suuntautuu yksinomaan Ranskan tai Euroopan unionin ulkopuolelle, välttämättä samoja etuja. |
| --- | --- |

(118)

Menekinedistämis- ja mainontatuet, jotka ovat ainoita vapaaehtoisella pakollisella maksulla rahoitettavia tukia, hyödyttävät kaupan pitämisen alaa eivätkä tarjoa niille kauppiaille, joiden myynti suuntautuu yksinomaan Ranskan tai Euroopan unionin ulkopuolelle, välttämättä samoja etuja.

| (119) | Ranskan viranomaiset vakuuttivat kuitenkin, että niin Pineau des Charentes’n kansallinen komitea kuin Floc de Gascognen toimialakohtainen komiteakin rahoittavat menekinedistämis- tai mainontatoimia niin Ranskassa, Euroopan unionissa kuin kolmansissa maissakin. Ne tekevät kyseistä rahoitusta koskevat päätökset täysin itsenäisesti hallintoelimissään, joissa ovat edustettuina kaikki asianomaisen alan toimijat. |
| --- | --- |

(119)

Ranskan viranomaiset vakuuttivat kuitenkin, että niin Pineau des Charentes’n kansallinen komitea kuin Floc de Gascognen toimialakohtainen komiteakin rahoittavat menekinedistämis- tai mainontatoimia niin Ranskassa, Euroopan unionissa kuin kolmansissa maissakin. Ne tekevät kyseistä rahoitusta koskevat päätökset täysin itsenäisesti hallintoelimissään, joissa ovat edustettuina kaikki asianomaisen alan toimijat.

| (120) | Siiderien nimityksiä käsittelevä toimialakohtainen organisaatio ja Juran viinien toimialakohtainen komitea eivät sen sijaan suunnittele tällä hetkellä Ranskan ulkopuolella toteutettavien toimien rahoittamista. Ranskan viranomaisten mukaan toimien suuntaaminen Ranskan markkinoille kuuluu kuitenkin kyseisen alan omaan toimintaan, jossa kansallisille markkinoille keskittymistä pidetään ensisijaisen tärkeänä, etenkin koska väkevien viinien myynti ulkomailla ei ole vielä kaupan käytäntönä. Ranskan viranomaiset vakuuttavat, ettei kyseinen suuntautuminen haittaa kauppiaiden toimintaa, koska myynti Ranskan ulkopuolella on marginaalista eikä vientikauppaan erikoistuneita kauppiaita ole. |
| --- | --- |

(120)

Siiderien nimityksiä käsittelevä toimialakohtainen organisaatio ja Juran viinien toimialakohtainen komitea eivät sen sijaan suunnittele tällä hetkellä Ranskan ulkopuolella toteutettavien toimien rahoittamista. Ranskan viranomaisten mukaan toimien suuntaaminen Ranskan markkinoille kuuluu kuitenkin kyseisen alan omaan toimintaan, jossa kansallisille markkinoille keskittymistä pidetään ensisijaisen tärkeänä, etenkin koska väkevien viinien myynti ulkomailla ei ole vielä kaupan käytäntönä. Ranskan viranomaiset vakuuttavat, ettei kyseinen suuntautuminen haittaa kauppiaiden toimintaa, koska myynti Ranskan ulkopuolella on marginaalista eikä vientikauppaan erikoistuneita kauppiaita ole.

| (121) | Ranskan viranomaiset sitoutuivat joka tapauksessa siihen, että vientituotteet hyötyvät toimialakohtaisilla maksuilla rahoitettavista toimista yhtä paljon kuin Ranskan alueella myytävät tuotteetkin. |
| --- | --- |

(121)

Ranskan viranomaiset sitoutuivat joka tapauksessa siihen, että vientituotteet hyötyvät toimialakohtaisilla maksuilla rahoitettavista toimista yhtä paljon kuin Ranskan alueella myytävät tuotteetkin.

| (122) | Komissio ottaa tämän sitoumuksen huomioon ja katsoo, että Ranskan toimittamista tiedoista ei käy ilmi tekijöitä, joiden perusteella voitaisiin tällä hetkellä todeta, että vientiin tarkoitettuihin väkeviin viineihin kohdistuisi syrjintää. |
| --- | --- |

(122)

Komissio ottaa tämän sitoumuksen huomioon ja katsoo, että Ranskan toimittamista tiedoista ei käy ilmi tekijöitä, joiden perusteella voitaisiin tällä hetkellä todeta, että vientiin tarkoitettuihin väkeviin viineihin kohdistuisi syrjintää.

| (123) | Komissio muistuttaa Ranskan viranomaisia kuitenkin Nygardia koskevassa asiassa annetun tuomion vaikutuksista vientituotteiden ja jäsenvaltion alueella kaupan pidettävien tuotteiden väliseen syrjintään. Tuomioistuimen tuomiossa todettiin erityisesti, että jäsenvaltion toimivaltaan kuuluu ratkaista, kohdistuuko tuotteisiin mahdollisesti syrjintää. Sitä varten jäsenvaltion on varmistettava viitejakson aikana kansallisilla markkinoilla kaupan pidettäviltä kansallisilta tuotteilta asianomaisen maksun puitteissa perittävien kokonaismäärien ja yksinomaan näille tuotteille koituvien etujen taloudellinen vastaavuus. |
| --- | --- |

(123)

Komissio muistuttaa Ranskan viranomaisia kuitenkin Nygardia koskevassa asiassa annetun tuomion vaikutuksista vientituotteiden ja jäsenvaltion alueella kaupan pidettävien tuotteiden väliseen syrjintään. Tuomioistuimen tuomiossa todettiin erityisesti, että jäsenvaltion toimivaltaan kuuluu ratkaista, kohdistuuko tuotteisiin mahdollisesti syrjintää. Sitä varten jäsenvaltion on varmistettava viitejakson aikana kansallisilla markkinoilla kaupan pidettäviltä kansallisilta tuotteilta asianomaisen maksun puitteissa perittävien kokonaismäärien ja yksinomaan näille tuotteille koituvien etujen taloudellinen vastaavuus.

2.2.2   Yhteensopivuus perustamissopimuksen muiden määräysten kanssa

| (124) | Tässä yhteydessä on muistutettava, että valtiontukea, joka rikkoo joidenkin yksityiskohtaisten sääntöjensä osalta perustamissopimuksen määräyksiä, ei voida pitää yhteismarkkinoille soveltuvana. Kyseessä olevassa tapauksessa komissio tutki, oliko AEVP:n tuesta nro 703/95 tekemä valitus, joka koski perustamissopimuksen 90 artiklan mahdollista rikkomista, perusteltu. Komissio toteaa lisäksi, ettei AEVP ole toimittanut huomautuksia nyt käsiteltävänä olevan menettelyn yhteydessä. |
| --- | --- |

(124)

Tässä yhteydessä on muistutettava, että valtiontukea, joka rikkoo joidenkin yksityiskohtaisten sääntöjensä osalta perustamissopimuksen määräyksiä, ei voida pitää yhteismarkkinoille soveltuvana. Kyseessä olevassa tapauksessa komissio tutki, oliko AEVP:n tuesta nro 703/95 tekemä valitus, joka koski perustamissopimuksen 90 artiklan mahdollista rikkomista, perusteltu. Komissio toteaa lisäksi, ettei AEVP ole toimittanut huomautuksia nyt käsiteltävänä olevan menettelyn yhteydessä.

| (125) | EY:n perustamissopimuksen 90 artiklassa määrätään seuraavaa: ”Jäsenvaltiot eivät määrää muiden jäsenvaltioiden tuotteille minkäänlaisia korkeampia välittömiä tai välillisiä sisäisiä maksuja, kuin ne välittömästi tai välillisesti määräävät samanlaisille kotimaisille tuotteille.” |
| --- | --- |

(125)

EY:n perustamissopimuksen 90 artiklassa määrätään seuraavaa: ”Jäsenvaltiot eivät määrää muiden jäsenvaltioiden tuotteille minkäänlaisia korkeampia välittömiä tai välillisiä sisäisiä maksuja, kuin ne välittömästi tai välillisesti määräävät samanlaisille kotimaisille tuotteille.”

| (126) | Kyseessä olevassa tapauksessa Ranskassa väkeviin viineihin sovellettava valmisteverokanta on sama ranskalaisille ja muista jäsenvaltioista peräisin oleville viineille. |
| --- | --- |

(126)

Kyseessä olevassa tapauksessa Ranskassa väkeviin viineihin sovellettava valmisteverokanta on sama ranskalaisille ja muista jäsenvaltioista peräisin oleville viineille.

| (127) | Kyse olisi perustamissopimuksen 90 artiklan vastaisesta sisäisestä syrjivästä maksusta vain, jos ranskalaisten tuottajien maksu korvattaisiin osittain tuilla, jotka on tarkoitettu näille samoille tuottajille, jolloin vain muut kuin ranskalaiset tuottajat joutuisivat maksamaan maksun kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

(127)

Kyse olisi perustamissopimuksen 90 artiklan vastaisesta sisäisestä syrjivästä maksusta vain, jos ranskalaisten tuottajien maksu korvattaisiin osittain tuilla, jotka on tarkoitettu näille samoille tuottajille, jolloin vain muut kuin ranskalaiset tuottajat joutuisivat maksamaan maksun kokonaisuudessaan.

| (128) | Ensinnäkin on todettava, että verot kuuluvat valtiontukia koskevien perustamissopimuksen määräysten soveltamisalaan ainoastaan, jos niillä rahoitetaan tukitoimenpidettä ja jos ne muodostavat pääosan kyseisestä tuesta. |
| --- | --- |

(128)

Ensinnäkin on todettava, että verot kuuluvat valtiontukia koskevien perustamissopimuksen määräysten soveltamisalaan ainoastaan, jos niillä rahoitetaan tukitoimenpidettä ja jos ne muodostavat pääosan kyseisestä tuesta.

| (129) | Tästä seuraa, että väkevien viinien maksu ei vaikuta suunniteltujen tukien soveltuvuuden arviointiin, ja näin ollen se on tutkittava tässä yhteydessä ainoastaan, jos mainitun maksun ja tukitoimenpiteiden välillä on riittävän suuri yhteys. |
| --- | --- |

(129)

Tästä seuraa, että väkevien viinien maksu ei vaikuta suunniteltujen tukien soveltuvuuden arviointiin, ja näin ollen se on tutkittava tässä yhteydessä ainoastaan, jos mainitun maksun ja tukitoimenpiteiden välillä on riittävän suuri yhteys.

| (130) | Yhteisön tuomioistuimen asiassa Streekgewest Westelijk Noord-Brabant 13 päivänä tammikuuta 2005 antamassa tuomiossa (27), joka annettiin sen jälkeen, kun tämän päätöksen kohteena olevia tukia koskeva perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa määrätty menettely aloitettiin, täsmennettiin olosuhteet, joissa on katsottava, että maksun ja tuen välillä on riittävä yhteys, jolloin voidaan todeta maksun muodostavan suurimman osan tuesta. |
| --- | --- |

(130)

Yhteisön tuomioistuimen asiassa Streekgewest Westelijk Noord-Brabant 13 päivänä tammikuuta 2005 antamassa tuomiossa (27), joka annettiin sen jälkeen, kun tämän päätöksen kohteena olevia tukia koskeva perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa määrätty menettely aloitettiin, täsmennettiin olosuhteet, joissa on katsottava, että maksun ja tuen välillä on riittävä yhteys, jolloin voidaan todeta maksun muodostavan suurimman osan tuesta.

| (131) | Kyseisen tuomion perusteluosan 26 kohdassa todetaan erityisesti, että maksun tai sen osan voidaan katsoa muodostavan merkittävän osan tukitoimenpiteestä ainoastaan, jos maksun ja veron välillä on asiaa koskevaan kansalliseen lainsäädäntöön perustuva veron käyttöä koskevavelvoittava yhteys, jolloin verosta saatavat tulot vaikuttavat suoraan tuen määrään ja näin ollen arvioon siitä, onko tuki yhteismarkkinoille soveltuvaa. |
| --- | --- |

(131)

Kyseisen tuomion perusteluosan 26 kohdassa todetaan erityisesti, että maksun tai sen osan voidaan katsoa muodostavan merkittävän osan tukitoimenpiteestä ainoastaan, jos maksun ja veron välillä on asiaa koskevaan kansalliseen lainsäädäntöön perustuva veron käyttöä koskevavelvoittava yhteys, jolloin verosta saatavat tulot vaikuttavat suoraan tuen määrään ja näin ollen arvioon siitä, onko tuki yhteismarkkinoille soveltuvaa.

| (132) | Tuomioistuin katsoi Streekgewest-asiassa antamassaan tuomiossa (28), että vaikka veronkorotuksen ja edun (tuen) välinen hyöty korvataan jäsenvaltion talousarviotarpeisiin liittyvistä syistä, kyseinen menettely ei yksinään riitä osoittamaan, että veron ja siitä saatavan hyödyn välillä on velvoittava yhteys. |
| --- | --- |

(132)

Tuomioistuin katsoi Streekgewest-asiassa antamassaan tuomiossa (28), että vaikka veronkorotuksen ja edun (tuen) välinen hyöty korvataan jäsenvaltion talousarviotarpeisiin liittyvistä syistä, kyseinen menettely ei yksinään riitä osoittamaan, että veron ja siitä saatavan hyödyn välillä on velvoittava yhteys.

| (133) | Kyseessä olevassa tapauksessa Ranska ilmoitti, että verosta saatavat tulot maksetaan valtion yleiseen talousarvioon eikä ole olemassa säädöstä, jonka perusteella väkevien viinien tuottajien maksamat valmisteverot korvattaisiin. Komission käytettävissä olevista tiedoista ei myöskään käy ilmi päinvastaista. Tämän toteamuksen perusteella komissio voi näin ollen tehdä sen päätelmän, ettei väkevien viinien verosta saatavien tulojen ja näille samoille tuotteille myönnettävien tukien välillä ole velvoittavaa yhteyttä eikä ole tarpeen osoittaa, että Ranskan perimien maksujen ja tukijärjestelyn mukaisesti käytettävien määrien välistä mahdollista määrällistä vastaavuutta ei ole. |
| --- | --- |

(133)

Kyseessä olevassa tapauksessa Ranska ilmoitti, että verosta saatavat tulot maksetaan valtion yleiseen talousarvioon eikä ole olemassa säädöstä, jonka perusteella väkevien viinien tuottajien maksamat valmisteverot korvattaisiin. Komission käytettävissä olevista tiedoista ei myöskään käy ilmi päinvastaista. Tämän toteamuksen perusteella komissio voi näin ollen tehdä sen päätelmän, ettei väkevien viinien verosta saatavien tulojen ja näille samoille tuotteille myönnettävien tukien välillä ole velvoittavaa yhteyttä eikä ole tarpeen osoittaa, että Ranskan perimien maksujen ja tukijärjestelyn mukaisesti käytettävien määrien välistä mahdollista määrällistä vastaavuutta ei ole.

| (134) | Komissio toteaa vielä lisäksi, että taulukot ja luvut, jotka Ranska toimitti perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamisen jälkeen osoittavat, ettei eri tuotteiden verotulojen ja kyseisille tuotteille myönnetyn tuen välillä ole määrällistä vastaavuutta. |
| --- | --- |

(134)

Komissio toteaa vielä lisäksi, että taulukot ja luvut, jotka Ranska toimitti perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamisen jälkeen osoittavat, ettei eri tuotteiden verotulojen ja kyseisille tuotteille myönnetyn tuen välillä ole määrällistä vastaavuutta.

| (135) | Koska veron ja suunniteltujen tukien välillä ei ole riittävää yhteyttä, ei ole syytä arvioida veron vaikutuksia ilmoitettujen toimenpiteiden soveltuvuuteen yhteismarkkinoille, erityisesti perustamissopimuksen 90 artiklan kannalta, perustamissopimuksen 88 artiklassa valtiontuille tarkoitetun menettelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

(135)

Koska veron ja suunniteltujen tukien välillä ei ole riittävää yhteyttä, ei ole syytä arvioida veron vaikutuksia ilmoitettujen toimenpiteiden soveltuvuuteen yhteismarkkinoille, erityisesti perustamissopimuksen 90 artiklan kannalta, perustamissopimuksen 88 artiklassa valtiontuille tarkoitetun menettelyn mukaisesti.

VI.   PÄÄTELMÄT

| (136) | Edellä mainitun perusteella komissio katsoo, että Ranskan suunnittelemiin tukiin voidaan soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyä poikkeusta, ja ne voidaan todeta yhteismarkkinoille soveltuviksi, |
| --- | --- |

(136)

Edellä mainitun perusteella komissio katsoo, että Ranskan suunnittelemiin tukiin voidaan soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyä poikkeusta, ja ne voidaan todeta yhteismarkkinoille soveltuviksi,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Valtiontuki, jonka Ranska aikoo toteuttaa väkevien viinien tuottajien ja kauppiaiden hyväksi ja joka on suuruudeltaan 12 000 000 euroa, on yhteismarkkinoille soveltuvaa perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti.

Sen vuoksi tukijärjestelmän toteuttaminen hyväksytään.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Ranskan tasavallalle.

Tehty Brysselissä 9 päivänä marraskuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL C 42, 18.2.2005, s. 2.

1

(2)  Ks. alaviite s. 1.

2

(3)  21.11.1996 päivätty kirje Ranskan viranomaisille, nro SG(96) D/9957.

3

(4)  4.8.1998 päivätty kirje Ranskan viranomaisille, nro SG(98) D/6737.

4

(5)  Asia C-204/97, Portugalin tasavalta v. Euroopan yhteisöjen komissio, tuomio 3.5.2001 (Kok., s. I-03175).

5

Portugalin tasavalta v. Euroopan yhteisöjen komissio

(6)  Lisätalousarviosta annettu laki nro 93-859, 22.7.1993.

6

(7)  1 FRF = 0,15 euroa.

7

(8)  Määrät voivat poiketa kulutukseen saatetuista määristä).

8

(9)  Asia C-482/99, Ranskan tasavalta v. komissio, tuomio 16.5.2002, Kok. 2002, s. I-4397, perusteluosan 24 kohta, ja asia C-126/01 GEMO, tuomio 20.11.2003, Kok. 2003, s. I-13769.

9

Ranskan tasavalta v. komissio

GEMO

(10)  Asia C-345/02, Pearle v. Hoofdbedrijfschap Ambachten, tuomio 15.7.2004, Kok. 2004, s. I-7139.

10

Pearle v. Hoofdbedrijfschap Ambachten

(11)  Asia 730/79, Philippe Morris v. komissio, tuomio 17.9.1980, Kok. 1980, s. 2671, perusteluosan 11 ja 12 kohta.

11

Philippe Morris v. komissio

(12)  Agriculture in the European Union — Statistical and economic information 2004 (Euroopan unionin maatalous — Tilastollisia ja taloudellisia tietoja vuodelta 2004). Maatalouden pääosasto, Euroopan komissio.

12

(13)  Yhdistetyt asiat 6 ja 11-69, komissio v. Ranskan tasavalta, tuomio 10.12.1969, Kok., perusteluosan 20 kohta.

13

komissio v. Ranskan tasavalta

(14)  Asia C-142/87, Belgia v. komissio, tuomio 21.3.1990, Kok., perusteluosan 35 kohta.

14

Belgia v. komissio

(15)  EUVL L 1, 1.1.2004, s. 1.

15

(16)  EYVL C 232, 12.8.2000, s. 19.

16

(17)  EYVL C 252, 12.9.2001, s. 5.

17

(18)  EYVL C 45, 17.2.1996, s. 5, sellaisena kuin ne ovat myöhemmin muutettuina niiden maatalousalalla soveltamisen osalta (EYVL C 48, 13.2.1998, s. 2).

18

(19)  EYVL C 252, 12.9.2001, s. 5.

19

(20)  Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 14 päivänä heinäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2081/92 (EYVL L 208, 24.7.1992, s. 1) säännösten mukaisesti.

20

(21)  Valtiontuki nro N 166/2002.

21

(22)  EYVL L 327, 21.12.1999, s. 7.

22

(23)  Ks. alaviite s. 18.

23

(24)  EYVL L 336, 23.12.1994, s. 22.

24

(25)  Asia 47/69, Ranskan tasavallan hallitus v. Euroopan yhteisöjen komissio, tuomio 25.6.1970, Kok. 1970, s. 487.

25

Ranskan tasavallan hallitus v. Euroopan yhteisöjen komissio

(26)  Asia C-234/99, tuomio 23.4.2002, Nygard v. Svineafgiftsfonden, Kok. 2002, s. I-3657.

26

Nygard v. Svineafgiftsfonden

(27)  Ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa.

27

(28)  Edellä mainitun tuomion perusteluosan 27 kohta.

28

---

| 6.2.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 32/49 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 32/49

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 16 päivänä toukokuuta 2006,

valtiontuesta C 26/2004 (ex NN 38/2004) jonka Saksan liittotasavalta on myöntänyt Schneider Technologies AG:lle

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 1857)

(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/56/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottanut huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I.   MENETTELY

| (1) | Komissio sai 24 päivänä maaliskuuta 2003 kantelun, joka koski useampia otaksuttuja tukitoimenpiteitä Schneider Technologies AG:n, jäljempänä ’Schneider AG’, hyväksi. Kantelija, Gebrüder Schneider GmbH & Co. KG, on hallintayhtiö, joka omistaa osuuksia Schneider AG:stä ja joka kuuluu kahdelle Schneiderin perheen veljekselle. |
| --- | --- |

(1)

Komissio sai 24 päivänä maaliskuuta 2003 kantelun, joka koski useampia otaksuttuja tukitoimenpiteitä Schneider Technologies AG:n, jäljempänä ’Schneider AG’, hyväksi. Kantelija, Gebrüder Schneider GmbH & Co. KG, on hallintayhtiö, joka omistaa osuuksia Schneider AG:stä ja joka kuuluu kahdelle Schneiderin perheen veljekselle.

| (2) | Komissio aloitti 14 päivänä heinäkuuta 2004 muodollisen tutkintamenettelyn, joka koski kolmea LfA:n (Bayerische Landesanstalt für Aufbaufinanzierung) lainaa ja kahta Bayerische Forschungsstiftungin, jäljempänä ’BFS’, tutkimusta ja kehittämistä (T&K) varten myöntämää lainaa. Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä22 päivänä helmikuuta 2005 (2). Komissio pyysi kaikkia asianomaisia ilmaisemaan kantansa oletettuihin tukiin. Kolmannet osapuolet eivät esittäneet huomautuksia. (3) Saksa antoi vastauksensa muodollisen tutkintamenettelyn aloittamiseen 16 ja 24 päivänä syyskuuta 2004 päivätyillä kirjeillä, jotka kirjattiin saapuneiksi samoina päivinä. |
| --- | --- |

(2)

Komissio aloitti 14 päivänä heinäkuuta 2004 muodollisen tutkintamenettelyn, joka koski kolmea LfA:n (Bayerische Landesanstalt für Aufbaufinanzierung) lainaa ja kahta Bayerische Forschungsstiftungin, jäljempänä ’BFS’, tutkimusta ja kehittämistä (T&K) varten myöntämää lainaa. Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä22 päivänä helmikuuta 2005 (2). Komissio pyysi kaikkia asianomaisia ilmaisemaan kantansa oletettuihin tukiin. Kolmannet osapuolet eivät esittäneet huomautuksia. (3) Saksa antoi vastauksensa muodollisen tutkintamenettelyn aloittamiseen 16 ja 24 päivänä syyskuuta 2004 päivätyillä kirjeillä, jotka kirjattiin saapuneiksi samoina päivinä.

| (3) | Komissio pyysi 6 päivänä syyskuuta 2005 lisätietoja, jotka Saksa toimitti 5 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä (ja 6 päivänä lokakuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla) kirjeellä. Lisätietoja toimitettiin 6 päivänä helmikuuta 2006 päivätyllä (ja 7 päivänä helmikuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla) kirjeellä. |
| --- | --- |

(3)

Komissio pyysi 6 päivänä syyskuuta 2005 lisätietoja, jotka Saksa toimitti 5 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä (ja 6 päivänä lokakuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla) kirjeellä. Lisätietoja toimitettiin 6 päivänä helmikuuta 2006 päivätyllä (ja 7 päivänä helmikuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla) kirjeellä.

II.   KUVAUS TUESTA

1.   EDUNSAAJA

| (4) | Schneider AG oli väritelevisioita valmistava saksalainen suuryritys, jonka toimipaikka oli Türkheimissa, Baijerissa. Valmistustoiminnan lisäksi yritys osallistui 90-luvulla kunnianhimoiseen hankkeeseen, jonka tavoitteena oli kehittää lasernäyttötekniikkaa. Tekniikan avulla oli määrä saavuttaa entistä terävämpi kuva, korkeampi valoteho, rajoittamaton kuvaruudun koko sekä joustavuutta projektiopinnan suhteen. Kumpikin toiminta-ala siirrettiin vuosina 2000–2002 kahdelle vasta perustetulle Schneider AG:n tytäryhtiölle, Schneider Electronics AG:lle, jäljempänä ’SE’, jonka toiminta-alaksi tuli televisioiden valmistus, ja Schneider Laser Technologies AG:lle, jäljempänä ’SLT’. |
| --- | --- |

(4)

Schneider AG oli väritelevisioita valmistava saksalainen suuryritys, jonka toimipaikka oli Türkheimissa, Baijerissa. Valmistustoiminnan lisäksi yritys osallistui 90-luvulla kunnianhimoiseen hankkeeseen, jonka tavoitteena oli kehittää lasernäyttötekniikkaa. Tekniikan avulla oli määrä saavuttaa entistä terävämpi kuva, korkeampi valoteho, rajoittamaton kuvaruudun koko sekä joustavuutta projektiopinnan suhteen. Kumpikin toiminta-ala siirrettiin vuosina 2000–2002 kahdelle vasta perustetulle Schneider AG:n tytäryhtiölle, Schneider Electronics AG:lle, jäljempänä ’SE’, jonka toiminta-alaksi tuli televisioiden valmistus, ja Schneider Laser Technologies AG:lle, jäljempänä ’SLT’.

| (5) | LfA, jonka tehtävä on alueellisen talouselämän edistäminen, oli vuodesta 1998 omistanut osuuden Schneider AG:sta. Vuosina 1999 ja 2000 LfA oli 35,6 prosentin osuudella yhtiön suurin omistaja. Yksityisellä investointipankilla, Lehman Brothersilla, oli 26,6 prosentin osuus, Gebr. Schneider GmbH & Co. KG:lla 14,6 prosentin osuus ja muilla yksityisillä sijoittajilla 23,2 prosenttia. |
| --- | --- |

(5)

LfA, jonka tehtävä on alueellisen talouselämän edistäminen, oli vuodesta 1998 omistanut osuuden Schneider AG:sta. Vuosina 1999 ja 2000 LfA oli 35,6 prosentin osuudella yhtiön suurin omistaja. Yksityisellä investointipankilla, Lehman Brothersilla, oli 26,6 prosentin osuus, Gebr. Schneider GmbH & Co. KG:lla 14,6 prosentin osuus ja muilla yksityisillä sijoittajilla 23,2 prosenttia.

| (6) | Markkinoiden odotukset Schneider AG:n menestymismahdollisuuksista olivat tuolloin erittäin myönteiset, koska yritys oli lasernäyttötekniikan alalla johtavassa asemassa. Vuosina 1998–2000 Schneiderin osakekurssi nousi melkein kymmenkertaiseksi, vuodesta 1999 vuoteen 2000 noin kaksi ja puolikertaiseksi. Myös yrityksen toiseksi suurin sijoittaja, Lehman Brothers, jakoi nämä myönteiset tulevaisuuden odotukset, kuten vuoden 2000 huhtikuussa tehty tutkimus osoittaa. Tutkimuksessa ennakoitiin voittoa saatavan viihde-elektroniikasta vuoden 2000 lopussa ja lasernäyttötekniikasta vuoden 2001 viimeisellä vuosineljänneksellä. Lehman Brothers osti vuoden 1999 puolivälin ja vuoden 2000 puolivälin välisenä aikana LfA:lta [...] (*1) osaketta. |
| --- | --- |

(6)

Markkinoiden odotukset Schneider AG:n menestymismahdollisuuksista olivat tuolloin erittäin myönteiset, koska yritys oli lasernäyttötekniikan alalla johtavassa asemassa. Vuosina 1998–2000 Schneiderin osakekurssi nousi melkein kymmenkertaiseksi, vuodesta 1999 vuoteen 2000 noin kaksi ja puolikertaiseksi. Myös yrityksen toiseksi suurin sijoittaja, Lehman Brothers, jakoi nämä myönteiset tulevaisuuden odotukset, kuten vuoden 2000 huhtikuussa tehty tutkimus osoittaa. Tutkimuksessa ennakoitiin voittoa saatavan viihde-elektroniikasta vuoden 2000 lopussa ja lasernäyttötekniikasta vuoden 2001 viimeisellä vuosineljänneksellä. Lehman Brothers osti vuoden 1999 puolivälin ja vuoden 2000 puolivälin välisenä aikana LfA:lta [...] (*1) osaketta.

| (7) | Yritysten tulokset eivät kuitenkaan kehittyneet odotetulla tavalla. SE tuotti laadultaan heikohkoja televisioita eikä pystynyt kilpailemaan ennen kaikkea Aasiasta tulevan halpatuonnin kanssa. Kun väritelevisioiden valmistus ei tuottanut voittoa, Schneider AG:lla ei ollut varoja, joita SLT olisi tarvinnut jatkaakseen laserteknologiaa koskevaa työtään, ja tämän takia työ eteni huomattavasti hitaammin kuin alun perin odotettiin. Ensimmäinen prototyyppi oli käytettävissä vasta toukokuussa 2000, mikä oli suunniteltua paljon myöhemmin, ja se oli tarkoitettu vain teolliseen käyttöön. Vuoteen 2002 mennessä yritys ei ollut kehittänyt yhtään yksityiselle kuluttajalle tarkoitettua tuotetta, mikä oli kuitenkin SLT:n varsinainen taloudellinen tavoite. |
| --- | --- |

(7)

Yritysten tulokset eivät kuitenkaan kehittyneet odotetulla tavalla. SE tuotti laadultaan heikohkoja televisioita eikä pystynyt kilpailemaan ennen kaikkea Aasiasta tulevan halpatuonnin kanssa. Kun väritelevisioiden valmistus ei tuottanut voittoa, Schneider AG:lla ei ollut varoja, joita SLT olisi tarvinnut jatkaakseen laserteknologiaa koskevaa työtään, ja tämän takia työ eteni huomattavasti hitaammin kuin alun perin odotettiin. Ensimmäinen prototyyppi oli käytettävissä vasta toukokuussa 2000, mikä oli suunniteltua paljon myöhemmin, ja se oli tarkoitettu vain teolliseen käyttöön. Vuoteen 2002 mennessä yritys ei ollut kehittänyt yhtään yksityiselle kuluttajalle tarkoitettua tuotetta, mikä oli kuitenkin SLT:n varsinainen taloudellinen tavoite.

| (8) | Maaliskuussa 2002 aloitettiin kolme erillistä maksukyvyttömyysmenettelyä, Schneider AG:n ja sen kahden tytäryhtiön. Pesänhoitaja myi Schneider AG:n ja SE:n omaisuuden kiinalaiselle elektroniikkayritykselle TCL:lle ja SLT:n omaisuuden Jenoptik Laser, Optik, Systeme GmbH:lle, jäljempänä ’LOS’. TCL ja LOS olivat kumpikin tehneet korkeimmat tarjoukset. |
| --- | --- |

(8)

Maaliskuussa 2002 aloitettiin kolme erillistä maksukyvyttömyysmenettelyä, Schneider AG:n ja sen kahden tytäryhtiön. Pesänhoitaja myi Schneider AG:n ja SE:n omaisuuden kiinalaiselle elektroniikkayritykselle TCL:lle ja SLT:n omaisuuden Jenoptik Laser, Optik, Systeme GmbH:lle, jäljempänä ’LOS’. TCL ja LOS olivat kumpikin tehneet korkeimmat tarjoukset.

2.   RAHOITUSTOIMENPITEET

| (9) | Aloittaessaan menettelyn komissio ilmaisi epäilyksiä seuraavien kahden toimenpiteen yhdenmukaisuudesta sääntöjen kanssa. |
| --- | --- |

(9)

Aloittaessaan menettelyn komissio ilmaisi epäilyksiä seuraavien kahden toimenpiteen yhdenmukaisuudesta sääntöjen kanssa.

2.1   KOLME LFA:N LAINAA

| (10) | LfA:n kolme lainaa olivat osa LfA:n, Lehman Brothersin, kantelijan ja pankkien yhteenliittymän syksyllä 1998 yhdessä sopimaa kokonaissuunnitelmaa. Saksa on ilmoittanut, että yritys tuotti vuonna 1998 tappiota, kun se oli tuloksetta yrittänyt lisätä televisioiden myyntiä alan vähittäiskaupassa. Johto päätti tästä syystä tehdä yrityksessä rakenneuudistuksen ja vahvistaa OEM (original equipment manufacturer) -liiketoimintaa. Yritys tarvitsi käteisvaroja rahoittaakseen rakenneuudistuksen ja ennakolta suurtilausten tuotannon sekä kattaakseen tappiot. |
| --- | --- |

(10)

LfA:n kolme lainaa olivat osa LfA:n, Lehman Brothersin, kantelijan ja pankkien yhteenliittymän syksyllä 1998 yhdessä sopimaa kokonaissuunnitelmaa. Saksa on ilmoittanut, että yritys tuotti vuonna 1998 tappiota, kun se oli tuloksetta yrittänyt lisätä televisioiden myyntiä alan vähittäiskaupassa. Johto päätti tästä syystä tehdä yrityksessä rakenneuudistuksen ja vahvistaa OEM (original equipment manufacturer) -liiketoimintaa. Yritys tarvitsi käteisvaroja rahoittaakseen rakenneuudistuksen ja ennakolta suurtilausten tuotannon sekä kattaakseen tappiot.

| (11) | LfA:n ensimmäinen laina, jäljempänä ’laina 1’, oli suuruudeltaan 2,1 miljoonaa euroa, ja se myönnettiin syyskuussa 1999 [...]* prosentin korolla. LfA:n toinen laina, jäljempänä ’laina 2’, oli suuruudeltaan 5,1 miljoonaa euroa, ja se myönnettiin samoin syyskuussa 1999 [...]* prosentin korolla. LfA:n kolmas laina, jäljempänä ’laina 3’, oli suuruudeltaan 5,6 miljoonaa euroa, ja se myönnettiin helmikuussa 2000 [...]* prosentin korolla. Ensimmäiset kaksi lainaa myönnettiin yhden vuoden ajaksi ja kolmas laina 31 päivään joulukuuta 2001, joten sen laina-aika oli melkein kaksi vuotta. |
| --- | --- |

(11)

LfA:n ensimmäinen laina, jäljempänä ’laina 1’, oli suuruudeltaan 2,1 miljoonaa euroa, ja se myönnettiin syyskuussa 1999 [...]* prosentin korolla. LfA:n toinen laina, jäljempänä ’laina 2’, oli suuruudeltaan 5,1 miljoonaa euroa, ja se myönnettiin samoin syyskuussa 1999 [...]* prosentin korolla. LfA:n kolmas laina, jäljempänä ’laina 3’, oli suuruudeltaan 5,6 miljoonaa euroa, ja se myönnettiin helmikuussa 2000 [...]* prosentin korolla. Ensimmäiset kaksi lainaa myönnettiin yhden vuoden ajaksi ja kolmas laina 31 päivään joulukuuta 2001, joten sen laina-aika oli melkein kaksi vuotta.

| (12) | Syyskuussa 2000 kahta ensimmäistä lainaa jatkettiin 30 päivään syyskuuta 2002, eli kahdella vuodella, ja korkoprosentteja nostettiin lainan 1 osalta [...]* prosenttiin ja lainan 2 osalta [...]* prosenttiin. Joulukuussa 2000 myös lainaa 3 jatkettiin 30 päivään syyskuuta 2002 asti, ja sen korko nostettiin [...]* prosenttiin. |
| --- | --- |

(12)

Syyskuussa 2000 kahta ensimmäistä lainaa jatkettiin 30 päivään syyskuuta 2002, eli kahdella vuodella, ja korkoprosentteja nostettiin lainan 1 osalta [...]* prosenttiin ja lainan 2 osalta [...]* prosenttiin. Joulukuussa 2000 myös lainaa 3 jatkettiin 30 päivään syyskuuta 2002 asti, ja sen korko nostettiin [...]* prosenttiin.

| (13) | Lainan 1 vakuuksina olivat pääasiassa kiinnelainat, saatavien kokonaissiirrot ja yrityskiinnitys. Nämä vakuudet olivat kuitenkin toissijaisia pankkien yhteenliittymän saataviin nähden, sillä yhteenliittymän lainat olivat jo olemassa ennen näitä lainoja. Lainat 2 ja 3 myönnettiin ilman eri vakuuksia. Saksa on ilmoittanut, että vakuuksien sijaan sovittiin käytettävän korkeaa korkoprosenttia. Vakuuksien arvo LfA:lle Schneider AG:n osakkaana oli erittäin vähäinen, sillä Saksan oikeuden mukaan osakaslainaa pidetään suurella todennäköisyydellä lisäsuorituksena yhtiöpääomaan (Saksan osakeyhtiölain 30 §). |
| --- | --- |

(13)

Lainan 1 vakuuksina olivat pääasiassa kiinnelainat, saatavien kokonaissiirrot ja yrityskiinnitys. Nämä vakuudet olivat kuitenkin toissijaisia pankkien yhteenliittymän saataviin nähden, sillä yhteenliittymän lainat olivat jo olemassa ennen näitä lainoja. Lainat 2 ja 3 myönnettiin ilman eri vakuuksia. Saksa on ilmoittanut, että vakuuksien sijaan sovittiin käytettävän korkeaa korkoprosenttia. Vakuuksien arvo LfA:lle Schneider AG:n osakkaana oli erittäin vähäinen, sillä Saksan oikeuden mukaan osakaslainaa pidetään suurella todennäköisyydellä lisäsuorituksena yhtiöpääomaan (Saksan osakeyhtiölain 30 §).

| (14) | Yksityisten osakkaiden osuus kokonaissuunnitelmassa oli seuraava:






  a) | Lehman Brothers toi ensinnäkin yritykseen vuoden 1999 lopussa 25 miljoonaa euroa ostamalla tähän saakka Daimler-Chryslerin omistuksessa olleita SLT:n osakkeita ja vahvisti tämän lisäksi edelleen yhtiön pääomapohjaa helmikuussa 2000 sijoittamalla pääsijoittajana 46 miljoonaa euroa laserliiketoiminnan jatkokehittämiseen. |
| --- | --- | --- |

(14)

Yksityisten osakkaiden osuus kokonaissuunnitelmassa oli seuraava:

a)

Lehman Brothers toi ensinnäkin yritykseen vuoden 1999 lopussa 25 miljoonaa euroa ostamalla tähän saakka Daimler-Chryslerin omistuksessa olleita SLT:n osakkeita ja vahvisti tämän lisäksi edelleen yhtiön pääomapohjaa helmikuussa 2000 sijoittamalla pääsijoittajana 46 miljoonaa euroa laserliiketoiminnan jatkokehittämiseen.

| b) | Yksityinen pankkien yhteenliittymä oli vuonna 1998 myöntänyt Schneider AG:lle 31 miljoonan euron luoton, jonka korko oli [...]* prosenttia. Tämän luoton voimassa pitämisestä sovittiin nimenomaisesti osana kokonaissuunnitelmaa syyskuussa 1999. Lisäksi pankkien yhteenliittymä hyväksyi luoton lyhytaikaisen ylityksen [...]* euron enimmäismäärään. Samassa kuussa yhteenliittymän johtaja nosti korkoprosenttinsa [...]* prosenttiin. Saksan ilmoituksen mukaan sillä ei ole tietoja siitä, että muut yhteenliittymän pankit olisivat poikenneet alun perin sovitusta [...]* prosentin korosta. |
| --- | --- |

b)

Yksityinen pankkien yhteenliittymä oli vuonna 1998 myöntänyt Schneider AG:lle 31 miljoonan euron luoton, jonka korko oli [...]* prosenttia. Tämän luoton voimassa pitämisestä sovittiin nimenomaisesti osana kokonaissuunnitelmaa syyskuussa 1999. Lisäksi pankkien yhteenliittymä hyväksyi luoton lyhytaikaisen ylityksen [...]* euron enimmäismäärään. Samassa kuussa yhteenliittymän johtaja nosti korkoprosenttinsa [...]* prosenttiin. Saksan ilmoituksen mukaan sillä ei ole tietoja siitä, että muut yhteenliittymän pankit olisivat poikenneet alun perin sovitusta [...]* prosentin korosta.

| c) | Kantelija antoi käyttöön 7,7 miljoonan euron suuruisen osakaslainan samoin ehdoin kuin pankkien yhteenliittymä. |
| --- | --- |

c)

Kantelija antoi käyttöön 7,7 miljoonan euron suuruisen osakaslainan samoin ehdoin kuin pankkien yhteenliittymä.

2.2.   T&K-TUET

| (15) | Bayerische Forschungsstiftung (BFS) myönsi vuosina 1994 ja 1997 Schneider AG:lle kaksi tukea, joiden yhteismäärä oli 9 050 121,88 euroa (4). |
| --- | --- |

(15)

Bayerische Forschungsstiftung (BFS) myönsi vuosina 1994 ja 1997 Schneider AG:lle kaksi tukea, joiden yhteismäärä oli 9 050 121,88 euroa (4).

Hanke 1 (Lasernäyttöteknologia)

| (16) | Ensimmäinen 6 498 468,68 euron (5) tuki myönnettiin 16 päivänä joulukuuta 1994, ja sillä rahoitettiin osa lasernäyttöteknologiahankkeen (”Laser-Display-Technologie”, jäljempänä’hanke 1’) kustannuksista. Tuki maksettiin useammassa erässä hankkeen toteutusaikana, eli tammikuun 1995 ja heinäkuun 1997 välisenä aikana. Tukikelpoiset kustannukset olivat 12 484 972,74 euroa, joten tuki-intensiteetti oli 48,9 prosenttia. |
| --- | --- |

(16)

Ensimmäinen 6 498 468,68 euron (5) tuki myönnettiin 16 päivänä joulukuuta 1994, ja sillä rahoitettiin osa lasernäyttöteknologiahankkeen (”Laser-Display-Technologie”, jäljempänä’hanke 1’) kustannuksista. Tuki maksettiin useammassa erässä hankkeen toteutusaikana, eli tammikuun 1995 ja heinäkuun 1997 välisenä aikana. Tukikelpoiset kustannukset olivat 12 484 972,74 euroa, joten tuki-intensiteetti oli 48,9 prosenttia.

| (17) | Hankkeen 1 tavoitteena oli kehittää uusien työtapojen perusteet suurten teräväpiirtovärikuvien projisointiin erilaisissa sovellutuksissa ja myöhemmän järjestelmän yksittäisten osien tieteellis-teknologiset perusteet. |
| --- | --- |

(17)

Hankkeen 1 tavoitteena oli kehittää uusien työtapojen perusteet suurten teräväpiirtovärikuvien projisointiin erilaisissa sovellutuksissa ja myöhemmän järjestelmän yksittäisten osien tieteellis-teknologiset perusteet.

| (18) | Seuraavat hankekustannukset otettiin huomioon tukea myönnettäessä (*2)







  Hankekustannukset | Kustannukset (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Henkilöstökustannukset (myös matkakulut) | 4 304 566,36 |
| Muut käyttökustannukset (materiaalit ja tarvikkeet) | 4 399 666,63 |
| Laitteet ja varusteet | 667 235,91 |
| Kolmansien osapuolten tekemä tutkimus | 2 296 459,41 |
| Muut yleiskulut | 817 044,43 |
| Kustannukset yhteensä | 12 484 972,74 |

(18)

Seuraavat hankekustannukset otettiin huomioon tukea myönnettäessä (*2)

Hankekustannukset

Kustannukset (EUR)

Henkilöstökustannukset (myös matkakulut)

4 304 566,36

Muut käyttökustannukset (materiaalit ja tarvikkeet)

4 399 666,63

Laitteet ja varusteet

667 235,91

Kolmansien osapuolten tekemä tutkimus

2 296 459,41

Muut yleiskulut

817 044,43

Kustannukset yhteensä

12 484 972,74

| (19) | Saksa on vahvistanut, että kustannukset liittyvät välittömästi tutkimushankkeeseen. |
| --- | --- |

(19)

Saksa on vahvistanut, että kustannukset liittyvät välittömästi tutkimushankkeeseen.

| (20) | Tukisopimuksen mukaisesti hankkeen tulokset julkistettiin laajalti ja annettiin yleiseen käyttöön. |
| --- | --- |

(20)

Tukisopimuksen mukaisesti hankkeen tulokset julkistettiin laajalti ja annettiin yleiseen käyttöön.

| (21) | BFS rahoitti lisäksi Würzburgin yliopiston hankkeen ”Blauer Laser” kokonaisuudessaan. Hankekustannukset olivat 0,26 miljoonaa euroa. Hanke 1 ja ”Blauer Laser” -hanke liitettiin yhteen BFS:n toivomuksesta, koska tätä kautta ajateltiin voitavan edistää tieteellisen taitotiedon siirtoa. |
| --- | --- |

(21)

BFS rahoitti lisäksi Würzburgin yliopiston hankkeen ”Blauer Laser” kokonaisuudessaan. Hankekustannukset olivat 0,26 miljoonaa euroa. Hanke 1 ja ”Blauer Laser” -hanke liitettiin yhteen BFS:n toivomuksesta, koska tätä kautta ajateltiin voitavan edistää tieteellisen taitotiedon siirtoa.

Hanke 2 (Lasernäyttöteknologia — järjestelmäintegraatio ja prototyypit)

| (22) | Toinen, 2 551 653,20 euron suuruinen tuki myönnettiin 23 päivänä heinäkuuta 1997. Sillä rahoitettiin hankkeeseen 1 liittyvää hanketta ”Lasernäyttöteknologia — järjestelmäintegraatio ja prototyypit” (”Laser-Display-Technologie — Systemintegration und Prototypen”, jäljempänä ’hanke 2’). Tuki maksettiin useammassa erässä hankkeen toteutusaikana, eli huhtikuun 1997 ja syyskuun 1999 välisenä aikana. Tukikelpoiset menot arvioitiin 5 103 293,22 euroksi, mikä merkitsi 50 prosentin tuki-intensiteettiä. |
| --- | --- |

(22)

Toinen, 2 551 653,20 euron suuruinen tuki myönnettiin 23 päivänä heinäkuuta 1997. Sillä rahoitettiin hankkeeseen 1 liittyvää hanketta ”Lasernäyttöteknologia — järjestelmäintegraatio ja prototyypit” (”Laser-Display-Technologie — Systemintegration und Prototypen”, jäljempänä ’hanke 2’). Tuki maksettiin useammassa erässä hankkeen toteutusaikana, eli huhtikuun 1997 ja syyskuun 1999 välisenä aikana. Tukikelpoiset menot arvioitiin 5 103 293,22 euroksi, mikä merkitsi 50 prosentin tuki-intensiteettiä.

| (23) | Hankkeen 2 puitteissa oli tarkoitus kehittää edelleen hankkeen 1 tuloksia, minkä lisäksi yritettäisiin integroida tärkeimmät yksittäiset osat kokonaisjärjestelmäksi. Työt käsittivät lisäksi tutkimukset, jotka koskivat kuvan tuottamista pikosekunnin pulssilaserilla, yksittäisten osien laserkestävyyttä sekä monokromaattisten laserjärjestelmien miniatyrisointia. |
| --- | --- |

(23)

Hankkeen 2 puitteissa oli tarkoitus kehittää edelleen hankkeen 1 tuloksia, minkä lisäksi yritettäisiin integroida tärkeimmät yksittäiset osat kokonaisjärjestelmäksi. Työt käsittivät lisäksi tutkimukset, jotka koskivat kuvan tuottamista pikosekunnin pulssilaserilla, yksittäisten osien laserkestävyyttä sekä monokromaattisten laserjärjestelmien miniatyrisointia.

| (24) | Seuraavat hankekustannukset otettiin huomioon tukea myönnettäessä.






  Hankekustannukset | Kustannukset (euroina) |
| --- | --- | --- |
| Henkilöstökustannukset | 2 584 273,68 |
| Muut käyttökustannukset (materiaalit ja tarvikkeet) | 1 061 850,98 |
| Kolmansien osapuolten tekemä tutkimus | 1 123 308,26 |
| Muut yleiskulut | 817 044,43 |
| Kustannukset yhteensä | 5 103 293,22 |

(24)

Seuraavat hankekustannukset otettiin huomioon tukea myönnettäessä.

Hankekustannukset

Kustannukset (euroina)

Henkilöstökustannukset

2 584 273,68

Muut käyttökustannukset (materiaalit ja tarvikkeet)

1 061 850,98

Kolmansien osapuolten tekemä tutkimus

1 123 308,26

Muut yleiskulut

817 044,43

Kustannukset yhteensä

5 103 293,22

| (25) | Saksa on vahvistanut, että kustannukset liittyvät välittömästi tutkimushankkeeseen. |
| --- | --- |

(25)

Saksa on vahvistanut, että kustannukset liittyvät välittömästi tutkimushankkeeseen.

| (26) | Tukisopimuksen mukaisesti hankkeen tulokset julkistettiin laajalti ja annettiin yleiseen käyttöön. Käyttöoikeudet oli pyydettäessä annettava markkinaehdoin. |
| --- | --- |

(26)

Tukisopimuksen mukaisesti hankkeen tulokset julkistettiin laajalti ja annettiin yleiseen käyttöön. Käyttöoikeudet oli pyydettäessä annettava markkinaehdoin.

III.   MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN PERUSTEET

| (27) | Komissio oli mainittujen kolmen lainan osalta alustavasti sitä mieltä, että ne todennäköisesti myönnettiin markkinataloussijoittajaa koskevan periaatteen mukaisesti. Komissio tarvitsee kuitenkin tarkempia tietoja voidakseen tehdä lopullisen arvioinnin. Lisäksi komissio epäilee, ovatko molemmat laserteknologiahankkeet yhteisön tukisääntöjen mukaisia. |
| --- | --- |

(27)

Komissio oli mainittujen kolmen lainan osalta alustavasti sitä mieltä, että ne todennäköisesti myönnettiin markkinataloussijoittajaa koskevan periaatteen mukaisesti. Komissio tarvitsee kuitenkin tarkempia tietoja voidakseen tehdä lopullisen arvioinnin. Lisäksi komissio epäilee, ovatko molemmat laserteknologiahankkeet yhteisön tukisääntöjen mukaisia.

IV.   KOLMANSIEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET

| (28) | Kolmannet osapuolet eivät esittäneet huomautuksia. |
| --- | --- |

(28)

Kolmannet osapuolet eivät esittäneet huomautuksia.

V.   SAKSAN HUOMAUTUKSET

| (29) | Menettelyn aloittamisesta antamissaan huomautuksissa Saksa katsoi, että lainat eivät muodosta valtiontukea, koska niiden osalta oli noudatettu markkinataloussijoittajaa koskevaa periaatetta. |
| --- | --- |

(29)

Menettelyn aloittamisesta antamissaan huomautuksissa Saksa katsoi, että lainat eivät muodosta valtiontukea, koska niiden osalta oli noudatettu markkinataloussijoittajaa koskevaa periaatetta.

| (30) | T&K-tuista Saksa totesi katsovansa, että kumpaakin hanketta oli pidettävä teollisena tutkimuksena ja näin ollen tukien osuus, eli enintään 50 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, on niiden T&K-tukia koskevien sääntöjen mukainen, jotka olivat voimassa yksittäisten tukien myöntämisajankohtana. Hankkeesta 2 Saksa ilmoitti, että hankkeen nimi ”Järjestelmäintegraatio ja prototyypit” on harhaanjohtava, koska hankkeen tavoitteena oli yksittäisten osien tarkempi tutkimus. |
| --- | --- |

(30)

T&K-tuista Saksa totesi katsovansa, että kumpaakin hanketta oli pidettävä teollisena tutkimuksena ja näin ollen tukien osuus, eli enintään 50 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, on niiden T&K-tukia koskevien sääntöjen mukainen, jotka olivat voimassa yksittäisten tukien myöntämisajankohtana. Hankkeesta 2 Saksa ilmoitti, että hankkeen nimi ”Järjestelmäintegraatio ja prototyypit” on harhaanjohtava, koska hankkeen tavoitteena oli yksittäisten osien tarkempi tutkimus.

VI.   ARVIOINTI

1.   LFA-LAINAT

1.1.   VALTIONTUET

| (31) | EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Jotta voitaisiin selvittää, ovatko valtion laitosten antamat osakaslainat valtiontukea EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan tarkoittamassa merkityksessä, on tutkittava, olisiko markkinatalouden ehdoilla toimiva sijoittaja myöntänyt lainat samoin ehdoin vastaavissa olosuhteissa. |
| --- | --- |

(31)

EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Jotta voitaisiin selvittää, ovatko valtion laitosten antamat osakaslainat valtiontukea EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan tarkoittamassa merkityksessä, on tutkittava, olisiko markkinatalouden ehdoilla toimiva sijoittaja myöntänyt lainat samoin ehdoin vastaavissa olosuhteissa.

| (32) | Komissio katsoo, että moni asia tukee näkemystä, jonka mukaan nämä kolme lainaa eivät muodosta valtiontukea, koska niiden osalta on noudatettu markkinataloussijoittajaa koskevaa periaatetta. Ensinnäkin komission käytettävissä olevien tietojen mukaan vuosina 1999 ja 2000 vallinneissa olosuhteissa oli järkevää myöntää Schneider AG:lle lainaa koroilla, jotka olivat [...]*, [...]* ja [...]* prosentin välillä (komission viitekorko oli 4,76 prosenttia) ja jotka myöhemmin korotettiin [...]*, [...]* ja [...]* prosenttiin (komission viitekorko 5,7 prosenttia). Markkinoiden luottamus Schneider AG:n tuleviin voittoihin — mikä johtui lähinnä sen asemasta johtavana laserteknologiayrityksenä — kävi ilmi muun muassa siitä, että Schneiderin osakekurssi nousi vuosina 1998–2000 melkein kymmenkertaiseksi ja strateginen investointipankki Lehman Brothers osti tänä aikana erittäin myönteisen tutkimuksen jälkeen [...]* Schneider AG:n osaketta lisää. Heinäkuussa 2000 yhtiöpääomasta noin 50 prosenttia oli noin 40 strategisen sijoittajan omistuksessa. Toiseksi LfA menetteli huomattavasti varovaisemmin kuin yksityinen osakas Lehman Brothers. Joulukuussa 1999 Lehman Brothers korotti Schneider AG:n yhtiöpääomaa 25 miljoonalla eurolla ja oli pääsijoittaja helmikuun 2000 pääoman korotuksessa sijoittamalla vielä 46 miljoonaa euroa. Sen lisäksi, että LfA osallistui helmikuun pääoman korotukseen noin 8,74 miljoonalla eurolla (minkä todettiin jo menettelyä aloitettaessa olevan markkinataloussijoittajan periaatteen mukaista), LfA antoi käyttöön 12,8 miljoonaa euroa lisää yksinomaan takaisinmaksettavan korollisen lainan muodossa. Kolmanneksi LfA:n perimät korot olivat sekä alkuperäisiä lainoja myönnettäessä (syyskuussa 1999 ja helmikuussa 2000) että myöhemmin lainoja jatkettaessa (syys- ja joulukuussa 2002) korkeampia kuin pankkien yhteenliittymän perimät korot. |
| --- | --- |

(32)

Komissio katsoo, että moni asia tukee näkemystä, jonka mukaan nämä kolme lainaa eivät muodosta valtiontukea, koska niiden osalta on noudatettu markkinataloussijoittajaa koskevaa periaatetta. Ensinnäkin komission käytettävissä olevien tietojen mukaan vuosina 1999 ja 2000 vallinneissa olosuhteissa oli järkevää myöntää Schneider AG:lle lainaa koroilla, jotka olivat [...]*, [...]* ja [...]* prosentin välillä (komission viitekorko oli 4,76 prosenttia) ja jotka myöhemmin korotettiin [...]*, [...]* ja [...]* prosenttiin (komission viitekorko 5,7 prosenttia). Markkinoiden luottamus Schneider AG:n tuleviin voittoihin — mikä johtui lähinnä sen asemasta johtavana laserteknologiayrityksenä — kävi ilmi muun muassa siitä, että Schneiderin osakekurssi nousi vuosina 1998–2000 melkein kymmenkertaiseksi ja strateginen investointipankki Lehman Brothers osti tänä aikana erittäin myönteisen tutkimuksen jälkeen [...]* Schneider AG:n osaketta lisää. Heinäkuussa 2000 yhtiöpääomasta noin 50 prosenttia oli noin 40 strategisen sijoittajan omistuksessa. Toiseksi LfA menetteli huomattavasti varovaisemmin kuin yksityinen osakas Lehman Brothers. Joulukuussa 1999 Lehman Brothers korotti Schneider AG:n yhtiöpääomaa 25 miljoonalla eurolla ja oli pääsijoittaja helmikuun 2000 pääoman korotuksessa sijoittamalla vielä 46 miljoonaa euroa. Sen lisäksi, että LfA osallistui helmikuun pääoman korotukseen noin 8,74 miljoonalla eurolla (minkä todettiin jo menettelyä aloitettaessa olevan markkinataloussijoittajan periaatteen mukaista), LfA antoi käyttöön 12,8 miljoonaa euroa lisää yksinomaan takaisinmaksettavan korollisen lainan muodossa. Kolmanneksi LfA:n perimät korot olivat sekä alkuperäisiä lainoja myönnettäessä (syyskuussa 1999 ja helmikuussa 2000) että myöhemmin lainoja jatkettaessa (syys- ja joulukuussa 2002) korkeampia kuin pankkien yhteenliittymän perimät korot.

| (33) | Lainojen luonteesta on edellä esitetystä huolimatta kuitenkin edelleen olemassa eräitä epäilyksiä. Kun otetaan huomioon LfA:n tehtävä, joka on edistää alueen talouselämää, ja käytettävissä olevat tiedot, komissio ei voi sulkea pois sitä mahdollisuutta, että sijoituksen tarkoituksena oli saattaa Schneider AG vaikeiden aikojen yli ja pelastaa alueen työpaikkoja. Lisäksi on epäselvää, riittikö korkeampi korkoprosentti tasapainottamaan puuttuvat vakuudet. Schneider AG oli vaikeassa taloudellisessa tilanteessa, kun lainat myönnettiin, ja oli mahdollista, että laserteknologiassa epäonnistuttaisiin. On vaikea arvioida sitä, riittikö korkeampi korkotaso kattamaan tämän riskin. |
| --- | --- |

(33)

Lainojen luonteesta on edellä esitetystä huolimatta kuitenkin edelleen olemassa eräitä epäilyksiä. Kun otetaan huomioon LfA:n tehtävä, joka on edistää alueen talouselämää, ja käytettävissä olevat tiedot, komissio ei voi sulkea pois sitä mahdollisuutta, että sijoituksen tarkoituksena oli saattaa Schneider AG vaikeiden aikojen yli ja pelastaa alueen työpaikkoja. Lisäksi on epäselvää, riittikö korkeampi korkoprosentti tasapainottamaan puuttuvat vakuudet. Schneider AG oli vaikeassa taloudellisessa tilanteessa, kun lainat myönnettiin, ja oli mahdollista, että laserteknologiassa epäonnistuttaisiin. On vaikea arvioida sitä, riittikö korkeampi korkotaso kattamaan tämän riskin.

1.2.   AIHEETON PÄÄTÖS

| (34) | Komission näkemyksen mukaan voidaan jättää avoimeksi se, onko LfA:n lainassa kyse valtiontuesta vai ei. Vaikka lainat luokiteltaisiin sääntöjenvastaiseksi valtiontueksi, kielteinen päätös tukien takaisin perimiseksi olisi aiheeton, koska enää ei ole olemassa yhtään yritystä, joka olisi suoraan tai epäsuorasti hyötynyt otaksutusta valtiontuesta. |
| --- | --- |

(34)

Komission näkemyksen mukaan voidaan jättää avoimeksi se, onko LfA:n lainassa kyse valtiontuesta vai ei. Vaikka lainat luokiteltaisiin sääntöjenvastaiseksi valtiontueksi, kielteinen päätös tukien takaisin perimiseksi olisi aiheeton, koska enää ei ole olemassa yhtään yritystä, joka olisi suoraan tai epäsuorasti hyötynyt otaksutusta valtiontuesta.

| (35) | Lainojen varsinainen edunsaaja oli Schneider AG. SE ja SLT perustettiin vasta lainojen myöntämisen jälkeen, vaikkakaan sitä ei voida sulkea pois, etteivätkö ne olisi hyötyneet lainoista. Maksukyvyttömyysmenettely kolmea Schneider-yritystä vastaan aloitettiin maaliskuussa 2002, ja kaikki kolme yritystä purettiin. Lainavelka sisällytettiin selvitettävään pesään. |
| --- | --- |

(35)

Lainojen varsinainen edunsaaja oli Schneider AG. SE ja SLT perustettiin vasta lainojen myöntämisen jälkeen, vaikkakaan sitä ei voida sulkea pois, etteivätkö ne olisi hyötyneet lainoista. Maksukyvyttömyysmenettely kolmea Schneider-yritystä vastaan aloitettiin maaliskuussa 2002, ja kaikki kolme yritystä purettiin. Lainavelka sisällytettiin selvitettävään pesään.

| (36) | Pesänhoitaja myi kaikkien kolmen yrityksen omaisuuden maksukyvyttömyysasioita käsittelevien tuomioistuinten valvonnassa. Komissio katsoo, että kustakin omaisuuserästä maksettiin markkinahinta, joten tuista saatu hyöty ei siirtynyt eteenpäin ostajalle.






  a) | Schneider AG:n omistuksessa sen purkamishetkellä oleva omaisuus oli tavaramerkkejä. Etsittyään maailmanlaajuisesti mahdollisia sijoittajia yrityskauppoihin erikoistuneen konsultin avulla pesänhoitaja myi tavaramerkit kiinalaiselle viihde-elektroniikkavalmistajalle TCL:lle 3,48 miljoonalla eurolla. Toista konsulttia kehotettiin samanaikaisesti määrittämään tavaramerkkien arvo. Tavaramerkeistä tehtiin useampia tarjouksia, jotka alittivat selvästi TCL:n tarjouksen. Komissio katsookin, että tavaramerkit myytiin markkinahintaan. |
| --- | --- | --- |

(36)

Pesänhoitaja myi kaikkien kolmen yrityksen omaisuuden maksukyvyttömyysasioita käsittelevien tuomioistuinten valvonnassa. Komissio katsoo, että kustakin omaisuuserästä maksettiin markkinahinta, joten tuista saatu hyöty ei siirtynyt eteenpäin ostajalle.

a)

Schneider AG:n omistuksessa sen purkamishetkellä oleva omaisuus oli tavaramerkkejä. Etsittyään maailmanlaajuisesti mahdollisia sijoittajia yrityskauppoihin erikoistuneen konsultin avulla pesänhoitaja myi tavaramerkit kiinalaiselle viihde-elektroniikkavalmistajalle TCL:lle 3,48 miljoonalla eurolla. Toista konsulttia kehotettiin samanaikaisesti määrittämään tavaramerkkien arvo. Tavaramerkeistä tehtiin useampia tarjouksia, jotka alittivat selvästi TCL:n tarjouksen. Komissio katsookin, että tavaramerkit myytiin markkinahintaan.

| b) | SE:n omaisuuden, joka koostui TV-tuotantolinjasta ja varastosta, pesänhoitaja myi TCL:lle 5 745 480 euron kokonaishintaan. Saksalta saatujen tietojen mukaan pesänhoitaja kävi perusteellisia keskusteluja useiden mahdollisten sijoittajien kanssa. Jo useita vuosia vanhaan, Schneider AG:lle sovitettuun TV-tuotantolinjaan tunnettiin kuitenkin vain vähän kiinnostusta, ja varastossa oleville televisiolaitteille, joille ei voitu antaa takuuta eikä tarjota huoltopalvelua, ei löytynyt yhtään ostajaehdokasta. TCL teki korkeimman tarjouksen, jota siten on pidettävä markkinahintana. |
| --- | --- |

b)

SE:n omaisuuden, joka koostui TV-tuotantolinjasta ja varastosta, pesänhoitaja myi TCL:lle 5 745 480 euron kokonaishintaan. Saksalta saatujen tietojen mukaan pesänhoitaja kävi perusteellisia keskusteluja useiden mahdollisten sijoittajien kanssa. Jo useita vuosia vanhaan, Schneider AG:lle sovitettuun TV-tuotantolinjaan tunnettiin kuitenkin vain vähän kiinnostusta, ja varastossa oleville televisiolaitteille, joille ei voitu antaa takuuta eikä tarjota huoltopalvelua, ei löytynyt yhtään ostajaehdokasta. TCL teki korkeimman tarjouksen, jota siten on pidettävä markkinahintana.

| c) | SLT:n osalta pesänhoitaja oli antanut yrityskauppoihin erikoistuneen konsultin tehtäväksi lähettää myyntiasiakirjat noin 150 mahdolliselle sijoittajalle. Useiden mahdollisten ostajaehdokkaiden kanssa käytiin perinpohjaisia keskusteluja. Koska lasernäyttöteknologian kehittämiseen liittyi teknisiä ongelmia, kiinnostus oli lopulta hyvin vähäistä. Mikään tarjous ei ylittänyt LOS:n tarjousta. Tämä päti myös tilanteeseen, jossa voimassa olevia ja vielä rekisteröitäviä patentteja yritettiin myydä yksittäin. SLT:n omaisuus myytiin kahdessa vaiheessa (6) LOS:lle 6 025 000 euron kokonaishintaan. Komissio katsoo siten, että myös SLT:n omaisuus myytiin markkinahintaan. |
| --- | --- |

c)

SLT:n osalta pesänhoitaja oli antanut yrityskauppoihin erikoistuneen konsultin tehtäväksi lähettää myyntiasiakirjat noin 150 mahdolliselle sijoittajalle. Useiden mahdollisten ostajaehdokkaiden kanssa käytiin perinpohjaisia keskusteluja. Koska lasernäyttöteknologian kehittämiseen liittyi teknisiä ongelmia, kiinnostus oli lopulta hyvin vähäistä. Mikään tarjous ei ylittänyt LOS:n tarjousta. Tämä päti myös tilanteeseen, jossa voimassa olevia ja vielä rekisteröitäviä patentteja yritettiin myydä yksittäin. SLT:n omaisuus myytiin kahdessa vaiheessa (6) LOS:lle 6 025 000 euron kokonaishintaan. Komissio katsoo siten, että myös SLT:n omaisuus myytiin markkinahintaan.

2.   T&K-HANKKEET

2.1.   VALTIONTUET

| (37) | Baijerin osavaltio antoi valtion rahoituksen käytettäväksi BFS:n kautta. Rahoitus myönnettiin siten valtion varoista ja on valtiolle kuuluvaa. Schneider AG hyötyi rahoituksesta SLT:n toteuttamien hankkeen 1 (SLT:n toteuttamalta osalta) ja hankkeen 2 kautta. Koska viihde-elektroniikkakauppaa käydään jäsenvaltioiden välillä, toimenpide uhkaa vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Siksi hankkeille 1 ja 2 annetussa tuessa on kyse valtiontuesta. |
| --- | --- |

(37)

Baijerin osavaltio antoi valtion rahoituksen käytettäväksi BFS:n kautta. Rahoitus myönnettiin siten valtion varoista ja on valtiolle kuuluvaa. Schneider AG hyötyi rahoituksesta SLT:n toteuttamien hankkeen 1 (SLT:n toteuttamalta osalta) ja hankkeen 2 kautta. Koska viihde-elektroniikkakauppaa käydään jäsenvaltioiden välillä, toimenpide uhkaa vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Siksi hankkeille 1 ja 2 annetussa tuessa on kyse valtiontuesta.

| (38) | Würzburgin yliopiston ”Blauer Laser” -hankkeen rahoituksessa valtion rahoitus ei sitä vastoin komission näkemyksen mukaan ole valtiontukea. Hankkeessa oli kyse perustutkimuksesta, jonka tavoite oli tieteellisen ja teknisen tietopohjan yleinen laajentaminen. Vuonna 1986 annettujen tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön puitteiden (7) (jotka olivat voimassa tuen myöntämisajankohtana vuonna 1994) 2.2 kohdan mukaan perustutkimuksen edistämisen ei yleensä katsota muodostavan valtiontukea. Sääntöjen mukaan komissio ei kuitenkaan voi sulkea pois mahdollisuutta, että tukeen on sovellettava 92 artiklan 1 kohtaa [nykyisen 87 artiklan 1 kohtaa] poikkeustapauksissa, joissa tutkimusta harjoitetaan tietyn yrityksen toimesta tai hyväksi. Tällaisesta tapauksesta ei tässä kuitenkaan ole kyse. Hanketta ei toteutettu Schneideria varten. Würzburgin yliopisto teki tukihakemuksen itsenäisesti, ja tuet maksettiin suoraan yliopistolle. Kuten Saksa on komissiolle ilmoittanut, yliopistotutkimuksen tuloksilla ei ollut Schneider AG:n kannalta merkitystä, sillä yrityksellä oli omat käsitykset siitä, miten siniseen laseriin liittyvät ongelmat oli ratkaistava. Schneider AG teki omaa tutkimus- ja kehitystoimintaansa ”Blauer Laser” -hankkeesta riippumatta eikä hyödyntänyt yliopistohankkeen tuloksia omissa teknisissä ratkaisuissaan. Nämä kaksi hanketta liitettiin yhteen BFS:n toivomuksesta, sillä niiden odotettiin tuottavan synergiaa, jota ei kuitenkaan lopulta saavutettu. |
| --- | --- |

(38)

Würzburgin yliopiston ”Blauer Laser” -hankkeen rahoituksessa valtion rahoitus ei sitä vastoin komission näkemyksen mukaan ole valtiontukea. Hankkeessa oli kyse perustutkimuksesta, jonka tavoite oli tieteellisen ja teknisen tietopohjan yleinen laajentaminen. Vuonna 1986 annettujen tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön puitteiden (7) (jotka olivat voimassa tuen myöntämisajankohtana vuonna 1994) 2.2 kohdan mukaan perustutkimuksen edistämisen ei yleensä katsota muodostavan valtiontukea. Sääntöjen mukaan komissio ei kuitenkaan voi sulkea pois mahdollisuutta, että tukeen on sovellettava 92 artiklan 1 kohtaa [nykyisen 87 artiklan 1 kohtaa] poikkeustapauksissa, joissa tutkimusta harjoitetaan tietyn yrityksen toimesta tai hyväksi. Tällaisesta tapauksesta ei tässä kuitenkaan ole kyse. Hanketta ei toteutettu Schneideria varten. Würzburgin yliopisto teki tukihakemuksen itsenäisesti, ja tuet maksettiin suoraan yliopistolle. Kuten Saksa on komissiolle ilmoittanut, yliopistotutkimuksen tuloksilla ei ollut Schneider AG:n kannalta merkitystä, sillä yrityksellä oli omat käsitykset siitä, miten siniseen laseriin liittyvät ongelmat oli ratkaistava. Schneider AG teki omaa tutkimus- ja kehitystoimintaansa ”Blauer Laser” -hankkeesta riippumatta eikä hyödyntänyt yliopistohankkeen tuloksia omissa teknisissä ratkaisuissaan. Nämä kaksi hanketta liitettiin yhteen BFS:n toivomuksesta, sillä niiden odotettiin tuottavan synergiaa, jota ei kuitenkaan lopulta saavutettu.

2.2.   EY:N PERUSTAMISSOPIMUKSEN 87 ARTIKLAN 3 KOHDAN MUKAISET POIKKEUKSET

| (39) | T&K-tukia on arvioitava tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää valtiontukea koskevien vuoden 1986 (8) tai 1996 (9) yhteisön puitteiden, jäljempänä ’yhteisön T&K-puitteet’, asettamissa rajoissa. Niiden mukaan valtiontuki perustutkimukseen, teolliseen (perus)tutkimukseen ja kilpailua edeltävään kehittämistoimintaan on sallittua. |
| --- | --- |

(39)

T&K-tukia on arvioitava tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää valtiontukea koskevien vuoden 1986 (8) tai 1996 (9) yhteisön puitteiden, jäljempänä ’yhteisön T&K-puitteet’, asettamissa rajoissa. Niiden mukaan valtiontuki perustutkimukseen, teolliseen (perus)tutkimukseen ja kilpailua edeltävään kehittämistoimintaan on sallittua.

Hanke 1

T&K-vaihe — tuki-intensiteetti

| (40) | Hanketta 1 voidaan pitää teollisena perustutkimuksena vuoden 1986 yhteisön T&K-puitteiden liitteen 1 tarkoittamassa merkityksessä (10). Tutkimustoiminnan tavoitteena oli uutta luovan teoreettisen ja kokeellisen työn avulla saavuttaa täysin uutta tietoa suurten teräväpiirtovärikuvien projisoinnissa erilaisia sovelluksia varten sekä kehittää tieteellinen ja teknologinen perusta tulevan lasernäyttöjärjestelmän yksittäisiä osia varten. |
| --- | --- |

(40)

Hanketta 1 voidaan pitää teollisena perustutkimuksena vuoden 1986 yhteisön T&K-puitteiden liitteen 1 tarkoittamassa merkityksessä (10). Tutkimustoiminnan tavoitteena oli uutta luovan teoreettisen ja kokeellisen työn avulla saavuttaa täysin uutta tietoa suurten teräväpiirtovärikuvien projisoinnissa erilaisia sovelluksia varten sekä kehittää tieteellinen ja teknologinen perusta tulevan lasernäyttöjärjestelmän yksittäisiä osia varten.

| (41) | BFS:n tuki kattoi 48,98 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, joten tuki-intensiteetti jäi teolliselle perustutkimukselle asetetun 50 prosentin ylärajan alle. |
| --- | --- |

(41)

BFS:n tuki kattoi 48,98 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, joten tuki-intensiteetti jäi teolliselle perustutkimukselle asetetun 50 prosentin ylärajan alle.

Kannustava vaikutus

| (42) | Komissio katsoo, että T&K-tuilla oli kannustava vaikutus, koska hanketta ei olisi toteutettu ilman valtiontukea. Hankkeeseen liittyi erittäin suuri tekninen ja taloudellinen riski, teknologia oli hyvin uutta, se vaati perustutkimusta ja merkittävää panostusta. Tämä vahvistettiin ulkoisella tutkimuksella, jonka BFS oli teettänyt ennen kuin se päätti tuen myöntämisestä. Tutkimuksen tehneet asiantuntijat olivat sitä mieltä, että koska hanke oli erittäin monimutkainen ja sen tavoitteet olivat vaativia, se voitaisiin toteuttaa vain merkittävän tuen avulla. Suurin tekninen riski oli tarkan kuvan tuottaminen. Asiantuntijat vahvistivat lisäksi, että tähän täysin uuteen tekniikkaan liittyi lukuisia yksittäisiä ongelmia, jotka voitiin ratkaista vain tehokkaalla, keskitetyllä ja rahoitukseltaan vakaalla T&K-hankkeella. |
| --- | --- |

(42)

Komissio katsoo, että T&K-tuilla oli kannustava vaikutus, koska hanketta ei olisi toteutettu ilman valtiontukea. Hankkeeseen liittyi erittäin suuri tekninen ja taloudellinen riski, teknologia oli hyvin uutta, se vaati perustutkimusta ja merkittävää panostusta. Tämä vahvistettiin ulkoisella tutkimuksella, jonka BFS oli teettänyt ennen kuin se päätti tuen myöntämisestä. Tutkimuksen tehneet asiantuntijat olivat sitä mieltä, että koska hanke oli erittäin monimutkainen ja sen tavoitteet olivat vaativia, se voitaisiin toteuttaa vain merkittävän tuen avulla. Suurin tekninen riski oli tarkan kuvan tuottaminen. Asiantuntijat vahvistivat lisäksi, että tähän täysin uuteen tekniikkaan liittyi lukuisia yksittäisiä ongelmia, jotka voitiin ratkaista vain tehokkaalla, keskitetyllä ja rahoitukseltaan vakaalla T&K-hankkeella.

Hanke 2

T&K-vaihe — tuki-intensiteetti

| (43) | Saksa ilmoitti hankkeesta 2, että myös sitä oli pidettävä perustutkimuksena (11). Tässä hankkeessa tehty työ vastaa Saksan antamien tietojen mukaan luonteeltaan täysin perustutkimuksen määritelmää hankkeen harhaanjohtavasta nimestä (”järjestelmäintegraatio ja prototyypit”) huolimatta. Saksa on ilmoittanut, että hankkeen tavoitteena oli tekniikan yksittäisten osien edelleen kehittäminen. Tällä perusteella hanke oli BFS:n näkemyksen mukaan täysin luokiteltavissa teolliseksi tutkimukseksi. Lisäksi ensimmäinen prototyyppi kehitettiin joitakin kuukausia hankkeen 2 päättymisen jälkeen, ja se oli tarkoitettu alkuperäisen suunnitelman mukaisen kaupallisen käytön sijasta teolliseen käyttöön. Varsinainen kilpailua edeltävä tutkimus tehtiin vasta hankkeen 2 jälkeen ilman julkista lisärahoitusta. |
| --- | --- |

(43)

Saksa ilmoitti hankkeesta 2, että myös sitä oli pidettävä perustutkimuksena (11). Tässä hankkeessa tehty työ vastaa Saksan antamien tietojen mukaan luonteeltaan täysin perustutkimuksen määritelmää hankkeen harhaanjohtavasta nimestä (”järjestelmäintegraatio ja prototyypit”) huolimatta. Saksa on ilmoittanut, että hankkeen tavoitteena oli tekniikan yksittäisten osien edelleen kehittäminen. Tällä perusteella hanke oli BFS:n näkemyksen mukaan täysin luokiteltavissa teolliseksi tutkimukseksi. Lisäksi ensimmäinen prototyyppi kehitettiin joitakin kuukausia hankkeen 2 päättymisen jälkeen, ja se oli tarkoitettu alkuperäisen suunnitelman mukaisen kaupallisen käytön sijasta teolliseen käyttöön. Varsinainen kilpailua edeltävä tutkimus tehtiin vasta hankkeen 2 jälkeen ilman julkista lisärahoitusta.

| (44) | Komission mielestä on harkittava, onko hanke ainakin osittain luokiteltava kilpailua edeltäväksi kehittämistoiminnaksi (12). Tällöin tuki olisi rajattava 25 prosenttiin tai sen olisi vastattava sallittujen tuki-intensiteettien painotettua keskiarvoa vuoden 1996 yhteisön T&K-puitteiden 5.5 ja 5.9 kohdan mukaisesti. Komissio katsoo, että yksittäisten osien integroiminen kokonaisjärjestelmäksi voisi kuulua kilpailua edeltävän kehittämistoiminnan määritelmän piiriin. Lisäksi ensimmäinen prototyyppi valmistui vain joitakin kuukausia hankkeen 2 päättymisen jälkeen, mikä puhuu sen puolesta, että hankkeella pyrittiin ensimmäisen prototyypin kehittämiseen. |
| --- | --- |

(44)

Komission mielestä on harkittava, onko hanke ainakin osittain luokiteltava kilpailua edeltäväksi kehittämistoiminnaksi (12). Tällöin tuki olisi rajattava 25 prosenttiin tai sen olisi vastattava sallittujen tuki-intensiteettien painotettua keskiarvoa vuoden 1996 yhteisön T&K-puitteiden 5.5 ja 5.9 kohdan mukaisesti. Komissio katsoo, että yksittäisten osien integroiminen kokonaisjärjestelmäksi voisi kuulua kilpailua edeltävän kehittämistoiminnan määritelmän piiriin. Lisäksi ensimmäinen prototyyppi valmistui vain joitakin kuukausia hankkeen 2 päättymisen jälkeen, mikä puhuu sen puolesta, että hankkeella pyrittiin ensimmäisen prototyypin kehittämiseen.

| (45) | Kysymyksen tarkempi erittely olisi kuitenkin aiheetonta, koska mahdolliset sääntöjenvastaiset tuet eivät enää vääristä markkinoita. T&K-tuet myönnettiin Schneider AG:lle. SE ja SLT perustettiin vasta myöhemmin. On erittäin epätodennäköistä, että televisionvalmistaja SE olisi hyötynyt laserteknologiatutkimukseen myönnetyistä T&K-tuista, joista kaikki käytettiin sovitulla tavalla. SLT olisi voinut saada tuista etua. Tosin yritykset on tällä välin purettu, T&K-tuet sisällytetty selvitettävään pesään (13) ja omaisuudet myyty markkinahintaan (katso 36 kohta). |
| --- | --- |

(45)

Kysymyksen tarkempi erittely olisi kuitenkin aiheetonta, koska mahdolliset sääntöjenvastaiset tuet eivät enää vääristä markkinoita. T&K-tuet myönnettiin Schneider AG:lle. SE ja SLT perustettiin vasta myöhemmin. On erittäin epätodennäköistä, että televisionvalmistaja SE olisi hyötynyt laserteknologiatutkimukseen myönnetyistä T&K-tuista, joista kaikki käytettiin sovitulla tavalla. SLT olisi voinut saada tuista etua. Tosin yritykset on tällä välin purettu, T&K-tuet sisällytetty selvitettävään pesään (13) ja omaisuudet myyty markkinahintaan (katso 36 kohta).

Kannustava vaikutus

| (46) | Komissio katsoo, että hankkeen 2 tekninen ja taloudellinen riski oli edelleen erittäin korkea eikä SLT olisi voinut toteuttaa hanketta ilman BFS:n tukea. Kuten ensimmäinenkin hanke, myös toinen hanke oli luonteeltaan erittäin innovatiivinen ja vaati merkittävää panostusta. |
| --- | --- |

(46)

Komissio katsoo, että hankkeen 2 tekninen ja taloudellinen riski oli edelleen erittäin korkea eikä SLT olisi voinut toteuttaa hanketta ilman BFS:n tukea. Kuten ensimmäinenkin hanke, myös toinen hanke oli luonteeltaan erittäin innovatiivinen ja vaati merkittävää panostusta.

VII.   PÄÄTELMÄT

| (47) | Komission päätelmänä on, että hankkeeseen 1 tutkimus- ja kehitystyöhön myönnetty 6 498 468,68 euron suuruinen tuki ja 50 prosenttia hankkeen 2 tutkimus- ja kehitystuesta, eli 1 275 826,60 euroa, ovat yhteisön valtiontukisääntöjen mukaisia. |
| --- | --- |

(47)

Komission päätelmänä on, että hankkeeseen 1 tutkimus- ja kehitystyöhön myönnetty 6 498 468,68 euron suuruinen tuki ja 50 prosenttia hankkeen 2 tutkimus- ja kehitystuesta, eli 1 275 826,60 euroa, ovat yhteisön valtiontukisääntöjen mukaisia.

| (48) | Komissio katsoo, ettei se voi käytettävissään olevien tietojen perusteella tehdä lopullista päätöstä kolmesta yhteismäärältään 12,8 miljoonan euron lainasta eikä hankkeelle 2 myönnetyn tutkimus- ja kehitystuen 50 prosentin osuudesta. Se ratkaiseva kysymys, ovatko mainitut kolme lainaa valtiontukea ja kuinka pitkälti hankkeessa 2 oli kysymys teollisesta tutkimuksesta, voidaan kuitenkin jättää avoimeksi. Mahdollisesti sääntöjenvastaisia valtiontukia ei voida periä takaisin, koska todelliset tai mahdolliset edunsaajayritykset on purettu ja niiden omaisuus on myyty markkinahintaan, joten tuet eivät enää vääristä markkinoita.
  Näin ollen komission päätelmänä on, että EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti aloitettu muodollinen tutkintamenettely, joka koskee edellä mainittuja kolmea lainaa ja osaa hankkeesta 2, on menettänyt merkityksensä. |
| --- | --- |

(48)

Komissio katsoo, ettei se voi käytettävissään olevien tietojen perusteella tehdä lopullista päätöstä kolmesta yhteismäärältään 12,8 miljoonan euron lainasta eikä hankkeelle 2 myönnetyn tutkimus- ja kehitystuen 50 prosentin osuudesta. Se ratkaiseva kysymys, ovatko mainitut kolme lainaa valtiontukea ja kuinka pitkälti hankkeessa 2 oli kysymys teollisesta tutkimuksesta, voidaan kuitenkin jättää avoimeksi. Mahdollisesti sääntöjenvastaisia valtiontukia ei voida periä takaisin, koska todelliset tai mahdolliset edunsaajayritykset on purettu ja niiden omaisuus on myyty markkinahintaan, joten tuet eivät enää vääristä markkinoita.

Näin ollen komission päätelmänä on, että EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti aloitettu muodollinen tutkintamenettely, joka koskee edellä mainittuja kolmea lainaa ja osaa hankkeesta 2, on menettänyt merkityksensä.

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Scheider AG:lle (Türkheim) tutkimushankkeeseen ”Lasernäyttöteknologia” myönnetty 6 498 468,68 euron suuruinen tuki ja T&K-hankkeeseen ”Lasernäyttöteknologia — järjestelmäintegraatio ja prototyypit” myönnetty 1 275 826,60 euron suuruinen tuki soveltuvat yhteismarkkinoille.

2 artikla

Muodollinen tutkintamenettely lopetetaan niiltä osin kuin on kyse Bayerische Landesanstalt für Aufbaufinanzierungin yhteensä 12,8 miljoonan euron lainoista ja 1 275 826,60 euron tuesta tutkimushankkeeseen ”Lasernäyttöteknologia — järjestelmäintegraatio ja prototyypit”.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.

Tehty Brysselissä, 16 toukokuu 2006.

Komission puolesta

Neelie KROES

Komission jäsen

---

(1)  EUVL C 46, 22.2.2005, s. 12.

1

(2)  Katso alaviite 1.

2

(3)  Komissiolle tuli tutkintavaiheen aikana tai sen jälkeen joitakin kirjoituksia, joita ei voida pitää virallisina huomautuksina (etupäässä kommentoimattomia lehtikirjoituksia, jotka eivät liittyneet tapaukseen, ja yksi — samaten tarkemmin selittämättä jätetty — tarjous antaa komissiolle tapausta koskevia neuvoja).

3

(*1)  Liikesalaisuus.

*1

(4)  Tähän sisältyy myös Würzburgin yliopiston toteuttamalle ”Blauer Laser” -hankkeelle myönnetty tuki.

4

(5)  Tähän sisältyy myös Würzburgin yliopiston toteuttamalle ”Blauer Laser” -hankkeelle myönnetty tuki.

5

(*2)  Taulukko sisältää vain Schneider AG:n tutkimustoimintaan liittyvät kustannukset. Siinä ei oteta huomioon Würzburgin yliopiston toteuttamaan ”Blauer Laser” -hankkeeseen myönnettyä 0,26 miljoonan euron tukea. Hanke yhdistettiin Schneiderin hankkeeseen BFS:n toivomuksesta.

*2

(6)  Ensimmäisessä vaiheessa perustettiin yhteisyritys, jolle SLT:n omaisuus siirrettiin. LOS:n osuus yhteisyrityksestä oli 60 prosenttia, ja 40 prosenttia kuului selvitettävään pesään. Tämän vuoden pituisen välivaiheen avulla oli määrä löytää strateginen sijoittaja, joka ottaisi haltuunsa mainitut 40 prosenttia pesän omaisuudesta. Sellaista sijoittajaa ei kuitenkaan löytynyt, joten LOS saattoi ostaa täydet 100 prosenttia.

6

(7)  EYVL C 83, 11.4.1986, s. 2.

7

(8)  Katso alaviite 8.

8

(9)  EYVL C 45, 17.2.1996, s. 5.

9

(10)  Vuoden 1986 yhteisön T&K-puitteiden liitteen 1 mukaan teollinen perustutkimus määritellään itsenäiseksi teoreettiseksi tai kokeelliseksi työksi, jonka tavoite on saavuttaa tieteen ja tekniikan lakien uusi tai parempi ymmärrys, myös sen soveltaminen teollisuuden alalla tai tietyn yrityksen toiminnassa.

10

(11)  Vuoden 1996 T&K-puitteiden liitteen 1 mukaan teollisella tutkimuksella tarkoitetaan suunniteltua tutkimusta tai uuden tiedon saamiseen pyrkiviä kriittisiä tutkimuksia, joiden tavoitteena on, että näitä tietoja voidaan käyttää uusien tuotteiden, menetelmien tai palveluiden kehittämiseen tai että olemassa olevat tuotteet, menetelmät tai palvelut paranevat huomattavasti.

11

(12)  Vuoden 1996 yhteisön T&K-puitteiden liitteen 1 mukaan kilpailua edeltävä kehittämistoiminta käsittää teollisen tutkimuksen tulosten konkretisointia uusien, muutettujen tai paranneltujen tuotteiden, menetelmien tai palveluiden hankkeissa, luonnoksissa tai piirustuksissa, jos ne on tarkoitettu myytäviksi tai käytettäviksi, mukaan lukien ensimmäisen prototyypin luominen, jota ei voi käyttää kaupallisiin tarkoituksiin. Lisäksi se voi myös käsittää muiden tuotteiden, menetelmien tai palveluiden käsitteellisen määrittelyn ja piirustukset sekä alustavat esittelyhankkeet ja kokeiluhankkeet, edellyttäen että näitä hankkeita ei voida muuntaa teollisiksi sovellutuksiksi tai kaupalliseen tarkoitukseen tai käyttää teollisina sovellutuksina tai kaupallisessa tarkoituksessa.

12

(13)  Sen jälkeen kun selvisi, että SLT:n omaisuus myytäisiin Baijerin ulkopuolelle, yksi tuen muodollisista edellytyksistä ei enää täyttynyt.

13

---

| 6.2.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 32/56 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 32/56

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 7 päivänä kesäkuuta 2006,

valtiontuesta, jonka Saksa on myöntänyt viininviljelyalan tuottajaorganisaatioiden osuuksien hankintaan

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 2070)

(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

(2007/57/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan,

on kehottanut edellä mainitun artiklan mukaisesti asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I.   MENETTELY

| (1) | Toimenpiteestä ilmoitettiin komission yksiköille 19 päivänä huhtikuuta 2001 päivätyllä kirjeellä vastauksena komission kirjalliseen tiedusteluun. Koska toimenpide oli jo pantu täytäntöön kyseisenä ajankohtana, tuki kirjattiin ilmoittamattomien tukien rekisteriin numerolla NN 32/01. |
| --- | --- |

(1)

Toimenpiteestä ilmoitettiin komission yksiköille 19 päivänä huhtikuuta 2001 päivätyllä kirjeellä vastauksena komission kirjalliseen tiedusteluun. Koska toimenpide oli jo pantu täytäntöön kyseisenä ajankohtana, tuki kirjattiin ilmoittamattomien tukien rekisteriin numerolla NN 32/01.

| (2) | Lisätietoja toimitettiin 13 päivänä helmikuuta 2002, 5 päivänä heinäkuuta 2002 ja 5 päivänä joulukuuta 2002 päivätyillä ja 18 päivänä helmikuuta 2002, 9 päivänä heinäkuuta 2002 ja 10 päivänä joulukuuta 2002 saapuneiksi kirjatuilla kirjeillä. Tuesta keskusteltiin lisäksi maatalouden pääosaston tiloissa 25 päivänä kesäkuuta 2002 pidetyssä kokouksessa. |
| --- | --- |

(2)

Lisätietoja toimitettiin 13 päivänä helmikuuta 2002, 5 päivänä heinäkuuta 2002 ja 5 päivänä joulukuuta 2002 päivätyillä ja 18 päivänä helmikuuta 2002, 9 päivänä heinäkuuta 2002 ja 10 päivänä joulukuuta 2002 saapuneiksi kirjatuilla kirjeillä. Tuesta keskusteltiin lisäksi maatalouden pääosaston tiloissa 25 päivänä kesäkuuta 2002 pidetyssä kokouksessa.

| (3) | Komissio ilmoitti 2 päivänä lokakuuta 2003 päivätyllä kirjeellä SG (2003) D/232035 Saksalle aikomuksestaan aloittaa kyseisen tuen (tuki nro C 60/2003) osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti 2 päivänä lokakuuta 2003 päivätyllä kirjeellä SG (2003) D/232035 Saksalle aikomuksestaan aloittaa kyseisen tuen (tuki nro C 60/2003) osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely.

| (4) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseisestä tuesta. |
| --- | --- |

(4)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseisestä tuesta.

| (5) | Komissio sai 18 päivänä marraskuuta 2003, 23 päivänä joulukuuta 2003 ja 12 päivänä helmikuuta 2004 päivätyissä ja 25 päivänä marraskuuta 2003, 5 päivänä tammikuuta 2004 ja 17 päivänä helmikuuta 2004 saapuneiksi kirjatuissa kirjeissä huomautuksia asianomaisilta ja tuen myöntäneiltä Saksan alueviranomaisilta. |
| --- | --- |

(5)

Komissio sai 18 päivänä marraskuuta 2003, 23 päivänä joulukuuta 2003 ja 12 päivänä helmikuuta 2004 päivätyissä ja 25 päivänä marraskuuta 2003, 5 päivänä tammikuuta 2004 ja 17 päivänä helmikuuta 2004 saapuneiksi kirjatuissa kirjeissä huomautuksia asianomaisilta ja tuen myöntäneiltä Saksan alueviranomaisilta.

| (6) | Saksa esitti 5 päivänä marraskuuta 2003 päivätyssä ja 6 päivänä marraskuuta 2003 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä huomautuksen komissiolle. |
| --- | --- |

(6)

Saksa esitti 5 päivänä marraskuuta 2003 päivätyssä ja 6 päivänä marraskuuta 2003 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä huomautuksen komissiolle.

| (7) | Saksa toimitti 7 päivänä maaliskuuta 2005 päivätyssä ja 9 päivänä maaliskuuta 2005 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä komissiolle täydentäviä huomautuksia ja pyysi tukitoimenpiteen arvioimista EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen maatalous- ja kalastusalalla 6 päivänä lokakuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1860/2004 (3) 5 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(7)

Saksa toimitti 7 päivänä maaliskuuta 2005 päivätyssä ja 9 päivänä maaliskuuta 2005 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä komissiolle täydentäviä huomautuksia ja pyysi tukitoimenpiteen arvioimista EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen maatalous- ja kalastusalalla 6 päivänä lokakuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1860/2004 (3) 5 artiklan mukaisesti.

II.   KUVAUS TUESTA

II.1.   Tukitoimenpiteen nimi

| (8) | Tuki viininviljelijöiden tuottajaorganisaatio-osuuksien hankintaan Rheinland-Pfalzissa |
| --- | --- |

(8)

Tuki viininviljelijöiden tuottajaorganisaatio-osuuksien hankintaan Rheinland-Pfalzissa

II.2.   Oikeusperusta

| (9) | Toimenpiteen täytäntöönpano perustuu seuraaviin hallinnollisiin ohjeisiin:
  Förderrichtlinie zur Gewährung von Zuschüssen aus Mitteln des Landkreises Bernkastel-Wittlich zur Förderung von Winzern, die einer Winzergenossenschaft beitreten
  Förderrichtlinie zur Gewährung von Zuschüssen aus Mitteln des Landkreises Cochem-Zell zur Förderung von Winzern, die einer Winzergenossenschaft / Erzeugergemeinschaft beitreten
  Förderrichtlinie zur Gewährung von Zuschüssen aus Mitteln des Landkreises Trier-Saarburg zur Förderung von Winzern, die einer Winzergenossenschaft / Erzeugergemeinschaft beitreten
  Mitteilung der Verbandsgemeinde Schweich, die Zuschüsse des Landkreises Trier-Saarburg zur Förderung von Winzern, die einer Winzergenossenschaft / Erzeugergemeinschaft beitreten, zu erhöhen. |
| --- | --- |

(9)

Toimenpiteen täytäntöönpano perustuu seuraaviin hallinnollisiin ohjeisiin:

Förderrichtlinie zur Gewährung von Zuschüssen aus Mitteln des Landkreises Bernkastel-Wittlich zur Förderung von Winzern, die einer Winzergenossenschaft beitreten

Förderrichtlinie zur Gewährung von Zuschüssen aus Mitteln des Landkreises Cochem-Zell zur Förderung von Winzern, die einer Winzergenossenschaft / Erzeugergemeinschaft beitreten

Förderrichtlinie zur Gewährung von Zuschüssen aus Mitteln des Landkreises Trier-Saarburg zur Förderung von Winzern, die einer Winzergenossenschaft / Erzeugergemeinschaft beitreten

Mitteilung der Verbandsgemeinde Schweich, die Zuschüsse des Landkreises Trier-Saarburg zur Förderung von Winzern, die einer Winzergenossenschaft / Erzeugergemeinschaft beitreten, zu erhöhen.

| (10) | Bernkastel-Wittlichin piirikunnan hallintoviranomaisten ohjeissa määrätään tietyn tuottajaorganisaation/osuuskunnan (Moselland) osuuksien hankintaan myönnettävästä tuesta. Cochem-Zellin piirikunnan hallintoviranomaisten ohjeet sisältävät vastaavanlaisia määräyksiä, mikä on johtanut käytännössä siihen, että tukea myönnetään yksinomaan osuuksiin Moselland-osuuskunnassa. Trier-Saarburgin piirikunnan hallintoviranomaisten ja Schweichin paikallisviranomaisten ohjeita ei ole suunnattu millekään erityiselle tuensaajalle vaan yleisesti Saksan markkinarakennelain mukaan hyväksytyille osuuskunnille ja tuottajaorganisaatioille. |
| --- | --- |

(10)

Bernkastel-Wittlichin piirikunnan hallintoviranomaisten ohjeissa määrätään tietyn tuottajaorganisaation/osuuskunnan (Moselland) osuuksien hankintaan myönnettävästä tuesta. Cochem-Zellin piirikunnan hallintoviranomaisten ohjeet sisältävät vastaavanlaisia määräyksiä, mikä on johtanut käytännössä siihen, että tukea myönnetään yksinomaan osuuksiin Moselland-osuuskunnassa. Trier-Saarburgin piirikunnan hallintoviranomaisten ja Schweichin paikallisviranomaisten ohjeita ei ole suunnattu millekään erityiselle tuensaajalle vaan yleisesti Saksan markkinarakennelain mukaan hyväksytyille osuuskunnille ja tuottajaorganisaatioille.

II.3.   Toimenpiteen tarkoitus

| (11) | Toimenpiteen tarkoituksena oli lisätä tuottajaorganisaatioiden korjaamien rypäleiden osuutta ja vähentää vapaasti litroittain muutoin kuin tuottajaorganisaatioiden kautta myytävän viinin osuutta. Tämän toivottiin osaltaan vakauttavan hintoja litroittain myytävän viinin markkinoilla. Samalla haluttiin pitkällä aikavälillä vähentää yksittäisten tilojen viinintuotantokapasiteettia erityisesti Mosel-Saar-Ruwerin viininviljelyalueen pienillä viinitiloilla. |
| --- | --- |

(11)

Toimenpiteen tarkoituksena oli lisätä tuottajaorganisaatioiden korjaamien rypäleiden osuutta ja vähentää vapaasti litroittain muutoin kuin tuottajaorganisaatioiden kautta myytävän viinin osuutta. Tämän toivottiin osaltaan vakauttavan hintoja litroittain myytävän viinin markkinoilla. Samalla haluttiin pitkällä aikavälillä vähentää yksittäisten tilojen viinintuotantokapasiteettia erityisesti Mosel-Saar-Ruwerin viininviljelyalueen pienillä viinitiloilla.

| (12) | Tuella korvattiin viinitiloille osa viinintuottajien osuuskuntien / tuottajaorganisaatioiden, jäljempänä ’tuottajaorganisaatiot’, osuuksien hankkimisesta aiheutuneista kustannuksista. Tuki myönnettiin, kun viininviljelijä sitoutui säilyttämään osuutensa viiden vuoden ajan hakemuksen esittämispäivästä. Lisäksi yrityksen oli tuottajaorganisaatioon liityttyään tuotava mukanaan viininviljelykäytössään oleva pinta-ala ja toimitettava tuottamansa rypäleet, puristemehu ja viini kokonaisuudessaan tuottajaorganisaatiolle. Viininviljelijä velvoitettiin myös luopumaan tilallaan viininvalmistuksesta. |
| --- | --- |

(12)

Tuella korvattiin viinitiloille osa viinintuottajien osuuskuntien / tuottajaorganisaatioiden, jäljempänä ’tuottajaorganisaatiot’, osuuksien hankkimisesta aiheutuneista kustannuksista. Tuki myönnettiin, kun viininviljelijä sitoutui säilyttämään osuutensa viiden vuoden ajan hakemuksen esittämispäivästä. Lisäksi yrityksen oli tuottajaorganisaatioon liityttyään tuotava mukanaan viininviljelykäytössään oleva pinta-ala ja toimitettava tuottamansa rypäleet, puristemehu ja viini kokonaisuudessaan tuottajaorganisaatiolle. Viininviljelijä velvoitettiin myös luopumaan tilallaan viininvalmistuksesta.

II.4.   Tuen talousarviomäärärahat

| (13) | Tuki myönnettiin suorina avustuksina ja pääomamarkkinoilta otettujen lainojen korkotukena. |
| --- | --- |

(13)

Tuki myönnettiin suorina avustuksina ja pääomamarkkinoilta otettujen lainojen korkotukena.

| (14) | Osuuden hankintakustannukset olivat tavallisesti 293,99 euroa. Jos hankintakustannukset olivat pienemmät, tuen määrää vähennettiin vastaavasti. |
| --- | --- |

(14)

Osuuden hankintakustannukset olivat tavallisesti 293,99 euroa. Jos hankintakustannukset olivat pienemmät, tuen määrää vähennettiin vastaavasti.

| (15) | Osuutta kohden myönnetyt tuet olivat seuraavat:








  Piirikunta tai kunta | 1–5 hankittua osuutta | Kutakin lisäosuutta kohden | Tuen enimmäismäärä uutta osakasta kohden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bernkastel-Wittlich | 76,69 euroa | 38,35 euroa | 766,94 euroa |
| Cochem-Zell | 76,69 euroa | 76,69 euroa | Ei ylärajaa |
| Trier-Saarburg | 76,69 euroa | 38,35 euroa | 766,94 euroa |
| Schweich | 51,13 euroa | — | 255,65 euroa |

(15)

Osuutta kohden myönnetyt tuet olivat seuraavat:

Piirikunta tai kunta

1–5 hankittua osuutta

Kutakin lisäosuutta kohden

Tuen enimmäismäärä uutta osakasta kohden

Bernkastel-Wittlich

76,69 euroa

38,35 euroa

766,94 euroa

Cochem-Zell

76,69 euroa

76,69 euroa

Ei ylärajaa

Trier-Saarburg

76,69 euroa

38,35 euroa

766,94 euroa

Schweich

51,13 euroa

—

255,65 euroa

| (16) | Schweichin paikallisviranomaisten maksama tuki lisättiin (= tuen kasautuminen) Trier-Saarburgin piirikunnassa maksettuihin määriin. |
| --- | --- |

(16)

Schweichin paikallisviranomaisten maksama tuki lisättiin (= tuen kasautuminen) Trier-Saarburgin piirikunnassa maksettuihin määriin.

| (17) | Cochem-Zellin piirikunnassa myönnettiin 4,95 prosentin suuruista korkotukea kaikkiin osuuksien hankkimista varten otettuihin lainoihin enintään neljän vuoden ajan. |
| --- | --- |

(17)

Cochem-Zellin piirikunnassa myönnettiin 4,95 prosentin suuruista korkotukea kaikkiin osuuksien hankkimista varten otettuihin lainoihin enintään neljän vuoden ajan.

| (18) | Vuonna 2000 tuottajaorganisaatioille maksettiin tukea seuraavasti:








  Piirikunta / kunta | Mosellandin viinintuottajien osuuskunta | Moselherzin tuottajaorganisaatio | Mosel Gaten tuottajaorganisaatio |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bernkastel-Wittlich | 44 022 euroa | - euroa | - euroa |
| Cochem-Zell | 20 171 euroa | - euroa | - euroa |
| Trier-Saarburg | 51 270 euroa | 6 990 euroa | 7 631 euroa |
| Schweich | 16 975 euroa | 3 390 euroa | 5 011 euroa |
| Yhteensä | 132 438 euroa | 10 380 euroa | 12 642 euroa |

(18)

Vuonna 2000 tuottajaorganisaatioille maksettiin tukea seuraavasti:

Piirikunta / kunta

Mosellandin viinintuottajien osuuskunta

Moselherzin tuottajaorganisaatio

Mosel Gaten tuottajaorganisaatio

Bernkastel-Wittlich

44 022 euroa

- euroa

- euroa

Cochem-Zell

20 171 euroa

- euroa

- euroa

Trier-Saarburg

51 270 euroa

6 990 euroa

7 631 euroa

Schweich

16 975 euroa

3 390 euroa

5 011 euroa

Yhteensä

132 438 euroa

10 380 euroa

12 642 euroa

| (19) | Vuonna 2000 maksettiin tukea yhteensä 155 460 euroa. Toimenpide rahoitettiin piirikuntien ja Schweichin kunnan talousarviosta. |
| --- | --- |

(19)

Vuonna 2000 maksettiin tukea yhteensä 155 460 euroa. Toimenpide rahoitettiin piirikuntien ja Schweichin kunnan talousarviosta.

II.5.   Toimenpiteen kesto

| (20) | Cochem-Zellin piirikunnassa toimenpiteen kestoaika oli neljä vuotta (2000–2003). Muiden tukijärjestelmien kesto oli rajoitettu vuoteen 2000. |
| --- | --- |

(20)

Cochem-Zellin piirikunnassa toimenpiteen kestoaika oli neljä vuotta (2000–2003). Muiden tukijärjestelmien kesto oli rajoitettu vuoteen 2000.

II.6.   Tuensaajat

| (21) | Tuki maksettiin suoraan tuottajaorganisaatioille, jotka myivät osuudet alennettuun hintaan jäseniksi liittyville viininviljelijöille ja viinitiloille. |
| --- | --- |

(21)

Tuki maksettiin suoraan tuottajaorganisaatioille, jotka myivät osuudet alennettuun hintaan jäseniksi liittyville viininviljelijöille ja viinitiloille.

| (22) | Näin kunkin piirikunnan viininviljelijöillä ja viinitiloilla oli mahdollisuus hankkia osuuksia tuottajaorganisaatioissa edullisemmin kustannuksin. |
| --- | --- |

(22)

Näin kunkin piirikunnan viininviljelijöillä ja viinitiloilla oli mahdollisuus hankkia osuuksia tuottajaorganisaatioissa edullisemmin kustannuksin.

| (23) | Tuottajaorganisaatiot saattoivat toimenpiteen avulla korottaa pääomaansa ja varmistaa raaka-ainehankintansa. |
| --- | --- |

(23)

Tuottajaorganisaatiot saattoivat toimenpiteen avulla korottaa pääomaansa ja varmistaa raaka-ainehankintansa.

II.7.   Syyt muodollisen tutkintamenettelyn aloittamiseen

| (24) | Toimenpide luokiteltiin alustavan tarkastelun perusteella viinitiloille ja tuottajaorganisaatioille myönnettäväksi toimintatueksi, joka ei sovellu yhteismarkkinoille. Sen vuoksi komissio päätti aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn. |
| --- | --- |

(24)

Toimenpide luokiteltiin alustavan tarkastelun perusteella viinitiloille ja tuottajaorganisaatioille myönnettäväksi toimintatueksi, joka ei sovellu yhteismarkkinoille. Sen vuoksi komissio päätti aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn.

III.   ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

III.1.   Valitukset toimenpidettä vastaan

| (25) | Komission yksiköt saivat tarkasteltavana olevan tukijärjestelmän käyttöönottoon liittyvän valituksen. Valituksen tekijä viittasi siihen, että tuen ansiosta viininviljelijät saattoivat hankkia osuuksia paikallisissa tuottajaorganisaatioissa alennettuun hintaan. Pääoman lisäämisestä saatavan hyödyn lisäksi tuottajaorganisaatiot saattoivat toimenpiteen avulla myös varmistaa raaka-aineena käytettävän puristemehun ja raakaviinin saatavuuden. Valituksen tekijän mukaan tämä saattoi kilpailijat epäedullisempaan asemaan puristemehun ja raakaviinin hankintojen osalta. |
| --- | --- |

(25)

Komission yksiköt saivat tarkasteltavana olevan tukijärjestelmän käyttöönottoon liittyvän valituksen. Valituksen tekijä viittasi siihen, että tuen ansiosta viininviljelijät saattoivat hankkia osuuksia paikallisissa tuottajaorganisaatioissa alennettuun hintaan. Pääoman lisäämisestä saatavan hyödyn lisäksi tuottajaorganisaatiot saattoivat toimenpiteen avulla myös varmistaa raaka-aineena käytettävän puristemehun ja raakaviinin saatavuuden. Valituksen tekijän mukaan tämä saattoi kilpailijat epäedullisempaan asemaan puristemehun ja raakaviinin hankintojen osalta.

III.2.   Asianomaisten huomautukset muodollisen tutkintamenettelyn aikana

| (26) | Asianomaisten ja/tai tuen myöntäneiden Saksan alueviranomaisten huomautuksissa korostettiin, että oli tärkeää tukea välttämätöntä rakenneuudistusta 2 000-vuotisella viininviljelyalueella. Jyrkillä rinteillä tapahtuvan viininviljelyn säilymisellä on erittäin suuri merkitys alueen matkailulle ja ruokaperinteelle. Huomautusten esittäjien mukaan toimenpiteen avulla voidaan vähentää tuotantokapasiteettia. Lisäksi vedottiin asetuksen (EY) N:o 1860/2004 soveltamiseen. |
| --- | --- |

(26)

Asianomaisten ja/tai tuen myöntäneiden Saksan alueviranomaisten huomautuksissa korostettiin, että oli tärkeää tukea välttämätöntä rakenneuudistusta 2 000-vuotisella viininviljelyalueella. Jyrkillä rinteillä tapahtuvan viininviljelyn säilymisellä on erittäin suuri merkitys alueen matkailulle ja ruokaperinteelle. Huomautusten esittäjien mukaan toimenpiteen avulla voidaan vähentää tuotantokapasiteettia. Lisäksi vedottiin asetuksen (EY) N:o 1860/2004 soveltamiseen.

IV.   SAKSAN HUOMAUTUKSET

| (27) | Saksan viranomaiset korostivat huomautuksissaan voimakkaasti, että oli ehdottoman tärkeää tukea välttämätöntä rakenneuudistusta 2 000-vuotisella viininviljelyalueella, koska jyrkillä rinteillä tapahtuvan viininviljelyn säilymisellä on erittäin suuri merkitys alueen matkailulle ja ruokaperinteelle. Tuen oli määrä tasoittaa viininviljelijöille ja viinitiloille aiheutuvia haittoja näiden joutuessa luopumaan omasta viininvalmistuskapasiteetistaan täyttääkseen viisivuotisen sitoumuksensa toimittaa tuotantonsa tuottajaorganisaatioille. Sen vuoksi tukea voidaan perustellusti pitää tuotantokapasiteetin vähentämiseen tarkoitettuna toimenpiteenä. |
| --- | --- |

(27)

Saksan viranomaiset korostivat huomautuksissaan voimakkaasti, että oli ehdottoman tärkeää tukea välttämätöntä rakenneuudistusta 2 000-vuotisella viininviljelyalueella, koska jyrkillä rinteillä tapahtuvan viininviljelyn säilymisellä on erittäin suuri merkitys alueen matkailulle ja ruokaperinteelle. Tuen oli määrä tasoittaa viininviljelijöille ja viinitiloille aiheutuvia haittoja näiden joutuessa luopumaan omasta viininvalmistuskapasiteetistaan täyttääkseen viisivuotisen sitoumuksensa toimittaa tuotantonsa tuottajaorganisaatioille. Sen vuoksi tukea voidaan perustellusti pitää tuotantokapasiteetin vähentämiseen tarkoitettuna toimenpiteenä.

| (28) | Täydentävässä huomautuksessaan Saksan viranomaiset pyysivät asetuksen (EY) N:o 1860/2004 soveltamista. |
| --- | --- |

(28)

Täydentävässä huomautuksessaan Saksan viranomaiset pyysivät asetuksen (EY) N:o 1860/2004 soveltamista.

V.   ARVIOINTI TUESTA

Yhteinen markkinajärjestely

| (29) | EY:n perustamissopimuksen 36 artiklaa sovelletaan viininviljelyyn ja -valmistukseen, jotka kuuluvat viinin yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999 (4) soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(29)

EY:n perustamissopimuksen 36 artiklaa sovelletaan viininviljelyyn ja -valmistukseen, jotka kuuluvat viinin yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999 (4) soveltamisalaan.

| (30) | Saksan viranomaisten ja asianomaisten huomautusten mukaan viininviljelijöiden ja viinitilojen taloudelliset vaikeudet johtuivat myyntimahdollisuuksien rakenteellisista muutoksista markkinoilla. Tynnyriviinin myynti litroittain omasta viinikellarista oli yhä vaikeampaa, koska markkinoilla haluttiin joko raaka-ainetta (rypäleitä tai tuoretta puristemehua) tai markkinoiden erityistarpeisiin suunnattuja laatuviinejä. Yksityiset yritykset olisivat voineet tehdä samankaltaisia sopimuksia viinitilojen kanssa ja ottaa vastatakseen näiden markkinointiriskit. |
| --- | --- |

(30)

Saksan viranomaisten ja asianomaisten huomautusten mukaan viininviljelijöiden ja viinitilojen taloudelliset vaikeudet johtuivat myyntimahdollisuuksien rakenteellisista muutoksista markkinoilla. Tynnyriviinin myynti litroittain omasta viinikellarista oli yhä vaikeampaa, koska markkinoilla haluttiin joko raaka-ainetta (rypäleitä tai tuoretta puristemehua) tai markkinoiden erityistarpeisiin suunnattuja laatuviinejä. Yksityiset yritykset olisivat voineet tehdä samankaltaisia sopimuksia viinitilojen kanssa ja ottaa vastatakseen näiden markkinointiriskit.

| (31) | Kuten edellä 12 kohdassa mainitaan, alueviranomaiset ovat tässä tilanteessa ottaneet osittain vastatakseen viininviljelijöiden tuottajaorganisaatio-osuuksien hankkimisesta aiheutuvista kustannuksista. Kyseisten tuottajaorganisaatioiden osuuksia hankkivien viljelijöiden oli sitouduttava siirtämään koko viljelyalansa tuottajaorganisaatiolle ja toimittamaan sille tuottamansa rypäleet, puristemehu ja/tai viini kokonaisuudessaan. Viinitilojen oli myös sitouduttava säilyttämään osuudet viiden vuoden ajan, mikä käytännössä merkitsi niiden oman viininvalmistustoiminnan loppumista. Verrattuna muihin viinin tuotantoa ja kaupan pitämistä harjoittaviin yrityksiin tuottajaorganisaatiot pystyivät varmistamaan raaka-aineostonsa, koska niiden osakkaina olevat viininviljelijät ja viinitilat oli velvoitettu viiden vuoden ajan toimittamaan tuottamansa rypäleet, puristemehu ja/tai viini kokonaisuudessaan tuottajaorganisaatiolle (ks. edellä oleva II.2 kohta). |
| --- | --- |

(31)

Kuten edellä 12 kohdassa mainitaan, alueviranomaiset ovat tässä tilanteessa ottaneet osittain vastatakseen viininviljelijöiden tuottajaorganisaatio-osuuksien hankkimisesta aiheutuvista kustannuksista. Kyseisten tuottajaorganisaatioiden osuuksia hankkivien viljelijöiden oli sitouduttava siirtämään koko viljelyalansa tuottajaorganisaatiolle ja toimittamaan sille tuottamansa rypäleet, puristemehu ja/tai viini kokonaisuudessaan. Viinitilojen oli myös sitouduttava säilyttämään osuudet viiden vuoden ajan, mikä käytännössä merkitsi niiden oman viininvalmistustoiminnan loppumista. Verrattuna muihin viinin tuotantoa ja kaupan pitämistä harjoittaviin yrityksiin tuottajaorganisaatiot pystyivät varmistamaan raaka-aineostonsa, koska niiden osakkaina olevat viininviljelijät ja viinitilat oli velvoitettu viiden vuoden ajan toimittamaan tuottamansa rypäleet, puristemehu ja/tai viini kokonaisuudessaan tuottajaorganisaatiolle (ks. edellä oleva II.2 kohta).

| (32) | Tuottajaorganisaatioiden tukeminen varmistamalla, että viininviljelijät toimittavat niille kaikki tuottamansa rypäleet, puristemehun ja viinin ja sitoutuvat samalla luopumaan omasta viinintuotannostaan, on rakenteellinen toimenpide, joka on vahvistanut tuottajaorganisaatioiden asemaa. Näille tuottajaorganisaatioille turvattujen hankintojen muodossa koituvaa etua voidaan erillisesti tarkasteltuna pitää oikeutetusti asetuksen (EY) N:o 1493/1999 39 artiklassa säädetyt tavoitteet täyttävän markkinarakenneuudistustoimenpiteen vaikutuksena. |
| --- | --- |

(32)

Tuottajaorganisaatioiden tukeminen varmistamalla, että viininviljelijät toimittavat niille kaikki tuottamansa rypäleet, puristemehun ja viinin ja sitoutuvat samalla luopumaan omasta viinintuotannostaan, on rakenteellinen toimenpide, joka on vahvistanut tuottajaorganisaatioiden asemaa. Näille tuottajaorganisaatioille turvattujen hankintojen muodossa koituvaa etua voidaan erillisesti tarkasteltuna pitää oikeutetusti asetuksen (EY) N:o 1493/1999 39 artiklassa säädetyt tavoitteet täyttävän markkinarakenneuudistustoimenpiteen vaikutuksena.

VALTIONTUKI

| (33) | Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 71 artiklan 1 kohdassa säädetään, että
  ”jollei tässä asetuksessa toisin säädetä, perustamissopimuksen 87, 88 ja 89 artiklaa sovelletaan tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden tuotantoon ja kauppaan.” |
| --- | --- |

(33)

Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 71 artiklan 1 kohdassa säädetään, että

”jollei tässä asetuksessa toisin säädetä, perustamissopimuksen 87, 88 ja 89 artiklaa sovelletaan tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden tuotantoon ja kauppaan.”

| (34) | Saman asetuksen 71 artiklan 2 kohdassa säädetään, että

  ”Edellä II osaston II luvun (Lopullisesta viininviljelystä luopumisesta myönnettävät palkkiot) soveltaminen ei estä sellaisen kansallisen tuen myöntämistä, jolla on samat tavoitteet kuin kyseisessä luvussa. Tällaisiin tukiin sovelletaan kuitenkin 1 kohtaa.” |
| --- | --- |

(34)

Saman asetuksen 71 artiklan 2 kohdassa säädetään, että

”Edellä II osaston II luvun (Lopullisesta viininviljelystä luopumisesta myönnettävät palkkiot) soveltaminen ei estä sellaisen kansallisen tuen myöntämistä, jolla on samat tavoitteet kuin kyseisessä luvussa. Tällaisiin tukiin sovelletaan kuitenkin 1 kohtaa.”

| (35) | EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(35)

EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (36) | Tarkasteltavana oleva tukijärjestelmä rahoitettiin asianomaisten piirikuntien ja yhden Rheinland-Pfalzin osavaltion kunnan julkisista varoista. Tuki on omiaan vääristämään kilpailua (5) ja vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (6). |
| --- | --- |

(36)

Tarkasteltavana oleva tukijärjestelmä rahoitettiin asianomaisten piirikuntien ja yhden Rheinland-Pfalzin osavaltion kunnan julkisista varoista. Tuki on omiaan vääristämään kilpailua (5) ja vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (6).

V.1.   Viininviljelijöiden ja viinitilojen tuottajaorganisaatioiden osuuksien hankkimiseen myönnetystä tuesta ja korkotuesta saama etu

| (37) | Eräät Rheinland-Pfalzin viininviljelijät ja viinitilat ovat hankkineet osuuksia tuottajaorganisaatioissa alueviranomaisten myöntämän tuen avulla, toisin sanoen maksamalla osuuksista alennetun hinnan (ks. 15 kohta). Ostajien olisi normaalisti kuulunut vastata myös osuuksien tavanomaisesta hinnasta vähennetystä määrästä. Näin ollen toimenpiteestä koituu kyseisille yrityksille välitöntä taloudellista etua, joka rahoitetaan julkisista varoista. |
| --- | --- |

(37)

Eräät Rheinland-Pfalzin viininviljelijät ja viinitilat ovat hankkineet osuuksia tuottajaorganisaatioissa alueviranomaisten myöntämän tuen avulla, toisin sanoen maksamalla osuuksista alennetun hinnan (ks. 15 kohta). Ostajien olisi normaalisti kuulunut vastata myös osuuksien tavanomaisesta hinnasta vähennetystä määrästä. Näin ollen toimenpiteestä koituu kyseisille yrityksille välitöntä taloudellista etua, joka rahoitetaan julkisista varoista.

| (38) | Enintään 4,95 prosentin suuruinen korkotuki, jota myönnettiin eräille viininviljelijöille ja viinitiloille osuuksien hankintaa varten (ks. 17 kohta), merkitsee niin ikään julkisista varoista rahoitettua taloudellista etua kyseisille tuensaajille. |
| --- | --- |

(38)

Enintään 4,95 prosentin suuruinen korkotuki, jota myönnettiin eräille viininviljelijöille ja viinitiloille osuuksien hankintaa varten (ks. 17 kohta), merkitsee niin ikään julkisista varoista rahoitettua taloudellista etua kyseisille tuensaajille.

| (39) | Sen vuoksi voidaan soveltaa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohtaa. |
| --- | --- |

(39)

Sen vuoksi voidaan soveltaa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohtaa.

| (40) | Jäljempänä V.3 kohdassa tarkastellaan, voidaanko edellä tarkoitettuun etuun soveltaa maatalousalan valtiontukia koskevien yhteisön suuntaviivojen (7), jäljempänä ’maatalousalaa koskevat yhteisön suuntaviivat’, 9 kohtaa, joka liittyy kapasiteetin vähentämiseen myönnettäviin tukiin. |
| --- | --- |

(40)

Jäljempänä V.3 kohdassa tarkastellaan, voidaanko edellä tarkoitettuun etuun soveltaa maatalousalan valtiontukia koskevien yhteisön suuntaviivojen (7), jäljempänä ’maatalousalaa koskevat yhteisön suuntaviivat’, 9 kohtaa, joka liittyy kapasiteetin vähentämiseen myönnettäviin tukiin.

V.2.   Tuottajaorganisaatioiden saama taloudellinen etu

| (41) | Komissio pysyy muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa kirjeessä ilmaisemassaan näkemyksessä, jonka mukaan tuottajaorganisaatioille aiheutui etua tuesta, jota myönnettiin viininviljelijöille ja viinitiloille tuottajaorganisaatioiden osuuksien hankintaa varten. Osuuksien hankintaan myönnettävä tuki oli rajoitettu ainoastaan tiettyihin tunnustettuihin tuottajaorganisaatioihin (ks. 10 kohta). Viininviljelijöiden ja viinitilojen oli säilytettävä osuutensa viiden vuoden ajan. |
| --- | --- |

(41)

Komissio pysyy muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa kirjeessä ilmaisemassaan näkemyksessä, jonka mukaan tuottajaorganisaatioille aiheutui etua tuesta, jota myönnettiin viininviljelijöille ja viinitiloille tuottajaorganisaatioiden osuuksien hankintaa varten. Osuuksien hankintaan myönnettävä tuki oli rajoitettu ainoastaan tiettyihin tunnustettuihin tuottajaorganisaatioihin (ks. 10 kohta). Viininviljelijöiden ja viinitilojen oli säilytettävä osuutensa viiden vuoden ajan.

| (42) | Saksan viranomaisten mukaan viinimarkkinoiden rakenneuudistus oli väistämätön. Vaikka viininviljelijät olivatkin voineet hankkia osuuksia tuottajaorganisaatioissa kohtuulliseen hintaan, rakenteellinen muutos tapahtui vasta sen jälkeen, kun alue- ja kunnallisviranomaiset olivat ottaneet käyttöön tukiohjelman. |
| --- | --- |

(42)

Saksan viranomaisten mukaan viinimarkkinoiden rakenneuudistus oli väistämätön. Vaikka viininviljelijät olivatkin voineet hankkia osuuksia tuottajaorganisaatioissa kohtuulliseen hintaan, rakenteellinen muutos tapahtui vasta sen jälkeen, kun alue- ja kunnallisviranomaiset olivat ottaneet käyttöön tukiohjelman.

| (43) | Verrattuna muihin viinin tuottamisen ja kaupan pitämisen alalla toimiviin yrityksiin nämä tuottajaorganisaatiot pystyivät korottamaan pääomaansa, parantamaan maksukykyään ja saamaan lisätuloja alennettuun hintaan tai korkotuen avulla osuuksia hankkineiden uusien jäsenten liittymisen myötä. Tuottajaorganisaatioille aiheutui lisäetua siitä, että osuuksien hankintaan myönnettävän tuen edellytyksenä oli viininviljelijöiden sitoutuminen toimittamaan organisaatiolle kaikki tuottamansa rypäleet, puristemehu ja/tai viini sekä lopettamaan oma viinintuotantonsa. |
| --- | --- |

(43)

Verrattuna muihin viinin tuottamisen ja kaupan pitämisen alalla toimiviin yrityksiin nämä tuottajaorganisaatiot pystyivät korottamaan pääomaansa, parantamaan maksukykyään ja saamaan lisätuloja alennettuun hintaan tai korkotuen avulla osuuksia hankkineiden uusien jäsenten liittymisen myötä. Tuottajaorganisaatioille aiheutui lisäetua siitä, että osuuksien hankintaan myönnettävän tuen edellytyksenä oli viininviljelijöiden sitoutuminen toimittamaan organisaatiolle kaikki tuottamansa rypäleet, puristemehu ja/tai viini sekä lopettamaan oma viinintuotantonsa.

| (44) | On aiheellista viitata yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-156/98, komissio v. Saksa
   (8), antaman tuomion 26 kohtaan:

  ”Esillä olevassa asiassa EstG:n 52 § :n 8 momentissa tarkoitetuille yrityksille välillisesti myönnetty etu perustuu siihen, että jäsenvaltio luopuu verotuloista, jotka se olisi normaalisti saanut, koska tämän luopumisen avulla sijoittajille tarjotaan mahdollisuus hankkia osakkuuksia kyseisissä yrityksissä verotuksellisesti edullisemmin edellytyksin.” |
| --- | --- |

(44)

On aiheellista viitata yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-156/98, komissio v. Saksa
   (8), antaman tuomion 26 kohtaan:

”Esillä olevassa asiassa EstG:n 52 § :n 8 momentissa tarkoitetuille yrityksille välillisesti myönnetty etu perustuu siihen, että jäsenvaltio luopuu verotuloista, jotka se olisi normaalisti saanut, koska tämän luopumisen avulla sijoittajille tarjotaan mahdollisuus hankkia osakkuuksia kyseisissä yrityksissä verotuksellisesti edullisemmin edellytyksin.”

| (45) | Tuomio vahvistettiin ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen asiassa T-93/02, Confédération nationale du Crédit Mutuel v. komissio
   (9), tekemän päätöksen 95 kohdassa:
  ”... [S]en toteaminen, että on olemassa valtion varoista rahoitettava toimenpide tietyn yrityksen hyväksi [..], ei edellytä, että kyseinen yritys on toimenpiteen välitön edunsaaja. EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan a alakohdan perusteella yksittäisille kuluttajille myönnettävä sosiaalinen tuki voi kuulua perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. Myös silloin, kun jäsenvaltio luopuu verotuloista, voi olla kyseessä valtion varojen välillinen siirtäminen, jota voidaan pitää tukena muiden taloudellisten toimijoiden kuin verohelpotuksen välittömänä edunsaajana olevien toimijoiden hyväksi (vrt. yhteisöjen tuomioistuimen 19 päivänä syyskuuta 2000 asiassa C-156/98, Saksa v. komissio, antama tuomio. Kok. 2000, I-6857, 24–28 kohta).” |
| --- | --- |

(45)

Tuomio vahvistettiin ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen asiassa T-93/02, Confédération nationale du Crédit Mutuel v. komissio
   (9), tekemän päätöksen 95 kohdassa:

”... [S]en toteaminen, että on olemassa valtion varoista rahoitettava toimenpide tietyn yrityksen hyväksi [..], ei edellytä, että kyseinen yritys on toimenpiteen välitön edunsaaja. EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan a alakohdan perusteella yksittäisille kuluttajille myönnettävä sosiaalinen tuki voi kuulua perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. Myös silloin, kun jäsenvaltio luopuu verotuloista, voi olla kyseessä valtion varojen välillinen siirtäminen, jota voidaan pitää tukena muiden taloudellisten toimijoiden kuin verohelpotuksen välittömänä edunsaajana olevien toimijoiden hyväksi (vrt. yhteisöjen tuomioistuimen 19 päivänä syyskuuta 2000 asiassa C-156/98, Saksa v. komissio, antama tuomio. Kok. 2000, I-6857, 24–28 kohta).”

| (46) | Edellä mainitun oikeuskäytännön perusteella komissio päättelee, että viininviljelijöille ja viinitiloille tiettyjen tuottajaorganisaatioiden osuuksien hankintaan myönnettävä tuki, jonka edellytyksenä on kyseisten osuuksien säilyttäminen vähintään viiden vuoden ajan, on johtanut kyseisten tuottajaorganisaatioiden pääoman kasvamiseen, jota ei olisi tapahtunut ilman mainittua tukea. Tällaisten osuuksien hankkiminen valtion myöntämän tuen avulla merkitsee valtion varojen välillistä siirtämistä tuottajaorganisaatioille. Näin aiheutunut tuottajaorganisaatioiden pääoman kasvu tarkoittaa välillistä taloudellista etua, jota on pidettävä muuna valtiontukena kuin viininviljelijöille ja viinitiloille myönnettynä etuna. |
| --- | --- |

(46)

Edellä mainitun oikeuskäytännön perusteella komissio päättelee, että viininviljelijöille ja viinitiloille tiettyjen tuottajaorganisaatioiden osuuksien hankintaan myönnettävä tuki, jonka edellytyksenä on kyseisten osuuksien säilyttäminen vähintään viiden vuoden ajan, on johtanut kyseisten tuottajaorganisaatioiden pääoman kasvamiseen, jota ei olisi tapahtunut ilman mainittua tukea. Tällaisten osuuksien hankkiminen valtion myöntämän tuen avulla merkitsee valtion varojen välillistä siirtämistä tuottajaorganisaatioille. Näin aiheutunut tuottajaorganisaatioiden pääoman kasvu tarkoittaa välillistä taloudellista etua, jota on pidettävä muuna valtiontukena kuin viininviljelijöille ja viinitiloille myönnettynä etuna.

| (47) | Sen vuoksi voidaan soveltaa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohtaa. |
| --- | --- |

(47)

Sen vuoksi voidaan soveltaa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohtaa.

V.3.   EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetut poikkeukset

| (48) | Tämän jälkeen on tarkasteltava sitä, voidaanko tapaukseen soveltaa jotakin EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaiseen periaatteelliseen kieltoon liittyvistä poikkeuksista. |
| --- | --- |

(48)

Tämän jälkeen on tarkasteltava sitä, voidaanko tapaukseen soveltaa jotakin EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaiseen periaatteelliseen kieltoon liittyvistä poikkeuksista.

| (49) | Käytettävissä olevien tietojen mukaan ei ole mahdollista soveltaa mitään EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdassa tai 3 kohdan a, b ja d alakohdassa tarkoitetuista poikkeuksista, koska ei ole kyseessä






  — | tuki taloudellisen kehityksen edistämiseen alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma, |
| --- | --- | --- |

(49)

Käytettävissä olevien tietojen mukaan ei ole mahdollista soveltaa mitään EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdassa tai 3 kohdan a, b ja d alakohdassa tarkoitetuista poikkeuksista, koska ei ole kyseessä

—

tuki taloudellisen kehityksen edistämiseen alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma,

| — | tuki Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistämiseen tai jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen, |
| --- | --- |

—

tuki Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistämiseen tai jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen,

| — | tuki kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. |
| --- | --- |

—

tuki kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.

| (50) | Ainoa mahdollisesti sovellettavissa oleva poikkeus on siten EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettu poikkeus. |
| --- | --- |

(50)

Ainoa mahdollisesti sovellettavissa oleva poikkeus on siten EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettu poikkeus.

Viininviljelijöille ja viinitiloille myönnetyn tuen soveltuvuus yhteismarkkinoille

| (51) | Saksan viranomaiset ehdottivat 13 päivänä helmikuuta 2002 päivätyssä kirjeessään, että tukitoimenpidettä arvioitaisiin maatalousalaa koskevien yhteisön suuntaviivojen 9 kohdan perusteella. |
| --- | --- |

(51)

Saksan viranomaiset ehdottivat 13 päivänä helmikuuta 2002 päivätyssä kirjeessään, että tukitoimenpidettä arvioitaisiin maatalousalaa koskevien yhteisön suuntaviivojen 9 kohdan perusteella.

| (52) | Suuntaviivojen 9 kohdan mukaan tuotantokapasiteetin poistamiseen tarkoitettua tukea voidaan myöntää, jos tuki on tuotantokapasiteetin vähentämiseen tähtäävien muiden yhteisön järjestelyjen mukaista ja jos se täyttää seuraavat edellytykset:






  a) | tuesta on yleisesti hyötyä kyseisellä alalla ja sen ajallinen kesto on rajoitettu; |
| --- | --- | --- |

(52)

Suuntaviivojen 9 kohdan mukaan tuotantokapasiteetin poistamiseen tarkoitettua tukea voidaan myöntää, jos tuki on tuotantokapasiteetin vähentämiseen tähtäävien muiden yhteisön järjestelyjen mukaista ja jos se täyttää seuraavat edellytykset:

a)

tuesta on yleisesti hyötyä kyseisellä alalla ja sen ajallinen kesto on rajoitettu;

| b) | tuensaajalta edellytetään riittävää vastasuoritusta, joka yleensä tarkoittaa lopullista ja peruuttamatonta päätöstä kyseisen tuotantokapasiteetin tosiasiallisesta poistamisesta; |
| --- | --- |

b)

tuensaajalta edellytetään riittävää vastasuoritusta, joka yleensä tarkoittaa lopullista ja peruuttamatonta päätöstä kyseisen tuotantokapasiteetin tosiasiallisesta poistamisesta;

| c) | on varmistettava, että tukea ei käytetä vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja niiden rakennemuutokseen; |
| --- | --- |

c)

on varmistettava, että tukea ei käytetä vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja niiden rakennemuutokseen;

| d) | pääoma-arvon tai tulevien tulojen menetyksestä ei makseta liian suurta korvausta; vähintään puolet näiden tukitoimenpiteiden kustannuksista olisi saatava kyseiseltä alalta joko vapaaehtoisina suorituksina tai pakollisina maksuina; |
| --- | --- |

d)

pääoma-arvon tai tulevien tulojen menetyksestä ei makseta liian suurta korvausta; vähintään puolet näiden tukitoimenpiteiden kustannuksista olisi saatava kyseiseltä alalta joko vapaaehtoisina suorituksina tai pakollisina maksuina;

| e) | tukea ei saa myöntää, jos se vaikuttaa yhteisten markkinajärjestelyjen mekanismeihin. |
| --- | --- |

e)

tukea ei saa myöntää, jos se vaikuttaa yhteisten markkinajärjestelyjen mekanismeihin.

Edellä olevan a alakohdan osalta: Yleinen hyöty kyseisellä alalla

| (53) | Tuella näyttää olevan positiivinen vaikutus maataloustuotannon keskittymiseen, ja se on ilmeisestikin johtanut hintatilanteen tietynasteiseen vakauttamiseen litroittain myytävän viinin markkinoilla. Tuki oli rajoitettu koskemaan kolmea piirikuntaa ja yhtä kuntaa Rheinland-Pfalzissa. Bernkastel-Wittlichin piirikunnan viranomaisten ohjeet koskivat tietyn tuottajaorganisaation (Moselland) osuuksien hankintaan myönnettävää tukea. Cochem-Zellin piirikunnan viranomaisten ohjeissa oli samansuuntaisia määräyksiä, mikä johti käytännössä siihen, että tukea myönnettiin ainoastaan Moselland-tuottajaorganisaation osuuksien hankintaan. Trier-Saarburgin piirikunnan ja Schweichin kunnan viranomaisten ohjeita ei ollut laadittu koskemaan mitään erityistä yritystä, vaan niiden mukaan edunsaajia olivat kaikki Saksan markkinarakennelain mukaan hyväksytyt osuuskunnat ja/tai tuottajaorganisaatiot. Muut yksityiset yritykset, jotka toimivat viinin tuottamisen tai kaupan pitämisen alalla mutta eivät täyttäneet edellä mainittuja vaatimuksia, oli siten suljettu tukitoimenpiteen ulkopuolelle. Tukijärjestelmän enimmäiskestoaika oli neljä vuotta. |
| --- | --- |

(53)

Tuella näyttää olevan positiivinen vaikutus maataloustuotannon keskittymiseen, ja se on ilmeisestikin johtanut hintatilanteen tietynasteiseen vakauttamiseen litroittain myytävän viinin markkinoilla. Tuki oli rajoitettu koskemaan kolmea piirikuntaa ja yhtä kuntaa Rheinland-Pfalzissa. Bernkastel-Wittlichin piirikunnan viranomaisten ohjeet koskivat tietyn tuottajaorganisaation (Moselland) osuuksien hankintaan myönnettävää tukea. Cochem-Zellin piirikunnan viranomaisten ohjeissa oli samansuuntaisia määräyksiä, mikä johti käytännössä siihen, että tukea myönnettiin ainoastaan Moselland-tuottajaorganisaation osuuksien hankintaan. Trier-Saarburgin piirikunnan ja Schweichin kunnan viranomaisten ohjeita ei ollut laadittu koskemaan mitään erityistä yritystä, vaan niiden mukaan edunsaajia olivat kaikki Saksan markkinarakennelain mukaan hyväksytyt osuuskunnat ja/tai tuottajaorganisaatiot. Muut yksityiset yritykset, jotka toimivat viinin tuottamisen tai kaupan pitämisen alalla mutta eivät täyttäneet edellä mainittuja vaatimuksia, oli siten suljettu tukitoimenpiteen ulkopuolelle. Tukijärjestelmän enimmäiskestoaika oli neljä vuotta.

| (54) | Maatalousalaa koskevien yhteisön suuntaviivojen 9.6 kohdan mukaan kaikilla kyseisen alan toimijoilla on oltava mahdollisuus turvautua kapasiteetin poistamiseksi toteutettaviin tukijärjestelmiin. Kuten edellä todetaan, tämän edellytyksen ei voida katsoa täyttyvän. Komissio sai myös huomautuksen eräältä markkinatoimijalta, joka valitti, että tuen myöntäminen toimenpiteen osana tietyille tuottajaorganisaatioille ei ollut millään muotoa viinialan yhteisen edun mukaista, koska viinin tuottamisen ja/tai kaupan pitämisen alalla toimivat yksityiset yritykset eivät voineet päästä osallisiksi tukitoimenpiteestä. |
| --- | --- |

(54)

Maatalousalaa koskevien yhteisön suuntaviivojen 9.6 kohdan mukaan kaikilla kyseisen alan toimijoilla on oltava mahdollisuus turvautua kapasiteetin poistamiseksi toteutettaviin tukijärjestelmiin. Kuten edellä todetaan, tämän edellytyksen ei voida katsoa täyttyvän. Komissio sai myös huomautuksen eräältä markkinatoimijalta, joka valitti, että tuen myöntäminen toimenpiteen osana tietyille tuottajaorganisaatioille ei ollut millään muotoa viinialan yhteisen edun mukaista, koska viinin tuottamisen ja/tai kaupan pitämisen alalla toimivat yksityiset yritykset eivät voineet päästä osallisiksi tukitoimenpiteestä.

Edellä olevan b alakohdan osalta: Vastasuoritus

| (55) | Saksan viranomaiset ovat ilmoittaneet, että tuki on toimenpide, jolla pyritään viinialan yritysten tuotantokapasiteetin vähentämiseen. Perusteluna mainittiin, että viininviljelijät sitoutuivat toimittamaan tuottajaorganisaatiolle kaikki tuottamansa rypäleet, rypälemehun ja/tai viinin sekä luopumaan pitkällä aikavälillä omasta viinintuotantokapasiteetistaan. |
| --- | --- |

(55)

Saksan viranomaiset ovat ilmoittaneet, että tuki on toimenpide, jolla pyritään viinialan yritysten tuotantokapasiteetin vähentämiseen. Perusteluna mainittiin, että viininviljelijät sitoutuivat toimittamaan tuottajaorganisaatiolle kaikki tuottamansa rypäleet, rypälemehun ja/tai viinin sekä luopumaan pitkällä aikavälillä omasta viinintuotantokapasiteetistaan.

| (56) | Maatalousalaa koskevien yhteisön suuntaviivojen 9.2 kohdan mukaan kapasiteetin vähentämiseen tähtäävää tukea voidaan myöntää vain, jos se kuuluu alalla toteutettavaan rakenneuudistusohjelmaan, jonka tavoitteet ja toteutusaikataulu on määritelty selkeästi. Tarkasteltavana oleva toimenpide toteutettiin ilman tällaista rakenneuudistusohjelmaa. |
| --- | --- |

(56)

Maatalousalaa koskevien yhteisön suuntaviivojen 9.2 kohdan mukaan kapasiteetin vähentämiseen tähtäävää tukea voidaan myöntää vain, jos se kuuluu alalla toteutettavaan rakenneuudistusohjelmaan, jonka tavoitteet ja toteutusaikataulu on määritelty selkeästi. Tarkasteltavana oleva toimenpide toteutettiin ilman tällaista rakenneuudistusohjelmaa.

| (57) | Maatalousalaa koskevien yhteisön suuntaviivojen 9.4 kohdan mukaan tuensaajalta edellytetään riittävää vastasuoritusta. Tämä vastasuoritus sisältää tavallisesti lopullisen ja peruuttamattoman päätöksen kyseisen tuotantokapasiteetin poistamisesta. Tuensaajan on annettava oikeudellisesti pätevä sitoumus siitä, että kapasiteetin poistaminen on lopullista ja peruuttamatonta. Saksan viranomaiset ovat ilmoittaneet, että viininviljelijät eivät olleet antaneet oikeudellisesti pätevää sitoumusta oman tuotantokapasiteettinsa poistamisesta. Viinintuotannon osalta velvoite toimittaa tuottajaorganisaatiolle rypäleet, puristemehu ja viini merkitsee vastaavan tuotantokapasiteetin poistamista kuitenkin ainoastaan sen viiden vuoden ajanjakson ajan, jonka velvoite on voimassa. Sen vuoksi komissio päättelee, että tämä edellytys ei täyty. |
| --- | --- |

(57)

Maatalousalaa koskevien yhteisön suuntaviivojen 9.4 kohdan mukaan tuensaajalta edellytetään riittävää vastasuoritusta. Tämä vastasuoritus sisältää tavallisesti lopullisen ja peruuttamattoman päätöksen kyseisen tuotantokapasiteetin poistamisesta. Tuensaajan on annettava oikeudellisesti pätevä sitoumus siitä, että kapasiteetin poistaminen on lopullista ja peruuttamatonta. Saksan viranomaiset ovat ilmoittaneet, että viininviljelijät eivät olleet antaneet oikeudellisesti pätevää sitoumusta oman tuotantokapasiteettinsa poistamisesta. Viinintuotannon osalta velvoite toimittaa tuottajaorganisaatiolle rypäleet, puristemehu ja viini merkitsee vastaavan tuotantokapasiteetin poistamista kuitenkin ainoastaan sen viiden vuoden ajanjakson ajan, jonka velvoite on voimassa. Sen vuoksi komissio päättelee, että tämä edellytys ei täyty.

Edellä olevan c alakohdan osalta: Tukea ei saa myöntää vaikeuksissa oleville yrityksille

| (58) | Tukijärjestelmään ei sisälly asiaa koskevia määräyksiä. |
| --- | --- |

(58)

Tukijärjestelmään ei sisälly asiaa koskevia määräyksiä.

Edellä olevan d alakohdan osalta: Liiallisten korvausten välttäminen ja alan osallistuminen kustannuksiin

| (59) | Maatalousalaa koskevien yhteisön suuntaviivojen 9.6 kohdassa määrätään, että tuen määrä on rajoitettava tiukasti menetetyn omaisuuden arvon korvaamiseen ja kannustuslisään, joka saa olla enintään 20 prosenttia omaisuuden arvosta. Suuntaviivojen 9.7 kohdassa määrätään lisäksi, että vähintään puolet näiden tukitoimenpiteiden kustannuksista olisi saatava kyseiseltä alalta joko vapaaehtoisina suorituksina tai pakollisina maksuina. |
| --- | --- |

(59)

Maatalousalaa koskevien yhteisön suuntaviivojen 9.6 kohdassa määrätään, että tuen määrä on rajoitettava tiukasti menetetyn omaisuuden arvon korvaamiseen ja kannustuslisään, joka saa olla enintään 20 prosenttia omaisuuden arvosta. Suuntaviivojen 9.7 kohdassa määrätään lisäksi, että vähintään puolet näiden tukitoimenpiteiden kustannuksista olisi saatava kyseiseltä alalta joko vapaaehtoisina suorituksina tai pakollisina maksuina.

| (60) | Saksan viranomaiset eivät ole esittäneet mitään tarkkoja laskelmia viininviljelyä harjoittavien yritysten menetetyn omaisuuden arvosta (mikäli sitä koskevia tietoja on ylipäänsä annettu). Sen vuoksi ei tässä vaiheessa voida sulkea pois mahdollisuutta, että kyseessä voi olla menetysten liiallinen korvaaminen ja että tuen määrä ylittää 50 prosenttia tukitoimenpiteen tosiasiallisista kustannuksista. Sen vuoksi komissio katsoo, että tämä edellytys ei täyty. |
| --- | --- |

(60)

Saksan viranomaiset eivät ole esittäneet mitään tarkkoja laskelmia viininviljelyä harjoittavien yritysten menetetyn omaisuuden arvosta (mikäli sitä koskevia tietoja on ylipäänsä annettu). Sen vuoksi ei tässä vaiheessa voida sulkea pois mahdollisuutta, että kyseessä voi olla menetysten liiallinen korvaaminen ja että tuen määrä ylittää 50 prosenttia tukitoimenpiteen tosiasiallisista kustannuksista. Sen vuoksi komissio katsoo, että tämä edellytys ei täyty.

Edellä olevan e alakohdan osalta: Yhteinen markkinajärjestely

| (61) | Tukijärjestelmä ei ole ristiriidassa viinin yhteisen markkinajärjestelyn tavoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

(61)

Tukijärjestelmä ei ole ristiriidassa viinin yhteisen markkinajärjestelyn tavoitteiden kanssa.

| (62) | Koska viininviljelijöille ja viinitiloille myönnetty tuki ei edellä mainituista syistä vastaa maatalousalaa koskevien yhteisön suuntaviivojen 9 kohdan edellytyksiä, se on yhteismarkkinoille soveltumatonta toimintatukea. |
| --- | --- |

(62)

Koska viininviljelijöille ja viinitiloille myönnetty tuki ei edellä mainituista syistä vastaa maatalousalaa koskevien yhteisön suuntaviivojen 9 kohdan edellytyksiä, se on yhteismarkkinoille soveltumatonta toimintatukea.

| (63) | Tukeen ei voida soveltaa mitään muita EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisia perusteita. |
| --- | --- |

(63)

Tukeen ei voida soveltaa mitään muita EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisia perusteita.

Tuottajajärjestöille myönnetyn tuen soveltuvuus yhteismarkkinoille

| (64) | Komissio suhtautuu myönteisesti maatalousalan tuottajajärjestöjen perustamiseen ja viljelijöiden liittymiseen tällaisten organisaatioiden jäseniksi, jotta tarjonta voidaan keskittää ja tuotanto mukauttaa markkinoiden vaatimuksiin. Näiden organisaatioiden perustamiseen voidaan myöntää valtiontukea (maatalousalaa koskevien yhteisön suuntaviivojen 10.5 kohta). Valtiontukea voidaan myöntää myös silloin, kun on kyseessä organisaation toiminnan huomattava laajentaminen uusiin tuotteisiin tai uusille aloille (maatalousalaa koskevien yhteisön suuntaviivojen 10.6 kohta). Tarkasteltavana olevassa tapauksessa kumpikaan näistä edellytyksistä ei täyty. |
| --- | --- |

(64)

Komissio suhtautuu myönteisesti maatalousalan tuottajajärjestöjen perustamiseen ja viljelijöiden liittymiseen tällaisten organisaatioiden jäseniksi, jotta tarjonta voidaan keskittää ja tuotanto mukauttaa markkinoiden vaatimuksiin. Näiden organisaatioiden perustamiseen voidaan myöntää valtiontukea (maatalousalaa koskevien yhteisön suuntaviivojen 10.5 kohta). Valtiontukea voidaan myöntää myös silloin, kun on kyseessä organisaation toiminnan huomattava laajentaminen uusiin tuotteisiin tai uusille aloille (maatalousalaa koskevien yhteisön suuntaviivojen 10.6 kohta). Tarkasteltavana olevassa tapauksessa kumpikaan näistä edellytyksistä ei täyty.

| (65) | Maatalousalaa koskevien yhteisön suuntaviivojen 10.8 kohdan mukaan tuottajaorganisaatioille myönnettäviä tukia, jotka eivät liity suoraan perustamiskustannuksiin vaan esimerkiksi investoinneista aiheutuneisiin kustannuksiin, on arvioitava kyseisiä tukia koskevien sääntöjen mukaisesti. Koska tarkasteltavana olevassa tapauksessa toimenpiteen tarkoituksena on yksinomaan tuottajaorganisaatioden pääoman korottaminen, ei ole kyse investoinneista, eikä mainittua kohtaa voida käyttää tuen soveltuvuuden arviointiperusteena. |
| --- | --- |

(65)

Maatalousalaa koskevien yhteisön suuntaviivojen 10.8 kohdan mukaan tuottajaorganisaatioille myönnettäviä tukia, jotka eivät liity suoraan perustamiskustannuksiin vaan esimerkiksi investoinneista aiheutuneisiin kustannuksiin, on arvioitava kyseisiä tukia koskevien sääntöjen mukaisesti. Koska tarkasteltavana olevassa tapauksessa toimenpiteen tarkoituksena on yksinomaan tuottajaorganisaatioden pääoman korottaminen, ei ole kyse investoinneista, eikä mainittua kohtaa voida käyttää tuen soveltuvuuden arviointiperusteena.

| (66) | Edellä mainituista syistä tuottajaorganisaatioille myönnetty tuki ei ole maatalousalaa koskevien yhteisön suuntaviivojen 10 kohdan määräysten mukainen, vaan on kyseessä toimintatuki, joka ei sovellu yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(66)

Edellä mainituista syistä tuottajaorganisaatioille myönnetty tuki ei ole maatalousalaa koskevien yhteisön suuntaviivojen 10 kohdan määräysten mukainen, vaan on kyseessä toimintatuki, joka ei sovellu yhteismarkkinoille.

| (67) | Tukeen ei voida soveltaa mitään muita EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisia perusteita. |
| --- | --- |

(67)

Tukeen ei voida soveltaa mitään muita EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisia perusteita.

V.4.   Tuottajaorganisaatioille ja viinitiloille myönnettävä vähämerkityksinen tuki

| (68) | Komission saama kokemus on osoittanut, että tietyin edellytyksin myönnetty määrällisesti vähäinen tuki ei kuulu EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(68)

Komission saama kokemus on osoittanut, että tietyin edellytyksin myönnetty määrällisesti vähäinen tuki ei kuulu EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan.

| (69) | Asetuksen (EY) N:o 1860/2004 mukaan tuki, jonka enimmäismäärä tuensaajaa kohti on enintään 3 000 euroa kolmen vuoden ajanjakson aikana ja jonka kokonaismäärä on rajoitettu noin 0,3:een prosenttiin maataloustuotannon vuosittaisesta arvosta, ei vaikuta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan eikä vääristä tai uhkaa vääristää kilpailua, minkä vuoksi se ei kuulu EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(69)

Asetuksen (EY) N:o 1860/2004 mukaan tuki, jonka enimmäismäärä tuensaajaa kohti on enintään 3 000 euroa kolmen vuoden ajanjakson aikana ja jonka kokonaismäärä on rajoitettu noin 0,3:een prosenttiin maataloustuotannon vuosittaisesta arvosta, ei vaikuta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan eikä vääristä tai uhkaa vääristää kilpailua, minkä vuoksi se ei kuulu EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan.

| (70) | Asetuksen (EY) N:o 1860/2004 5 artiklan mukaan tämä pätee myös ennen kyseisen asetuksen voimaantuloa myönnettyihin tukiin, mikäli asetuksen 1 ja 3 artiklassa säädetyt edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

(70)

Asetuksen (EY) N:o 1860/2004 5 artiklan mukaan tämä pätee myös ennen kyseisen asetuksen voimaantuloa myönnettyihin tukiin, mikäli asetuksen 1 ja 3 artiklassa säädetyt edellytykset täyttyvät.

| (71) | Asetuksen 1 artiklassa soveltamisala rajoitetaan maatalousalaan. Tuki koskee viinin kaupan pitämistä. Asetuksen 1 artiklan a, b ja c alakohdassa säädettyjä rajoituksia ei sovelleta. |
| --- | --- |

(71)

Asetuksen 1 artiklassa soveltamisala rajoitetaan maatalousalaan. Tuki koskee viinin kaupan pitämistä. Asetuksen 1 artiklan a, b ja c alakohdassa säädettyjä rajoituksia ei sovelleta.

| (72) | Sen vuoksi nämä tukitoimenpiteet eivät 3 000 euron enimmäismäärään asti ole tukea, koska kaikki EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan edellytykset eivät täyty. Päällekkäisen laskennan välttämiseksi kyseistä rajaa olisi sovellettava ainoastaan viinitiloihin. |
| --- | --- |

(72)

Sen vuoksi nämä tukitoimenpiteet eivät 3 000 euron enimmäismäärään asti ole tukea, koska kaikki EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan edellytykset eivät täyty. Päällekkäisen laskennan välttämiseksi kyseistä rajaa olisi sovellettava ainoastaan viinitiloihin.

| (73) | Edellä mainitun perusteella komissio toteaa, että enimmäismäärältään 3 000 euron suuruisten avustusten myöntäminen osuuksien hankintaan ei ole tukea, jos asetuksessa (EY) N:o 1860/2004 säädetyt edellytykset täyttyvät. Kaikki kyseisen rajan ylittävät määrät edunsaajana olevaa viininviljelijää tai viinitilaa kohti ovat kokonaisuudessaan tukea. |
| --- | --- |

(73)

Edellä mainitun perusteella komissio toteaa, että enimmäismäärältään 3 000 euron suuruisten avustusten myöntäminen osuuksien hankintaan ei ole tukea, jos asetuksessa (EY) N:o 1860/2004 säädetyt edellytykset täyttyvät. Kaikki kyseisen rajan ylittävät määrät edunsaajana olevaa viininviljelijää tai viinitilaa kohti ovat kokonaisuudessaan tukea.

VI.   PÄÄTELMÄT

| (74) | Komissio päättelee, että tarkasteltavana olevan tukitoimenpiteen osana myönnetyt avustukset ja korkotuet ovat toimintatukea, johon ei voida soveltaa mitään yleiseen kieltoon sovellettavista poikkeuksista, minkä vuoksi tuki ei sovellu yhteismarkkinoille. Komissio toteaa myös, että Saksa on pannut tukitoimenpiteen täytäntöön sääntöjenvastaisesti. |
| --- | --- |

(74)

Komissio päättelee, että tarkasteltavana olevan tukitoimenpiteen osana myönnetyt avustukset ja korkotuet ovat toimintatukea, johon ei voida soveltaa mitään yleiseen kieltoon sovellettavista poikkeuksista, minkä vuoksi tuki ei sovellu yhteismarkkinoille. Komissio toteaa myös, että Saksa on pannut tukitoimenpiteen täytäntöön sääntöjenvastaisesti.

| (75) | Silloin kun todetaan, että sääntöjenvastaisesti myönnetty valtiontuki ei sovellu yhteismarkkinoille, tuki olisi luonnollisesti perittävä takaisin, jotta kilpailutilanne voitaisiin mahdollisimman nopeasti palauttaa sellaiseksi kuin se oli ennen tuen olemassaoloa. |
| --- | --- |

(75)

Silloin kun todetaan, että sääntöjenvastaisesti myönnetty valtiontuki ei sovellu yhteismarkkinoille, tuki olisi luonnollisesti perittävä takaisin, jotta kilpailutilanne voitaisiin mahdollisimman nopeasti palauttaa sellaiseksi kuin se oli ennen tuen olemassaoloa.

| (76) | Tämä päätös koskee tarkasteltavana olevaa tukijärjestelmää, ja se on pantava täytäntöön välittömästi — myös EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (10) 14 artiklassa säädetyn takaisinperinnän osalta. |
| --- | --- |

(76)

Tämä päätös koskee tarkasteltavana olevaa tukijärjestelmää, ja se on pantava täytäntöön välittömästi — myös EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (10) 14 artiklassa säädetyn takaisinperinnän osalta.

| (77) | Viininviljelijöiden ja viinitilojen sekä tuottajaorganisaatioiden saaman välittömän ja välillisen edun arvioimiseksi ja samanaikaisesti tuen päällekkäisen laskennan estämiseksi Saksan on perittävä tuki takaisin yrityksiltä, joille sitä oli maksettu valtion varoista. Velvollisuus periä tuki takaisin tuottajaorganisaatioilta ei kuitenkaan estä mahdollisuutta, että viininviljelijöille tai viinitiloille myönnetty, kokonaismäärältään enintään 3 000 euron suuruinen tuki ei ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea, mikäli asetuksessa (EY) N:o 1860/2004 säädetyt edellytykset täyttyvät. Sitä vastoin määrät, jotka ylittävät edellä mainitun rajan tuensaajana olevaa viininviljelijää tai viinitilaa kohti, ovat kokonaisuudessaan tukea, joka on perittävä takaisin tuottajaorganisaatiolta, jonka osuuksia lopullinen tuensaaja on hankkinut. |
| --- | --- |

(77)

Viininviljelijöiden ja viinitilojen sekä tuottajaorganisaatioiden saaman välittömän ja välillisen edun arvioimiseksi ja samanaikaisesti tuen päällekkäisen laskennan estämiseksi Saksan on perittävä tuki takaisin yrityksiltä, joille sitä oli maksettu valtion varoista. Velvollisuus periä tuki takaisin tuottajaorganisaatioilta ei kuitenkaan estä mahdollisuutta, että viininviljelijöille tai viinitiloille myönnetty, kokonaismäärältään enintään 3 000 euron suuruinen tuki ei ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea, mikäli asetuksessa (EY) N:o 1860/2004 säädetyt edellytykset täyttyvät. Sitä vastoin määrät, jotka ylittävät edellä mainitun rajan tuensaajana olevaa viininviljelijää tai viinitilaa kohti, ovat kokonaisuudessaan tukea, joka on perittävä takaisin tuottajaorganisaatiolta, jonka osuuksia lopullinen tuensaaja on hankkinut.

| (78) | Tämä päätös ei vaikuta kyseisten tuottajaorganisaatioiden mahdollisuuteen vaatia itselleen vastaavaa määrää viininviljelijöiltä tai viinitiloilta, eikä se estä tuottajaorganisaatioita turvautumasta muihin muutoksenhakumenettelyihin, mikäli tällaisesta mahdollisuudesta säädetään jäsenvaltion lainsäädännössä. |
| --- | --- |

(78)

Tämä päätös ei vaikuta kyseisten tuottajaorganisaatioiden mahdollisuuteen vaatia itselleen vastaavaa määrää viininviljelijöiltä tai viinitiloilta, eikä se estä tuottajaorganisaatioita turvautumasta muihin muutoksenhakumenettelyihin, mikäli tällaisesta mahdollisuudesta säädetään jäsenvaltion lainsäädännössä.

| (79) | Cochem-Zellin piirikunnassa maksetun korkotuen osalta tuen takaisinperittävä määrä vastaa viininviljelijöiden ja viinitilojen saaman korkotuen määrää. Velvollisuus periä tuki takaisin viininviljelijöiltä ja viinitiloilta ei kuitenkaan estä mahdollisuutta, että näille myönnetty, kokonaismäärältään enintään 3 000 euron suuruinen tuki ei ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea, mikäli asetuksessa (EY) N:o 1860/2004 säädetyt edellytykset täyttyvät. Sitä vastoin määrät, jotka ylittävät edellä mainitun rajan tuensaajana olevaa viininviljelijää tai viinitilaa kohti, ovat kokonaisuudessaan tukea, joka on perittävä täysimääräisenä takaisin. |
| --- | --- |

(79)

Cochem-Zellin piirikunnassa maksetun korkotuen osalta tuen takaisinperittävä määrä vastaa viininviljelijöiden ja viinitilojen saaman korkotuen määrää. Velvollisuus periä tuki takaisin viininviljelijöiltä ja viinitiloilta ei kuitenkaan estä mahdollisuutta, että näille myönnetty, kokonaismäärältään enintään 3 000 euron suuruinen tuki ei ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea, mikäli asetuksessa (EY) N:o 1860/2004 säädetyt edellytykset täyttyvät. Sitä vastoin määrät, jotka ylittävät edellä mainitun rajan tuensaajana olevaa viininviljelijää tai viinitilaa kohti, ovat kokonaisuudessaan tukea, joka on perittävä täysimääräisenä takaisin.

| (80) | Tämä päätös ei estä kyseisiä viininviljelijöitä tai viinitiloja turvautumasta muihin muutoksenhakumenettelyihin tuottajaorganisaatioon nähden, mikäli tällaisesta mahdollisuudesta säädetään jäsenvaltion lainsäädännössä, |
| --- | --- |

(80)

Tämä päätös ei estä kyseisiä viininviljelijöitä tai viinitiloja turvautumasta muihin muutoksenhakumenettelyihin tuottajaorganisaatioon nähden, mikäli tällaisesta mahdollisuudesta säädetään jäsenvaltion lainsäädännössä,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Valtiontukijärjestelmä, jonka Saksan liittotasavalta on EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan vastaisesti pannut täytäntöön viininviljelijöille ja viinitiloille myönnettyinä suorina avustuksina ja korkotukina tuottajaorganisaatioiden osuuksien hankintaa varten sekä tuottajaorganisaatioiden hyväksi myönnettyinä suorina avustuksina, ei sovellu yhteismarkkinoille, edellä sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 artiklan soveltamista.

2 artikla

Edellä 1 artiklassa tarkoitetut Saksan liittotasavallan toteuttamat toimenpiteet edunsaajien hyväksi eivät ole tukea, siltä osin kuin ne täyttävät asetuksessa (EY) N:o 1860/2004 säädetyt edellytykset.

3 artikla

1.   Saksan liittotasavallan on kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tekopäivästä ilmoitettava kaikille kyseisen valtiontukijärjestelmän piiriin kuuluville viinitiloille ja tuottajaorganisaatioille komission päätöksestä, jonka mukaan 1 artiklassa tarkoitettu valtiontukijärjestelmä ei sovellu yhteismarkkinoille.

2.   Saksan liittotasavallan on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet 1 artiklassa tarkoitetun, edunsaajille sääntöjenvastaisesti myönnetyn tuen perimiseksi takaisin viinitiloilta tai tapauksesta riippuen tuottajaorganisaatioilta, edellä sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 artiklan tai kansallisen lainsäädännön mukaisten vaatimusten soveltamista. Saksan liittotasavallan on kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta ilmoitettava komissiolle kyseisten edunsaajien henkilöllisyys, yksittäisille tuensaajille myönnettyjen tukien määrät ja niiden laskemisessa käytetyt menetelmät.

3.   Takaisinperintä on toteutettava viipymättä Saksan lainsäädännön mukaisten menettelyjen mukaisesti siten, että voidaan varmistaa tämän päätöksen välitön ja tosiasiallinen täytäntöönpano.

4.   Takaisin perittävään tukeen on sisällytettävä korko alkaen siitä, kun tuki asetettiin tuensaajien käyttöön, tuen todelliseen takaisinperintään asti.

5.   Korko on laskettava Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 V luvun säännösten mukaisesti.

4 artikla

Saksan liittotasavallan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa ja suunnittelemansa toimenpiteet. Saksan on saman määräajan kuluessa myös toimitettava asiakirjat, joista ilmenee, että edunsaajia koskeva takaisinperintämenettely on aloitettu sääntöjenvastaisesti myönnetyn tuen osalta.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.

Tehty Brysselissä 7 päivänä kesäkuuta 2006.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL C 267, 6.11.2003, s. 2.

1

(2)  Ks. alaviite 1.

2

(3)  EUVL L 325, 28.10.2004, s. 4.

3

(4)  EYVL L 179, 14.7.1999, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna.

4

(5)  Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan yrityksen kilpailuaseman parantaminen valtiontuen avulla aiheuttaa yleensä kilpailun vääristymistä niihin kilpailijayrityksiin nähden, jotka eivät saa vastaavaa tukea (asia C-730/79, Philip Morris, Kok. 1980, s. 2 671, 11 ja 12 kohta).

5

Philip Morris,

(6)  Saksan osuus yhteisön sisäisessä viinin kaupassa vuonna 1999 oli 10 364 000 miljoonaa hehtolitraa tuonnin ja 1 881 900 miljoonaa hehtolitraa viennin osalta. Rheinland-Pfalzin osalta ei ole saatavissa erillisiä tietoja (Lähde: Statistisches Bundesamt).

6

(7)  EYVL C 232, 12.8.2000, s. 19.

7

(8)  Asia C-156/98, Saksa v. komissio, Kok. 2000, I-/6857, 26 kohta.

8

Saksa v. komissio

(9)  Asia T-93/02, Confédération nationale du Crédit Mutuel v. komissio, ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa, 95 kohta.

9

Confédération nationale du Crédit Mutuel v. komissio,

(10)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2003 liittymissopimuksella

10

---

| 6.2.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 32/64 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 32/64

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 28 päivänä elokuuta 2006,

ydinenergian rauhanomaista käyttöä koskevan yhteistyösopimuksen tekemisestä Japanin ja Euroopan atomienergiayhteisön välillä

(2007/58/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 101 artiklan toisen kohdan,

ottaa huomioon 27 päivänä helmikuuta 2006 tehdyn neuvoston päätöksen, jolla hyväksytään se, että komissio tekee ydinenergian rauhanomaista käyttöä koskevan yhteistyösopimuksen Japanin ja Euroopan atomienergiayhteisön välillä,

sekä katsoo seuraavaa:

Ydinenergian rauhanomaista käyttöä koskeva yhteistyösopimus Japanin ja Euroopan atomienergiayhteisön välillä olisi hyväksyttävä,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Hyväksytään ydinenergian rauhanomaista käyttöä koskeva yhteistyösopimus Japanin ja Euroopan atomienergiayhteisön välillä Euroopan atomienergiayhteisön puolesta.

Sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä.

2 artikla

Energia-asioista vastaava komission jäsen tekee yhteisön puolesta sopimuksen 17 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen.

Tehty Brysselissä 28. elokuu 2006.

Komission puolesta

Andris PIEBALGS

Komission jäsen

---

| 6.2.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 32/65 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 32/65

---

Japanin Hallituksen ja Euroopan atomienergiayhteisön sopimus yhteistyöstä ydinenergian rauhanomaisen käytön alalla

JAPANIN HALLITUS JA EUROOPAN ATOMIENERGIAYHTEISÖ (JÄLJEMPÄNÄ ’YHTEISÖ’), JOTKA

HALUAVAT jatkaa ja edelleen kehittää ydinenergian rauhanomaisen, räjähteet poissulkevan käytön alalla pitkäaikaista ja vakaata molempien etuun ja vastavuoroisuuteen perustuvaa yhteistyötään, josta voi olla hyötyä Japanille, yhteisölle ja kolmansille osapuolille;

TUNNUSTAVAT Japanin, yhteisön ja yhteisön jäsenvaltioiden saavuttaneen terveyttä, turvallisuutta, ydinenergian rauhanomaista käyttöä ja ympäristönsuojelua koskevien lakien ja sääntöjen avulla vertailukelpoisen tason ydinenergian rauhanomaisen käytön ja ydinturvallisuuden alalla;

HALUAVAT myös järjestää pitkäaikaisen yhteistyön ydinenergian rauhanomaisen, räjähteet poissulkevan käytön alalla ennustettavalla ja käytännöllisellä tavalla siten, että yhteistyössä otetaan huomioon osapuolten ydinenergiaohjelmien tarpeet sekä helpotetaan kauppaa, tutkimus- ja kehitystyötä ja muita yhteistyötoimintoja Japanin ja yhteisön välillä;

VAHVISTAVAT uudelleen Japanin hallituksen, yhteisön ja yhteisön jäsenvaltioiden hallitusten voimakkaan sitoutumisen ydinsulkuun, mukaan luettuna siihen liittyvien sellaisten valvontajärjestelmien ja vientirajoitussääntöjen vahvistaminen ja tehokas täytäntöönpano, joiden mukaisesti Japanin ja yhteisön välistä yhteistyötä ydinenergian rauhanomaisen käytön alalla olisi tehtävä;

VAHVISTAVAT uudelleen Japanin hallituksen, yhteisön ja yhteisön jäsenvaltioiden hallitusten tuen Kansainvälisen atomienergiajärjestön (jäljempänä ’IAEA’) tavoitteille ja valvontajärjestelmälle sekä halun edistää kaikkien maailman valtioiden liittymistä 1 päivänä heinäkuuta 1968 tehtyyn ydinasesulkusopimukseen (jäljempänä ’ydinsulkusopimus’);

PANEVAT merkille, että ydinmateriaalivalvontaa sovelletaan kaikissa yhteisön jäsenvaltioissa 25 päivänä maaliskuuta 1957 tehdyn Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen (jäljempänä ’perustamissopimus’) mukaisesti;

TUNNUSTAVAT perustamissopimuksessa määrätyn ydinaineen, laitteiden ja muun kuin ydinaineen vapaan liikkuvuuden periaatteen yhteisön alueella; sekä

TUNNUSTAVAT myös laajimman mahdollisen avoimuuden merkityksen plutoniumin hallinnassa ydinaseiden leviämisriskin vähentämiseksi ja työntekijöiden, yleisön ja ympäristön suojelun varmistamiseksi,

OVAT SOPINEET SEURAAVAA:

1 Artikla

Määritelmät

Tässä sopimuksessa:

| a) | ’Sopimuspuolilla’ tarkoitetaan Japanin hallitusta ja yhteisöä. ’Sopimuspuolella’ tarkoitetaan yhtä edellä mainituista ’sopimuspuolista’. |
| --- | --- |

a)

’Sopimuspuolilla’ tarkoitetaan Japanin hallitusta ja yhteisöä. ’Sopimuspuolella’ tarkoitetaan yhtä edellä mainituista ’sopimuspuolista’.

| b) | ’Yhteisöllä’ tarkoitetaan sekä






  i) | Euratomin perustamissopimuksella luotua oikeushenkilöä että |
| --- | --- | --- |

b)

’Yhteisöllä’ tarkoitetaan sekä

i)

Euratomin perustamissopimuksella luotua oikeushenkilöä että

| ii) | alueita, joilla Euratomin perustamissopimusta sovelletaan. |
| --- | --- |

ii)

alueita, joilla Euratomin perustamissopimusta sovelletaan.

| c) | ’Henkilöillä’ tarkoitetaan ketä tahansa luonnollista henkilöä tai mitä tahansa yritystä tai muuta yksikköä, johon sovelletaan sopimuspuolten lainsäädäntövaltaan kuuluvalla alueella voimassaolevaa lainsäädäntöä, mutta ei itse sopimuspuolia. |
| --- | --- |

c)

’Henkilöillä’ tarkoitetaan ketä tahansa luonnollista henkilöä tai mitä tahansa yritystä tai muuta yksikköä, johon sovelletaan sopimuspuolten lainsäädäntövaltaan kuuluvalla alueella voimassaolevaa lainsäädäntöä, mutta ei itse sopimuspuolia.

| d) | ’Asianomaisella viranomaisella’ tarkoitetaan Japanin hallituksen osalta Japanin hallituksen nimeämää julkista virastoa ja yhteisön osalta Euroopan komissiota tai muuta tällaista viranomaista, jonka yhteisö voi minä ajankohtana tahansa ilmoittaa kirjallisesti Japanin hallitukselle. |
| --- | --- |

d)

’Asianomaisella viranomaisella’ tarkoitetaan Japanin hallituksen osalta Japanin hallituksen nimeämää julkista virastoa ja yhteisön osalta Euroopan komissiota tai muuta tällaista viranomaista, jonka yhteisö voi minä ajankohtana tahansa ilmoittaa kirjallisesti Japanin hallitukselle.

| e) | ’Luokittelemattomalla tiedolla’ tarkoitetaan tietoa, jota ei ole merkitty kummankaan sopimuspuolen tai yksittäisen yhteisön jäsenvaltion asettamalla turvallisuusluokituksella. |
| --- | --- |

e)

’Luokittelemattomalla tiedolla’ tarkoitetaan tietoa, jota ei ole merkitty kummankaan sopimuspuolen tai yksittäisen yhteisön jäsenvaltion asettamalla turvallisuusluokituksella.

| f) | ’Ydinmateriaalilla’ tarkoitetaan






  i) | ’lähtöainetta’ eli uraania, joka sisältää luonnossa esiintyvän isotooppiseoksen; isotoopin 235 suhteen köyhdytettyä uraania; toriumia; mitä tahansa edellä mainittua metallin, metalliseoksen, kemiallisen yhdisteen tai tiivisteen muodossa; mitä tahansa muuta ainetta, joka sisältää yhtä tai useampaa edellä mainittua ainetta sellaisina pitoisuuksina, joista IAEA:n hallintoneuvosto määrää 26 päivänä lokakuuta 1956 laaditun järjestön ohjesäännön (jäljempänä ’ohjesääntö’) XX artiklan mukaisesti ja jonka sopimuspuolten asianomaiset viranomaiset ilmoittavat toisilleen kirjallisesti hyväksyvänsä, sekä mitä tahansa muuta ainetta, josta IAEA:n hallintoneuvosto määrää ohjesäännön XX artiklan mukaisesti ja jonka sopimuspuolten asianomaiset viranomaiset ilmoittavat toisilleen kirjallisesti hyväksyvänsä. |
| --- | --- | --- |

f)

’Ydinmateriaalilla’ tarkoitetaan

i)

’lähtöainetta’ eli uraania, joka sisältää luonnossa esiintyvän isotooppiseoksen; isotoopin 235 suhteen köyhdytettyä uraania; toriumia; mitä tahansa edellä mainittua metallin, metalliseoksen, kemiallisen yhdisteen tai tiivisteen muodossa; mitä tahansa muuta ainetta, joka sisältää yhtä tai useampaa edellä mainittua ainetta sellaisina pitoisuuksina, joista IAEA:n hallintoneuvosto määrää 26 päivänä lokakuuta 1956 laaditun järjestön ohjesäännön (jäljempänä ’ohjesääntö’) XX artiklan mukaisesti ja jonka sopimuspuolten asianomaiset viranomaiset ilmoittavat toisilleen kirjallisesti hyväksyvänsä, sekä mitä tahansa muuta ainetta, josta IAEA:n hallintoneuvosto määrää ohjesäännön XX artiklan mukaisesti ja jonka sopimuspuolten asianomaiset viranomaiset ilmoittavat toisilleen kirjallisesti hyväksyvänsä.

| ii) | ’erityistä halkeamiskelpoista ainetta’ eli plutoniumia; 233-uraania; isotoopin 233 tai 235 suhteen rikastettua uraania; muuta ainetta, joka sisältää yhtä tai useaa edellä mainittua ainetta, sekä muuta sellaista ainetta, josta IAEA:n hallintoneuvosto määrää ohjesäännön XX artiklan mukaisesti ja jonka sopimuspuolten asianomaiset viranomaiset ilmoittavat toisilleen kirjallisesti hyväksyvänsä. ’Erityinen halkeamiskelpoinen aine’ ei tarkoita ’lähtöainetta’. |
| --- | --- |

ii)

’erityistä halkeamiskelpoista ainetta’ eli plutoniumia; 233-uraania; isotoopin 233 tai 235 suhteen rikastettua uraania; muuta ainetta, joka sisältää yhtä tai useaa edellä mainittua ainetta, sekä muuta sellaista ainetta, josta IAEA:n hallintoneuvosto määrää ohjesäännön XX artiklan mukaisesti ja jonka sopimuspuolten asianomaiset viranomaiset ilmoittavat toisilleen kirjallisesti hyväksyvänsä. ’Erityinen halkeamiskelpoinen aine’ ei tarkoita ’lähtöainetta’.

| g) | ’Herkällä ydinmateriaalilla’ tarkoitetaan erotettua plutoniumia (mukaan luettuna seosoksidipolttoaineeseen sisältyvä plutonium) tai uraania, joka on rikastettu yli 20-prosenttiseksi 235- ja/tai 233-uraanin suhteen. |
| --- | --- |

g)

’Herkällä ydinmateriaalilla’ tarkoitetaan erotettua plutoniumia (mukaan luettuna seosoksidipolttoaineeseen sisältyvä plutonium) tai uraania, joka on rikastettu yli 20-prosenttiseksi 235- ja/tai 233-uraanin suhteen.

| h) | ’Laitteilla’ tarkoitetaan laitoksen, koneiston tai välineistön tärkeimpiä osia tai osatekijöitä, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu käytettäviksi ydinteknisissä toiminnoissa ja jotka yksilöidään tämän sopimuksen liitteessä A olevassa A osassa. |
| --- | --- |

h)

’Laitteilla’ tarkoitetaan laitoksen, koneiston tai välineistön tärkeimpiä osia tai osatekijöitä, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu käytettäviksi ydinteknisissä toiminnoissa ja jotka yksilöidään tämän sopimuksen liitteessä A olevassa A osassa.

| i) | ’Muulla kuin ydinaineella’ tarkoitetaan raskasta vettä tai mitä tahansa muuta ainetta, joka soveltuu käytettäväksi ydinreaktorissa hidastamaan nopeita neutroneja ja lisäämään fissioprosessin jatkumisen todennäköisyyttä ja jotka yksilöidään tämän sopimuksen liitteessä A olevassa B osassa. |
| --- | --- |

i)

’Muulla kuin ydinaineella’ tarkoitetaan raskasta vettä tai mitä tahansa muuta ainetta, joka soveltuu käytettäväksi ydinreaktorissa hidastamaan nopeita neutroneja ja lisäämään fissioprosessin jatkumisen todennäköisyyttä ja jotka yksilöidään tämän sopimuksen liitteessä A olevassa B osassa.

| j) | ’Talteenotetulla tai sivutuotteena tuotetulla ydinmateriaalilla’ tarkoitetaan erityistä halkeamiskelpoista ainetta, joka on saatu tämän sopimuksen nojalla siirretystä ydinmateriaalista tai yhden tai useamman prosessin avulla tämän sopimuksen nojalla siirrettyjen täydellisten ydinreaktorien käytöstä, sekä mitä tahansa muuta tämän sopimuksen liitteessä A olevassa A osassa yksilöityä välineistöä, joka on tarkoitettu tämän sopimuksen nojalla siirrettäväksi, jos Japanin hallitus ja Euroopan komissio Euroopan komission ja asianomaisen yhteisön jäsenvaltion hallituksen käymien keskustelujen jälkeen niin kirjallisesti ennen siirtoa sopivat. |
| --- | --- |

j)

’Talteenotetulla tai sivutuotteena tuotetulla ydinmateriaalilla’ tarkoitetaan erityistä halkeamiskelpoista ainetta, joka on saatu tämän sopimuksen nojalla siirretystä ydinmateriaalista tai yhden tai useamman prosessin avulla tämän sopimuksen nojalla siirrettyjen täydellisten ydinreaktorien käytöstä, sekä mitä tahansa muuta tämän sopimuksen liitteessä A olevassa A osassa yksilöityä välineistöä, joka on tarkoitettu tämän sopimuksen nojalla siirrettäväksi, jos Japanin hallitus ja Euroopan komissio Euroopan komission ja asianomaisen yhteisön jäsenvaltion hallituksen käymien keskustelujen jälkeen niin kirjallisesti ennen siirtoa sopivat.

2 Artikla

Yhteistyöalat

1.   Sopimuspuolet tekevät tämän sopimuksen nojalla yhteistyötä edistääkseen ja helpottaakseen ydinalan kauppaa, tutkimus- ja kehitystyötä ja muuta toimintaa Japanin ja yhteisön välillä tai niiden alueella ydinenergian rauhanomaisen ja räjähteet poissulkevan käytön alalla ydinsulkuperiaatetta noudattaen siten, että siitä on hyötyä tuottajille, ydinpolttoainekierron alalla toimiville yrityksille, voimalaitoksille, tutkimus- ja kehityslaitoksille ja kuluttajille.

2.   Sopimuspuolet tekevät yhteistyötä seuraavilla tavoilla:

| a) | Kumpikin sopimuspuoli tai valtuutettu henkilö voi toimittaa toiselle sopimuspuolelle tai valtuutetulle henkilölle tai vastaanottaa siltä ydinmateriaalia, laitteita ja muuta kuin ydinmateriaalia toimittajan ja vastaanottajan kesken sovituin ehdoin. |
| --- | --- |

a)

Kumpikin sopimuspuoli tai valtuutettu henkilö voi toimittaa toiselle sopimuspuolelle tai valtuutetulle henkilölle tai vastaanottaa siltä ydinmateriaalia, laitteita ja muuta kuin ydinmateriaalia toimittajan ja vastaanottajan kesken sovituin ehdoin.

| b) | Kumpikin sopimuspuoli tai valtuutettu henkilö voi tuottaa ydinpolttoainekiertoon liittyviä tai muita tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvia palveluja toiselle sopimuspuolelle tai valtuutetulle henkilölle tai vastaanottaa siltä tällaisia palveluja toimittajan ja vastaanottajan kesken sovituin ehdoin. |
| --- | --- |

b)

Kumpikin sopimuspuoli tai valtuutettu henkilö voi tuottaa ydinpolttoainekiertoon liittyviä tai muita tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvia palveluja toiselle sopimuspuolelle tai valtuutetulle henkilölle tai vastaanottaa siltä tällaisia palveluja toimittajan ja vastaanottajan kesken sovituin ehdoin.

| c) | Sopimuspuolet kannustavat yhteistyöhön välillään ja henkilöiden välillä asiantuntijavaihdon avulla. Kun tämän sopimuksen nojalla tehtävä yhteistyö edellyttää tällaista asiantuntijavaihtoa, sopimuspuolet helpottavat asiantuntijoiden pääsyä Japaniin ja yhteisöön ja oleskelua siellä. |
| --- | --- |

c)

Sopimuspuolet kannustavat yhteistyöhön välillään ja henkilöiden välillä asiantuntijavaihdon avulla. Kun tämän sopimuksen nojalla tehtävä yhteistyö edellyttää tällaista asiantuntijavaihtoa, sopimuspuolet helpottavat asiantuntijoiden pääsyä Japaniin ja yhteisöön ja oleskelua siellä.

| d) | Sopimuspuolet helpottavat luokittelemattoman tiedon tarjontaa ja vaihtoa sopimuspuolten, henkilöiden tai jommankumman sopimuspuolen ja henkilöiden välillä. |
| --- | --- |

d)

Sopimuspuolet helpottavat luokittelemattoman tiedon tarjontaa ja vaihtoa sopimuspuolten, henkilöiden tai jommankumman sopimuspuolen ja henkilöiden välillä.

| e) | Sopimuspuolet voivat tehdä ja edistää yhteistyötä sopimuspuolten kesken ja henkilöiden välillä myös muilla sopimuspuolten asianmukaisiksi katsomilla tavoilla. |
| --- | --- |

e)

Sopimuspuolet voivat tehdä ja edistää yhteistyötä sopimuspuolten kesken ja henkilöiden välillä myös muilla sopimuspuolten asianmukaisiksi katsomilla tavoilla.

3.   Edellä 1 ja 2 kohdassa yksilöityyn yhteistyöhön sovelletaan tämän sopimuksen määräyksiä ja Japanissa ja yhteisössä voimassa olevia asiaa koskevia kansainvälisiä sopimuksia, lakeja ja määräyksiä.

3 Artikla

Sopimuksen soveltamisalaan kuuluvat ydintekniset aineet ja laitteet

1.   Japanin ja yhteisön välillä joko suoraan tai kolmannen maan kautta siirrettyyn ydinmateriaaliin sovelletaan tätä sopimusta ydinmateriaalin saapuessa vastaanottavan sopimuspuolen lainsäädäntövaltaan kuuluvalle alueelle vain, jos lähettävä sopimuspuoli on ilmoittanut vastaanottavalle sopimuspuolelle aiotusta siirrosta kirjallisesti ja vastaanottava sopimuspuoli on vahvistanut kirjallisesti, että kyseiseen aineeseen tai laitteeseen sovelletaan tätä sopimusta ja että esitetty vastaanottaja, jos vastaanottaja on muu kuin vastaanottava sopimuspuoli, on sopimuspuolen lainsäädäntövaltaan kuuluvalla alueella toimiva valtuutettu henkilö.

2.   Japanin ja yhteisön välillä joko suoraan tai kolmannen maan kautta siirrettyihin laitteisiin ja muuhun kuin ydinmateriaaliin sovelletaan tätä sopimusta niiden saapuessa vastaanottavan sopimuspuolen lainsäädäntövaltaan kuuluvalle alueelle vain, jos:

| a) | siirron tapahtuessa Japanista yhteisöön Japanin hallitus tai siirron tapahtuessa yhteisöstä Japaniin yhteisön kyseisen jäsenvaltion hallitus tai soveltuvin osin Euroopan komissio on päättänyt, että kyseisten aineiden tai laitteiden siirtoon sovelletaan tätä sopimusta, ja |
| --- | --- |

a)

siirron tapahtuessa Japanista yhteisöön Japanin hallitus tai siirron tapahtuessa yhteisöstä Japaniin yhteisön kyseisen jäsenvaltion hallitus tai soveltuvin osin Euroopan komissio on päättänyt, että kyseisten aineiden tai laitteiden siirtoon sovelletaan tätä sopimusta, ja

| b) | lähettävä sopimuspuoli on ilmoittanut vastaanottavalle osapuolelle kirjallisesti aiotusta siirrosta ja vastaanottava sopimuspuoli on vahvistanut kirjallisesti, että kyseisiin aineisiin ja laitteisiin sovelletaan tätä sopimusta ja että ehdotettu vastaanottaja, jos vastaanottaja on muu kuin vastaanottava sopimuspuoli, on vastaanottavan sopimuspuolen lainsäädäntövaltaan kuuluvalla alueella toimiva valtuutettu henkilö. |
| --- | --- |

b)

lähettävä sopimuspuoli on ilmoittanut vastaanottavalle osapuolelle kirjallisesti aiotusta siirrosta ja vastaanottava sopimuspuoli on vahvistanut kirjallisesti, että kyseisiin aineisiin ja laitteisiin sovelletaan tätä sopimusta ja että ehdotettu vastaanottaja, jos vastaanottaja on muu kuin vastaanottava sopimuspuoli, on vastaanottavan sopimuspuolen lainsäädäntövaltaan kuuluvalla alueella toimiva valtuutettu henkilö.

3.   Edellä 1 ja 2 kohdissa edellytetyt kirjalliset ilmoitukset ja vahvistukset on tehtävä tämän sopimuksen 14 artiklassa tarkoitettujen menettelyjen mukaisesti.

4.   Tässä sopimuksessa tarkoitettuun ydinmateriaaliin, laitteisiin ja muuhun kuin ydinmateriaaliin sovelletaan tätä sopimusta, kunnes:

| a) | tällaiset aineet ja laitteet on siirretty sopimuspuolen lainsäädäntövaltaan kuuluvan alueen ulkopuolelle tämän sopimuksen asiaa koskevien määräysten mukaisesti, |
| --- | --- |

a)

tällaiset aineet ja laitteet on siirretty sopimuspuolen lainsäädäntövaltaan kuuluvan alueen ulkopuolelle tämän sopimuksen asiaa koskevien määräysten mukaisesti,

| b) | sopimuspuolet sopivat, että tällaisiin aineisiin ja laitteisiin ei enää sovelleta tätä sopimusta, tai |
| --- | --- |

b)

sopimuspuolet sopivat, että tällaisiin aineisiin ja laitteisiin ei enää sovelleta tätä sopimusta, tai

| c) | ydinmateriaalin osalta päätetään tämän sopimuksen 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa asiaa koskevissa sopimuksissa annettujen valvonnan päättämistä koskevien määräysten mukaisesti, että ydinmateriaali on kulutettu tai laimennettu siten, ettei sitä enää voi käyttää valvonnan kannalta olennaisiin ydinenergiatoimintoihin, tai että sitä ei enää käytännössä voida ottaa talteen. |
| --- | --- |

c)

ydinmateriaalin osalta päätetään tämän sopimuksen 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa asiaa koskevissa sopimuksissa annettujen valvonnan päättämistä koskevien määräysten mukaisesti, että ydinmateriaali on kulutettu tai laimennettu siten, ettei sitä enää voi käyttää valvonnan kannalta olennaisiin ydinenergiatoimintoihin, tai että sitä ei enää käytännössä voida ottaa talteen.

4 Artikla

Ydinenergian tutkimus- ja kehittämisyhteistyö

1.   Kuten tämän sopimuksen 2 artiklassa määrätään, sopimuspuolet kehittävät keskinäistä sekä virastojensa välistä yhteistyötä tutkimus- ja kehitystyössä ydinenergian rauhanomaisen ja räjähteet poissulkevan käytön alalla ja yhteisön osalta siltä osin, kuin se sisältyy yhteisön erityisohjelmiin. Sopimuspuolet tai soveltuvin osin niiden virastot voivat sallia kaikkien tutkimusalojen tutkijoiden ja organisaatioiden, mukaan luettuina yliopistot, laboratoriot ja yksityinen sektori, osallistumisen tällaiseen yhteistyöhön. Lisäksi sopimuspuolet helpottavat tällaista yhteistyötä alalla toimivien henkilöiden kesken.

2.   Sopimuspuolten on tehtävä erillinen sopimus tässä artiklassa tarkoitettujen toimien edelleen kehittämiseksi ja helpottamiseksi.

5 Artikla

Sopimuksen soveltaminen

1.   Tämän sopimuksen määräyksiä sovelletaan vilpittömässä mielessä siten, että vältetään estämästä, viivyttämästä tai aiheettomasti häiritsemästä Japanin ja yhteisön ydinenergia-alan toimintoja, ja ydinenergia-alan toimintojen taloudellisen ja turvallisen suorittamisen edellyttämän varovaisen johtamiskäytännön mukaisesti.

2.   Tämän sopimuksen määräyksiä ei saa käyttää kaupallisten tai teollisten etujen hankkimiseen, kummankaan sopimuspuolen tai valtuutettujen henkilöiden kaupallisiin tai teollisiin etuihin puuttumiseen kansallisesti eikä kansainvälisesti, ydinenergian rauhanomaisen ja räjähteet poissulkevan käytön edistämisen estämiseen eikä sellaisten aineiden tai laitteiden, joihin sovelletaan tai on ilmoitettu jatkossa sovellettavan tätä sopimusta, liikkumisen estämiseen sopimuspuolten lainsäädäntövaltaan kuuluvalla alueella tai Japanin ja yhteisön välillä.

3.   Tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvaa ydinmateriaalia käsitellään vaihdettavuuden ja suhteellisuuden periaatteiden pohjalta, kun sitä sekoitetaan muuntamis-, polttoaineen valmistus-, rikastus- tai jälleenkäsittelyprosesseissa, jolloin se muuttuu tai sen katsotaan muuttuvan toiseksi aineeksi.

4.   Tämän sopimuksen määräyksiä sovellettaessa Japanin, yhteisön ja yhteisön jäsenvaltioiden on toimittava 24 päivänä lokakuuta 1996 voimaan tulleen ydinturvallisuutta koskevan yleissopimuksen määräysten mukaisesti.

6 Artikla

Teollis- ja tekijänoikeudet

Sopimuspuolet varmistavat tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvassa yhteistyössä luoduille teollis- ja tekijänoikeuksille ja siirretylle teknologialle riittävän ja tehokkaan suojan asiaan kuuluvien kansainvälisten sopimusten mukaisesti ja Japanissa ja Euroopan yhteisöissä tai niiden jäsenvaltioissa voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti.

7 Artikla

Rauhanomainen käyttö

1.   Tämän sopimuksen mukaista yhteistyötä tehdään vain rauhanomaisiin ja räjähteet poissulkeviin tarkoituksiin.

2.   Ydinmateriaalia, laitteita ja muuta kuin ydinmateriaalia, joita siirretään tämän sopimuksen nojalla, ja talteenotettua tai sivutuotteena tuotettua ydinmateriaalia käytetään vain rauhanomaisiin tarkoituksiin; niitä ei myöskään saa käyttää mihinkään ydinräjähdelaitteisiin eikä tällaisten laitteiden tutkimiseen tai kehittämiseen.

8 Artikla

IAEA:n ja Euratomin ydinmateriaalivalvonta

1.   Tämän sopimuksen nojalla tehtävä yhteistyö edellyttää, että yhteisö soveltaa soveltuvin osin Euratomin perustamissopimuksessa määrättyä ydinmateriaalivalvontaa ja että IAEA hyväksyy tämän soveltamisen seuraavien ydinmateriaalivalvontasopimusten nojalla:

| a) | Japanin hallituksen ja IAEA:n välillä 4 päivänä maaliskuuta 1977 tehty sopimus ydinsulkusopimuksen III artiklan 1 ja 4 kohdan täytäntöönpanosta (jäljempänä Japanin ydinmateriaalivalvontasopimus), sellaisena kuin se on täydennettynä 4 päivänä joulukuuta 1998 tehdyllä lisäpöytäkirjalla; |
| --- | --- |

a)

Japanin hallituksen ja IAEA:n välillä 4 päivänä maaliskuuta 1977 tehty sopimus ydinsulkusopimuksen III artiklan 1 ja 4 kohdan täytäntöönpanosta (jäljempänä Japanin ydinmateriaalivalvontasopimus), sellaisena kuin se on täydennettynä 4 päivänä joulukuuta 1998 tehdyllä lisäpöytäkirjalla;

| b) | Itävallan tasavallan, Belgian kuningaskunnan, Tanskan kuningaskunnan, Viron tasavallan, Suomen tasavallan, Saksan liittotasavallan, Helleenien tasavallan, Irlannin, Italian tasavallan, Luxemburgin suurherttuakunnan, Alankomaiden kuningaskunnan, Portugalin tasavallan, Espanjan kuningaskunnan, Ruotsin kuningaskunnan, Slovakian tasavallan, yhteisön ja IAEA:n välillä 5 päivänä huhtikuuta 1973 tehty sopimus ydinsulkusopimuksen III artiklan 1 ja 4 kohdan täytäntöönpanosta (jäljempänä ’yhteisön muiden jäsenvaltioiden kuin Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan ja Ranskan tasavallan ydinmateriaalivalvontasopimus’), sellaisena kuin se on täydennettynä 22 päivänä syyskuuta 1998 tehdyllä lisäpöytäkirjalla, sellaisena kuin se on myöhemmin muutettuna; |
| --- | --- |

b)

Itävallan tasavallan, Belgian kuningaskunnan, Tanskan kuningaskunnan, Viron tasavallan, Suomen tasavallan, Saksan liittotasavallan, Helleenien tasavallan, Irlannin, Italian tasavallan, Luxemburgin suurherttuakunnan, Alankomaiden kuningaskunnan, Portugalin tasavallan, Espanjan kuningaskunnan, Ruotsin kuningaskunnan, Slovakian tasavallan, yhteisön ja IAEA:n välillä 5 päivänä huhtikuuta 1973 tehty sopimus ydinsulkusopimuksen III artiklan 1 ja 4 kohdan täytäntöönpanosta (jäljempänä ’yhteisön muiden jäsenvaltioiden kuin Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan ja Ranskan tasavallan ydinmateriaalivalvontasopimus’), sellaisena kuin se on täydennettynä 22 päivänä syyskuuta 1998 tehdyllä lisäpöytäkirjalla, sellaisena kuin se on myöhemmin muutettuna;

| c) | Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan, yhteisön ja IAEA:n välillä 6 päivänä syyskuuta 1976 tehty sopimus ydinmateriaalivalvonnan soveltamisesta Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneessä kuningaskunnassa ydinsulkusopimuksen yhteydessä (jäljempänä ’Yhdistyneen kuningaskunnan ydinmateriaalivalvontasopimus’), sellaisena kuin se on täydennettynä 22 päivänä syyskuuta 1998 tehdyllä lisäpöytäkirjalla, ja |
| --- | --- |

c)

Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan, yhteisön ja IAEA:n välillä 6 päivänä syyskuuta 1976 tehty sopimus ydinmateriaalivalvonnan soveltamisesta Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneessä kuningaskunnassa ydinsulkusopimuksen yhteydessä (jäljempänä ’Yhdistyneen kuningaskunnan ydinmateriaalivalvontasopimus’), sellaisena kuin se on täydennettynä 22 päivänä syyskuuta 1998 tehdyllä lisäpöytäkirjalla, ja

| d) | Ranskan, yhteisön ja IAEA:n välillä 27 heinäkuuta 1978 tehty sopimus ydinmateriaalivalvonnan soveltamisesta Ranskassa (jäljempänä ’Ranskan ydinmateriaalivalvontasopimus’), sellaisena kuin se on täydennettynä 22 syyskuuta 1998 tehdyllä lisäpöytäkirjalla. |
| --- | --- |

d)

Ranskan, yhteisön ja IAEA:n välillä 27 heinäkuuta 1978 tehty sopimus ydinmateriaalivalvonnan soveltamisesta Ranskassa (jäljempänä ’Ranskan ydinmateriaalivalvontasopimus’), sellaisena kuin se on täydennettynä 22 syyskuuta 1998 tehdyllä lisäpöytäkirjalla.

2.   Tämän sopimuksen nojalla siirrettyyn ydinmateriaaliin ja talteenotettuun tai sivutuotteena tuotettuun ydinmateriaaliin sovelletaan:

| a) | Japanin alueella IAEA:n ydinmateriaalivalvontaa Japanin ydinmateriaalivalvontasopimuksen määräysten nojalla ja |
| --- | --- |

a)

Japanin alueella IAEA:n ydinmateriaalivalvontaa Japanin ydinmateriaalivalvontasopimuksen määräysten nojalla ja

| b) | yhteisön alueella yhteisön Euratom-sopimuksen nojalla soveltamaa ydinmateriaalivalvontaa sekä soveltuvin osin IAEA:n ydinmateriaalivalvontaa yhteisön muiden jäsenvaltioiden kuin Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan ja Ranskan tasavallan ydinmateriaalivalvontasopimuksen, Yhdistyneen kuningaskunnan ydinmateriaalivalvontasopimuksen ja Ranskan ydinmateriaalivalvontasopimuksen nojalla. |
| --- | --- |

b)

yhteisön alueella yhteisön Euratom-sopimuksen nojalla soveltamaa ydinmateriaalivalvontaa sekä soveltuvin osin IAEA:n ydinmateriaalivalvontaa yhteisön muiden jäsenvaltioiden kuin Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan ja Ranskan tasavallan ydinmateriaalivalvontasopimuksen, Yhdistyneen kuningaskunnan ydinmateriaalivalvontasopimuksen ja Ranskan ydinmateriaalivalvontasopimuksen nojalla.

3.   Mikäli IAEA ei jostain syystä sovella edellä 2 kohdassa edellytettyä ydinmateriaalivalvontaa, sopimuspuolten on viipeettä kuultava toisiaan ryhtyäkseen korjaaviin toimenpiteisiin ja tällaisten korvaavien toimenpiteiden puuttuessa välittömästi toteutettava IAEA:n ydinmateriaalivalvontaperiaatteiden ja -menettelyjen mukaisia järjestelyjä toimien sillä tehokkuudella ja kattavuudella, jolla edellä 2 kohdassa esitetyn IAEA:n ydinmateriaalivalvonnan on tarkoitus toimia.

9 Artikla

Ydinmateriaalien siirtäminen edelleen

1.   Tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvaa ydinmateriaalia, laitteita ja muuta kuin ydinmateriaalia sekä talteenotettua tai sivutuotteena tuotettua ydinmateriaalia ei siirretä edelleen vastaanottavan sopimuspuolen lainsäädäntövaltaan kuuluvan alueen ulkopuolelle, lukuun ottamatta lähettävän sopimuspuolen lainsäädäntövaltaan kuuluvaa aluetta, ellei vastaanottava sopimuspuoli ole saanut vakuutusta tämän sopimuksen liitteessä B vahvistettujen ehtojen noudattamisesta soveltuvalla tavalla tai ellei tällaisen vakuutuksen puuttuessa lähettävä sopimuspuoli ole siirtoa kirjallisesti hyväksynyt.

2.   Edellä esitetyn 1 kohdan määräysten noudattamisen lisäksi tämän sopimuksen nojalla siirrettyjä seuraavia aineita ja laitteita ei saa siirtää edelleen vastaanottavan sopimuspuolen lainsäädäntövaltaan kuuluvan alueen ulkopuolelle, lukuun ottamatta lähettävän sopimuspuolen lainsäädäntövaltaan kuuluvaa aluetta, ilman lähettävän sopimuspuolen kirjallista hyväksyntää:

| a) | herkkä ydinmateriaali ja |
| --- | --- |

a)

herkkä ydinmateriaali ja

| b) | rikastukseen, jälleenkäsittelyyn tai raskasveden tuotantoon käytettävät laitteet |
| --- | --- |

b)

rikastukseen, jälleenkäsittelyyn tai raskasveden tuotantoon käytettävät laitteet

Näin voi kuitenkin tehdä, jos Japanista yhteisöön siirretyt aineet ja laitteet kuuluvat Japanin hallituksen ja kyseisen kolmannen maan hallituksen välillä tehdyn ydinenergian rauhanomaista käyttöä koskevan tässä asiassa sovellettavan kahdenvälisen yhteistyösopimuksen soveltamisalaan tai jos yhteisöstä Japaniin siirrettyjen aineiden ja laitteiden osalta vastaanottava kolmas maa sisältyy luetteloon, jonka yhteisö laatii, ja vastaanottava sopimuspuoli on ilmoittanut tällaisesta edelleensiirrosta lähettävälle sopimuspuolelle.

10 Artikla

Avoimuus

Sopimuspuolet vaihtavat tietoja tämän sopimuksen nojalla siirretyn ydinmateriaalin, laitteiden tai muun kuin ydinmateriaalin hallinnan turvallisuudesta ja tehokkuudesta.

11 Artikla

Ydinmateriaalien fyysinen valvonta

1.   Tämän sopimuksen nojalla siirretyn ydinmateriaalin ja talteenotetun tai sivutuotteena tuotetun ydinmateriaalin osalta Japanin hallituksen, yhteisön jäsenvaltioiden hallitusten ja tarpeen mukaan Euroopan komission on toteutettava kunkin osaltaan vahvistamiensa kriteerien mukaisia fyysisen valvonnan toimenpiteitä, jotka yltävät vähintään tämän sopimuksen liitteessä C asetetulle suojelutasolle.

2.   Tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvan ydinmateriaalin kansainvälisen kuljetuksen osalta Japanin, yhteisön jäsenvaltioiden ja soveltuvin osin yhteisön on toimittava 8 päivänä helmikuuta 1987 voimaan tulleen ydinmateriaalien fyysistä valvontaa koskevan yleissopimuksen, jonka sopimuspuolia ne ovat, mukaisesti.

12 Artikla

Nykyiset sopimukset

1.   Tämän sopimuksen määräysten katsotaan täydentävän Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen ja Japanin hallituksen välillä yhteistyöstä ydinenergian rauhanomaisen käytön alalla 25 päivänä helmikuuta 1998 tehdyn sopimuksen määräyksiä ja Japanin hallituksen ja Ranskan hallituksen välillä yhteistyöstä ydinenergian rauhanomaisen käytön alalla 26 päivänä helmikuuta 1972 tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna mainittujen osapuolten välillä 9 päivänä huhtikuuta 1990 tehdyllä pöytäkirjalla, määräyksiä sekä tarvittaessa asettuvan mainittujen kahdenvälisten sopimusten määräysten edelle.

2.   Niiltä osin kuin tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa kahdenvälisissä sopimuksissa määrätyt Japanin, Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan ja Ranskan tasavallan hallitusten oikeudet ja velvollisuudet ylittävät tämän sopimuksen määräykset, kyseisten oikeuksien ja velvoitteiden soveltamista jatketaan mainittujen kahdenvälisten sopimusten nojalla.

3.   Huolimatta tämän sopimuksen 3 artiklan 1 kohdan määräyksistä tämän sopimuksen määräyksiä sovelletaan ydinmateriaaliin, joka on siirretty ennen tämän sopimuksen voimaantuloa Japanin ja Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan sekä Japanin ja Ranskan välillä edellä 1 kohdassa tarkoitettujen kahdenvälisten sopimusten nojalla.

4.   Huolimatta tämän sopimuksen 3 artiklan 1 kohdan määräyksistä tämän sopimuksen määräyksiä ydinmateriaaliin, joka on siirretty ennen tämän sopimuksen voimaantuloa Japanin ja muiden yhteisön jäsenvaltioiden kuin Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan ja Ranskan tasavallan välillä, jos sopimuspuolet sopivat siitä, että kyseisiin ydinmateriaaleihin sovelletaan tätä sopimusta.

13 Artikla

Keskeyttäminen ja irtisanominen

1.   Jos yhteisö tai jokin sen jäsenvaltio taikka Japani tämän sopimuksen voimaantulon jälkeen:

| a) | toimii tämän sopimuksen 7, 8, 9 tai 11 artiklan tai tämän sopimuksen 15 artiklalla perustetun välitystuomioistuimen päätösten vastaisesti tai |
| --- | --- |

a)

toimii tämän sopimuksen 7, 8, 9 tai 11 artiklan tai tämän sopimuksen 15 artiklalla perustetun välitystuomioistuimen päätösten vastaisesti tai

| b) | lopettaa tämän sopimuksen 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun IAEA:n kanssa tehdyn ydinmateriaalivalvontasopimuksen tai aineellisesti rikkoo tällaista sopimusta vastaan, |
| --- | --- |

b)

lopettaa tämän sopimuksen 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun IAEA:n kanssa tehdyn ydinmateriaalivalvontasopimuksen tai aineellisesti rikkoo tällaista sopimusta vastaan,

Japanin hallituksella ja yhteisöllä on oikeus keskeyttää tämän sopimuksen nojalla tehtävä yhteistyö kokonaan tai osittain taikka irtisanoa tämä sopimus ja vaatia kaiken sopimuksen nojalla siirretyn ydinmateriaalin palauttamista.

2.   Jos yhteisö tai mikä tahansa muu yhteisön jäsenvaltio kuin Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta tai Ranskan tasavalta suorittaa ydinräjäytyksen, Japanin hallituksella on edellä 1 kohdassa määritelty oikeus.

3.   Jos Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta tai Ranskan tasavalta suorittaa ydinräjäytyksen käyttäen jotakin tämän sopimuksen nojalla siirrettyä ainetta, Japanin hallituksella on edellä 1 kohdassa määritelty oikeus.

4.   Jos Japani suorittaa ydinräjäytyksen, yhteisöllä on edellä 1 kohdassa määritelty oikeus.

5.   Ennen toimenpiteisiin ryhtymistä tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvan yhteistyön keskeyttämiseksi kokonaan tai osittain, tämän sopimuksen lopettamiseksi tai palautuksen vaatimiseksi sopimuspuolten on neuvoteltava keskenään toteuttaakseen korjaavia toimenpiteitä ja soveltuvin osin harkitakseen huolellisesti seuraavaa, ottaen huomioon tarpeen ryhtyä muihin mahdollisesti tarvittaviin asiaankuuluviin järjestelyihin:

| a) | tällaisiin toimenpiteisiin ryhtymisen vaikutukset ja |
| --- | --- |

a)

tällaisiin toimenpiteisiin ryhtymisen vaikutukset ja

| b) | oliko tällaisiin toimenpiteisiin ryhtymisen harkitsemiseen aihetta antaneet seikat aiheutettu tahallisesti. |
| --- | --- |

b)

oliko tällaisiin toimenpiteisiin ryhtymisen harkitsemiseen aihetta antaneet seikat aiheutettu tahallisesti.

6.   Tämän artiklan mukaisia oikeuksia käytetään ainoastaan silloin, jos toinen osapuoli ei pysty toteuttamaan korjaavia toimenpiteitä kohtuullisen ajanjakson kuluttua neuvotteluista.

7.   Jos jompikumpi sopimuspuoli käyttää tämän artiklan mukaisia oikeuksiaan vaatia tämän sopimuksen nojalla siirretyn ydinmateriaalin palauttamista, se korvaa toiselle sopimuspuolelle tai asianomaisille henkilöille ydinmateriaalin markkina-arvon.

14 Artikla

Toimintamenettelyt

Sopimuspuolten asianomaiset viranomaiset sopivat toimintamenettelyistä ja tarpeen vaatiessa muuttavat niitä tämän sopimuksen määräysten tehokkaaksi soveltamiseksi.

15 Artikla

Neuvottelu- ja välimiesmenettely

1.   Tämän sopimuksen nojalla tehtävää yhteistyötä edistääkseen sopimuspuolet voivat kumman tahansa pyynnöstä neuvotella keskenään diplomaattisia tai muita neuvottelukanavia käyttäen.

2.   Sopimuspuolet neuvottelevat kumman tahansa sopimuspuolen pyynnöstä kaikista kysymyksistä, jotka koskevat tämän sopimuksen tulkintaa tai soveltamista.

3.   Jos tämän sopimuksen tulkintaa tai soveltamista koskevia erimielisyyksiä ei saada ratkaistua neuvottelu-, välitys- tai sovittelumenettelyllä tai muulla vastaavalla menettelyllä, sopimuspuolet voivat sopia asian käsittelystä välitystuomioistuimessa, jossa on kolme tämän kohdan määräysten mukaisesti nimettyä välimiestä. Kumpikin sopimuspuoli nimittää yhden välimiehen, joka voi olla Japanin tai yhteisön jäsenvaltion kansalainen, ja näin nimitetyt kaksi välimiestä valitsevat kolmannen välimiehen, joka voi olla joko Japanin tai yhteisön jäsenvaltion kansalainen ja joka toimii puheenjohtajana. Jos toinen sopimuspuoli ei ole nimittänyt välimiestä kolmenkymmenen päivän kuluessa välimiesmenettelyä koskevasta pyynnöstä, toinen sopimuspuoli voi pyytää kansainvälisen tuomioistuimen presidenttiä nimeämään välimiehen. Samaa menettelyä sovelletaan silloin, jos kolmatta välimiestä ei ole valittu kolmenkymmenen päivän kuluessa toisen välimiehen nimittämisestä tai nimeämisestä edellyttäen, että näin nimetty kolmas välimies ei ole Japanin tai yhteisön jäsenvaltion kansalainen. Välimiestuomioistuimen päätösvaltaisuus edellyttää yksinkertaista enemmistöä, ja kaikki päätökset edellyttävät kahden välimiehen yksimielisyyttä. Tuomioistuin määrää välimiesmenettelystä. Tuomioistuimen päätökset ovat sopimuspuolia velvoittavia.

16 Artikla

Liitteiden asema

Tämän sopimuksen liitteet ovat olennainen osa tätä sopimusta. Niitä voidaan muuttaa tätä sopimusta muuttamatta siten, että Japanin hallitus ja Euroopan komissio hyväksyvät muutoksen kirjallisesti.

17 Artikla

Voimaantulo ja kesto

1.   Tämä sopimus tulee voimaan kolmantenakymmenentenä päivänä siitä päivästä, jolloin sopimuspuolet vaihtavat diplomaattisia nootteja, joilla ne ilmoittavat toisilleen, että ne ovat saattaneet päätökseen sopimuksen voimaantulon kannalta tarpeelliset sisäiset menettelynsä ja että sopimus on saatettu voimaan kolmeksikymmeneksi vuodeksi (1).

Tämän sopimuksen voimassaoloa jatketaan tämän jälkeen automaattisesti, ellei jompikumpi sopimuspuoli ilmoita toiselle sopimuspuolelle sopimuksen lopettamisesta kirjallisesti viimeistään kuusi kuukautta ennen sopimuksen viimeistä voimassaolopäivää.

2.   Huolimatta tämän sopimuksen nojalla tehtävän yhteistyön keskeyttämisestä kokonaan tai osittain taikka tämän sopimuksen lopettamisesta mistä tahansa syystä tämän sopimuksen 7, 8, 9 ja 11 artiklan määräysten voimassaolo jatkuu.

Tämä sopimus liitteineen on laadittu kahtena kappaleena englannin, espanjan, hollannin, italian, japanin, kreikan, portugalin, ranskan, ruotsin, saksan, suomen ja tanskan kielellä. Jos kielitoisintojen välillä on eroja, englannin- ja japaninkieliset toisinnot ovat todistusvoimaisia.

TÄMÄN VAKUUDEKSI Japanin hallituksen ja Euroopan atomienergiayhteisön asianmukaisesti valtuutetut edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen.

Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäneljäntenä päivänä helmikuuta vuonna kaksituhattakuusi.

Japanin hallituksen puolesta

T. KAWAMURA

Euroopan atomienergiayhteisön puolesta

A. PIEBALGS

---

(1)  Diplomaattinootit vaihdettiin 20. marraskuuta 2006. Sopimuksen säännösten mukaan sopimus tulee voimaan 20. joulukuuta 2006.

1

---

LIITE A

Osa A

| 1. | Täydelliset ydinreaktorit:
  Ydinreaktorit, jotka pystyvät toimimaan ylläpitäen hallittua, jatkuvaa fissioketjureaktiota, lukuun ottamatta nollatehoisia reaktoreita; nollatehoiset reaktorit on määritelty reaktoreiksi, joiden suunniteltu plutoniumin enimmäistuottoaste on enintään 100 grammaa vuodessa. |
| --- | --- |

1.

Täydelliset ydinreaktorit:

Ydinreaktorit, jotka pystyvät toimimaan ylläpitäen hallittua, jatkuvaa fissioketjureaktiota, lukuun ottamatta nollatehoisia reaktoreita; nollatehoiset reaktorit on määritelty reaktoreiksi, joiden suunniteltu plutoniumin enimmäistuottoaste on enintään 100 grammaa vuodessa.

| 2. | Ydinreaktoriastiat:
  Metalliastiat tai niiden merkittävät valmistetut osat, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmisteltu sisältämään edellä 1 kohdassa määritellyn ydinreaktorin sydämen sekä jäljempänä 8 kohdassa määritellyt asiaankuuluvat ydinreaktorin sisäosat. |
| --- | --- |

2.

Ydinreaktoriastiat:

Metalliastiat tai niiden merkittävät valmistetut osat, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmisteltu sisältämään edellä 1 kohdassa määritellyn ydinreaktorin sydämen sekä jäljempänä 8 kohdassa määritellyt asiaankuuluvat ydinreaktorin sisäosat.

| 3. | Ydinreaktorin polttoaineen lataus- ja poistolaitteet:
  Käsittelylaitteet, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmisteltu polttoaineen syöttämistä edellä 1 kohdassa määriteltyyn ydinreaktoriin tai sen reaktorista poistamista varten. |
| --- | --- |

3.

Ydinreaktorin polttoaineen lataus- ja poistolaitteet:

Käsittelylaitteet, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmisteltu polttoaineen syöttämistä edellä 1 kohdassa määriteltyyn ydinreaktoriin tai sen reaktorista poistamista varten.

| 4. | Ydinreaktorin säätösauvat ja laitteet:
  Erityisesti suunnitellut tai valmistellut sauvat, niiden tuki- tai jousirakenteet, sauvojen voimansiirtomekanismit tai niiden ohjainputket, joilla edellä kohdassa 1 määritellyn ydinreaktorin fissioprosessia hallitaan. |
| --- | --- |

4.

Ydinreaktorin säätösauvat ja laitteet:

Erityisesti suunnitellut tai valmistellut sauvat, niiden tuki- tai jousirakenteet, sauvojen voimansiirtomekanismit tai niiden ohjainputket, joilla edellä kohdassa 1 määritellyn ydinreaktorin fissioprosessia hallitaan.

| 5. | Ydinreaktorin paineputket:
  Putket, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmisteltu sisältämään polttoaine-elementtejä ja primaarijäähdytettä edellä 1 kohdassa määritellyssä ydinreaktorissa yli 50-kertaista ilmakehän painetta vastaavalla toimintapaineella. |
| --- | --- |

5.

Ydinreaktorin paineputket:

Putket, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmisteltu sisältämään polttoaine-elementtejä ja primaarijäähdytettä edellä 1 kohdassa määritellyssä ydinreaktorissa yli 50-kertaista ilmakehän painetta vastaavalla toimintapaineella.

| 6. | Sirkoniumputket:
  Sirkonium-metalli ja sen seokset putken tai putkiston muodossa, kun niiden määrä on 12 kuukauden pituisen ajanjakson aikana yli 500 kg; putket tai putkistot on suunniteltu tai valmisteltu käytettäviksi edellä 1 kohdassa määritellyssä ydinreaktorissa, ja hafniumin ja sirkoniumin välinen painosuhde on niissä alle 1/500. |
| --- | --- |

6.

Sirkoniumputket:

Sirkonium-metalli ja sen seokset putken tai putkiston muodossa, kun niiden määrä on 12 kuukauden pituisen ajanjakson aikana yli 500 kg; putket tai putkistot on suunniteltu tai valmisteltu käytettäviksi edellä 1 kohdassa määritellyssä ydinreaktorissa, ja hafniumin ja sirkoniumin välinen painosuhde on niissä alle 1/500.

| 7. | Primaarijäähdytepumput:
  Pumput, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmisteltu primaarijäähdytteen kiertoa varten edellä 1 kohdassa määritellyissä ydinreaktoreissa. |
| --- | --- |

7.

Primaarijäähdytepumput:

Pumput, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmisteltu primaarijäähdytteen kiertoa varten edellä 1 kohdassa määritellyissä ydinreaktoreissa.

| 8. | Ydinreaktorin sisäosat:
  Ydinreaktorin sisäosat, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmisteltu käytettäviksi edellä 1 kohdassa määritellyssä ydinreaktorissa, mukaan luettuina reaktorisydämen tukipilarit, polttoainekanavat, termiset suojat, suuntauslevyt, sydänritilät ja diffuuserilevyt. |
| --- | --- |

8.

Ydinreaktorin sisäosat:

Ydinreaktorin sisäosat, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmisteltu käytettäviksi edellä 1 kohdassa määritellyssä ydinreaktorissa, mukaan luettuina reaktorisydämen tukipilarit, polttoainekanavat, termiset suojat, suuntauslevyt, sydänritilät ja diffuuserilevyt.

| 9. | Lämmönvaihtimet:
  Lämmönvaihtimet (höyrygeneraattorit), jotka on erityisesti suunniteltu tai valmisteltu primaarijäähdytteen kiertoa varten edellä 1 kohdassa määritellyissä ydinreaktoreissa. |
| --- | --- |

9.

Lämmönvaihtimet:

Lämmönvaihtimet (höyrygeneraattorit), jotka on erityisesti suunniteltu tai valmisteltu primaarijäähdytteen kiertoa varten edellä 1 kohdassa määritellyissä ydinreaktoreissa.

| 10. | Neutroni-ilmaisimet ja neutronien mittauslaitteet:
  Neutroni-ilmaisimet ja mittauslaitteet, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmisteltu määrittämään neutronivuotasot edellä 1 kohdassa määritellyssä ydinreaktorissa. |
| --- | --- |

10.

Neutroni-ilmaisimet ja neutronien mittauslaitteet:

Neutroni-ilmaisimet ja mittauslaitteet, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmisteltu määrittämään neutronivuotasot edellä 1 kohdassa määritellyssä ydinreaktorissa.

| 11. | Säteilytettyjen polttoaine-elementtien jälleenkäsittelyyn tarkoitetut laitokset ja erityisesti niitä varten suunnitellut tai valmistellut laitteet. |
| --- | --- |

11.

Säteilytettyjen polttoaine-elementtien jälleenkäsittelyyn tarkoitetut laitokset ja erityisesti niitä varten suunnitellut tai valmistellut laitteet.

| 12. | Ydinreaktorien polttoaine-elementtien valmistukseen tarkoitetut laitokset ja erityisesti niitä varten suunnitellut tai valmistellut laitteet. |
| --- | --- |

12.

Ydinreaktorien polttoaine-elementtien valmistukseen tarkoitetut laitokset ja erityisesti niitä varten suunnitellut tai valmistellut laitteet.

| 13. | Uraanin isotooppien erottamiseen tarkoitetut laitokset ja erityisesti niitä varten suunnitellut tai valmistellut laitteet, lukuun ottamatta analyyttisia laitteita. |
| --- | --- |

13.

Uraanin isotooppien erottamiseen tarkoitetut laitokset ja erityisesti niitä varten suunnitellut tai valmistellut laitteet, lukuun ottamatta analyyttisia laitteita.

| 14. | Raskasveden, deuteriumin ja deuterium-seosten valmistukseen tai rikastamiseen tarkoitetut laitokset ja erityisesti niitä varten suunnitellut tai valmistellut laitteet. |
| --- | --- |

14.

Raskasveden, deuteriumin ja deuterium-seosten valmistukseen tai rikastamiseen tarkoitetut laitokset ja erityisesti niitä varten suunnitellut tai valmistellut laitteet.

| 15. | Laitokset, jotka on tarkoitettu uraanin ja plutoniumin muuntamiseen polttoaine-elementtien valmistusta varten sekä uraanin isotooppien erottamiseen edellä 12 ja 13 kohdan mukaisesti, sekä erityisesti tätä varten suunnitellut tai valmistellut laitteet. |
| --- | --- |

15.

Laitokset, jotka on tarkoitettu uraanin ja plutoniumin muuntamiseen polttoaine-elementtien valmistusta varten sekä uraanin isotooppien erottamiseen edellä 12 ja 13 kohdan mukaisesti, sekä erityisesti tätä varten suunnitellut tai valmistellut laitteet.

Osa B

| 1. | Deuterium ja raskasvesi:
  Deuterium, raskasvesi (deuteriumoksidi) ja mikä tahansa muu deuteriumyhdiste, jossa deuteriumin suhde vetyatomeihin on yli 1/5 000 ja joka on tarkoitettu käytettäväksi edellä A osan 1 kohdassa määritellyssä ydinreaktorissa määrinä, jotka ylittävät 200 kg deuteriumatomeja 12 kuukauden pituisen ajanjakson aikana. |
| --- | --- |

1.

Deuterium ja raskasvesi:

Deuterium, raskasvesi (deuteriumoksidi) ja mikä tahansa muu deuteriumyhdiste, jossa deuteriumin suhde vetyatomeihin on yli 1/5 000 ja joka on tarkoitettu käytettäväksi edellä A osan 1 kohdassa määritellyssä ydinreaktorissa määrinä, jotka ylittävät 200 kg deuteriumatomeja 12 kuukauden pituisen ajanjakson aikana.

| 2. | Ydinteknistä laatua oleva grafiitti:
  Grafiitti, jonka puhtausaste on parempi kuin 5 osaa miljoonaa booriekvivalenttia kohti, jonka tiheys on yli 1,50 g/cm3 ja jota käytetään edellä A osan 1 kohdassa määritellyssä ydinreaktorissa määrinä, jotka ylittävät 30 tonnia 12 kuukauden pituisen ajanjakson aikana. |
| --- | --- |

2.

Ydinteknistä laatua oleva grafiitti:

Grafiitti, jonka puhtausaste on parempi kuin 5 osaa miljoonaa booriekvivalenttia kohti, jonka tiheys on yli 1,50 g/cm3 ja jota käytetään edellä A osan 1 kohdassa määritellyssä ydinreaktorissa määrinä, jotka ylittävät 30 tonnia 12 kuukauden pituisen ajanjakson aikana.

---

LIITE B

| i) | Edelleensiirrettyjä aineita ja laitteita saa käyttää vain rauhanomaisiin ja räjähteet poissulkeviin tarkoituksiin vastaanottavassa kolmannessa maassa. |
| --- | --- |

i)

Edelleensiirrettyjä aineita ja laitteita saa käyttää vain rauhanomaisiin ja räjähteet poissulkeviin tarkoituksiin vastaanottavassa kolmannessa maassa.

| ii) | Jos vastaanottava kolmas maa on ydinaseeton valtio, kaikkeen kyseisessä maassa olevaan ydinmateriaaliin sovelletaan ja tullaan soveltamaan IAEA:n ydinmateriaalivalvontaa. |
| --- | --- |

ii)

Jos vastaanottava kolmas maa on ydinaseeton valtio, kaikkeen kyseisessä maassa olevaan ydinmateriaaliin sovelletaan ja tullaan soveltamaan IAEA:n ydinmateriaalivalvontaa.

| iii) | Jos ydinmateriaali siirretään edelleen, siihen sovelletaan vastaanottavassa kolmannessa maassa sovellettavaa IAEA:n ydinmateriaalivalvontaa. |
| --- | --- |

iii)

Jos ydinmateriaali siirretään edelleen, siihen sovelletaan vastaanottavassa kolmannessa maassa sovellettavaa IAEA:n ydinmateriaalivalvontaa.

| iv) | Jos ydinmateriaali siirretään edelleen, riittäviä fyysisen valvonnan toimenpiteitä jatketaan vastaanottavassa kolmannessa maassa vähintään sen tasoisina kuin liitteessä C vahvistetaan. |
| --- | --- |

iv)

Jos ydinmateriaali siirretään edelleen, riittäviä fyysisen valvonnan toimenpiteitä jatketaan vastaanottavassa kolmannessa maassa vähintään sen tasoisina kuin liitteessä C vahvistetaan.

| v) | Edelleensiirrettyjä aineita ja laitteita ei siirretä edelleen vastaanottavasta kolmannesta maasta muuhun maahan ellei viimeksi mainittu maa anna tässä liitteessä B esitettyä vakuutusta vastaavaa vakuutusta. |
| --- | --- |

v)

Edelleensiirrettyjä aineita ja laitteita ei siirretä edelleen vastaanottavasta kolmannesta maasta muuhun maahan ellei viimeksi mainittu maa anna tässä liitteessä B esitettyä vakuutusta vastaavaa vakuutusta.

---

LIITE C

Fyysisen valvonnan taso

Japanin hallituksen, yhteisön jäsenvaltioiden hallitusten ja soveltuvin osin Euroopan komission on liitteenä olevassa taulukossa luokiteltujen ydinmateriaalien käytön, varastoinnin ja kuljetuksen yhteydessä taattava sovitut turvajärjestelyjen tasot, jotka käsittävät vähintään seuraavat suojelunäkökohdat:

LUOKKA III

Käyttö ja varastointi alueella, jolle on valvottu pääsy.

Kuljetus erityisiä varotoimenpiteitä noudattaen, mukaan luettuina lähetystä edeltävät lähettäjän, vastaanottajan ja kuljettajan järjestelyt ja kansainvälisen kuljetuksen osalta etukäteen tehty lähettävän ja vastaanottavan valtion lainsäädäntövallan ja sääntöjen alaisuuteen kuuluvien osapuolten välinen sopimus, jossa täsmennetään aika, paikka ja kuljetusvastuun siirtymistä koskevat menettelyt.

LUOKKA II

Käyttö ja varastointi suojatulla alueella, jonne pääsy on valvottu, ts. jota vartioivat jatkuvasti vartijat tai sähköiset vartiointilaitteet ja jota ympäröi muutamalla asianmukaisesti valvotulla sisäänkäynnillä varustettu fyysinen aita, tai millä tahansa vastaavalla tavalla suojatulla alueella.

Kuljetus erityisiä varotoimenpiteitä noudattaen, mukaan luettuina lähetystä edeltävät lähettäjän, vastaanottajan ja kuljettajan järjestelyt ja kansainvälisen kuljetuksen osalta etukäteen tehty lähettävän ja vastaanottavan valtion lainsäädäntövallan ja sääntöjen alaisuuteen kuuluvien osapuolten välinen sopimus, jossa täsmennetään aika, paikka ja kuljetusvastuun siirtymistä koskevat menettelyt.

LUOKKA I

Tähän luokkaan kuuluvaa ydinmateriaalia on suojattava luvattomalta käytöltä erittäin luotettavilla järjestelmillä seuraavasti:

Käyttö ja varastointi erittäin hyvin suojatulla alueella eli edellä luokan II osalta määritellyllä suojatulla alueella, jolle pääsy on lisäksi rajattu henkilöille, joiden luotettavuus on tutkittu, ja jota valvovat vartijat, jotka ovat tiiviissä yhteydessä asiasta vastaaviin viranomaisiin. Niiden toimenpiteiden, joihin tässä yhteydessä ryhdytään, tavoitteena on hyökkäysten, luvattoman pääsyn alueelle ja kyseisen ydinmateriaalin anastamisen havaitseminen ja estäminen.

Kuljetus edellä luokkiin II ja III kuuluvien ydinmateriaalien kuljettamisen osalta yksilöityjä erityisiä varotoimenpiteitä noudattaen sekä siten, että kuljetusta valvoo jatkuvasti turvasaattue ja että kuljetus tapahtuu olosuhteissa, jotka sallivat tiiviin yhteydenpidon asiasta vastaaviin viranomaisiin.

Taulukko:

ydinmateriaalien luokittelu

| Ydin-materiaali | Olomuoto | Luokka I | Luokka II | Luokka III |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Plutonium (1) |

Ydin-materiaali

Olomuoto

Luokka I

Luokka II

Luokka III

1.

Plutonium (1)

Säteilyttämätön (2)

2 kg tai enemmän

Vähemmän kuin 2 kg mutta enemmän kuin 500 g

500 g tai vähemmän (3)

| 2. | uraani-235 |
| --- | --- |

2.

uraani-235

Säteilyttämätön (2)

| — | vähintään 20-prosenttiseksi isotoopin 235 suhteen rikastettu uraani — |
| --- | --- |

—

vähintään 20-prosenttiseksi isotoopin 235 suhteen rikastettu uraani —

5 kg tai enemmän

Vähemmän kuin 5 kg mutta enemmän kuin 1 kg

1 kg tai vähemmän (3)

| — | vähintään 10- ja enintään 20-prosenttiseksi isotoopin 235 suhteen rikastettu uraani — |
| --- | --- |

—

vähintään 10- ja enintään 20-prosenttiseksi isotoopin 235 suhteen rikastettu uraani —

10 kg tai enemmän

Vähemmän kuin10 kg (3)

| — | luonnossa esiintyvän tason yli mutta alle 10- prosenttiseksi isotoopin 235 suhteen rikastettu uraani (4) |
| --- | --- |

—

luonnossa esiintyvän tason yli mutta alle 10- prosenttiseksi isotoopin 235 suhteen rikastettu uraani (4)

10 kg tai enemmän

| 3. | 233-uraani |
| --- | --- |

3.

233-uraani

Säteilyttämätön (2)

2 kg tai enemmän

Vähemmän kuin 2 kg mutta enemmän kuin 500 g

500 g tai vähemmän (3)

| 4. | Säteilytetty polttoaine |
| --- | --- |

4.

Säteilytetty polttoaine

Köyhdytetty tai luonnossa esiintyvä uraani, torium tai vähän rikastettu polttoaine (alle 10 prosenttia halkeamiskelpoista ainetta) (5)
   (6)

---

(1)  Tämä kohta ei sisällä plutoniumia, jonka 238-plutonium-määrä on yli 80 prosenttia.

(2)  Ydinmateriaali, jota ei ole säteilytetty reaktorissa, tai reaktorissa säteilytetty ydinmateriaali, jonka säteilytaso on enintään 1 Gy/h (100 rad/h) suojaamattomana metrin etäisyydellä.

(3)  Radiologisesti merkittävää määrää pienemmille määrille olisi myönnettävä vapautus, mutta ne olisi suojattava varovaisen hallintokäytännön mukaisesti.

(4)  Luonnon uraani, köyhdytetty uraani, torium ja vain alle 10-prosenttiseksi rikastettu uraani, joka ei kuulu luokkaan III, olisi suojattava varovaisen hallintokäytännön mukaisesti.

(5)  Vaikka tämä on suositeltu suojelutaso, Japanin hallitus, yhteisön jäsenvaltioiden hallitukset ja tapauksesta riippuen Euroopan komissio voivat tietyt olosuhteet arvioituaan määrätä erilaisen fyysisen suojelun luokan.

(6)  Muu polttoaine, joka on alkuperäisen halkeamiskelpoisen aineen pitoisuuden vuoksi ennen säteilytystä luokiteltu luokkaan I tai II, voidaan luokitella yhtä tasoa alemmaksi, vaikka polttoaineen säteilytaso ylittää 1 Gy/h (100 rad/h) suojaamattomana metrin etäisyydellä.

---

| 6.2.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 32/76 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 32/76

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 26 päivänä syyskuuta 2006,

valtiontuesta, jonka Alankomaat on myöntänyt Holland Malt BV:n hyväksi

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 4196)

(Ainoastaan hollanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(2007/59/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

on edellä mainitun artiklan mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I.   MENETTELY

| (1) | Toimenpiteestä on ilmoitettu perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti 31 päivänä maaliskuuta 2004 päivätyllä ja 6 päivänä huhtikuuta 2004 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. |
| --- | --- |

(1)

Toimenpiteestä on ilmoitettu perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti 31 päivänä maaliskuuta 2004 päivätyllä ja 6 päivänä huhtikuuta 2004 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.

| (2) | Komissio on pyytänyt Alankomailta lisätietoja 1 päivänä kesäkuuta 2004, 12 päivänä elokuuta 2004 ja 16 päivänä helmikuuta 2005 päivätyillä kirjeillä. Alankomaiden viranomaiset ovat vastanneet komission tiedusteluihin 5 päivänä heinäkuuta 2004, 17 päivänä joulukuuta 2004 ja 15 päivänä maaliskuuta 2005 päivätyissä ja vastaavasti 7 päivänä heinäkuuta 2004, 3 päivänä tammikuuta 2005 ja 23 päivänä maaliskuuta 2005 saapuneiksi kirjatuissa kirjeissä. |
| --- | --- |

(2)

Komissio on pyytänyt Alankomailta lisätietoja 1 päivänä kesäkuuta 2004, 12 päivänä elokuuta 2004 ja 16 päivänä helmikuuta 2005 päivätyillä kirjeillä. Alankomaiden viranomaiset ovat vastanneet komission tiedusteluihin 5 päivänä heinäkuuta 2004, 17 päivänä joulukuuta 2004 ja 15 päivänä maaliskuuta 2005 päivätyissä ja vastaavasti 7 päivänä heinäkuuta 2004, 3 päivänä tammikuuta 2005 ja 23 päivänä maaliskuuta 2005 saapuneiksi kirjatuissa kirjeissä.

| (3) | Komissio on ilmoittanut Alankomaille 5 päivänä toukokuuta 2005 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa kyseisen tukitoimenpiteen osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely. |
| --- | --- |

(3)

Komissio on ilmoittanut Alankomaille 5 päivänä toukokuuta 2005 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa kyseisen tukitoimenpiteen osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely.

| (4) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseisestä tukitoimenpiteestä. |
| --- | --- |

(4)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseisestä tukitoimenpiteestä.

| (5) | Alankomaat on toimittanut lisähuomautuksia 10 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyssä kirjeessä. |
| --- | --- |

(5)

Alankomaat on toimittanut lisähuomautuksia 10 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyssä kirjeessä.

| (6) | Komissio on saanut huomautuksia asianomaisilta ja toimittanut ne Alankomaille kommentoitavaksi. Komissio on saanut Alankomaiden huomautukset 14 päivänä lokakuuta 2005 päivätyssä kirjeessä. |
| --- | --- |

(6)

Komissio on saanut huomautuksia asianomaisilta ja toimittanut ne Alankomaille kommentoitavaksi. Komissio on saanut Alankomaiden huomautukset 14 päivänä lokakuuta 2005 päivätyssä kirjeessä.

II.   KUVAUS TUKITOIMENPITEESTÄ

| (7) | Alankomaat on päättänyt myöntää tukea Holland Malt BV:lle osana alueellista ”Regionale investeringsprojecten 2000” -investointiohjelmaa, jäljempänä ’IPR-ohjelma’. Komissio on hyväksynyt tämän alueellisen investointiohjelman vuonna 2000 (3); 18 päivänä helmikuuta 2002 on hyväksytty kyseisen ohjelman muutos (4), jonka nojalla IPR-ohjelmaa sovelletaan perustamissopimuksen liitteessä I lueteltujen maataloustuotteiden jalostamiseen ja kaupan pitämiseen. |
| --- | --- |

(7)

Alankomaat on päättänyt myöntää tukea Holland Malt BV:lle osana alueellista ”Regionale investeringsprojecten 2000” -investointiohjelmaa, jäljempänä ’IPR-ohjelma’. Komissio on hyväksynyt tämän alueellisen investointiohjelman vuonna 2000 (3); 18 päivänä helmikuuta 2002 on hyväksytty kyseisen ohjelman muutos (4), jonka nojalla IPR-ohjelmaa sovelletaan perustamissopimuksen liitteessä I lueteltujen maataloustuotteiden jalostamiseen ja kaupan pitämiseen.

| (8) | Tarkasteltavana oleva tapaus liittyy Holland Malt BV:n investointihankkeelle myönnettävään tukeen. Holland Malt BV, jäljempänä ’Holland Malt’, on yhteisyritys, jonka jäseninä ovat toisaalta olutpanimo Bavaria NV ja toisaalta Pohjois-Alankomaiden ja Saksan viljantuottajien osuuskunta Agrifirm. Tuki on tarkoitettu mallastamon rakentamiseen Eemsmondin kunnassa sijaitsevaan Eemshaveniin. Investoinnin ansiosta eri vaiheet (mallasohran varastointi ja jalostus sekä maltaan tuotanto ja kauppa) voidaan linkittää yhteen. |
| --- | --- |

(8)

Tarkasteltavana oleva tapaus liittyy Holland Malt BV:n investointihankkeelle myönnettävään tukeen. Holland Malt BV, jäljempänä ’Holland Malt’, on yhteisyritys, jonka jäseninä ovat toisaalta olutpanimo Bavaria NV ja toisaalta Pohjois-Alankomaiden ja Saksan viljantuottajien osuuskunta Agrifirm. Tuki on tarkoitettu mallastamon rakentamiseen Eemsmondin kunnassa sijaitsevaan Eemshaveniin. Investoinnin ansiosta eri vaiheet (mallasohran varastointi ja jalostus sekä maltaan tuotanto ja kauppa) voidaan linkittää yhteen.

| (9) | Alankomaiden talousministeriö on päättänyt myöntää tukea 13,5 prosentille (brutto — 10 prosenttia netto) yhteensä 55 miljoonan euron tukikelpoisista investointikustannuksista, ja tuen enimmäismääräksi on vahvistettu 7 425 000 miljoonaa euroa. Koska kyseessä on tuki perustamissopimuksen liitteeseen I kuuluvien maataloustuotteiden jalostamisen ja kaupan pitämisen alalla toimivan yrityksen toteuttamalle investointihankkeelle ja koska hankkeen tukikelpoiset kustannukset ovat enemmän kuin 25 miljoonaa euroa, tuesta on erityisesti ilmoitettava komissiolle Maatalousalan valtiontukia koskevien yhteisön suuntaviivojen
   (5), jäljempänä ’suuntaviivat’, 4.2.6 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(9)

Alankomaiden talousministeriö on päättänyt myöntää tukea 13,5 prosentille (brutto — 10 prosenttia netto) yhteensä 55 miljoonan euron tukikelpoisista investointikustannuksista, ja tuen enimmäismääräksi on vahvistettu 7 425 000 miljoonaa euroa. Koska kyseessä on tuki perustamissopimuksen liitteeseen I kuuluvien maataloustuotteiden jalostamisen ja kaupan pitämisen alalla toimivan yrityksen toteuttamalle investointihankkeelle ja koska hankkeen tukikelpoiset kustannukset ovat enemmän kuin 25 miljoonaa euroa, tuesta on erityisesti ilmoitettava komissiolle Maatalousalan valtiontukia koskevien yhteisön suuntaviivojen
   (5), jäljempänä ’suuntaviivat’, 4.2.6 kohdan mukaisesti.

| (10) | Holland Malt teki investointipäätöksensä sen jälkeen, kun Alankomaiden hallitus oli 23 päivänä joulukuuta 2003 päivätyssä kirjeessään sitoutunut myöntämään tuen. Sitoumuksen edellytyksenä oli, että Euroopan komissio hyväksyy tuen. Holland Malt aloitti rakennustyöt Eemshavenissa heinäkuussa 2004, ja mallastamo oli käyttökunnossa huhtikuussa 2005. |
| --- | --- |

(10)

Holland Malt teki investointipäätöksensä sen jälkeen, kun Alankomaiden hallitus oli 23 päivänä joulukuuta 2003 päivätyssä kirjeessään sitoutunut myöntämään tuen. Sitoumuksen edellytyksenä oli, että Euroopan komissio hyväksyy tuen. Holland Malt aloitti rakennustyöt Eemshavenissa heinäkuussa 2004, ja mallastamo oli käyttökunnossa huhtikuussa 2005.

| (11) | Perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä aloittaessaan komissio otti huomioon jäljempänä esitetyt seikat. |
| --- | --- |

(11)

Perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä aloittaessaan komissio otti huomioon jäljempänä esitetyt seikat.

| (12) | Todettuaan, että tässä vaiheessa tarkasteltavana oleva toimenpide vaikuttaisi olevan perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, komissio tarkasteli mahdollisuutta soveltaa poikkeuksia, joiden perusteella tukitoimenpidettä voitaisiin pitää yhteismarkkinoille soveltuvana. |
| --- | --- |

(12)

Todettuaan, että tässä vaiheessa tarkasteltavana oleva toimenpide vaikuttaisi olevan perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, komissio tarkasteli mahdollisuutta soveltaa poikkeuksia, joiden perusteella tukitoimenpidettä voitaisiin pitää yhteismarkkinoille soveltuvana.

| (13) | Toimenpiteen luonteen perusteella ainoa ajateltavissa oleva poikkeus on perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrätty poikkeus, jonka mukaan yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. |
| --- | --- |

(13)

Toimenpiteen luonteen perusteella ainoa ajateltavissa oleva poikkeus on perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrätty poikkeus, jonka mukaan yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.

| (14) | Koska tuki liittyi maataloustuotteiden jalostamiseen ja kaupan pitämiseen tarkoitettuihin investointeihin, komission oli varmistuttava siitä, että kaikki suuntaviivojen 4.2 kohdan edellytykset täyttyivät. Komissio epäili mahdollisuutta soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohtaa jäljempänä esitetyistä syistä: |
| --- | --- |

(14)

Koska tuki liittyi maataloustuotteiden jalostamiseen ja kaupan pitämiseen tarkoitettuihin investointeihin, komission oli varmistuttava siitä, että kaikki suuntaviivojen 4.2 kohdan edellytykset täyttyivät. Komissio epäili mahdollisuutta soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohtaa jäljempänä esitetyistä syistä:

| (15) | Suuntaviivojen 4.2.5 kohdassa määrätään, että tukea ei saa myöntää maataloustuotteiden jalostamiseen tai kaupan pitämiseen liittyviin investointeihin, ellei voida osoittaa riittävällä tavalla, että kyseisille tuotteille on olemassa tavanomaiset markkinointikanavat. Niiden tietojen perusteella, jotka komissiolla oli käytettävissään menettelyä aloittaessaan, ei voitu sulkea pois liikakapasiteetin mahdollisuutta mallasmarkkinoilla. |
| --- | --- |

(15)

Suuntaviivojen 4.2.5 kohdassa määrätään, että tukea ei saa myöntää maataloustuotteiden jalostamiseen tai kaupan pitämiseen liittyviin investointeihin, ellei voida osoittaa riittävällä tavalla, että kyseisille tuotteille on olemassa tavanomaiset markkinointikanavat. Niiden tietojen perusteella, jotka komissiolla oli käytettävissään menettelyä aloittaessaan, ei voitu sulkea pois liikakapasiteetin mahdollisuutta mallasmarkkinoilla.

| (16) | Holland Malt väitti tuottavansa ”premium-oluen” tuotantoon tarkoitettua korkealaatuista ”premium-mallasta” ja mainitsi, että tällaisen mallas- ja olutlaadun markkinat kasvoivat edelleen. Menettelyä aloitettaessa ei kuitenkaan ollut täysin selvää, olivatko ”premium-mallas” ja ”premium-olut” pelkkiä markkinointitermejä, joilla ei viitattu minkään erityisen tuotteen markkinoihin ilman liikakapasiteettia. |
| --- | --- |

(16)

Holland Malt väitti tuottavansa ”premium-oluen” tuotantoon tarkoitettua korkealaatuista ”premium-mallasta” ja mainitsi, että tällaisen mallas- ja olutlaadun markkinat kasvoivat edelleen. Menettelyä aloitettaessa ei kuitenkaan ollut täysin selvää, olivatko ”premium-mallas” ja ”premium-olut” pelkkiä markkinointitermejä, joilla ei viitattu minkään erityisen tuotteen markkinoihin ilman liikakapasiteettia.

III.   ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| (17) | Komissio on saanut huomautuksia seuraavilta tahoilta:






  — | Suomen kauppamallastamojen yhdistys |
| --- | --- | --- |

(17)

Komissio on saanut huomautuksia seuraavilta tahoilta:

—

Suomen kauppamallastamojen yhdistys

| — | Ison-Britannian kauppamallastamojen yhdistys |
| --- | --- |

—

Ison-Britannian kauppamallastamojen yhdistys

| — | Saksan kauppamallastamojen yhdistys |
| --- | --- |

—

Saksan kauppamallastamojen yhdistys

| — | Ranskan kauppamallastamojen yhdistys |
| --- | --- |

—

Ranskan kauppamallastamojen yhdistys

| — | Tanskan kauppamallastamojen yhdistys |
| --- | --- |

—

Tanskan kauppamallastamojen yhdistys

| — | asianomainen, joka mahdollisen vahingon perusteella on pyytänyt, että sen henkilöllisyyttä ei paljasteta |
| --- | --- |

—

asianomainen, joka mahdollisen vahingon perusteella on pyytänyt, että sen henkilöllisyyttä ei paljasteta

| — | Alankomaiden maatalous- ja puutarhaviljely-yhdistys (LTO Nederland) |
| --- | --- |

—

Alankomaiden maatalous- ja puutarhaviljely-yhdistys (LTO Nederland)

| — | Agrifirm |
| --- | --- |

—

Agrifirm

| — | Holland Malt |
| --- | --- |

—

Holland Malt

| — | Groningenin lääni |
| --- | --- |

—

Groningenin lääni

| (18) | Suomen kauppamallastamojen yhdistys vastustaa Alankomaiden aikomusta myöntää tukea Holland Malt BV:lle, koska sen mukaan mallastamoihin tarkoitettuihin investointeihin myönnettävä valtiontuki vaikuttaa häiritsevästi markkinoihin. Yhdistys mainitsee, että yhteisön mallasalalla on liikakapasiteettia noin yhden miljoonan tonnin verran ja että sen vuoksi kapasiteettia on tulevien vuosien aikana vähennettävä 10 prosenttia. Sen väitteen osalta, että Holland Malt tuottaa ”premium-oluen” tuotantoon tarkoitettua korkealaatuista ”premium-mallasta”, Suomen kauppamallastamojen yhdistys toteaa, että olemassa olevat yhteisön mallastamot pystyvät jo nyt toimittamaan markkinoille runsaasti erilaisia mallaslaatuja, joihin kuuluu myös korkealaatuinen ”premium-mallas”. |
| --- | --- |

(18)

Suomen kauppamallastamojen yhdistys vastustaa Alankomaiden aikomusta myöntää tukea Holland Malt BV:lle, koska sen mukaan mallastamoihin tarkoitettuihin investointeihin myönnettävä valtiontuki vaikuttaa häiritsevästi markkinoihin. Yhdistys mainitsee, että yhteisön mallasalalla on liikakapasiteettia noin yhden miljoonan tonnin verran ja että sen vuoksi kapasiteettia on tulevien vuosien aikana vähennettävä 10 prosenttia. Sen väitteen osalta, että Holland Malt tuottaa ”premium-oluen” tuotantoon tarkoitettua korkealaatuista ”premium-mallasta”, Suomen kauppamallastamojen yhdistys toteaa, että olemassa olevat yhteisön mallastamot pystyvät jo nyt toimittamaan markkinoille runsaasti erilaisia mallaslaatuja, joihin kuuluu myös korkealaatuinen ”premium-mallas”.

| (19) | Ison-Britannian kauppamallastamojen yhdistys katsoo ehdottomasti, että mallastamoille myönnettävä valtiontuki olisi nimenomaisesti kiellettävä. Se viittaa Euroopan mallasteollisuutta edustavan Euromalt-yhdistyksen vuonna 2004 komissiolle osoittamaan kirjeeseen, jossa yhdistys toteaa, että sekä yhteisön että maailmanmarkkinoiden mallastuotannon liikakapasiteetin vuoksi alan uuteen kapasiteettiin ei saisi myöntää valtiontukea (6). Yhdistyksen mukaan jäsenvaltioiden maltaantuotantokapasiteetti on 8,8 miljoonaa tonnia ja kysyntä noin 5,9 miljoonaa tonnia. Näin yhteisön potentiaalinen vientiylijäämä olisi 2,9 miljoonaa tonnia maailmanmarkkinoilla, joiden vuotuisen kaupan määrä on 4,3 miljoonaa tonnia. Markkinointivuonna 2003/2004 yhteisön vientitodistuksia annettiin yhteensä 2,48 miljoonalle tonnille mallasta. Kesäkuussa 2005 päättyneen markkinointivuoden aikana määrä laski 2,22 miljoonaan tonniin, mikä oli osoitus vaikeasta markkinatilanteesta ja yhteisön mallastamojen myyntimahdollisuuksien kaventumisesta. Ison-Britannian kauppamallastamojen yhdistys arvioi yhteisön mallasylijäämäksi 500 000 tonnia ja uskoo sen kasvavan edelleen lähes miljoonaan tonniin uuden lisäkapasiteetin ja käytännöllisesti katsoen omavaraisuuden saavuttaneiden Venäjän ja Itä-Euroopan maiden kysynnän vähentymisen seurauksena. Yhdistyksen mukaan liikakapasiteetti on johtanut siihen, että maltaan nykyiset markkinahinnat ovat laskeneet tasolle, joka ei enää riitä kattamaan vaihtelevia kustannuksia. Lisäksi yhdistys kiistää väitteen, jonka mukaan Alankomaiden uusi kapasiteetti perustuisi ”premium-oluen” tuotantoon tarkoitettuun korkealaatuiseen ”premium-maltaaseen”. Panimoalalla on tapahtunut voimakasta yhdentymistä, ja useimmat mallastamojen asiakkaat haluavat ainoastaan korkealaatuista mallasta, joka täyttää niiden tiukat (ja usein yhteiset) vaatimukset ja elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvät edellytykset. Mallasmarkkinoiden jaotteleminen tuotannon laadun mukaan ei yhdistyksen mukaan vastaa todellisuutta. |
| --- | --- |

(19)

Ison-Britannian kauppamallastamojen yhdistys katsoo ehdottomasti, että mallastamoille myönnettävä valtiontuki olisi nimenomaisesti kiellettävä. Se viittaa Euroopan mallasteollisuutta edustavan Euromalt-yhdistyksen vuonna 2004 komissiolle osoittamaan kirjeeseen, jossa yhdistys toteaa, että sekä yhteisön että maailmanmarkkinoiden mallastuotannon liikakapasiteetin vuoksi alan uuteen kapasiteettiin ei saisi myöntää valtiontukea (6). Yhdistyksen mukaan jäsenvaltioiden maltaantuotantokapasiteetti on 8,8 miljoonaa tonnia ja kysyntä noin 5,9 miljoonaa tonnia. Näin yhteisön potentiaalinen vientiylijäämä olisi 2,9 miljoonaa tonnia maailmanmarkkinoilla, joiden vuotuisen kaupan määrä on 4,3 miljoonaa tonnia. Markkinointivuonna 2003/2004 yhteisön vientitodistuksia annettiin yhteensä 2,48 miljoonalle tonnille mallasta. Kesäkuussa 2005 päättyneen markkinointivuoden aikana määrä laski 2,22 miljoonaan tonniin, mikä oli osoitus vaikeasta markkinatilanteesta ja yhteisön mallastamojen myyntimahdollisuuksien kaventumisesta. Ison-Britannian kauppamallastamojen yhdistys arvioi yhteisön mallasylijäämäksi 500 000 tonnia ja uskoo sen kasvavan edelleen lähes miljoonaan tonniin uuden lisäkapasiteetin ja käytännöllisesti katsoen omavaraisuuden saavuttaneiden Venäjän ja Itä-Euroopan maiden kysynnän vähentymisen seurauksena. Yhdistyksen mukaan liikakapasiteetti on johtanut siihen, että maltaan nykyiset markkinahinnat ovat laskeneet tasolle, joka ei enää riitä kattamaan vaihtelevia kustannuksia. Lisäksi yhdistys kiistää väitteen, jonka mukaan Alankomaiden uusi kapasiteetti perustuisi ”premium-oluen” tuotantoon tarkoitettuun korkealaatuiseen ”premium-maltaaseen”. Panimoalalla on tapahtunut voimakasta yhdentymistä, ja useimmat mallastamojen asiakkaat haluavat ainoastaan korkealaatuista mallasta, joka täyttää niiden tiukat (ja usein yhteiset) vaatimukset ja elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvät edellytykset. Mallasmarkkinoiden jaotteleminen tuotannon laadun mukaan ei yhdistyksen mukaan vastaa todellisuutta.

| (20) | Saksan kauppamallastamojen yhdistys on erittäin huolestunut Alankomaiden aikeesta myöntää investointitukea mallastamon rakentamiseen Groningenin läänin alueelle. Sen mukaan yhteisön vienti perinteisille markkina-alueille, kuten Mercosur-maihin, Venäjälle ja Ukrainaan, tulee selvästi vähenemään näiden maiden oman mallasteollisuuden kehityksen ja tuonninvastaisten suojatoimien myötä. Lisäksi Kanadan ja Australian kaltaisten merentakaisten kilpailijoiden asema on erittäin vahva, johtuen niiden sijainnista lähellä Kaukoidän ja Kaakkois-Aasian yhäti kasvavia olutmarkkinoita ja kyseisten maiden hallitusten liberaalista kauppapolitiikasta. Samanaikaisesti maltaan menekin kasvu sisämarkkinoilla on pysähtynyt, mikä johtaa yhteisössä noin miljoonan tonnin liikakapasiteettiin. Saksan kauppamallastamojen yhdistys katsoo, että paikallisen mallasohrantuotannon edistäminen ei ole kelvollinen peruste. Yhdistys huomauttaa, että mallasteollisuus ostaa jo nyt kaiken Alankomaissa tuotetun mallasohran ja että Groningenin uusi mallastamo tulee olemaan riippuvainen tuontiohrasta. |
| --- | --- |

(20)

Saksan kauppamallastamojen yhdistys on erittäin huolestunut Alankomaiden aikeesta myöntää investointitukea mallastamon rakentamiseen Groningenin läänin alueelle. Sen mukaan yhteisön vienti perinteisille markkina-alueille, kuten Mercosur-maihin, Venäjälle ja Ukrainaan, tulee selvästi vähenemään näiden maiden oman mallasteollisuuden kehityksen ja tuonninvastaisten suojatoimien myötä. Lisäksi Kanadan ja Australian kaltaisten merentakaisten kilpailijoiden asema on erittäin vahva, johtuen niiden sijainnista lähellä Kaukoidän ja Kaakkois-Aasian yhäti kasvavia olutmarkkinoita ja kyseisten maiden hallitusten liberaalista kauppapolitiikasta. Samanaikaisesti maltaan menekin kasvu sisämarkkinoilla on pysähtynyt, mikä johtaa yhteisössä noin miljoonan tonnin liikakapasiteettiin. Saksan kauppamallastamojen yhdistys katsoo, että paikallisen mallasohrantuotannon edistäminen ei ole kelvollinen peruste. Yhdistys huomauttaa, että mallasteollisuus ostaa jo nyt kaiken Alankomaissa tuotetun mallasohran ja että Groningenin uusi mallastamo tulee olemaan riippuvainen tuontiohrasta.

| (21) | Ranskan kauppamallastamojen yhdistys vastustaa valtiontuen myöntämistä uusille mallastamoille yhteisössä. Se viittaa Ison-Britannian kauppamallastamojen yhdistyksen mainitsemaan Euromaltin kirjeeseen ja esittää maltaan osalta samat tuotanto-, tuonti- ja vientiluvut. Myös Ranskan kauppamallastamojen yhdistyksen mukaan mallaskaupassa sovelletaan nykyisin hintoja, joiden avulla on mahdotonta kattaa vaihtelevat kustannukset. Se katsoo, että Alankomaiden kyseiseen investointiin myöntämää valtiontukea ei voida perustella viittaamalla korkealaatuisen maltaan erillisiin markkinoihin, koska valtaosa panimoista haluaa joka tapauksessa korkealaatuista mallasta. Lopuksi yhdistys katsoo, että markkinointiedellytysten parantamiseksi yhteisön mallasteollisuuden olisi itse asiassa suljettava vanhanaikaisiksi käyneet mallastamot. |
| --- | --- |

(21)

Ranskan kauppamallastamojen yhdistys vastustaa valtiontuen myöntämistä uusille mallastamoille yhteisössä. Se viittaa Ison-Britannian kauppamallastamojen yhdistyksen mainitsemaan Euromaltin kirjeeseen ja esittää maltaan osalta samat tuotanto-, tuonti- ja vientiluvut. Myös Ranskan kauppamallastamojen yhdistyksen mukaan mallaskaupassa sovelletaan nykyisin hintoja, joiden avulla on mahdotonta kattaa vaihtelevat kustannukset. Se katsoo, että Alankomaiden kyseiseen investointiin myöntämää valtiontukea ei voida perustella viittaamalla korkealaatuisen maltaan erillisiin markkinoihin, koska valtaosa panimoista haluaa joka tapauksessa korkealaatuista mallasta. Lopuksi yhdistys katsoo, että markkinointiedellytysten parantamiseksi yhteisön mallasteollisuuden olisi itse asiassa suljettava vanhanaikaisiksi käyneet mallastamot.

| (22) | Tanskan kauppamallastamojen yritys vastustaa kaavaillun tuen myöntämistä Holland Maltille. Yhdistyksen mukaan mallasteollisuus perustuu kaikkialla maailmassa vapaisiin markkinaedellytyksiin, ja sille on ominaista yksityisomistus ja alan yritysten yksityiset investoinnit kehittämistoimintaan. Määrältään 7,4 miljoonan euron tuki yhteensä 55 miljoonan euron investointiin vääristäisi kilpailua ja tarjoaisi tuensaajayritykselle aiheetonta etua kilpailijoihin nähden erityisesti tuen käyttöönottoa seuraavien ensimmäisten vuosien aikana. Tanskan kauppamallastamojen yhdistys ei myöskään hyväksy eron tekemistä ”premium-maltaan” ja ”tavallisen maltaan” välille. Mallas on yleinen nimitys tuotteelle, jonka ominaisuudet voivat hieman vaihdella mutta johon silti sovelletaan panimoalan vahvistamia laatuvaatimuksia. Lopuksi yhdistys toteaa, ettei se näe minkäänlaisia paikallisia tai alueellisia syitä tukea investointeja Eemsmondissa, koska kyseinen alue on sen mukaan tavanomaiselle kehitystasolle kuuluva Alankomaiden alue, jonka infrastruktuurit liittyvät läheisesti ohran ja maltaan tuotantoketjuun. |
| --- | --- |

(22)

Tanskan kauppamallastamojen yritys vastustaa kaavaillun tuen myöntämistä Holland Maltille. Yhdistyksen mukaan mallasteollisuus perustuu kaikkialla maailmassa vapaisiin markkinaedellytyksiin, ja sille on ominaista yksityisomistus ja alan yritysten yksityiset investoinnit kehittämistoimintaan. Määrältään 7,4 miljoonan euron tuki yhteensä 55 miljoonan euron investointiin vääristäisi kilpailua ja tarjoaisi tuensaajayritykselle aiheetonta etua kilpailijoihin nähden erityisesti tuen käyttöönottoa seuraavien ensimmäisten vuosien aikana. Tanskan kauppamallastamojen yhdistys ei myöskään hyväksy eron tekemistä ”premium-maltaan” ja ”tavallisen maltaan” välille. Mallas on yleinen nimitys tuotteelle, jonka ominaisuudet voivat hieman vaihdella mutta johon silti sovelletaan panimoalan vahvistamia laatuvaatimuksia. Lopuksi yhdistys toteaa, ettei se näe minkäänlaisia paikallisia tai alueellisia syitä tukea investointeja Eemsmondissa, koska kyseinen alue on sen mukaan tavanomaiselle kehitystasolle kuuluva Alankomaiden alue, jonka infrastruktuurit liittyvät läheisesti ohran ja maltaan tuotantoketjuun.

| (23) | Asianomainen, joka mahdollisen vahingon perusteella on pyytänyt, että sen henkilöllisyyttä ei paljasteta, vastustaa tukea jäljempänä esitetyistä syistä. Sen mielestä ”premium-maltaan” ja tavallisen maltaan välinen ero on keinotekoinen, eikä se katso, että investointituelle olisi olemassa paikallisia tai alueellisia syitä. Lisäksi se katsoo, että tuki johtaisi kilpailun vääristymiseen mallasmarkkinoilla, joille on ominaista yksityisomistus ja yksityisten tekemät investoinnit. |
| --- | --- |

(23)

Asianomainen, joka mahdollisen vahingon perusteella on pyytänyt, että sen henkilöllisyyttä ei paljasteta, vastustaa tukea jäljempänä esitetyistä syistä. Sen mielestä ”premium-maltaan” ja tavallisen maltaan välinen ero on keinotekoinen, eikä se katso, että investointituelle olisi olemassa paikallisia tai alueellisia syitä. Lisäksi se katsoo, että tuki johtaisi kilpailun vääristymiseen mallasmarkkinoilla, joille on ominaista yksityisomistus ja yksityisten tekemät investoinnit.

| (24) | Alankomaiden maatalous- ja puutarhaviljely-yhdistys (LTO Nederland) katsoo, että Holland Maltin mallastamon rakentaminen Eemshaveniin on erittäin tärkeää alueen maatalouden kannalta. Mallastamon sijainti satamassa ja korkealaatuisten mallas- ja olutmarkkinoiden tarpeisiin suunnattu tuotantoprosessi tarjoavat merkittäviä sosiaalis-taloudellisia tulevaisuudennäkymiä Alankomaiden koillisosan maataloudelle kannustamalla viljanviljelyä tuotantoprosessin käyttöön. Viljelijöiden tuottama ohra on osa täysin rekisteröityä ja varmennettua integroitua ketjua, jonka lopputuote on korkealaatuinen olut. Alueen tärkeimmät viljelykasvit ovat tärkkelysperuna ja sokerijuurikas. Tehokkuuden parantuminen ja yhteisön politiikan uudistus ovat kuitenkin johtaneet kyseisten lajien viljelyalan pienenemiseen. Mallasohran viljely on yksi harvoista kannattavista vaihtoehdoista edellä mainittujen lajien viljelylle. Näistä syistä viljelijät ovat lupautuneet osallistumaan Holland Maltin hankkeen rahoitukseen. |
| --- | --- |

(24)

Alankomaiden maatalous- ja puutarhaviljely-yhdistys (LTO Nederland) katsoo, että Holland Maltin mallastamon rakentaminen Eemshaveniin on erittäin tärkeää alueen maatalouden kannalta. Mallastamon sijainti satamassa ja korkealaatuisten mallas- ja olutmarkkinoiden tarpeisiin suunnattu tuotantoprosessi tarjoavat merkittäviä sosiaalis-taloudellisia tulevaisuudennäkymiä Alankomaiden koillisosan maataloudelle kannustamalla viljanviljelyä tuotantoprosessin käyttöön. Viljelijöiden tuottama ohra on osa täysin rekisteröityä ja varmennettua integroitua ketjua, jonka lopputuote on korkealaatuinen olut. Alueen tärkeimmät viljelykasvit ovat tärkkelysperuna ja sokerijuurikas. Tehokkuuden parantuminen ja yhteisön politiikan uudistus ovat kuitenkin johtaneet kyseisten lajien viljelyalan pienenemiseen. Mallasohran viljely on yksi harvoista kannattavista vaihtoehdoista edellä mainittujen lajien viljelylle. Näistä syistä viljelijät ovat lupautuneet osallistumaan Holland Maltin hankkeen rahoitukseen.

| (25) | Agrifirm kannattaa täysin tuen myöntämistä Holland Maltille. Se toimii Bavaria-panimon kanssa Holland Malt -yhteisyrityksessä, jonka toiminta muodostaa integroidun ketjun mallasohran viljelyn, varastoinnin ja jalostamisen alalla. Agrifirmin mukaan Holland Maltin tuotanto- ja varastointilaitos tarjoaa ainutlaatuisia mahdollisuuksia, ja mallasohran viljely takaa alueen viljelijöille paremmat tulevaisuudennäkymät. Keskittymällä premium-maltaan vaatimukset täyttävän mallasohran tuotantoon alueen viljelijät voivat hyödyntää premium-oluen markkinoiden myötä avautuvat kasvumahdollisuudet. Ottaen huomioon logistiset edut laitoksen rakentaminen Eemshaveniin merkitsee uudenlaisen teollisuustoiminnan syntymistä Pohjois-Alankomaihin. Alankomaiden hallituksen päätös tuen myöntämisestä auttaa ylläpitämään toiminnan kannattavuuden hankkeen ensimmäisten kriittisten vuosien aikana. |
| --- | --- |

(25)

Agrifirm kannattaa täysin tuen myöntämistä Holland Maltille. Se toimii Bavaria-panimon kanssa Holland Malt -yhteisyrityksessä, jonka toiminta muodostaa integroidun ketjun mallasohran viljelyn, varastoinnin ja jalostamisen alalla. Agrifirmin mukaan Holland Maltin tuotanto- ja varastointilaitos tarjoaa ainutlaatuisia mahdollisuuksia, ja mallasohran viljely takaa alueen viljelijöille paremmat tulevaisuudennäkymät. Keskittymällä premium-maltaan vaatimukset täyttävän mallasohran tuotantoon alueen viljelijät voivat hyödyntää premium-oluen markkinoiden myötä avautuvat kasvumahdollisuudet. Ottaen huomioon logistiset edut laitoksen rakentaminen Eemshaveniin merkitsee uudenlaisen teollisuustoiminnan syntymistä Pohjois-Alankomaihin. Alankomaiden hallituksen päätös tuen myöntämisestä auttaa ylläpitämään toiminnan kannattavuuden hankkeen ensimmäisten kriittisten vuosien aikana.

| (26) | Holland Maltin mukaan on mahdollista väittää, että premium-oluella ja premium-maltaalla on olemassa erilliset markkinat. Holland Maltin HTST-maltaalle (”high temperature, short time”) löytyy helposti menekkiä premium-maltaan markkinoilla. HTST-mallas lisää maun, aromin ja vaahdon säilyvyyttä ja siten myös oluen varastointi-ikää. Holland Malt viittaa Münchenin Weihenstephan-yliopiston kirjeeseen, jossa vahvistetaan, että patentoidun teknologian avulla voidaan tuottaa mallasta, joka eroaa selkeästi tavallisesta maltaasta (7). Myös Holland Maltin kirjeen liitteenä olevassa lausunnossa eräs premium-olutta valmistava panimo ylistää HTST-maltaan ainutlaatuisia ominaisuuksia. Lisäksi HTST-mallas voidaan luokitella kuuluvaksi korkeampaan hintaluokkaan kuin muiden mallastamojen tuottama tavallinen mallas. Ainutkertaisten fysikaalisten ominaisuuksien, selkeästi havaittavissa olevan laadun ja korkeamman hintaluokan ansiosta on Holland Maltin mukaan mahdotonta tai erittäin epätodennäköistä, että HTST-mallas ja tavallinen mallas voisivat korvata toisensa. HTST-maltaalle odotetaan löytyvän kysyntää ja omat markkinat. Holland Maltin mukaan investointi ei sen vuoksi välttämättä johda kapasiteetin lisääntymiseen 55 000 tonnilla tavallisen maltaan markkinoilla. |
| --- | --- |

(26)

Holland Maltin mukaan on mahdollista väittää, että premium-oluella ja premium-maltaalla on olemassa erilliset markkinat. Holland Maltin HTST-maltaalle (”high temperature, short time”) löytyy helposti menekkiä premium-maltaan markkinoilla. HTST-mallas lisää maun, aromin ja vaahdon säilyvyyttä ja siten myös oluen varastointi-ikää. Holland Malt viittaa Münchenin Weihenstephan-yliopiston kirjeeseen, jossa vahvistetaan, että patentoidun teknologian avulla voidaan tuottaa mallasta, joka eroaa selkeästi tavallisesta maltaasta (7). Myös Holland Maltin kirjeen liitteenä olevassa lausunnossa eräs premium-olutta valmistava panimo ylistää HTST-maltaan ainutlaatuisia ominaisuuksia. Lisäksi HTST-mallas voidaan luokitella kuuluvaksi korkeampaan hintaluokkaan kuin muiden mallastamojen tuottama tavallinen mallas. Ainutkertaisten fysikaalisten ominaisuuksien, selkeästi havaittavissa olevan laadun ja korkeamman hintaluokan ansiosta on Holland Maltin mukaan mahdotonta tai erittäin epätodennäköistä, että HTST-mallas ja tavallinen mallas voisivat korvata toisensa. HTST-maltaalle odotetaan löytyvän kysyntää ja omat markkinat. Holland Maltin mukaan investointi ei sen vuoksi välttämättä johda kapasiteetin lisääntymiseen 55 000 tonnilla tavallisen maltaan markkinoilla.

| (27) | Lisäksi Holland Malt huomauttaa, että huolimatta maltaan maailmanmarkkinoiden liikakapasiteetista Holland Maltin investointi ei välttämättä lisää kapasiteettia. Koska Holland Malt sijaitsee syväsatamassa, mallastamon tavanomaiset markkinointimahdollisuudet löytyvät vientiin tarkoitetun maltaan markkinoilta. Vaikka Euroopan sisämaa-alueiden mallasalan kasvunäkymät heikkenevätkin maltaan kysynnän vähetessä Länsi-Euroopassa, maltaan viennin kasvumahdollisuudet ovat huomattavat, mikä Holland Maltin mukaan vahvistetaan kolmessa vuonna 2005 laaditussa raportissa (8). Niistä ilmenee, että Aasian, Latinalaisen Amerikan, Afrikan ja Itä-Euroopan kasvavilla markkinoilla maltaalle asetetaan erittäin korkeat vaatimukset ja että Euroopan mallasteollisuudella on kilpailuetu sen tuottaman maltaan korkean laadun ansiosta. Holland Malt huomauttaa, että sillä ei ole ollut vaikeuksia löytää tuotannolleen tavanomaisia markkinointimahdollisuuksia, ja viittaa vuoden 2005 täyttyneeseen tilauskirjaan ja siihen, että jo toisena perättäisenä vuotena se olisi voinut myydä enemmän mallasta kuin mitä se pystyi tuottamaan. Holland Malt huomauttaa lisäksi, että sen Wageningenissa ja Lieshoutissa sulkema kapasiteetti oli suunnattu Länsi-Euroopan kutistuville markkinoille, kun taas Eemshavenin uusi kapasiteetti on tähdätty kasvaville vientimarkkinoille. Siten myös mallasmarkkinoiden kapasiteetin nettokasvu tulee olemaan 5 päivänä toukokuuta 2005 päivätyssä komission kirjeessä mainittua vähäisempää. Holland Malt väittää, että investointi Eemshaveniin rakennettavaan laitokseen vaikuttaa enemmän kolmansien maiden kanssa käytävään kauppaan kuin jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, koska maltaan vienti muodostaa oman markkinasegmenttinsä, joka on täysin erillinen niihin markkinoihin nähden, joilla sisämaan maltaantuottajat toimivat. Holland Malt korostaa, että tilanne maltaan maailmanmarkkinoilla ei ole estänyt komissiota hyväksymästä mallastamolle Liettuassa myönnettyä investointitukea. |
| --- | --- |

(27)

Lisäksi Holland Malt huomauttaa, että huolimatta maltaan maailmanmarkkinoiden liikakapasiteetista Holland Maltin investointi ei välttämättä lisää kapasiteettia. Koska Holland Malt sijaitsee syväsatamassa, mallastamon tavanomaiset markkinointimahdollisuudet löytyvät vientiin tarkoitetun maltaan markkinoilta. Vaikka Euroopan sisämaa-alueiden mallasalan kasvunäkymät heikkenevätkin maltaan kysynnän vähetessä Länsi-Euroopassa, maltaan viennin kasvumahdollisuudet ovat huomattavat, mikä Holland Maltin mukaan vahvistetaan kolmessa vuonna 2005 laaditussa raportissa (8). Niistä ilmenee, että Aasian, Latinalaisen Amerikan, Afrikan ja Itä-Euroopan kasvavilla markkinoilla maltaalle asetetaan erittäin korkeat vaatimukset ja että Euroopan mallasteollisuudella on kilpailuetu sen tuottaman maltaan korkean laadun ansiosta. Holland Malt huomauttaa, että sillä ei ole ollut vaikeuksia löytää tuotannolleen tavanomaisia markkinointimahdollisuuksia, ja viittaa vuoden 2005 täyttyneeseen tilauskirjaan ja siihen, että jo toisena perättäisenä vuotena se olisi voinut myydä enemmän mallasta kuin mitä se pystyi tuottamaan. Holland Malt huomauttaa lisäksi, että sen Wageningenissa ja Lieshoutissa sulkema kapasiteetti oli suunnattu Länsi-Euroopan kutistuville markkinoille, kun taas Eemshavenin uusi kapasiteetti on tähdätty kasvaville vientimarkkinoille. Siten myös mallasmarkkinoiden kapasiteetin nettokasvu tulee olemaan 5 päivänä toukokuuta 2005 päivätyssä komission kirjeessä mainittua vähäisempää. Holland Malt väittää, että investointi Eemshaveniin rakennettavaan laitokseen vaikuttaa enemmän kolmansien maiden kanssa käytävään kauppaan kuin jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, koska maltaan vienti muodostaa oman markkinasegmenttinsä, joka on täysin erillinen niihin markkinoihin nähden, joilla sisämaan maltaantuottajat toimivat. Holland Malt korostaa, että tilanne maltaan maailmanmarkkinoilla ei ole estänyt komissiota hyväksymästä mallastamolle Liettuassa myönnettyä investointitukea.

| (28) | Holland Malt toteaa, että investointi vaikuttaa myönteisesti maaseudun kehittämiseen Pohjois-Alankomaiden ja Saksan alueella. Sen ansiosta monelle viljelijälle (noin 1 800) tarjoutuu vaihtoehtoinen viljelymahdollisuus. He tulevat tuottamaan kasvavien markkinoiden tarpeisiin korkealaatuista mallasohraa, joka ei rehuohran tavoin päädy yhteisön interventiojärjestelmään. Lisäksi mallasohran viljely on ympäristön kannalta vähemmän haitallista kuin rehuohran viljely. Holland Malt huomauttaa vielä, että maltaan tuotantoon ja ohran varastointiin tarkoitettu integroitu laitos parantaa osaltaan konkreettisella tavalla elintarvikkeiden turvallisuutta. |
| --- | --- |

(28)

Holland Malt toteaa, että investointi vaikuttaa myönteisesti maaseudun kehittämiseen Pohjois-Alankomaiden ja Saksan alueella. Sen ansiosta monelle viljelijälle (noin 1 800) tarjoutuu vaihtoehtoinen viljelymahdollisuus. He tulevat tuottamaan kasvavien markkinoiden tarpeisiin korkealaatuista mallasohraa, joka ei rehuohran tavoin päädy yhteisön interventiojärjestelmään. Lisäksi mallasohran viljely on ympäristön kannalta vähemmän haitallista kuin rehuohran viljely. Holland Malt huomauttaa vielä, että maltaan tuotantoon ja ohran varastointiin tarkoitettu integroitu laitos parantaa osaltaan konkreettisella tavalla elintarvikkeiden turvallisuutta.

| (29) | Groningenin lääni puoltaa valtiontukea Holland Maltin investoinnille. Se viittaa myönteisiin vaikutuksiin, joita hankkeella on alueen työllisyydelle. Lisäksi se korostaa hankkeeseen liittyvää innovatiivista teknologiaa ja sen antamaa nostetta Eemshavenin kehittämiselle muun muassa maatalouden yrityspuiston perustamisen myötä. Lääni mainitsee myös kannustavan vaikutuksen, joka investoinnilla on perinteisten paikallisesti viljeltyihin lajeihin — kuten tärkkelysperunaan — liittyvien vaikeuksien kanssa ponnisteleviin viljelijöihin. Siirtyminen mallasohran viljelyyn tarjoaa näille viljelijöille paremmat tulevaisuudennäkymät. |
| --- | --- |

(29)

Groningenin lääni puoltaa valtiontukea Holland Maltin investoinnille. Se viittaa myönteisiin vaikutuksiin, joita hankkeella on alueen työllisyydelle. Lisäksi se korostaa hankkeeseen liittyvää innovatiivista teknologiaa ja sen antamaa nostetta Eemshavenin kehittämiselle muun muassa maatalouden yrityspuiston perustamisen myötä. Lääni mainitsee myös kannustavan vaikutuksen, joka investoinnilla on perinteisten paikallisesti viljeltyihin lajeihin — kuten tärkkelysperunaan — liittyvien vaikeuksien kanssa ponnisteleviin viljelijöihin. Siirtyminen mallasohran viljelyyn tarjoaa näille viljelijöille paremmat tulevaisuudennäkymät.

IV.   ALANKOMAIDEN HUOMAUTUKSET

| (30) | Alankomaat on reagoinut menettelyn aloittamiseen 10 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä. Lokakuun 14 päivänä 2005 Alankomaat on vastannut kolmansien osapuolten huomautuksiin pyydettyään ensin lisäaikaa vastaamiselle. |
| --- | --- |

(30)

Alankomaat on reagoinut menettelyn aloittamiseen 10 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä. Lokakuun 14 päivänä 2005 Alankomaat on vastannut kolmansien osapuolten huomautuksiin pyydettyään ensin lisäaikaa vastaamiselle.

| (31) | Ensimmäisessä kirjeessään Alankomaiden viranomaiset toteavat, että samalla kun Euroopan sisämaa-alueiden mallasalan kasvunäkymät heikkenevätkin maltaan kysynnän vähetessä Länsi-Euroopassa, maltaan viennin kasvumahdollisuudet ovat huomattavat. Tähän saattaa vaikuttaa edullisesti Holland Maltin sijainti syväsatamassa. Tässä yhteydessä on aiheellista puhua mallasmarkkinoiden jakautumisesta. Holland Maltin investointi ei vaikuta sisämaassa sijaitsevien Länsi-Euroopan paikallisten mallastamojen jo nyt kutistuneisiin markkinoihin. Alankomaat täsmentää, että maltaan määrä, jolle yhteisössä annettiin vientitodistuksia markkinointivuonna 2004/2005, oli sama kuin markkinointivuonna 2003/2004, ja pyytää komissiota ottamaan huomioon tuoreimmat vientitodistuksia koskevat tiedot. Lisäksi Alankomaiden mukaan Holland Maltin tuottamalla korkealaatuisella maltaalla on oma erityinen markkinasegmenttinsä. Tältä osin Alankomaat viittaa Weihenstephanin yliopiston kirjeeseen, jossa vahvistetaan muista erottuvat erityisominaisuudet. |
| --- | --- |

(31)

Ensimmäisessä kirjeessään Alankomaiden viranomaiset toteavat, että samalla kun Euroopan sisämaa-alueiden mallasalan kasvunäkymät heikkenevätkin maltaan kysynnän vähetessä Länsi-Euroopassa, maltaan viennin kasvumahdollisuudet ovat huomattavat. Tähän saattaa vaikuttaa edullisesti Holland Maltin sijainti syväsatamassa. Tässä yhteydessä on aiheellista puhua mallasmarkkinoiden jakautumisesta. Holland Maltin investointi ei vaikuta sisämaassa sijaitsevien Länsi-Euroopan paikallisten mallastamojen jo nyt kutistuneisiin markkinoihin. Alankomaat täsmentää, että maltaan määrä, jolle yhteisössä annettiin vientitodistuksia markkinointivuonna 2004/2005, oli sama kuin markkinointivuonna 2003/2004, ja pyytää komissiota ottamaan huomioon tuoreimmat vientitodistuksia koskevat tiedot. Lisäksi Alankomaiden mukaan Holland Maltin tuottamalla korkealaatuisella maltaalla on oma erityinen markkinasegmenttinsä. Tältä osin Alankomaat viittaa Weihenstephanin yliopiston kirjeeseen, jossa vahvistetaan muista erottuvat erityisominaisuudet.

| (32) | Vastauksena kolmansien osapuolten esittämiin huomautuksiin Alankomaat toteaa, että maltaan maailmanmarkkinat tulevat kasvamaan lähivuosina. Tältä osin viitataan 4 ja 5 päivänä lokakuuta 2005 järjestettyyn mallasohraa käsitelleeseen seminaariin, jonka yhteydessä Kansainvälinen viljaneuvosto (9) ennusti mallasalan kokonaiskapasiteetin kasvavan vuoteen 2010 mennessä 10 prosentilla. Samassa seminaarissa Rabobank ilmoitti oluen kokonaiskulutuksen kasvavan vuosittain kahdella prosentilla ennen kaikkea oluen kulutuksen lisääntyessä Etelä-Amerikan, Afrikan, Venäjän, Kaakkois-Aasian ja Kiinan kaltaisilla kasvavilla markkinoilla. Tästä kehityksestä voivat hyötyä syvänmerensatamissa sijaitsevat uudenaikaiset mallastamot, jotka pystyvät tuottamaan suuria eriä. Alankomaat viittaa elokuussa 2005 päivättyyn Euromaltin kirjeeseen (10), jossa todetaan, että kapasiteetiltaan pienet, vanhat ja epäasianmukaiset laitokset on suljettava. Samassa kirjeessä mainitaan, että yhteisön mallasalan liikakapasiteetti on vähintään 500 000–700 000 tonnia. Alankomaiden mukaan tämä luku perustuu kuitenkin 24 tunnin päivittäiseen tuotantoon 7 päivänä viikossa ja 365 päivänä vuodessa. Siinä ei ole otettu huomioon seisonta-aikoja, minkä vuoksi on epäselvää, onko todellakin kyse liikakapasiteetista. Lisäksi Alankomaat viittaa Frontier Economics –tutkimustoimiston raporttiin (11), joka käsittelee Holland Maltin maantieteellisiä markkinoita ja innovaationäkökohtia. Raportin päätelmissä todetaan, että mikään ei viittaa siihen, että Holland Maltille myönnettävä tuki johtaisi muiden Euroopan mallastamojen tuottaman maltaan menekin alenemiseen tavalla, joka ylittäisi väistämättä edessä olevan tason. Sen vuoksi ei ole syytä olettaa, että tuen hyväksyminen lisäisi liikakapasiteettia tavallisen maltaan tuottajien keskuudessa Euroopassa. Alankomaat pyytää komissiota ottamaan huomioon sen, että korkealaatuiselle, oluen säilyvyyttä parantavalle HTST-maltaalle on olemassa omat erilliset markkinat. Alankomaat viittaa myös 12 000 mallastonnia vastaavan kapasiteetin poistamiseen, mikä nostaa olemassa olevan poistetun kapasiteetin yhteensä 77 000 tonniin. Lisäkapasiteetti on ainoastaan 0,5 prosenttia yhteisön kokonaiskapasiteetista, minkä ei pitäisi häiritä yhteisön mallasmarkkinoiden toimintaa. Lopuksi Alankomaat huomauttaa, että tuki, jonka se aikoo myöntää, on tarkoitettu yksinomaan korvaamaan Eemshavenin epäsuotuisa sijainti ja tarjoamaan Holland Maltille tasavertaiset kilpailuedellytykset (ilman tukea vastaavanlainen investointi olisi toteutettu Terneuzenin syväsatamassa sijaitsevan mallastamon hyväksi). |
| --- | --- |

(32)

Vastauksena kolmansien osapuolten esittämiin huomautuksiin Alankomaat toteaa, että maltaan maailmanmarkkinat tulevat kasvamaan lähivuosina. Tältä osin viitataan 4 ja 5 päivänä lokakuuta 2005 järjestettyyn mallasohraa käsitelleeseen seminaariin, jonka yhteydessä Kansainvälinen viljaneuvosto (9) ennusti mallasalan kokonaiskapasiteetin kasvavan vuoteen 2010 mennessä 10 prosentilla. Samassa seminaarissa Rabobank ilmoitti oluen kokonaiskulutuksen kasvavan vuosittain kahdella prosentilla ennen kaikkea oluen kulutuksen lisääntyessä Etelä-Amerikan, Afrikan, Venäjän, Kaakkois-Aasian ja Kiinan kaltaisilla kasvavilla markkinoilla. Tästä kehityksestä voivat hyötyä syvänmerensatamissa sijaitsevat uudenaikaiset mallastamot, jotka pystyvät tuottamaan suuria eriä. Alankomaat viittaa elokuussa 2005 päivättyyn Euromaltin kirjeeseen (10), jossa todetaan, että kapasiteetiltaan pienet, vanhat ja epäasianmukaiset laitokset on suljettava. Samassa kirjeessä mainitaan, että yhteisön mallasalan liikakapasiteetti on vähintään 500 000–700 000 tonnia. Alankomaiden mukaan tämä luku perustuu kuitenkin 24 tunnin päivittäiseen tuotantoon 7 päivänä viikossa ja 365 päivänä vuodessa. Siinä ei ole otettu huomioon seisonta-aikoja, minkä vuoksi on epäselvää, onko todellakin kyse liikakapasiteetista. Lisäksi Alankomaat viittaa Frontier Economics –tutkimustoimiston raporttiin (11), joka käsittelee Holland Maltin maantieteellisiä markkinoita ja innovaationäkökohtia. Raportin päätelmissä todetaan, että mikään ei viittaa siihen, että Holland Maltille myönnettävä tuki johtaisi muiden Euroopan mallastamojen tuottaman maltaan menekin alenemiseen tavalla, joka ylittäisi väistämättä edessä olevan tason. Sen vuoksi ei ole syytä olettaa, että tuen hyväksyminen lisäisi liikakapasiteettia tavallisen maltaan tuottajien keskuudessa Euroopassa. Alankomaat pyytää komissiota ottamaan huomioon sen, että korkealaatuiselle, oluen säilyvyyttä parantavalle HTST-maltaalle on olemassa omat erilliset markkinat. Alankomaat viittaa myös 12 000 mallastonnia vastaavan kapasiteetin poistamiseen, mikä nostaa olemassa olevan poistetun kapasiteetin yhteensä 77 000 tonniin. Lisäkapasiteetti on ainoastaan 0,5 prosenttia yhteisön kokonaiskapasiteetista, minkä ei pitäisi häiritä yhteisön mallasmarkkinoiden toimintaa. Lopuksi Alankomaat huomauttaa, että tuki, jonka se aikoo myöntää, on tarkoitettu yksinomaan korvaamaan Eemshavenin epäsuotuisa sijainti ja tarjoamaan Holland Maltille tasavertaiset kilpailuedellytykset (ilman tukea vastaavanlainen investointi olisi toteutettu Terneuzenin syväsatamassa sijaitsevan mallastamon hyväksi).

V.   ARVIOINTI TUKITOIMENPITEESTÄ

Markkinajärjestelyt

| (33) | Toimenpide liittyy ohran jalostustoimintaa harjoittavalle yritykselle myönnettävään tukeen. Viljan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (12) 23 artiklan mukaan perustamissopimuksen 87, 88 ja 89 artiklaa sovelletaan kyseisessä asetuksessa lueteltujen tuotteiden tuotantoon ja kauppaan. Sen vuoksi ala, jota tarkasteltavana oleva tukijärjestelmä koskee, kuuluu valtiontukea koskevien yhteisön säännösten soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(33)

Toimenpide liittyy ohran jalostustoimintaa harjoittavalle yritykselle myönnettävään tukeen. Viljan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (12) 23 artiklan mukaan perustamissopimuksen 87, 88 ja 89 artiklaa sovelletaan kyseisessä asetuksessa lueteltujen tuotteiden tuotantoon ja kauppaan. Sen vuoksi ala, jota tarkasteltavana oleva tukijärjestelmä koskee, kuuluu valtiontukea koskevien yhteisön säännösten soveltamisalaan.

Valtiontuen kieltäminen perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan nojalla

| (34) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(34)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (35) | Kyseessä oleva toimenpide on suoraa investointitukea. Se on valikoiva, koska se suosii yhtä ainoaa yritystä, Holland Maltia. |
| --- | --- |

(35)

Kyseessä oleva toimenpide on suoraa investointitukea. Se on valikoiva, koska se suosii yhtä ainoaa yritystä, Holland Maltia.

| (36) | Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan yrityksen kilpailuaseman parantaminen valtiontuen avulla merkitsee yleensä kilpailun vääristymistä sellaisiin muihin yrityksiin nähden, jotka eivät ole saaneet vastaavanlaista tukea (13). |
| --- | --- |

(36)

Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan yrityksen kilpailuaseman parantaminen valtiontuen avulla merkitsee yleensä kilpailun vääristymistä sellaisiin muihin yrityksiin nähden, jotka eivät ole saaneet vastaavanlaista tukea (13).

| (37) | Toimenpide vaikuttaa haitallisesti jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, jos se vaikeuttaa tuontia muista jäsenvaltioista ja helpottaa vientiä muihin jäsenvaltioihin. Ratkaisevaa on se, kehittyykö tai onko yhteisön sisäinen kauppa vaarassa kehittyä erilaiseen suuntaan kyseisen tuen seurauksena. |
| --- | --- |

(37)

Toimenpide vaikuttaa haitallisesti jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, jos se vaikeuttaa tuontia muista jäsenvaltioista ja helpottaa vientiä muihin jäsenvaltioihin. Ratkaisevaa on se, kehittyykö tai onko yhteisön sisäinen kauppa vaarassa kehittyä erilaiseen suuntaan kyseisen tuen seurauksena.

| (38) | Tuotteella, jota tarkasteltavana oleva tukitoimenpide koskee (mallas), käydään huomattavaa yhteisön sisäistä kauppaa. Vuonna 2004 yhteisön mallaskauppa oli määrällisesti noin 1,3 miljoonaa tonnia, mikä vastasi noin 15 prosenttia maltaan kokonaistuotannosta yhteisössä kyseisenä vuonna (14). Sen vuoksi alalla esiintyy kilpailua. Vaarana on, että toimenpiteen seurauksena yhteisön sisäinen kauppa kehittyy eri suuntaan. |
| --- | --- |

(38)

Tuotteella, jota tarkasteltavana oleva tukitoimenpide koskee (mallas), käydään huomattavaa yhteisön sisäistä kauppaa. Vuonna 2004 yhteisön mallaskauppa oli määrällisesti noin 1,3 miljoonaa tonnia, mikä vastasi noin 15 prosenttia maltaan kokonaistuotannosta yhteisössä kyseisenä vuonna (14). Sen vuoksi alalla esiintyy kilpailua. Vaarana on, että toimenpiteen seurauksena yhteisön sisäinen kauppa kehittyy eri suuntaan.

| (39) | Sen vuoksi tarkasteltavana oleva toimenpide on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(39)

Sen vuoksi tarkasteltavana oleva toimenpide on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohta: poikkeukset

| (40) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrätään eräistä poikkeuksista 87 artiklan 1 kohdassa määrättyyn kieltoon. |
| --- | --- |

(40)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrätään eräistä poikkeuksista 87 artiklan 1 kohdassa määrättyyn kieltoon.

| (41) | Tukitoimenpiteen luonteen ja tavoitteiden vuoksi 87 artiklan 2 kohdassa määrättyjä poikkeuksia ei voida soveltaa. Alankomaat ei myöskään ole vedonnut 87 artiklan 2 kohtaan. |
| --- | --- |

(41)

Tukitoimenpiteen luonteen ja tavoitteiden vuoksi 87 artiklan 2 kohdassa määrättyjä poikkeuksia ei voida soveltaa. Alankomaat ei myöskään ole vedonnut 87 artiklan 2 kohtaan.

Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohta: poikkeukset komission arviointiin

| (42) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa muita tukimuotoja, joita voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvina. Niiden vastaavuutta perustamissopimuksen määräysten kanssa on arvioitava koko yhteisön eikä ainoastaan asianomaisen jäsenvaltion näkökulmasta. Yhteismarkkinoiden moitteettoman toimivuuden varmistamiseksi 87 artiklan 3 kohdassa määrättyjä poikkeuksia on tulkittava suppeasti. |
| --- | --- |

(42)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa muita tukimuotoja, joita voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvina. Niiden vastaavuutta perustamissopimuksen määräysten kanssa on arvioitava koko yhteisön eikä ainoastaan asianomaisen jäsenvaltion näkökulmasta. Yhteismarkkinoiden moitteettoman toimivuuden varmistamiseksi 87 artiklan 3 kohdassa määrättyjä poikkeuksia on tulkittava suppeasti.

| (43) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan osalta on todettava, että tuensaaja ei ole sijoittautunut alueelle, jonka taloudellista kehitystä voidaan pitää erityisen epäsuotuisana alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen
   (15) mukaisesti (bruttokansantuote (BKT) asukasta kohden alle 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta). Sen vuoksi perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohtaa ei voida soveltaa perusteena perustamissopimuksen liitteeseen I kuuluvien tuotteiden tuotantoon, jalostamiseen tai kaupan pitämiseen myönnettävälle tuelle. |
| --- | --- |

(43)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan osalta on todettava, että tuensaaja ei ole sijoittautunut alueelle, jonka taloudellista kehitystä voidaan pitää erityisen epäsuotuisana alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen
   (15) mukaisesti (bruttokansantuote (BKT) asukasta kohden alle 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta). Sen vuoksi perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohtaa ei voida soveltaa perusteena perustamissopimuksen liitteeseen I kuuluvien tuotteiden tuotantoon, jalostamiseen tai kaupan pitämiseen myönnettävälle tuelle.

| (44) | Perustamissopimuksen 87 artiklan3 kohdan b alakohdan osalta huomautetaan, että kyseisen toimenpiteen tarkoituksena ei ole Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistäminen tai jäsenvaltion taloudessa esiintyvän vakavan häiriön poistaminen. |
| --- | --- |

(44)

Perustamissopimuksen 87 artiklan3 kohdan b alakohdan osalta huomautetaan, että kyseisen toimenpiteen tarkoituksena ei ole Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistäminen tai jäsenvaltion taloudessa esiintyvän vakavan häiriön poistaminen.

| (45) | Tukea ei ole myöskään tarkoitettu eikä se sovellu 87 artiklan 3 kohdan d alakohdassa mainittujen tavoitteiden saavuttamiseen. |
| --- | --- |

(45)

Tukea ei ole myöskään tarkoitettu eikä se sovellu 87 artiklan 3 kohdan d alakohdassa mainittujen tavoitteiden saavuttamiseen.

Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohta

| (46) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. |
| --- | --- |

(46)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.

| (47) | Koska Holland Malt ei ole komission määritelmän (16) mukainen pieni tai keskisuuri yritys, EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen, jalostamisen ja kaupan pitämisen alalla toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävään valtiontukeen 23 päivänä joulukuuta 2003 annettua asetusta (EY) N:o 1/2004 (17) ei voida soveltaa. Sen vuoksi maataloustuotteiden jalostamisen hyväksi myönnetyn investointituen yhteensopivuutta 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan määräysten kanssa on arvioitava suuntaviivojen 4.2 kohdan perusteella. |
| --- | --- |

(47)

Koska Holland Malt ei ole komission määritelmän (16) mukainen pieni tai keskisuuri yritys, EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen, jalostamisen ja kaupan pitämisen alalla toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävään valtiontukeen 23 päivänä joulukuuta 2003 annettua asetusta (EY) N:o 1/2004 (17) ei voida soveltaa. Sen vuoksi maataloustuotteiden jalostamisen hyväksi myönnetyn investointituen yhteensopivuutta 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan määräysten kanssa on arvioitava suuntaviivojen 4.2 kohdan perusteella.

Tukikelpoiset kustannukset ja tukiprosentti

| (48) | Suuntaviivojen 4.2.3 kohdan mukaisesti tukikelpoiset kustannukset voivat liittyä kiinteän omaisuuden rakentamiseen, hankintaan tai parantamiseen sekä uusien koneiden ja laitteiden hankintaan, tietokoneohjelmistot mukaan luettuina. Tuki saa olla enintään 50 prosenttia tukikelpoisista investoinneista tavoite 1 -alueilla ja 40 prosenttia muilla alueilla. |
| --- | --- |

(48)

Suuntaviivojen 4.2.3 kohdan mukaisesti tukikelpoiset kustannukset voivat liittyä kiinteän omaisuuden rakentamiseen, hankintaan tai parantamiseen sekä uusien koneiden ja laitteiden hankintaan, tietokoneohjelmistot mukaan luettuina. Tuki saa olla enintään 50 prosenttia tukikelpoisista investoinneista tavoite 1 -alueilla ja 40 prosenttia muilla alueilla.

| (49) | Nämä edellytykset täyttyvät, koska tukea on tarkoitus myöntää laitoksen rakentamiseen sekä rakennusmaan, kaluston ja laitteiden hankintaan. Lisäksi Alankomaat on rajoittanut ilmoittamansa tuen enimmäismäärän 13,5 prosenttiin tukikelpoisista kustannuksista. |
| --- | --- |

(49)

Nämä edellytykset täyttyvät, koska tukea on tarkoitus myöntää laitoksen rakentamiseen sekä rakennusmaan, kaluston ja laitteiden hankintaan. Lisäksi Alankomaat on rajoittanut ilmoittamansa tuen enimmäismäärän 13,5 prosenttiin tukikelpoisista kustannuksista.

Taloudellinen elinkelpoisuus ja yhteisön vähimmäisvaatimukset

| (50) | Suuntaviivojen 4.2.3 kohdassa määrätään lisäksi, että investointitukea voidaan myöntää vain yrityksille, joiden voidaan yrityksen tulevaisuudennäkymistä tehtävän arvioinnin perusteella osoittaa olevan taloudellisesti elinkelpoisia. Yritysten on myös täytettävä ympäristöä, hygieniaa ja eläinten hyvinvointia koskevat yhteisön vähimmäisvaatimukset. |
| --- | --- |

(50)

Suuntaviivojen 4.2.3 kohdassa määrätään lisäksi, että investointitukea voidaan myöntää vain yrityksille, joiden voidaan yrityksen tulevaisuudennäkymistä tehtävän arvioinnin perusteella osoittaa olevan taloudellisesti elinkelpoisia. Yritysten on myös täytettävä ympäristöä, hygieniaa ja eläinten hyvinvointia koskevat yhteisön vähimmäisvaatimukset.

| (51) | Nämä edellytykset täyttyvät. Alankomaat on antanut riittävät takeet sekä Bavaria NV:n että Agrifirmin, jotka yhdessä muodostavat Holland Maltin, taloudellisesta elinkelpoisuudesta. Lisäksi on osoitettu asianmukaisesti, että mallastamo täyttää Alankomaiden maaseudun kehittämisohjelmassa vahvistetut ympäristöä, hygieniaa ja eläinten hyvinvointia koskevat yhteisön vähimmäisvaatimukset. |
| --- | --- |

(51)

Nämä edellytykset täyttyvät. Alankomaat on antanut riittävät takeet sekä Bavaria NV:n että Agrifirmin, jotka yhdessä muodostavat Holland Maltin, taloudellisesta elinkelpoisuudesta. Lisäksi on osoitettu asianmukaisesti, että mallastamo täyttää Alankomaiden maaseudun kehittämisohjelmassa vahvistetut ympäristöä, hygieniaa ja eläinten hyvinvointia koskevat yhteisön vähimmäisvaatimukset.

Markkinointimahdollisuudet

| (52) | Suuntaviivojen 4.2.5 kohdassa määrätään, että tukea ei saa myöntää sellaisiin tuotteisiin liittyviin investointeihin, joille ei ole olemassa tavanomaisia markkinointikanavia. Tämä on arvioitava ottaen huomioon riittävässä määrin kyseiset tuotteet, investointityypit sekä nykyiset ja ennakoidut toimintamahdollisuudet. Tällöin on otettava huomioon mahdolliset tuotantorajoitukset tai yhteisissä markkinajärjestelyissä yhteisön tuelle asetetut rajoitukset. |
| --- | --- |

(52)

Suuntaviivojen 4.2.5 kohdassa määrätään, että tukea ei saa myöntää sellaisiin tuotteisiin liittyviin investointeihin, joille ei ole olemassa tavanomaisia markkinointikanavia. Tämä on arvioitava ottaen huomioon riittävässä määrin kyseiset tuotteet, investointityypit sekä nykyiset ja ennakoidut toimintamahdollisuudet. Tällöin on otettava huomioon mahdolliset tuotantorajoitukset tai yhteisissä markkinajärjestelyissä yhteisön tuelle asetetut rajoitukset.

| (53) | Komissio on aloittanut perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn, koska se ei menettelyn aloittamisajankohtana käytettävissään olleiden tietojen perusteella voinut sulkea pois liikakapasiteetin mahdollisuutta mallasmarkkinoilla. |
| --- | --- |

(53)

Komissio on aloittanut perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn, koska se ei menettelyn aloittamisajankohtana käytettävissään olleiden tietojen perusteella voinut sulkea pois liikakapasiteetin mahdollisuutta mallasmarkkinoilla.

| (54) | Alankomaiden ja Holland Maltin huomautukset menettelyn aloittamisen yhteydessä liittyvät erityisesti kolmeen seikkaan. Ensinnäkin kyseiset asianomaiset kiistävät liikakapasiteetin esiintymisen mallasmarkkinoilla (mutta ne eivät toisaalta kiistä hankkeen myötä mallasmarkkinoille syntyvää lisäkapasiteettia). Toiseksi ne toteavat, että investointi Eemshaveniin rakennettavaan laitokseen vaikuttaa enemmän kolmansien maiden kanssa käytävään kauppaan kuin jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, koska maltaan vienti muodostaa oman markkinasegmentin erillään niistä markkinoista, joilla sisämaahan sijoittautuneet maltaantuottajat toimivat. Kolmanneksi ne katsovat, että on olemassa erilliset markkinat tavalliselle maltaalle ja premium-maltaalle. |
| --- | --- |

(54)

Alankomaiden ja Holland Maltin huomautukset menettelyn aloittamisen yhteydessä liittyvät erityisesti kolmeen seikkaan. Ensinnäkin kyseiset asianomaiset kiistävät liikakapasiteetin esiintymisen mallasmarkkinoilla (mutta ne eivät toisaalta kiistä hankkeen myötä mallasmarkkinoille syntyvää lisäkapasiteettia). Toiseksi ne toteavat, että investointi Eemshaveniin rakennettavaan laitokseen vaikuttaa enemmän kolmansien maiden kanssa käytävään kauppaan kuin jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, koska maltaan vienti muodostaa oman markkinasegmentin erillään niistä markkinoista, joilla sisämaahan sijoittautuneet maltaantuottajat toimivat. Kolmanneksi ne katsovat, että on olemassa erilliset markkinat tavalliselle maltaalle ja premium-maltaalle.

Liikakapasiteetti mallasmarkkinoilla

| (55) | Komissio on tarkastellut tilannetta maltaan tuotannon ja kaupan osalta sekä koko maailman että yhteisön tasolla. Koska Eurostatin tilastot ovat maltaan osalta epätäydelliset (eräiden maiden tuotantoa ja vientiä koskevat tiedot puuttuvat tai ne ovat luottamuksellisia), komissio on käyttänyt Euromaltilta, Kansainväliseltä viljaneuvostolta ja H.M. Gaugerin mallasohraa käsittelevästä raportista saamiaan tietoja. |
| --- | --- |

(55)

Komissio on tarkastellut tilannetta maltaan tuotannon ja kaupan osalta sekä koko maailman että yhteisön tasolla. Koska Eurostatin tilastot ovat maltaan osalta epätäydelliset (eräiden maiden tuotantoa ja vientiä koskevat tiedot puuttuvat tai ne ovat luottamuksellisia), komissio on käyttänyt Euromaltilta, Kansainväliseltä viljaneuvostolta ja H.M. Gaugerin mallasohraa käsittelevästä raportista saamiaan tietoja.

| (56) | Maailmanmarkkinatilanteen osalta Euromaltin tiedoista ilmenee, että koko maailman mallastamojen nykyinen toimituskapasiteetti ylittää huomattavasti kysynnän ja että sama tilanne tulee jatkumaan myös tulevina vuosina. Elokuussa 2005 päivätyn Euromaltin kirjeen (18) mukana on seuraava taulukko maailman mallaskapasiteetista.
  Maailman mallaskapasiteetti









  (1000 tonnia) |
| --- | --- |
| | 2004 | Ylijäämä | 2006 (arvio) | Ylijäämä |
| EU-15 | 7 500 | | 7 600 | |
| EU-10 | 1 200 | | 1 150 | |
| EU-25 yhteensä | 8 700 | 2 500 | 8 750 | 2 700 |
| Venäjä | 850 | -550 | 1 550 | 100 |
| Ukraina | 230 | -50 | 330 | 120 |
| Valkovenäjä | 70 | -6 | 70 | -10 |
| Keski- ja Itä-Eurooppa | 460 | -60 | 470 | -60 |
| Eurooppa yhteensä | 10 130 | 1 834 | 11 170 | 2 850 |
| Nafta | 3 600 | | 3 900 | |
| Etelä-Amerikka | 1 220 | | 1 370 | |
| Oseania | 770 | | 950 | |
| Lähi-Itä ja Keski-Aasia | 200 | | 200 | |
| Afrikka | 380 | | 380 | |
| Kiina | 3 000 | | 3 300 | |
| Kaukoitä | 300 | | 340 | |
| Yhteensä | 9 470 | -1 300 | 10 440 | -900 |
| Koko maailma yhteensä | 19 780 | 534 | 21 610 | 1 950 |

(56)

Maailmanmarkkinatilanteen osalta Euromaltin tiedoista ilmenee, että koko maailman mallastamojen nykyinen toimituskapasiteetti ylittää huomattavasti kysynnän ja että sama tilanne tulee jatkumaan myös tulevina vuosina. Elokuussa 2005 päivätyn Euromaltin kirjeen (18) mukana on seuraava taulukko maailman mallaskapasiteetista.

Maailman mallaskapasiteetti

(1000 tonnia)

2004

Ylijäämä

2006 (arvio)

Ylijäämä

EU-15

7 500

7 600

EU-10

1 200

1 150

EU-25 yhteensä

8 700

2 500

8 750

2 700

Venäjä

850

-550

1 550

100

Ukraina

230

-50

330

120

Valkovenäjä

70

-6

70

-10

Keski- ja Itä-Eurooppa

460

-60

470

-60

Eurooppa yhteensä

10 130

1 834

11 170

2 850

Nafta

3 600

3 900

Etelä-Amerikka

1 220

1 370

Oseania

770

950

Lähi-Itä ja Keski-Aasia

200

200

Afrikka

380

380

Kiina

3 000

3 300

Kaukoitä

300

340

Yhteensä

9 470

-1 300

10 440

-900

Koko maailma yhteensä

19 780

534

21 610

1 950

| (57) | Kuten taulukosta ilmenee, koko maailman maltaantuotantokapasiteetti ylitti vuonna 2004 kysynnän noin puolella miljoonalla tonnilla. Vuotta 2006 koskevat arviot osoittavat liikakapasiteetin kasvavan noin kahteen miljoonaan tonniin. |
| --- | --- |

(57)

Kuten taulukosta ilmenee, koko maailman maltaantuotantokapasiteetti ylitti vuonna 2004 kysynnän noin puolella miljoonalla tonnilla. Vuotta 2006 koskevat arviot osoittavat liikakapasiteetin kasvavan noin kahteen miljoonaan tonniin.

| (58) | Euromaltin kirjeessä mainitaan, että maailman oluttuotannon odotetaan edelleen kasvavan keskimäärin vähintään yhdestä kahteen prosenttia vuodessa. Tämä keskimääräinen kasvu johtuu kaksinumeroisista kasvuluvuista eräillä ”uusilla” olutalueilla (Etelä-Amerikka, Afrikka, Venäjä, Kaakkois-Aasia ja Kiina) ja kulutuksen alenemisesta perinteisillä alueilla (Länsi-Eurooppa ja Pohjois-Amerikka). Panimoalan uusien investointien tehokkuus kasvualueilla ja suuntaus kohti kevyempiä oluita johtavat kuitenkin olutlitraa kohti käytettävän maltaan määrän voimakkaaseen laskuun. Päätelmissään Euromalt toteaa myös, että oluen kysynnän lisääntyminen ei lähivuosina kulje rinnan maltaan kysynnän maailmanlaajuisen kasvun kanssa. Oluen kysynnän kasvusuuntaus ja sen odotettu jatkuminen ovat kannustaneet lisäämään liikaa maailman maltaantuotantokapasiteettia, jonka tarjonta ylittää tällä hetkellä huomattavasti kysynnän, ja sama tilanne tulee jatkumaan vielä usean vuoden ajan. Euromaltin mukaan mallastamoihin on edelleen investoitava, mutta Euroopassa ei tarvita uutta lisäkapasiteettia taantuvien vientimarkkinoiden vuoksi. |
| --- | --- |

(58)

Euromaltin kirjeessä mainitaan, että maailman oluttuotannon odotetaan edelleen kasvavan keskimäärin vähintään yhdestä kahteen prosenttia vuodessa. Tämä keskimääräinen kasvu johtuu kaksinumeroisista kasvuluvuista eräillä ”uusilla” olutalueilla (Etelä-Amerikka, Afrikka, Venäjä, Kaakkois-Aasia ja Kiina) ja kulutuksen alenemisesta perinteisillä alueilla (Länsi-Eurooppa ja Pohjois-Amerikka). Panimoalan uusien investointien tehokkuus kasvualueilla ja suuntaus kohti kevyempiä oluita johtavat kuitenkin olutlitraa kohti käytettävän maltaan määrän voimakkaaseen laskuun. Päätelmissään Euromalt toteaa myös, että oluen kysynnän lisääntyminen ei lähivuosina kulje rinnan maltaan kysynnän maailmanlaajuisen kasvun kanssa. Oluen kysynnän kasvusuuntaus ja sen odotettu jatkuminen ovat kannustaneet lisäämään liikaa maailman maltaantuotantokapasiteettia, jonka tarjonta ylittää tällä hetkellä huomattavasti kysynnän, ja sama tilanne tulee jatkumaan vielä usean vuoden ajan. Euromaltin mukaan mallastamoihin on edelleen investoitava, mutta Euroopassa ei tarvita uutta lisäkapasiteettia taantuvien vientimarkkinoiden vuoksi.

| (59) | Myös mallaskaupan myyntilukujen aleneminen on osoitus maailmanlaajuisesta liikakapasiteetista. Kansainvälinen viljaneuvosto vahvisti asian Brysselissä 4 ja 5 päivänä lokakuuta 2005 järjestetyssä mallasohraa käsitelleessä seminaarissa (19). Kansainvälisen viljaneuvoston mukaan maltaan maailmankauppa on kahdessa vuodessa laskenut 5 621 000 tonnista markkinointivuonna 2002/2003 (arviolta)5 275 000 tonniin markkinointivuonna 2004/2005. Markkinointivuonna 2005/2006 Kansainvälinen viljaneuvosto ennustaa mallaskaupan määrän laskevan edelleen. Aleneva suuntaus näkyy myös maltaanviejille annettuihin vientitodistuksiin merkittyjen määrien vähenemisessä markkinointivuonna 2004/2005 (2 219 661 tonnia) verrattuna markkinointivuoteen 2003/2004 (2 477 849 tonnia), ja markkinointivuotta 2005/2006 koskevan ennusteen mukaan määrä tulee vielä hieman vähenemään markkinointivuoden 2004/2005 luvuista (20). Myös RM Internationalin mallasmarkkinoita käsittelevä raportti (21) antaa viitteitä maailmanlaajuisesta liikakapasiteetista: koska uusien mallastamojen vakiokapasiteetti on suurempi ja koska maailman oluttuotannon kasvu on viime vuosina ollut hitaampaa, kysyntä ei riitä kovinkaan nopeasti kattamaan mallastuotannon uutta lisäkapasiteettia. |
| --- | --- |

(59)

Myös mallaskaupan myyntilukujen aleneminen on osoitus maailmanlaajuisesta liikakapasiteetista. Kansainvälinen viljaneuvosto vahvisti asian Brysselissä 4 ja 5 päivänä lokakuuta 2005 järjestetyssä mallasohraa käsitelleessä seminaarissa (19). Kansainvälisen viljaneuvoston mukaan maltaan maailmankauppa on kahdessa vuodessa laskenut 5 621 000 tonnista markkinointivuonna 2002/2003 (arviolta)5 275 000 tonniin markkinointivuonna 2004/2005. Markkinointivuonna 2005/2006 Kansainvälinen viljaneuvosto ennustaa mallaskaupan määrän laskevan edelleen. Aleneva suuntaus näkyy myös maltaanviejille annettuihin vientitodistuksiin merkittyjen määrien vähenemisessä markkinointivuonna 2004/2005 (2 219 661 tonnia) verrattuna markkinointivuoteen 2003/2004 (2 477 849 tonnia), ja markkinointivuotta 2005/2006 koskevan ennusteen mukaan määrä tulee vielä hieman vähenemään markkinointivuoden 2004/2005 luvuista (20). Myös RM Internationalin mallasmarkkinoita käsittelevä raportti (21) antaa viitteitä maailmanlaajuisesta liikakapasiteetista: koska uusien mallastamojen vakiokapasiteetti on suurempi ja koska maailman oluttuotannon kasvu on viime vuosina ollut hitaampaa, kysyntä ei riitä kovinkaan nopeasti kattamaan mallastuotannon uutta lisäkapasiteettia.

| (60) | Alankomaat toteaa 14 päivänä lokakuuta 2005 päivätyssä kirjeessä, että maltaan kysynnän odotetaan maailmanlaajuisesti kasvavan vuoteen 2010 mennessä 10 prosentilla. Se viittaa Kansainvälisen viljaneuvoston Brysselissä 4 ja 5 päivänä lokakuuta 2005 järjestetyssä mallasohraa käsitelleessä seminaarissa esittämiin tietoihin, joiden mukaan vuoden 2010 ennusteet osoittavat maailman maltaantuotantokapasiteetin kasvavan 10 prosentilla. Ei kuitenkaan vaikuta asianmukaiselta käyttää maailman maltaantuotantokapasiteettia kysyntää kuvaavana indikaattorina, kuten Alankomaat ilmeisestikin tekee. |
| --- | --- |

(60)

Alankomaat toteaa 14 päivänä lokakuuta 2005 päivätyssä kirjeessä, että maltaan kysynnän odotetaan maailmanlaajuisesti kasvavan vuoteen 2010 mennessä 10 prosentilla. Se viittaa Kansainvälisen viljaneuvoston Brysselissä 4 ja 5 päivänä lokakuuta 2005 järjestetyssä mallasohraa käsitelleessä seminaarissa esittämiin tietoihin, joiden mukaan vuoden 2010 ennusteet osoittavat maailman maltaantuotantokapasiteetin kasvavan 10 prosentilla. Ei kuitenkaan vaikuta asianmukaiselta käyttää maailman maltaantuotantokapasiteettia kysyntää kuvaavana indikaattorina, kuten Alankomaat ilmeisestikin tekee.

| (61) | Vaikuttaa siltä, että tulevina vuosina maltaan maailmanmarkkinoita säätelee kaksi tärkeää tekijää. Ensimmäinen niistä on oluenkulutuksen lisääntyminen uusilla olutalueilla. Jää kuitenkin nähtäväksi, missä määrin yhteisön mallasala pystyy hyödyntämään tätä kasvua. |
| --- | --- |

(61)

Vaikuttaa siltä, että tulevina vuosina maltaan maailmanmarkkinoita säätelee kaksi tärkeää tekijää. Ensimmäinen niistä on oluenkulutuksen lisääntyminen uusilla olutalueilla. Jää kuitenkin nähtäväksi, missä määrin yhteisön mallasala pystyy hyödyntämään tätä kasvua.

| (62) | Oluentuotannon kasvu Kiinassa ei ole johtanut maltaantuonnin merkittävään lisääntymiseen. Rabobankin maailman mallasalan tilannetta käsittelevän katsauksen (22) mukaan tuontimäärät eivät ole kasvaneet siitäkään huolimatta, että tuontimaksuja alennettiin huomattavasti vuonna 2002, koska Kiinan valtava jalostusteollisuus asettaa etusijalle mallasohran tuonnin. |
| --- | --- |

(62)

Oluentuotannon kasvu Kiinassa ei ole johtanut maltaantuonnin merkittävään lisääntymiseen. Rabobankin maailman mallasalan tilannetta käsittelevän katsauksen (22) mukaan tuontimäärät eivät ole kasvaneet siitäkään huolimatta, että tuontimaksuja alennettiin huomattavasti vuonna 2002, koska Kiinan valtava jalostusteollisuus asettaa etusijalle mallasohran tuonnin.

| (63) | Oluen tuotannon ja kulutuksen kasvu Kaakkois-Aasiassa on suurelta osin ollut mahdollista Australiasta tuodun maltaan ansiosta. Australian etuna on läheinen sijainti ja Kaakkois-Aasian maiden kanssa tehdyt vapaakauppasopimukset. |
| --- | --- |

(63)

Oluen tuotannon ja kulutuksen kasvu Kaakkois-Aasiassa on suurelta osin ollut mahdollista Australiasta tuodun maltaan ansiosta. Australian etuna on läheinen sijainti ja Kaakkois-Aasian maiden kanssa tehdyt vapaakauppasopimukset.

| (64) | Syvänmerensatamissa sijaitsevat yhteisön mallastamot, kuten Holland Malt, vaikuttavat olevan hyvissä asemissa siltä osin kuin on kyse maltaan kysynnän kasvusta Etelä-Amerikassa ja Afrikassa. Etelä-Amerikan osalta Argentiinan parhaillaan toteuttamalla uudella tuotantokapasiteetilla voidaan kuitenkin täyttää osa lisääntyneestä maltaan kysynnästä. Lisäksi Venezuelan ja mahdollisesti myös muiden Etelä-Amerikan maiden liittyminen Mercosuriin saattaa johtaa mallaskaupan lisääntymiseen Etelä-Amerikassa. |
| --- | --- |

(64)

Syvänmerensatamissa sijaitsevat yhteisön mallastamot, kuten Holland Malt, vaikuttavat olevan hyvissä asemissa siltä osin kuin on kyse maltaan kysynnän kasvusta Etelä-Amerikassa ja Afrikassa. Etelä-Amerikan osalta Argentiinan parhaillaan toteuttamalla uudella tuotantokapasiteetilla voidaan kuitenkin täyttää osa lisääntyneestä maltaan kysynnästä. Lisäksi Venezuelan ja mahdollisesti myös muiden Etelä-Amerikan maiden liittyminen Mercosuriin saattaa johtaa mallaskaupan lisääntymiseen Etelä-Amerikassa.

| (65) | Toinen maailmanmarkkinoiden kannalta merkittävä tekijä on Venäjän tilanteen kehitys. Venäjän kokonaiskapasiteetti on miljoona mallastonnia ja rakenteilla oleva kapasiteetti 450 000 tonnia. Kun kapasiteetin kasvuun vielä yhdistyy hyvälaatuisen mallasohran saatavuus, Venäjästä tulee maltaan suhteen omavarainen ja todennäköisesti myös kyseisen tuotteen viejä. |
| --- | --- |

(65)

Toinen maailmanmarkkinoiden kannalta merkittävä tekijä on Venäjän tilanteen kehitys. Venäjän kokonaiskapasiteetti on miljoona mallastonnia ja rakenteilla oleva kapasiteetti 450 000 tonnia. Kun kapasiteetin kasvuun vielä yhdistyy hyvälaatuisen mallasohran saatavuus, Venäjästä tulee maltaan suhteen omavarainen ja todennäköisesti myös kyseisen tuotteen viejä.

| (66) | Edellä sanotun perusteella komissiolla ei ole minkäänlaisia todisteita siitä, että maltaan maailmanmarkkinoilla nykyisin vallitseva liikakapasiteetti poistuisi lähivuosina. Kansainvälisen viljaneuvoston arvio maailmankaupan kehityksestä vuoteen 2010 mennessä vaikuttaa määrällisesti suhteellisen vakaalta, koska ”kasvu Etelä-Amerikassa korvaa Venäjällä tapahtuvan laskun”, kuten lokakuussa 2005 järjestetyssä mallasohraseminaarissa todettiin. |
| --- | --- |

(66)

Edellä sanotun perusteella komissiolla ei ole minkäänlaisia todisteita siitä, että maltaan maailmanmarkkinoilla nykyisin vallitseva liikakapasiteetti poistuisi lähivuosina. Kansainvälisen viljaneuvoston arvio maailmankaupan kehityksestä vuoteen 2010 mennessä vaikuttaa määrällisesti suhteellisen vakaalta, koska ”kasvu Etelä-Amerikassa korvaa Venäjällä tapahtuvan laskun”, kuten lokakuussa 2005 järjestetyssä mallasohraseminaarissa todettiin.

| (67) | Yhteisön tuotantokapasiteetin ja mallaskaupan tilanteen osalta on pidettävä mielessä, että Holland Maltin mallastamo Eemshavenissa valmistui huhtikuussa 2005. Elokuussa 2005 päivätyssä Euromaltin kirjeessä todetaan, että huolimatta useamman heikosti kannattavan mallastamon sulkemisesta yhteisön liikakapasiteetti on yhä vähintään 500 000–700 000 tonnia (yhteisön kokonaiskapasiteetti on 8 800 000 tonnia, kulutus 5 900 000 tonnia ja vienti 2 250 000 tonnia). |
| --- | --- |

(67)

Yhteisön tuotantokapasiteetin ja mallaskaupan tilanteen osalta on pidettävä mielessä, että Holland Maltin mallastamo Eemshavenissa valmistui huhtikuussa 2005. Elokuussa 2005 päivätyssä Euromaltin kirjeessä todetaan, että huolimatta useamman heikosti kannattavan mallastamon sulkemisesta yhteisön liikakapasiteetti on yhä vähintään 500 000–700 000 tonnia (yhteisön kokonaiskapasiteetti on 8 800 000 tonnia, kulutus 5 900 000 tonnia ja vienti 2 250 000 tonnia).

| (68) | Euromaltin mukaan yhteisön mallassektorin kannattavuus tulee olemaan alhaisimmillaan markkinointivuonna 2005/2006 johtuen monista tappiota tuottavista yrityksistä, jotka pystyvät kattamaan vain osan kustannuksistaan. Todennäköisesti juuri alhainen kannattavuus oli syynä Saksan suurimman maltaantuottajan, Andernachissa sijaitsevan Weissheimerin keväällä 2006 jättämään konkurssihakemukseen. Sen jälkeen on suljettu pysyvästi muitakin tuotantolaitoksia, muun muassa neljä tehdasta Yhdistyneessä kuningaskunnassa, kaksi Saksassa ja yksi Ranskassa. Kyse on suuryritysten vanhemmista tuotantoyksiköistä. Eräät muut tuottajat ovat päättäneet sulkea tilapäisesti osan kapasiteetistaan, ja joissakin tapauksissa vanha tuotantokapasiteetti on korvattu uudella. H.M. Gauger arvioi tämän perusteella yhteisön kokonaiskapasiteetiksi 8 800 000 mallastonnia heinäkuussa 2006 (23); yhteisön kulutusta ja vientiä koskevat arviot puolestaan vastaavat elokuussa 2005 päivätyssä Euromaltin kirjeessä esitettyjä lukuja. Tämä merkitsee edelleen noin 600 000 tonnin liikakapasiteettia. |
| --- | --- |

(68)

Euromaltin mukaan yhteisön mallassektorin kannattavuus tulee olemaan alhaisimmillaan markkinointivuonna 2005/2006 johtuen monista tappiota tuottavista yrityksistä, jotka pystyvät kattamaan vain osan kustannuksistaan. Todennäköisesti juuri alhainen kannattavuus oli syynä Saksan suurimman maltaantuottajan, Andernachissa sijaitsevan Weissheimerin keväällä 2006 jättämään konkurssihakemukseen. Sen jälkeen on suljettu pysyvästi muitakin tuotantolaitoksia, muun muassa neljä tehdasta Yhdistyneessä kuningaskunnassa, kaksi Saksassa ja yksi Ranskassa. Kyse on suuryritysten vanhemmista tuotantoyksiköistä. Eräät muut tuottajat ovat päättäneet sulkea tilapäisesti osan kapasiteetistaan, ja joissakin tapauksissa vanha tuotantokapasiteetti on korvattu uudella. H.M. Gauger arvioi tämän perusteella yhteisön kokonaiskapasiteetiksi 8 800 000 mallastonnia heinäkuussa 2006 (23); yhteisön kulutusta ja vientiä koskevat arviot puolestaan vastaavat elokuussa 2005 päivätyssä Euromaltin kirjeessä esitettyjä lukuja. Tämä merkitsee edelleen noin 600 000 tonnin liikakapasiteettia.

| (69) | Lokakuussa 2005 päivätyssä kirjeessään Alankomaat väittää, että Euromaltin mainitsema yhteisön mallassektorin 500 000–700 000 tonnin liikakapasiteetti perustuu niin sanottuun nimelliskapasiteettiin, toisin sanoen 24 tunnin päivittäiseen tuotantoon 7 päivänä viikossa ja 365 päivänä vuodessa. Siinä ei ole otettu huomioon huoltotoimenpiteistä, teknisistä häiriöistä ja säätötöistä johtuvia laitosten seisonta-aikoja, minkä vuoksi on epävarmaa, onko kyse todellisesta liikakapasiteetista. |
| --- | --- |

(69)

Lokakuussa 2005 päivätyssä kirjeessään Alankomaat väittää, että Euromaltin mainitsema yhteisön mallassektorin 500 000–700 000 tonnin liikakapasiteetti perustuu niin sanottuun nimelliskapasiteettiin, toisin sanoen 24 tunnin päivittäiseen tuotantoon 7 päivänä viikossa ja 365 päivänä vuodessa. Siinä ei ole otettu huomioon huoltotoimenpiteistä, teknisistä häiriöistä ja säätötöistä johtuvia laitosten seisonta-aikoja, minkä vuoksi on epävarmaa, onko kyse todellisesta liikakapasiteetista.

| (70) | Komissio on käyttänyt perusteena yhteisön mallassektorin tosiasiallisia kapasiteetti- ja tuotantolukuja viime vuosilta. Seuraava taulukko on peräisin H.M. Gaugerin markkinointivuotta 2004/2005 koskevasta tilastollisesta katsauksesta, jonka lähteinä ovat jäsenvaltioiden, Euromaltin ja Eurostatin tilastot.
  Yhteisön mallassektorin kokonaiskapasiteetti ja -tuotanto | Kapasiteetti (tonnia): | Tuotanto (tonnia) |
| --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 8 613 304 | 8 455 119 |
| 2003 | 8 632 525 | 8 595 156 |
| 2004 | 8 818 633 | 8 644 575 |

(70)

Komissio on käyttänyt perusteena yhteisön mallassektorin tosiasiallisia kapasiteetti- ja tuotantolukuja viime vuosilta. Seuraava taulukko on peräisin H.M. Gaugerin markkinointivuotta 2004/2005 koskevasta tilastollisesta katsauksesta, jonka lähteinä ovat jäsenvaltioiden, Euromaltin ja Eurostatin tilastot.

Yhteisön mallassektorin kokonaiskapasiteetti ja -tuotanto

Kapasiteetti (tonnia):

Tuotanto (tonnia)

2002

8 613 304

8 455 119

2003

8 632 525

8 595 156

2004

8 818 633

8 644 575

| (71) | Taulukon luvut osoittavat, että kokonaiskapasiteetista on vuosina 2002–2004 käytetty vähintään 98 prosenttia. Vastaavanlainen käyttöaste mainitaan myös Frontier Economics’in raportissa (24). Vuonna 2005 käyttöaste oli alhaisempi yhteisön mallastuotannon ollessa 8,4 miljoonaa tonnia ja kapasiteetin 8,8 miljoonaa tonnia. Markkinointivuonna 2006/2007 kokonaistuotannon odotetaan olevan 8,0 miljoonaa tonnia ja kapasiteetin 8,8 miljoonaa tonnia (25). Alhaisempi käyttöaste heijastanee pikemminkin mallastamojen reaktiota kannattavuuden alenemiseen, toisin sanoen ne ovat päättäneet vähentää mallastuotantoaan ja sulkea tilapäisesti tuotantokapasiteettiaan. Markkinointivuoden 2006/2007 osalta tilannetta selittää osittain mallasohran huono sato. Vuosien 2002–2004 luvut osoittavat, että on teknisesti mahdollista käyttää vähintään 98 prosenttia kokonaistuotantokapasiteetista. Näin korkea kokonaiskapasiteetin tosiasiallinen käyttöaste ei näyttäisi antavan aihetta epäillä liikakapasiteetin esiintymistä yhteisön mallassektorilla. |
| --- | --- |

(71)

Taulukon luvut osoittavat, että kokonaiskapasiteetista on vuosina 2002–2004 käytetty vähintään 98 prosenttia. Vastaavanlainen käyttöaste mainitaan myös Frontier Economics’in raportissa (24). Vuonna 2005 käyttöaste oli alhaisempi yhteisön mallastuotannon ollessa 8,4 miljoonaa tonnia ja kapasiteetin 8,8 miljoonaa tonnia. Markkinointivuonna 2006/2007 kokonaistuotannon odotetaan olevan 8,0 miljoonaa tonnia ja kapasiteetin 8,8 miljoonaa tonnia (25). Alhaisempi käyttöaste heijastanee pikemminkin mallastamojen reaktiota kannattavuuden alenemiseen, toisin sanoen ne ovat päättäneet vähentää mallastuotantoaan ja sulkea tilapäisesti tuotantokapasiteettiaan. Markkinointivuoden 2006/2007 osalta tilannetta selittää osittain mallasohran huono sato. Vuosien 2002–2004 luvut osoittavat, että on teknisesti mahdollista käyttää vähintään 98 prosenttia kokonaistuotantokapasiteetista. Näin korkea kokonaiskapasiteetin tosiasiallinen käyttöaste ei näyttäisi antavan aihetta epäillä liikakapasiteetin esiintymistä yhteisön mallassektorilla.

| (72) | Elokuussa 2005 päivätyssä Euromaltin kirjeessä mainitaan, että vastaisuudessa on poistettava pieni, vanhanaikainen ja epäasianmukainen kapasiteetti. Se tulee olemaan hidas prosessi, ottaen huomioon alan rakenne tietyissä jäsenvaltioissa. Vaikuttaa siltä, että se on nopeutunut vuoden 2006 aikana. Vuoden 2006 puolivälissä yhteisön mallastuotanto näyttäisi asettuvan tasapainoon tosiasiallisen kysynnän kanssa, koska mallastamot ovat oppineet rajoittamaan tuotantonsa määrällisiin myyntimahdollisuuksiin (26). Silti myös edellä mainitun vanhojen tuotantolaitosten lopullisen sulkemisen jälkeen yhteisön mallassektorin kokonaistuotantokapasiteetti ylittää yhä tosiasiallisen kysynnän noin 600 000 tonnilla. Kysynnän ei myöskään odoteta kasvavan yhteisössä, koska oluen kulutus pysyy ennallaan samalla kun vienti yhteisöstä tapahtuu olosuhteissa, joissa maailmankaupan tilanteen ennustetaan pysyvän lähivuosina suhteellisen vakaana. Sen vuoksi komissiolla ei ole selvää näyttöä siitä, että nykyinen liikakapasiteettitilanne muuttuisi nopeasti. |
| --- | --- |

(72)

Elokuussa 2005 päivätyssä Euromaltin kirjeessä mainitaan, että vastaisuudessa on poistettava pieni, vanhanaikainen ja epäasianmukainen kapasiteetti. Se tulee olemaan hidas prosessi, ottaen huomioon alan rakenne tietyissä jäsenvaltioissa. Vaikuttaa siltä, että se on nopeutunut vuoden 2006 aikana. Vuoden 2006 puolivälissä yhteisön mallastuotanto näyttäisi asettuvan tasapainoon tosiasiallisen kysynnän kanssa, koska mallastamot ovat oppineet rajoittamaan tuotantonsa määrällisiin myyntimahdollisuuksiin (26). Silti myös edellä mainitun vanhojen tuotantolaitosten lopullisen sulkemisen jälkeen yhteisön mallassektorin kokonaistuotantokapasiteetti ylittää yhä tosiasiallisen kysynnän noin 600 000 tonnilla. Kysynnän ei myöskään odoteta kasvavan yhteisössä, koska oluen kulutus pysyy ennallaan samalla kun vienti yhteisöstä tapahtuu olosuhteissa, joissa maailmankaupan tilanteen ennustetaan pysyvän lähivuosina suhteellisen vakaana. Sen vuoksi komissiolla ei ole selvää näyttöä siitä, että nykyinen liikakapasiteettitilanne muuttuisi nopeasti.

Vaikutukset jäsenvaltioiden väliseen kauppaan

| (73) | Alankomaat ja Holland Malt katsovat, että investointi Eemshavenin mallastamoon vaikuttaa enemmän kolmansien maiden kanssa käytävään kauppaan kuin jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, koska maltaan vienti muodostaa oman markkinasegmenttinsä erillään markkinoista, joilla sisämaahan sijoittautuneet mallastamot toimivat. |
| --- | --- |

(73)

Alankomaat ja Holland Malt katsovat, että investointi Eemshavenin mallastamoon vaikuttaa enemmän kolmansien maiden kanssa käytävään kauppaan kuin jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, koska maltaan vienti muodostaa oman markkinasegmenttinsä erillään markkinoista, joilla sisämaahan sijoittautuneet mallastamot toimivat.

| (74) | Komissio myöntää, että osa yhteisön mallassektorin kapasiteetista muodostuu sisämaahan sijoittautuneista pienistä yksityis- tai perheyrityksistä, jotka tuottavat mallasta pääasiassa kotimaan markkinoille. Osa niiden tuotannosta voi kuitenkin olla tarkoitettu vientiin, missä tapauksessa niiden on kilpailtava muiden, Holland Maltin kaltaisten pääasiassa vientiin suuntautuneiden yhteisön mallastamojen kanssa. |
| --- | --- |

(74)

Komissio myöntää, että osa yhteisön mallassektorin kapasiteetista muodostuu sisämaahan sijoittautuneista pienistä yksityis- tai perheyrityksistä, jotka tuottavat mallasta pääasiassa kotimaan markkinoille. Osa niiden tuotannosta voi kuitenkin olla tarkoitettu vientiin, missä tapauksessa niiden on kilpailtava muiden, Holland Maltin kaltaisten pääasiassa vientiin suuntautuneiden yhteisön mallastamojen kanssa.

| (75) | Yhteisön mallassektorilla toimii lisäksi suuria ryhmittymiä, jotka myyvät tuottamaansa mallasta sekä yhteisöön että sen ulkopuolelle. Holland Malt kuuluu tähän kategoriaan, koska se sijaitsee syväsatamassa, josta se voi hoitaa toimitukset sekä yhteisön että kolmansien maiden markkinoille. Sen vuoksi ensisijaisesti vientiin suuntautuneet yhteisön mallastamot voivat joutua kilpailemaan Holland Maltin kanssa. Sama koskee myös ensisijaisesti sisämarkkinoille myyviä yhteisön mallastamoja, koska Holland Malt aikoo edelleen myydä huomattavan määrän mallasta Euroopan maihin. Elokuussa 2003 laaditussa yrityssuunnitelmassaan Holland Malt ilmoittaa, että se aikoo vuonna 2005 myydä Euroopan markkinoille 71 540 tonnia (verrattuna 28 100 tonniin Aasian, 40 600 tonniin Latinalaisen Amerikan ja 29 000 tonniin Venäjän markkinoille suunnitellun viennin osalta). |
| --- | --- |

(75)

Yhteisön mallassektorilla toimii lisäksi suuria ryhmittymiä, jotka myyvät tuottamaansa mallasta sekä yhteisöön että sen ulkopuolelle. Holland Malt kuuluu tähän kategoriaan, koska se sijaitsee syväsatamassa, josta se voi hoitaa toimitukset sekä yhteisön että kolmansien maiden markkinoille. Sen vuoksi ensisijaisesti vientiin suuntautuneet yhteisön mallastamot voivat joutua kilpailemaan Holland Maltin kanssa. Sama koskee myös ensisijaisesti sisämarkkinoille myyviä yhteisön mallastamoja, koska Holland Malt aikoo edelleen myydä huomattavan määrän mallasta Euroopan maihin. Elokuussa 2003 laaditussa yrityssuunnitelmassaan Holland Malt ilmoittaa, että se aikoo vuonna 2005 myydä Euroopan markkinoille 71 540 tonnia (verrattuna 28 100 tonniin Aasian, 40 600 tonniin Latinalaisen Amerikan ja 29 000 tonniin Venäjän markkinoille suunnitellun viennin osalta).

| (76) | Saattaa käydä niinkin, että pääasiassa yhteisön ulkopuolisiin maihin suuntautuvaan vientiin keskittyneet mallastamot (kuten Holland Malt) eivät onnistu löytämään ostajia kyseisiin määräpaikkoihin tarkoitetulle tuotannolleen, jolloin niiden on mahdollisesti yritettävä myydä kyseinen tuotanto yhteisössä. Myös päinvastainen tilanne on mahdollinen. Sen vuoksi komissio katsoo, että yhteisön sisäiset ja ulkopuoliset markkinat eivät ole toisistaan täysin erillisiä segmenttejä. Niiden välillä voi olla yhteys, ja tilanne yhteisön ulkopuolella voi vaikuttaa tilanteen kehittymiseen yhteisön sisällä ja päivänvastoin. |
| --- | --- |

(76)

Saattaa käydä niinkin, että pääasiassa yhteisön ulkopuolisiin maihin suuntautuvaan vientiin keskittyneet mallastamot (kuten Holland Malt) eivät onnistu löytämään ostajia kyseisiin määräpaikkoihin tarkoitetulle tuotannolleen, jolloin niiden on mahdollisesti yritettävä myydä kyseinen tuotanto yhteisössä. Myös päinvastainen tilanne on mahdollinen. Sen vuoksi komissio katsoo, että yhteisön sisäiset ja ulkopuoliset markkinat eivät ole toisistaan täysin erillisiä segmenttejä. Niiden välillä voi olla yhteys, ja tilanne yhteisön ulkopuolella voi vaikuttaa tilanteen kehittymiseen yhteisön sisällä ja päivänvastoin.

| (77) | Edellä sanotun perusteella komissio ei jaa Frontier Economics’ in raportin päätelmiä, joiden mukaan mikään ei viittaa siihen, että Holland Maltille myönnetty tuki johtaisi tavanomaista suuremmassa määrin muiden Euroopan mallastuottajien myynnin muutoksiin. Komissio ei voi sulkea pois mahdollisuutta, että yhteisön muiden mallastuottajien myynnissä yhteisön sisällä ja ulkopuolella tapahtuu muutoksia. |
| --- | --- |

(77)

Edellä sanotun perusteella komissio ei jaa Frontier Economics’ in raportin päätelmiä, joiden mukaan mikään ei viittaa siihen, että Holland Maltille myönnetty tuki johtaisi tavanomaista suuremmassa määrin muiden Euroopan mallastuottajien myynnin muutoksiin. Komissio ei voi sulkea pois mahdollisuutta, että yhteisön muiden mallastuottajien myynnissä yhteisön sisällä ja ulkopuolella tapahtuu muutoksia.

Premium-maltaan markkinat

| (78) | Komissio on ottanut huomioon Alankomaiden ja Holland Maltin toimittamat tiedot (mukaan luettuina kolmansien osapuolten kirjeet) HTST-maltaan markkinoiden kehityksestä (27). Alankomaat, Holland Malt ja asianomaiset kertovat HTST-maltaan olevan mallaslaatu, jonka ominaisuudet poikkeavat tavallisen maltaan ominaisuuksista ja joka parantaa oluen makua, aromia, vaahtoavuutta ja säilyvyyttä. |
| --- | --- |

(78)

Komissio on ottanut huomioon Alankomaiden ja Holland Maltin toimittamat tiedot (mukaan luettuina kolmansien osapuolten kirjeet) HTST-maltaan markkinoiden kehityksestä (27). Alankomaat, Holland Malt ja asianomaiset kertovat HTST-maltaan olevan mallaslaatu, jonka ominaisuudet poikkeavat tavallisen maltaan ominaisuuksista ja joka parantaa oluen makua, aromia, vaahtoavuutta ja säilyvyyttä.

| (79) | Alankomaiden ja Holland Maltin mukaan HTST-mallasta voidaan pitää premium-maltaana. Niiden mukaan on myös erittäin todennäköistä, että ainutlaatuisten fysikaalisten ominaisuuksiensa, selkeästi erottuvan laatunsa ja korkeamman hintaluokkansa perusteella HTST-mallasta ei käytännöllisesti katsoen voida sekoittaa tavalliseen maltaaseen. HTST-maltaan odotetaan luovan itselleen kysyntää ja omat markkinat. |
| --- | --- |

(79)

Alankomaiden ja Holland Maltin mukaan HTST-mallasta voidaan pitää premium-maltaana. Niiden mukaan on myös erittäin todennäköistä, että ainutlaatuisten fysikaalisten ominaisuuksiensa, selkeästi erottuvan laatunsa ja korkeamman hintaluokkansa perusteella HTST-mallasta ei käytännöllisesti katsoen voida sekoittaa tavalliseen maltaaseen. HTST-maltaan odotetaan luovan itselleen kysyntää ja omat markkinat.

| (80) | Komissio tunnustaa HTST-maltaan mahdolliset erityisominaisuudet ja korkean laadun. On kuitenkin selvitettävä, onko premium-maltaalle (jonka valmistukseen HTST-mallas on tarkoitettu) olemassa erilliset markkinat tavallisen maltaan markkinoiden rinnalla. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on todennut, että markkinoita voidaan pitää täysin erillisinä ainoastaan seuraavin edellytyksin:
  ”...palvelun tai tuotteen on erotuttava sellaisten erityisominaisuuksien vuoksi, jotka erottavat sen muista palveluista tai tuotteista sillä tavoin, että sitä ei voi kunnolla korvata niillä ja että se ei juurikaan joudu kilpailemaan niiden kanssa. Tältä osin tuotteiden korvaavuuden astetta on arvioitava niiden objektiivisten ominaisuuksien perusteella sekä markkinoiden kysynnän ja tarjonnan rakenteen sekä kilpailuolosuhteiden perusteella.” (28) |
| --- | --- |

(80)

Komissio tunnustaa HTST-maltaan mahdolliset erityisominaisuudet ja korkean laadun. On kuitenkin selvitettävä, onko premium-maltaalle (jonka valmistukseen HTST-mallas on tarkoitettu) olemassa erilliset markkinat tavallisen maltaan markkinoiden rinnalla. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on todennut, että markkinoita voidaan pitää täysin erillisinä ainoastaan seuraavin edellytyksin:

”...palvelun tai tuotteen on erotuttava sellaisten erityisominaisuuksien vuoksi, jotka erottavat sen muista palveluista tai tuotteista sillä tavoin, että sitä ei voi kunnolla korvata niillä ja että se ei juurikaan joudu kilpailemaan niiden kanssa. Tältä osin tuotteiden korvaavuuden astetta on arvioitava niiden objektiivisten ominaisuuksien perusteella sekä markkinoiden kysynnän ja tarjonnan rakenteen sekä kilpailuolosuhteiden perusteella.” (28)

| (81) | Markkinoiden kysynnän ja tarjonnan rakenteen sekä kilpailuolosuhteiden osalta komissio on saanut huomautuksia useilta asianomaisilta (erityisesti jäsenvaltioiden kauppamallastamojen yhdistyksiltä), jotka ilmoittavat, että tavallisen maltaan ja premium-maltaan välille ei voida tehdä selvää eroa. Näiden huomautusten mukaan mallas on nimenomaan yleistuote, jonka ominaisuudet ja panimoteollisuuden vahvistamat laatuvaatimukset vaihtelevat vain hyvin vähän. Vaikuttaa siltä, että useimmat mallastamojen asiakkaat haluavat ainoastaan ostaa korkealaatuista mallasta, joka täyttää niiden omat laatuvaatimukset ja elintarvikkeiden turvallisuutta koskevat edellytykset. |
| --- | --- |

(81)

Markkinoiden kysynnän ja tarjonnan rakenteen sekä kilpailuolosuhteiden osalta komissio on saanut huomautuksia useilta asianomaisilta (erityisesti jäsenvaltioiden kauppamallastamojen yhdistyksiltä), jotka ilmoittavat, että tavallisen maltaan ja premium-maltaan välille ei voida tehdä selvää eroa. Näiden huomautusten mukaan mallas on nimenomaan yleistuote, jonka ominaisuudet ja panimoteollisuuden vahvistamat laatuvaatimukset vaihtelevat vain hyvin vähän. Vaikuttaa siltä, että useimmat mallastamojen asiakkaat haluavat ainoastaan ostaa korkealaatuista mallasta, joka täyttää niiden omat laatuvaatimukset ja elintarvikkeiden turvallisuutta koskevat edellytykset.

| (82) | Sen vuoksi eri mallastamojen tuottamat eri mallaslaadut voidaankin helposti korvata toisillaan, koska asiakkaiden kysynnän tyydyttämiseksi kaikkien on tuotettava korkealaatuista mallasta. |
| --- | --- |

(82)

Sen vuoksi eri mallastamojen tuottamat eri mallaslaadut voidaankin helposti korvata toisillaan, koska asiakkaiden kysynnän tyydyttämiseksi kaikkien on tuotettava korkealaatuista mallasta.

| (83) | Tähän näyttäisi viittaavan myös se, ettei premium-oluen tuotantoon välttämättä käytetä eri mallaslaatua kuin tavallisen oluen valmistukseen. Alankomaiden mukaan Holland Malt tuottaa HTST-mallasta ensisijaisesti olutmarkkinoiden premium-segmentin tarpeisiin. Alankomaat mainitsee, että premium-oluen valmistukseen tarvitaan korkealaatuisia raaka-aineita, joiden ominaisuudet parantavat oluen makua. Holland Malt viittaa kirjeessään ”Just Drinks.com 2004 -raporttiin (29)”, jossa sen mukaan johtavat panimot toteavat, että premium-olut on luonnostaan parempaa ja maultaan täyteläisempää ja muista erottuvaa. |
| --- | --- |

(83)

Tähän näyttäisi viittaavan myös se, ettei premium-oluen tuotantoon välttämättä käytetä eri mallaslaatua kuin tavallisen oluen valmistukseen. Alankomaiden mukaan Holland Malt tuottaa HTST-mallasta ensisijaisesti olutmarkkinoiden premium-segmentin tarpeisiin. Alankomaat mainitsee, että premium-oluen valmistukseen tarvitaan korkealaatuisia raaka-aineita, joiden ominaisuudet parantavat oluen makua. Holland Malt viittaa kirjeessään ”Just Drinks.com 2004 -raporttiin (29)”, jossa sen mukaan johtavat panimot toteavat, että premium-olut on luonnostaan parempaa ja maultaan täyteläisempää ja muista erottuvaa.

| (84) | Komission mukaan edellä oleva viittaus heijastaa pikemminkin kuluttajien mielikuvaa premium-oluesta kuin suurten panimojen kantaa. Raportin sivulla 59 todetaan, että kuluttaja mieltää Scottish & Newcastlen kaltaisen premium-tuotemerkin laadukkaammaksi ja arvostetummaksi. Avainsanat ovat: ajatus korkeammasta laadusta — premium-olut on luonnostaan parempaa ja maultaan täyteläisempää ja muista erottuvaa. |
| --- | --- |

(84)

Komission mukaan edellä oleva viittaus heijastaa pikemminkin kuluttajien mielikuvaa premium-oluesta kuin suurten panimojen kantaa. Raportin sivulla 59 todetaan, että kuluttaja mieltää Scottish & Newcastlen kaltaisen premium-tuotemerkin laadukkaammaksi ja arvostetummaksi. Avainsanat ovat: ajatus korkeammasta laadusta — premium-olut on luonnostaan parempaa ja maultaan täyteläisempää ja muista erottuvaa.

| (85) | Holland Maltin toimittaman raportin yhteenvedossa todetaan, että ”just-drinks.com -sivustolla olevien maailman panimoalan merkittävimpien toimijoiden haastattelujen mukaan premium-olut on oikeastaan markkinointikäsite”. Myöhemmin raportissa todetaan, että tietyllä alueella tai tietyssä maassa perusoluena pidetystä oluesta voi jollakin muulla alueella tulla premium-olutta ja että suurimmat kansainväliset panimot mukauttavat markkinointistrategiansa markkinoiden mukaan. Tietyillä alueilla premium-oluena pidettyjä olutlaatuja ei välttämättä pidetä sellaisina joillakin muilla alueilla. Lisäksi raportissa mainitaan ”lukijan olevan varmasti tietoinen siitä, että tarkasteltaessa premium-oluen kysyntää eri vuosina ja useampivuotisten suuntausten perusteella se vaihtelee kuluttajien muuttuneiden mielikuvien mukaan ilman että tuotantoeritelmä muuttuu. Kuten Interbrew toteaa, kuluttaja ratkaisee sen, mikä on premium-olutta, eikä suinkaan panimoteollisuus.” |
| --- | --- |

(85)

Holland Maltin toimittaman raportin yhteenvedossa todetaan, että ”just-drinks.com -sivustolla olevien maailman panimoalan merkittävimpien toimijoiden haastattelujen mukaan premium-olut on oikeastaan markkinointikäsite”. Myöhemmin raportissa todetaan, että tietyllä alueella tai tietyssä maassa perusoluena pidetystä oluesta voi jollakin muulla alueella tulla premium-olutta ja että suurimmat kansainväliset panimot mukauttavat markkinointistrategiansa markkinoiden mukaan. Tietyillä alueilla premium-oluena pidettyjä olutlaatuja ei välttämättä pidetä sellaisina joillakin muilla alueilla. Lisäksi raportissa mainitaan ”lukijan olevan varmasti tietoinen siitä, että tarkasteltaessa premium-oluen kysyntää eri vuosina ja useampivuotisten suuntausten perusteella se vaihtelee kuluttajien muuttuneiden mielikuvien mukaan ilman että tuotantoeritelmä muuttuu. Kuten Interbrew toteaa, kuluttaja ratkaisee sen, mikä on premium-olutta, eikä suinkaan panimoteollisuus.”

| (86) | Se että tuotantoeritelmä ei ole merkittävä tekijä luokiteltaessa tietyt oluet premium-oluiksi, viittaa siihen, että mikäli eri mallaslaadut täyttävät panimoalan vahvistamat (vähimmäis)laatuvaatimukset, ne ovat helposti keskenään vaihdeltavissa. Samaan viitataan myös fuusioasiassa Hugh Baird / Scottish and Newcastle (30). Kyseisen tuotteen markkinoiden osalta fuusioilmoituksen tehneet osapuolet (Hugh Baird ja Scottish and Newcastle) toteavat, että ne ovat vähintään yhtä laajat kuin mallasmarkkinat. Päätöksessä mainitaan, että vaikka mallasmarkkinoiden voidaankin katsoa jakautuvan panimo- ja tislausteollisuuden markkinoihin, osapuolet eivät pidä sitä mitenkään merkittävänä tekijänä tarjonnan suuren keskinäisen korvattavuuden vuoksi. |
| --- | --- |

(86)

Se että tuotantoeritelmä ei ole merkittävä tekijä luokiteltaessa tietyt oluet premium-oluiksi, viittaa siihen, että mikäli eri mallaslaadut täyttävät panimoalan vahvistamat (vähimmäis)laatuvaatimukset, ne ovat helposti keskenään vaihdeltavissa. Samaan viitataan myös fuusioasiassa Hugh Baird / Scottish and Newcastle (30). Kyseisen tuotteen markkinoiden osalta fuusioilmoituksen tehneet osapuolet (Hugh Baird ja Scottish and Newcastle) toteavat, että ne ovat vähintään yhtä laajat kuin mallasmarkkinat. Päätöksessä mainitaan, että vaikka mallasmarkkinoiden voidaankin katsoa jakautuvan panimo- ja tislausteollisuuden markkinoihin, osapuolet eivät pidä sitä mitenkään merkittävänä tekijänä tarjonnan suuren keskinäisen korvattavuuden vuoksi.

| (87) | Tutkittuaan mallastuotantotilastoja komissio ei myöskään ole havainnut, että premium-maltaalle olisi olemassa omat erilliset markkinat. Päinvastoin, kaikkien komission lähteiden (Eurostat, Euromalt, Kansainvälinen viljaneuvosto) tiedot koskevat yleisiä mallasmarkkinoita. Myöskään Alankomaat tai Holland Malt ei ole antanut minkäänlaisia tietoja premium-maltaan tuotantokapasiteetista tai tuotantoluvuista. Liikakapasiteetin osalta ne ovat viitanneet yksinkertaisesti maltaan tuotantolukuihin tekemättä eroa tavallisen maltaan ja premium-maltaan välille. |
| --- | --- |

(87)

Tutkittuaan mallastuotantotilastoja komissio ei myöskään ole havainnut, että premium-maltaalle olisi olemassa omat erilliset markkinat. Päinvastoin, kaikkien komission lähteiden (Eurostat, Euromalt, Kansainvälinen viljaneuvosto) tiedot koskevat yleisiä mallasmarkkinoita. Myöskään Alankomaat tai Holland Malt ei ole antanut minkäänlaisia tietoja premium-maltaan tuotantokapasiteetista tai tuotantoluvuista. Liikakapasiteetin osalta ne ovat viitanneet yksinkertaisesti maltaan tuotantolukuihin tekemättä eroa tavallisen maltaan ja premium-maltaan välille.

| (88) | Sen vuoksi komissio katsoo, että näiden kahden luokan (tavallinen mallas ja premium-mallas) välille ei voida vetää selvää rajaa. Laatueroja saattaa olla olemassa, mutta ne eivät ilmeisestikään ole sellaisia, että ne rajoittaisivat tuntuvassa määrin eri mallaslaatujen keskinäistä vaihdettavuutta tai mallastamojen keskinäistä kilpailua. |
| --- | --- |

(88)

Sen vuoksi komissio katsoo, että näiden kahden luokan (tavallinen mallas ja premium-mallas) välille ei voida vetää selvää rajaa. Laatueroja saattaa olla olemassa, mutta ne eivät ilmeisestikään ole sellaisia, että ne rajoittaisivat tuntuvassa määrin eri mallaslaatujen keskinäistä vaihdettavuutta tai mallastamojen keskinäistä kilpailua.

| (89) | Edellä olevien mallasmarkkinoiden liikakapasiteettia, tarkasteltavana olevan tukitoimenpiteen mahdollista vaikutusta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja selkeästi erillisiä premium-maltaan markkinoita koskevien päätelmien perusteella komissio katsoo, että tukitoimenpide ei ole suuntaviivojen 4.2.5 kohdan mukainen, koska tukea ei saa myöntää sellaisiin tuotteisiin liittyviin investointeihin, joille ei ole olemassa tavanomaisia markkinointikanavia. |
| --- | --- |

(89)

Edellä olevien mallasmarkkinoiden liikakapasiteettia, tarkasteltavana olevan tukitoimenpiteen mahdollista vaikutusta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja selkeästi erillisiä premium-maltaan markkinoita koskevien päätelmien perusteella komissio katsoo, että tukitoimenpide ei ole suuntaviivojen 4.2.5 kohdan mukainen, koska tukea ei saa myöntää sellaisiin tuotteisiin liittyviin investointeihin, joille ei ole olemassa tavanomaisia markkinointikanavia.

Tuki mallastamon rakentamiseen Liettuaan

| (90) | Holland Malt huomauttaa, että maltaan maailmanmarkkinatilanne ei ole estänyt komissiota hyväksymästä Liettuaan rakennettavalle mallastamolle myönnettyä investointitukea. |
| --- | --- |

(90)

Holland Malt huomauttaa, että maltaan maailmanmarkkinatilanne ei ole estänyt komissiota hyväksymästä Liettuaan rakennettavalle mallastamolle myönnettyä investointitukea.

| (91) | Komissio haluaa korostaa, että se ei ole hyväksynyt mitään valtiontukea investointeihin mallastamon rakentamiseksi Liettuaan maan liityttyä yhteisöön 1 päivänä toukokuuta 2004. Ennen kyseistä ajankohtaa Liettuassa ei ollut olemassa maataloustuotteiden valtiontukea koskevia sääntöjä. Joka tapauksessa se, että muut jäsenvaltiot eivät onnistu täyttämään perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklasta johtuvia velvoitteitaan, ei ole merkityksellistä arvioitaessa, onko jäsenvaltio, jonka osalta on aloitettu perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, myöntänyt (sääntöjenvastaista) tukea (31). |
| --- | --- |

(91)

Komissio haluaa korostaa, että se ei ole hyväksynyt mitään valtiontukea investointeihin mallastamon rakentamiseksi Liettuaan maan liityttyä yhteisöön 1 päivänä toukokuuta 2004. Ennen kyseistä ajankohtaa Liettuassa ei ollut olemassa maataloustuotteiden valtiontukea koskevia sääntöjä. Joka tapauksessa se, että muut jäsenvaltiot eivät onnistu täyttämään perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklasta johtuvia velvoitteitaan, ei ole merkityksellistä arvioitaessa, onko jäsenvaltio, jonka osalta on aloitettu perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, myöntänyt (sääntöjenvastaista) tukea (31).

| (92) | Komissio haluaa tässä yhteydessä myös todeta, että se on aloittanut perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun muodollisen tutkintamenettelyn sen jälkeen, kun Espanja oli ilmoittanut aikovansa myöntää tukea Maltacarrión S.A. -nimiselle mallastamolle (32). Menettely on aloitettu samoista syistä kuin käsiteltävänä olevassa tapauksessa, toisin sanoen siksi, että ei ole voitu sulkea pois liikakapasiteetin mahdollisuutta mallasmarkkinoilla. Menettelyn aloittamisen jälkeen Espanja on vetänyt takaisin kyseistä tukea koskevan ilmoituksensa. |
| --- | --- |

(92)

Komissio haluaa tässä yhteydessä myös todeta, että se on aloittanut perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun muodollisen tutkintamenettelyn sen jälkeen, kun Espanja oli ilmoittanut aikovansa myöntää tukea Maltacarrión S.A. -nimiselle mallastamolle (32). Menettely on aloitettu samoista syistä kuin käsiteltävänä olevassa tapauksessa, toisin sanoen siksi, että ei ole voitu sulkea pois liikakapasiteetin mahdollisuutta mallasmarkkinoilla. Menettelyn aloittamisen jälkeen Espanja on vetänyt takaisin kyseistä tukea koskevan ilmoituksensa.

Alueelliset näkökohdat

| (93) | Komissio tunnustaa Alankomaiden ja eräiden muiden asianomaisten korostaman aluekehityksen merkityksen Holland Maltille myönnettävän tuen yhteydessä eikä aio kiistää sitä. Tältä osin hanke soveltuu hyvin IPR-ohjelmaan. |
| --- | --- |

(93)

Komissio tunnustaa Alankomaiden ja eräiden muiden asianomaisten korostaman aluekehityksen merkityksen Holland Maltille myönnettävän tuen yhteydessä eikä aio kiistää sitä. Tältä osin hanke soveltuu hyvin IPR-ohjelmaan.

| (94) | Hankkeen on kuitenkin täytettävä kaikki suuntaviivoissa maataloustuotteiden jalostamiseen ja kaupan pitämiseen myönnettävälle investointituelle vahvistetut edellytykset. Koska tuki ei täytä yhtäkään tärkeimmistä edellytyksistä, komissio ei voi hyväksyä hankkeelle myönnettävää valtiontukea huolimatta aluekehitykseen liittyvistä positiivisista näkökohdista. |
| --- | --- |

(94)

Hankkeen on kuitenkin täytettävä kaikki suuntaviivoissa maataloustuotteiden jalostamiseen ja kaupan pitämiseen myönnettävälle investointituelle vahvistetut edellytykset. Koska tuki ei täytä yhtäkään tärkeimmistä edellytyksistä, komissio ei voi hyväksyä hankkeelle myönnettävää valtiontukea huolimatta aluekehitykseen liittyvistä positiivisista näkökohdista.

VI.   PÄÄTÖS

| (95) | Edellä mainituista syistä komissio katsoo, että Holland Maltille myönnettävä tuki on perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan vastainen. Tukitoimenpide ei ole suuntaviivojen 4.2.5 kohdan määräysten mukainen, koska kyseisessä kohdassa määrätään, että tukea ei saa myöntää sellaisiin tuotteisiin liittyviin investointeihin, joille ei ole olemassa tavanomaisia markkinointikanavia. |
| --- | --- |

(95)

Edellä mainituista syistä komissio katsoo, että Holland Maltille myönnettävä tuki on perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan vastainen. Tukitoimenpide ei ole suuntaviivojen 4.2.5 kohdan määräysten mukainen, koska kyseisessä kohdassa määrätään, että tukea ei saa myöntää sellaisiin tuotteisiin liittyviin investointeihin, joille ei ole olemassa tavanomaisia markkinointikanavia.

| (96) | Alankomaat on ilmoittanut 17 päivänä joulukuuta 2004 päivätyssä kirjeessään, että tuen myöntämisen edellytyksenä oli komission hyväksyntä. Jos tukea on siitä huolimatta jo maksettu, se on perittävä takaisin, |
| --- | --- |

(96)

Alankomaat on ilmoittanut 17 päivänä joulukuuta 2004 päivätyssä kirjeessään, että tuen myöntämisen edellytyksenä oli komission hyväksyntä. Jos tukea on siitä huolimatta jo maksettu, se on perittävä takaisin,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Alankomaiden Holland Malt BV:lle myöntämä 7 425 000 euron suuruinen valtiontuki, jonka edellytyksenä on komission hyväksyntä, ei sovellu yhteismarkkinoille.

2 artikla

Alankomaiden on peruutettava 1 artiklassa tarkoitettu valtiontuki.

3 artikla

1.   Alankomaiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet 1 artiklassa tarkoitetun tuensaajalle sääntöjenvastaisesti myönnetyn tuen perimiseksi takaisin.

2.   Tuki on perittävä takaisin viipymättä kansallisen oikeuden menettelyjen mukaisesti, jos niissä mahdollistetaan tämän päätöksen välitön ja tehokas täytäntöönpano. Takaisinperittävään tukeen sisällytetään korko alkaen siitä, kun tuki asetettiin tuensaajan käyttöön, tuen todelliseen takaisinperintään asti. Korko perustuu aluetukien nettotukiekvivalenttien laskemisessa käytettyyn viitekorkoon.

4 artikla

Alankomaiden on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu Alankomaiden kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 26 päivänä syyskuuta 2006.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL C 154, 25.6.2005, s. 6.

1

(2)  Ks. alaviite 1.

2

(3)  Regionale investeringsprojecten 2000 (IPR 2000-2006), N 549/99, hyväksytty 17.8.2000 kirjeellä SG(2000) D/106266.

3

(4)  Wijziging Regionale investeringsprojecten 2000, N831/2001, hyväksytty 18.2.2002 kirjeellä C(2002)233.

4

(5)  EYVL C 28, 1.2.2000, s. 2.

5

(6)  23.6.2004 päivätty kirje mallastamojen rakentamiseen myönnetyn tuen hyväksymisestä.

6

(7)  Dr. Krottenthalerin (Weihenstephanin yliopisto) toukokuussa 2005 päivätty kirje.

7

(8)  RM International, Malt Market Report, 22.4.2005. Rabobank, The malt industry, a changing industry structure, driven by emerging beer markets, maaliskuu 2005. H.M. Gauger, Market report, toukokuu 2005. H.M. Gauger on mallasalan meklari ja konsultti, joka julkaisee kuukausittain raportin mallasmarkkinoista ja alan tuotantoon ja kauppaan liittyvistä tiedoista.

8

(9)  Viljakauppaa hallinnoiva kansainvälinen järjestö.

9

(10)  Euromalt: ”The EU malting industry”, elokuu 2005.

10

(11)  Frontier Economics: ”Holland Malt” , lokakuu 2005.

11

(12)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78, asetus sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1154/2005 (EUVL L 187, 19.7.2005, s. 11).

12

(13)  Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-730/79, Philip Morris vs. Euroopan komissio, 17 päivänä syyskuuta 1980 antama tuomio. Kok. 2671, 11 ja 12 kohta.

13

(14)  Bron: H.M. Gauger Statistical Digest 2004-2005.

14

(15)  EYVL C 74, 10.3.1998, s. 9.

15

(16)  Komission suositus, annettu 6 päivänä toukokuuta 2003, mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä  (EUVL L 124, 20.5.2003, s. 36).

16

(17)  EUVL L 1, 3.1.2004, s. 1.

17

(18)  Ks. alaviite 10.

18

(19)  John Tjaardstran puheenvuoro aiheesta ”Oluen, mallasohran ja maltaan tuotanto- ja kulutussuuntaukset”.

19

(20)  H.M. Gaugerin raportti nro 5, 2.6.2006. Raportin mukaan viennin kokonaismääräksi markkinointivuonna 2005/2006 arvioidaan 2 140 000 tonnia.

20

(21)  Ks. alaviite 8.

21

(22)  Ks. alaviite 8.

22

(23)  H.M. Gauger, heinäkuu 2006 — State of the European Malt Industry.

23

(24)  Ks. alaviite 11.

24

(25)  H.M. Gauger Market report nl. 4, 2.5.2006.

25

(26)  H.M. Gauger, heinäkuu 2006 — State of the European Malt Industry.

26

(27)  Bühler: Selvitys Holland Maltin teknologiasta. Päivämäärää ei ole ilmoitettu.

27

Freising — Weihenstephanin yliopiston (München) kirje, toukokuu 2005.

Liikesalaisuuksia sisältävä asianomaisen kirje, jota sen vuoksi käsitellään luottamuksellisesti.

(28)  Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen asiassa T-229/94, Deutsche Bahn vs. Euroopan komissio, 21 päivänä lokakuuta 1997 antama tuomio. Kok. II-1689, 10 kohta.

28

(29)  www.just-drinks.com, ’A global market review of premium beer — with forecasts to 2010’.

29

(30)  Asia nro IV/M.1372, 18.12.1998.

30

(31)  Ks. esim. ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen asiassa T-214/95, Het Vlaamse Gewest vs. Euroopan komissio, 30 päivänä huhtikuuta 1998 antama tuomio. Kok. II-717, 54 kohta.

31

(32)  Asia C 48, 21.12.2005. Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

32

---

| 6.2.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 32/88 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 32/88

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 26 päivänä lokakuuta 2006,

Euroopan laajuisen liikenneverkon toimeenpanoviraston perustamisesta neuvoston asetuksen (EY) N:o 58/2003 nojalla

(2007/60/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon tiettyjä yhteisön ohjelmien hallinnointitehtäviä hoitavien toimeenpanovirastojen asemasta 19 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 58/2003 (1) ja erityisesti sen 3 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 58/2003 valtuutetaan komissio päättämään siinä vahvistetun perussäännön mukaisten toimeenpanovirastojen perustamisesta ja antamaan niille tiettyjä yhteisön ohjelman tai useampien ohjelmien tai toimien hallinnointitehtäviä. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 58/2003 valtuutetaan komissio päättämään siinä vahvistetun perussäännön mukaisten toimeenpanovirastojen perustamisesta ja antamaan niille tiettyjä yhteisön ohjelman tai useampien ohjelmien tai toimien hallinnointitehtäviä.

| (2) | Perustamalla toimeenpanoviraston komissio voi itse keskittyä niihin ensisijaisiin toimintoihin ja tehtäviin, joita ei voida ulkoistaa, ja säilyttää samalla lopullisen hallinnan, valvonnan ja vastuun toimeenpanovirastojen hoitamista tehtävistä. |
| --- | --- |

(2)

Perustamalla toimeenpanoviraston komissio voi itse keskittyä niihin ensisijaisiin toimintoihin ja tehtäviin, joita ei voida ulkoistaa, ja säilyttää samalla lopullisen hallinnan, valvonnan ja vastuun toimeenpanovirastojen hoitamista tehtävistä.

| (3) | Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevan yhteisön toiminnan hallinnoinnin tarkoituksena on toteuttaa hankkeita, jotka eivät edellytä poliittista päätöksentekoa mutta jotka edellyttävät korkeatasoista teknistä ja taloudellista osaamista hankkeen kaikkien vaiheiden ajan. |
| --- | --- |

(3)

Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevan yhteisön toiminnan hallinnoinnin tarkoituksena on toteuttaa hankkeita, jotka eivät edellytä poliittista päätöksentekoa mutta jotka edellyttävät korkeatasoista teknistä ja taloudellista osaamista hankkeen kaikkien vaiheiden ajan.

| (4) | Kyseisen yhteisön toiminnan toteutukseen liittyviä tehtäviä voidaan siirtää toimeenpanovirastolle erottamalla selkeästi toisistaan ohjelmasuunnittelu, painopisteiden asettaminen ja ohjelman arviointi, jotka ovat komission yksiköiden tehtäviä, ja hankkeiden toteuttaminen, joka annetaan toimeenpanoviraston tehtäväksi. |
| --- | --- |

(4)

Kyseisen yhteisön toiminnan toteutukseen liittyviä tehtäviä voidaan siirtää toimeenpanovirastolle erottamalla selkeästi toisistaan ohjelmasuunnittelu, painopisteiden asettaminen ja ohjelman arviointi, jotka ovat komission yksiköiden tehtäviä, ja hankkeiden toteuttaminen, joka annetaan toimeenpanoviraston tehtäväksi.

| (5) | Suoritettu kustannushyötyanalyysi osoittaa, että toimeenpanoviraston perustaminen voisi tehostaa Euroopan laajuisen liikenneverkon toteutusta ja vähentää kustannuksia. Ottaen huomioon Euroopan laajuisen liikenneverkon ominaisuudet on painotettava teknisten tehtävien siirtämistä, jolloin keskeisenä tavoitteena on tehostaa yhteyksiä Euroopan laajuisen liikenneverkon ja asiantuntijayhteisöjen välillä. |
| --- | --- |

(5)

Suoritettu kustannushyötyanalyysi osoittaa, että toimeenpanoviraston perustaminen voisi tehostaa Euroopan laajuisen liikenneverkon toteutusta ja vähentää kustannuksia. Ottaen huomioon Euroopan laajuisen liikenneverkon ominaisuudet on painotettava teknisten tehtävien siirtämistä, jolloin keskeisenä tavoitteena on tehostaa yhteyksiä Euroopan laajuisen liikenneverkon ja asiantuntijayhteisöjen välillä.

| (6) | Viraston on hankittava korkeatasoista asiantuntemusta täyttääkseen komission määrittelemät tavoitteet komission valvonnan alaisena. Viraston perustamisella on myös voitava optimoida Euroopan laajuisen liikenneverkon toteutus helpottamalla Euroopan laajuisen liikenneverkon kysymyksiin erikoistuneen henkilöstön palvelukseenottoa. |
| --- | --- |

(6)

Viraston on hankittava korkeatasoista asiantuntemusta täyttääkseen komission määrittelemät tavoitteet komission valvonnan alaisena. Viraston perustamisella on myös voitava optimoida Euroopan laajuisen liikenneverkon toteutus helpottamalla Euroopan laajuisen liikenneverkon kysymyksiin erikoistuneen henkilöstön palvelukseenottoa.

| (7) | Viraston perustamisen on joustavoitettava yhteisön toiminnan toteutusta Euroopan laajuisen liikenneverkon alalla. Viraston vuotuisen työohjelman kautta on voitava taata erityisesti, että virasto osallistuu komission suunnittelemien ja päättämien Euroopan laajuisen liikenneverkon toteutuksen vuosittaisten painopisteiden toteuttamiseen. Viraston on myös taattava rahoituksen parempi koordinointi muiden yhteisön välineiden kanssa. |
| --- | --- |

(7)

Viraston perustamisen on joustavoitettava yhteisön toiminnan toteutusta Euroopan laajuisen liikenneverkon alalla. Viraston vuotuisen työohjelman kautta on voitava taata erityisesti, että virasto osallistuu komission suunnittelemien ja päättämien Euroopan laajuisen liikenneverkon toteutuksen vuosittaisten painopisteiden toteuttamiseen. Viraston on myös taattava rahoituksen parempi koordinointi muiden yhteisön välineiden kanssa.

| (8) | Viraston saamiin tuloksiin perustuvan hallinnoinnin ja tarvittavien valvonta- ja koordinointimenettelyjen ja -kanavien käyttöönoton avulla komission yksiköiden on voitava yksinkertaistaa sääntöjä, jotka koskevat Euroopan laajuisen liikenneverkon toteutusta. Komission yksiköt voivat hyödyntää viraston suorittamia teknisiä töitä kehittämällä niiden rinnalla asianmukaisella tavalla tehtäviä, jotka edellyttävät poliittisluonteista arviointia. |
| --- | --- |

(8)

Viraston saamiin tuloksiin perustuvan hallinnoinnin ja tarvittavien valvonta- ja koordinointimenettelyjen ja -kanavien käyttöönoton avulla komission yksiköiden on voitava yksinkertaistaa sääntöjä, jotka koskevat Euroopan laajuisen liikenneverkon toteutusta. Komission yksiköt voivat hyödyntää viraston suorittamia teknisiä töitä kehittämällä niiden rinnalla asianmukaisella tavalla tehtäviä, jotka edellyttävät poliittisluonteista arviointia.

| (9) | Viraston ja komission yksiköiden välisen yhteistyön ja viraston suorittamien erityistehtävien on voitava lisätä Euroopan laajuisen liikenneverkon alalla toteutettavan yhteisön toiminnan näkyvyyttä. |
| --- | --- |

(9)

Viraston ja komission yksiköiden välisen yhteistyön ja viraston suorittamien erityistehtävien on voitava lisätä Euroopan laajuisen liikenneverkon alalla toteutettavan yhteisön toiminnan näkyvyyttä.

| (10) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat toimeenpanovirastojen komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(10)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat toimeenpanovirastojen komitean lausunnon mukaiset,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Viraston perustaminen

1.   Perustetaan Euroopan laajuisen liikenneverkon alalla toteutettavia yhteisön toimia hallinnoiva toimeenpanovirasto (jäljempänä ”virasto”), jonka perussäännöstä säädetään asetuksessa (EY) N:o 58/2003.

2.   Viraston nimi on ”Euroopan laajuisen liikenneverkon toimeenpanovirasto”.

2 artikla

Sijoituspaikka

Virasto sijoitetaan Brysseliin.

3 artikla

Toiminnan kesto

Virasto perustetaan ajanjaksoksi, joka alkaa 1 päivänä marraskuuta 2006 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2008.

4 artikla

Tarkoitus ja tehtävät

1.   Virastolle annetaan Euroopan laajuisen liikenneverkon alalla toteutettavien yhteisön toimien yhteydessä tehtävät, jotka koskevat yhteisön rahoitustuen myöntämistä neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2236/95 (2) nojalla, lukuun ottamatta ohjelmasuunnittelua, painopisteiden asettamista, ohjelman arviointia, rahoituspäätösten tekemistä ja lainsäädännön seurantaa. Virastolle annetaan erityisesti seuraavat tehtävät:

| (a) | Euroopan laajuisen liikenneverkon talousarviosta yhteistä etua koskeville hankkeille myönnettävän rahoitustuen selvitys-, rahoitus- ja seurantavaiheen hallinnointi ja tämän edellyttämän valvonnan toteuttaminen tekemällä tarvittavat päätökset komission antaman valtuutuksen nojalla; |
| --- | --- |

(a)

Euroopan laajuisen liikenneverkon talousarviosta yhteistä etua koskeville hankkeille myönnettävän rahoitustuen selvitys-, rahoitus- ja seurantavaiheen hallinnointi ja tämän edellyttämän valvonnan toteuttaminen tekemällä tarvittavat päätökset komission antaman valtuutuksen nojalla;

| (b) | koordinointi muiden yhteisön välineiden kanssa huolehtimalla sellaisten ensisijaisten hankkeiden rahoituksen paremmasta koordinoinnista koko niiden elinkaaren ajan, jotka saavat rahoitusta myös rakennerahastoista, koheesiorahastosta ja Euroopan investointipankista; |
| --- | --- |

(b)

koordinointi muiden yhteisön välineiden kanssa huolehtimalla sellaisten ensisijaisten hankkeiden rahoituksen paremmasta koordinoinnista koko niiden elinkaaren ajan, jotka saavat rahoitusta myös rakennerahastoista, koheesiorahastosta ja Euroopan investointipankista;

| (c) | tekninen apu hankkeiden vetäjille hankkeiden rahoitusjärjestelyissä ja yhteisten arviointimenetelmien kehittämisessä; |
| --- | --- |

(c)

tekninen apu hankkeiden vetäjille hankkeiden rahoitusjärjestelyissä ja yhteisten arviointimenetelmien kehittämisessä;

| (d) | talousarvion tulojen ja menojen toteuttamistoimien vahvistaminen sekä neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2236/95 säädettyjen Euroopan laajuisen liikenneverkon alalla toteutettavien yhteisön toimien hallinnoimiseksi tarvittavien toimien, etenkin sopimusten tekemiseen ja avustusten myöntämiseen liittyvien toimien, toteuttaminen komission valtuutuksen nojalla (3); |
| --- | --- |

(d)

talousarvion tulojen ja menojen toteuttamistoimien vahvistaminen sekä neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2236/95 säädettyjen Euroopan laajuisen liikenneverkon alalla toteutettavien yhteisön toimien hallinnoimiseksi tarvittavien toimien, etenkin sopimusten tekemiseen ja avustusten myöntämiseen liittyvien toimien, toteuttaminen komission valtuutuksen nojalla (3);

| (e) | Euroopan laajuisen verkon toteuttamiseksi tarvittavien tietojen keruu, käsittely ja toimittaminen komissiolle; |
| --- | --- |

(e)

Euroopan laajuisen verkon toteuttamiseksi tarvittavien tietojen keruu, käsittely ja toimittaminen komissiolle;

| (f) | komission mahdollisesti pyytämä hallinnollinen ja tekninen tuki. |
| --- | --- |

(f)

komission mahdollisesti pyytämä hallinnollinen ja tekninen tuki.

2.   Edellä 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen tehtävien toteuttaminen ei vaikuta rakennerahastoista tai koheesiorahastosta yhteisrahoitettavia toimintaohjelmia hallinnoivien viranomaisten vastuuseen Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon kuuluvien hankkeiden valinnan tai toteutuksen osalta eikä jäsenvaltioiden taloudelliseen vastuuseen näiden ohjelmien yhteisessä hallinnoinnissa.

3.   Komissio voi 1 kohdassa tarkoitettujen tehtävien lisäksi kuultuaan toimeenpanovirastojen komiteaa antaa virastolle valtuudet vastaavanlaisten tehtävien hoitamiseen myös muiden yhteisön ohjelmien tai toimien yhteydessä asetuksen (EY) N:o 58/2003 2 artiklan mukaisesti edellyttäen, että kyseiset ohjelmat tai toimet kuuluvat Euroopan laajuisen liikenneverkon alalla toteutettavan yhteisön toiminnan piiriin.

4.   Valtuuksien antamisesta tehdyssä komission päätöksessä on määriteltävä tarkkaan kaikki virastolle annetut tehtävät, ja sitä on mukautettava virastolle mahdollisesti annettavien lisätehtävien mukaan. Päätös on toimitettava tiedoksi toimeenpanovirastojen komitealle.

5 artikla

Organisaatiorakenne

1.   Virastoa johtaa johtokunta ja johtaja, jotka komissio nimittää.

2.   Johtokunnan jäsenet nimitetään 3 artiklassa mainituksi ajanjaksoksi.

3.   Viraston johtaja nimitetään 3 artiklassa mainituksi ajanjaksoksi.

6 artikla

Avustus

Virasto saa Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon otetun avustuksen, joka otetaan Euroopan laajuisen liikenneverkon alalla toteutettavien yhteisön toimien varoista ja tarvittaessa muiden sellaisten yhteisön ohjelmien tai toimien varoista, joiden täytäntöönpano on annettu viraston tehtäväksi 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

7 artikla

Valvonta ja raportointi

Virasto toimii komission valvonnassa, ja sen on raportoitava säännöllisin väliajoin sille annettujen Euroopan laajuisen liikenneverkon alalla toteutettavien yhteisön toimien toteuttamisesta valtuutuspäätöksessä esitettyjen järjestelyjen ja määräaikojen mukaisesti.

8 artikla

Toimintatalousarvion toteuttaminen

Virasto toteuttaa toimintatalousarvionsa noudattaen komission asetuksen (EY) N:o 1653/2004 (4) säännöksiä.

Tehty Brysselissä, 26 päivänä lokakuuta 2006.

Komission puolesta

Jacques BARROT

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EYVL L 11, 16.1.2003, s. 1.

1

(2)  EYVL L 228, 23.9.1995.

2

(3)  EYVL L 228, 23.9.1995, s. 1.

3

(4)  EUVL L 297, 22.9.2004, s. 6.

4

---

| 6.2.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 32/91 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 32/91

---

EUROOPAN YHTEISÖN JA SVEITSIN VALALIITON VÄLISELLÄ MAATALOUSTUOTTEIDEN KAUPPAA KOSKEVALLA SOPIMUKSELLA PERUSTETUN ELÄINLÄÄKINTÄALAN SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS N:o 1/2006,

tehty 1 päivänä joulukuuta 2006,

sopimuksen liitteen 11 lisäysten 1, 2, 3, 4, 5, 6 ja 10 muuttamisesta

(2007/61/EY)

KOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen maataloustuotteiden kauppaa koskevan sopimuksen (jäljempänä ’maataloussopimus’) ja erityisesti sen liitteessä 11 olevan 19 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Maataloussopimus tuli voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2002. |
| --- | --- |

(1)

Maataloussopimus tuli voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2002.

| (2) | Maataloussopimuksen liitteessä 11 olevan 19 artiklan 1 kohdalla perustetaan eläinlääkintäalan sekakomitea, jonka tehtävänä on tutkia kaikkia mainittuun liitteeseen ja sen täytäntöönpanoon liittyviä kysymyksiä ja hoitaa liitteessä määrätyt tehtävät. Kyseisen artiklan 3 kohdan mukaisesti eläinlääkintäalan sekakomitea voi päättää muuttaa maataloussopimuksen liitteen 11 lisäyksiä, erityisesti niiden mukauttamiseksi ja ajan tasalle saattamiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Maataloussopimuksen liitteessä 11 olevan 19 artiklan 1 kohdalla perustetaan eläinlääkintäalan sekakomitea, jonka tehtävänä on tutkia kaikkia mainittuun liitteeseen ja sen täytäntöönpanoon liittyviä kysymyksiä ja hoitaa liitteessä määrätyt tehtävät. Kyseisen artiklan 3 kohdan mukaisesti eläinlääkintäalan sekakomitea voi päättää muuttaa maataloussopimuksen liitteen 11 lisäyksiä, erityisesti niiden mukauttamiseksi ja ajan tasalle saattamiseksi.

| (3) | Maataloussopimuksen liitteen 11 lisäyksiä 1, 2, 3, 4, 5, 6 ja 11 muutettiin ensimmäisen kerran liitteessä 11 olevien lisäysten 1, 2, 3, 4, 5, 6 ja 11 muuttamisesta 25 päivänä marraskuuta 2003 tehdyllä Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisellä maataloustuotteiden kauppaa koskevalla sopimuksella perustetun eläinlääkintäalan sekakomitean päätöksellä N:o 2/2003 (1). |
| --- | --- |

(3)

Maataloussopimuksen liitteen 11 lisäyksiä 1, 2, 3, 4, 5, 6 ja 11 muutettiin ensimmäisen kerran liitteessä 11 olevien lisäysten 1, 2, 3, 4, 5, 6 ja 11 muuttamisesta 25 päivänä marraskuuta 2003 tehdyllä Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisellä maataloustuotteiden kauppaa koskevalla sopimuksella perustetun eläinlääkintäalan sekakomitean päätöksellä N:o 2/2003 (1).

| (4) | Maataloussopimuksen liitteen 11 lisäyksiä 1, 2, 3, 4, 5 ja 11 muutettiin viimeksi sopimuksen liitteessä 11 olevien lisäysten 1, 2, 3, 4, 5, 6 ja 11 muuttamisesta 9 päivänä joulukuuta 2004 tehdyllä Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisellä maataloustuotteiden kauppaa koskevalla sopimuksella perustetun eläinlääkintäalan sekakomitean päätöksellä N:o 2/2004 (2). |
| --- | --- |

(4)

Maataloussopimuksen liitteen 11 lisäyksiä 1, 2, 3, 4, 5 ja 11 muutettiin viimeksi sopimuksen liitteessä 11 olevien lisäysten 1, 2, 3, 4, 5, 6 ja 11 muuttamisesta 9 päivänä joulukuuta 2004 tehdyllä Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisellä maataloustuotteiden kauppaa koskevalla sopimuksella perustetun eläinlääkintäalan sekakomitean päätöksellä N:o 2/2004 (2).

| (5) | Maataloussopimuksen liitteen 11 lisäystä 6 muutettiin sopimuksen liitteen 11 lisäyksen 6 muuttamisesta 21 päivänä joulukuuta 2005 tehdyllä Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisellä maataloustuotteiden kauppaa koskevalla sopimuksella perustetun eläinlääkintäalan sekakomitean päätöksellä N:o 1/2005 (3). |
| --- | --- |

(5)

Maataloussopimuksen liitteen 11 lisäystä 6 muutettiin sopimuksen liitteen 11 lisäyksen 6 muuttamisesta 21 päivänä joulukuuta 2005 tehdyllä Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisellä maataloustuotteiden kauppaa koskevalla sopimuksella perustetun eläinlääkintäalan sekakomitean päätöksellä N:o 1/2005 (3).

| (6) | Sveitsin valaliitto on sitoutunut sisällyttämään kansalliseen lainsäädäntöönsä tiettyjen zoonoosien ja niiden aiheuttajien seurannasta, neuvoston päätöksen 90/424/ETY muuttamisesta ja neuvoston direktiivin 92/117/ETY kumoamisesta 17 päivänä marraskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/99/EY (4), salmonellan ja muiden tiettyjen elintarvikkeiden kautta tarttuvien tiettyjen zoonoosien aiheuttajien valvonnasta 17 päivänä marraskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2160/2003 (5) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2160/2003 täytäntöönpanosta lajin Gallus gallus jalostusparvissa esiintyvien tiettyjen salmonellan serotyyppien vähentämistä koskevan yhteisön tavoitteen osalta ja asetuksen (EY) N:o 2160/2003 muuttamisesta 30 päivänä kesäkuuta 2005 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1003/2005 (6) säännökset. |
| --- | --- |

(6)

Sveitsin valaliitto on sitoutunut sisällyttämään kansalliseen lainsäädäntöönsä tiettyjen zoonoosien ja niiden aiheuttajien seurannasta, neuvoston päätöksen 90/424/ETY muuttamisesta ja neuvoston direktiivin 92/117/ETY kumoamisesta 17 päivänä marraskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/99/EY (4), salmonellan ja muiden tiettyjen elintarvikkeiden kautta tarttuvien tiettyjen zoonoosien aiheuttajien valvonnasta 17 päivänä marraskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2160/2003 (5) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2160/2003 täytäntöönpanosta lajin Gallus gallus jalostusparvissa esiintyvien tiettyjen salmonellan serotyyppien vähentämistä koskevan yhteisön tavoitteen osalta ja asetuksen (EY) N:o 2160/2003 muuttamisesta 30 päivänä kesäkuuta 2005 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1003/2005 (6) säännökset.

| (7) | Sveitsin valaliitto on sitoutunut sisällyttämään kansalliseen lainsäädäntöönsä kolmansista maista yhteisöön tuotavien tuotteiden eläinlääkinnällisten tarkastusten järjestämistä koskevista periaatteista 18 päivänä joulukuuta 1997 annetun neuvoston direktiivin 97/78/EY (7) säännökset. |
| --- | --- |

(7)

Sveitsin valaliitto on sitoutunut sisällyttämään kansalliseen lainsäädäntöönsä kolmansista maista yhteisöön tuotavien tuotteiden eläinlääkinnällisten tarkastusten järjestämistä koskevista periaatteista 18 päivänä joulukuuta 1997 annetun neuvoston direktiivin 97/78/EY (7) säännökset.

| (8) | Sveitsin valaliitto on sitoutunut sisällyttämään kansalliseen lainsäädäntöönsä elintarvikkeiden mikrobiologisista vaatimuksista 15 päivänä marraskuuta 2005 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2073/2005 (8), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 853/2004 soveltamisalaan kuuluvia tuotteita sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 854/2004 ja (EY) N:o 882/2004 mukaisen virallisen valvonnan järjestämistä koskevien täytäntöönpanotoimenpiteiden vahvistamisesta, poikkeuksen tekemisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EY) N:o 852/2004 sekä asetusten (EY) N:o 853/2004 ja (EY) N:o 854/2004 muuttamisesta 5 päivänä joulukuuta 2005 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2074/2005 (9) sekä virallisia lihan trikiinitarkastuksia koskevista erityissäännöistä 5 päivänä joulukuuta 2005 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2075/2005 (10) säännökset. |
| --- | --- |

(8)

Sveitsin valaliitto on sitoutunut sisällyttämään kansalliseen lainsäädäntöönsä elintarvikkeiden mikrobiologisista vaatimuksista 15 päivänä marraskuuta 2005 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2073/2005 (8), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 853/2004 soveltamisalaan kuuluvia tuotteita sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 854/2004 ja (EY) N:o 882/2004 mukaisen virallisen valvonnan järjestämistä koskevien täytäntöönpanotoimenpiteiden vahvistamisesta, poikkeuksen tekemisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EY) N:o 852/2004 sekä asetusten (EY) N:o 853/2004 ja (EY) N:o 854/2004 muuttamisesta 5 päivänä joulukuuta 2005 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2074/2005 (9) sekä virallisia lihan trikiinitarkastuksia koskevista erityissäännöistä 5 päivänä joulukuuta 2005 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2075/2005 (10) säännökset.

| (9) | Olisi muutettava maataloussopimuksen liitteen 11 lisäys 1 niin, että otetaan huomioon zoonooseja ja yksityiskohtaisia sääntöjä koskeva yhteisön ja Sveitsin lainsäädäntö Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen kaupan osalta. |
| --- | --- |

(9)

Olisi muutettava maataloussopimuksen liitteen 11 lisäys 1 niin, että otetaan huomioon zoonooseja ja yksityiskohtaisia sääntöjä koskeva yhteisön ja Sveitsin lainsäädäntö Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen kaupan osalta.

| (10) | Olisi muutettava maataloussopimuksen liitteen 11 lisäykset 1, 2, 3, 4, 5 ja 10 yhteisön ja Sveitsin lainsäädäntöön tehtyjen, 1 päivänä heinäkuuta 2006 voimassa olleiden muutosten huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(10)

Olisi muutettava maataloussopimuksen liitteen 11 lisäykset 1, 2, 3, 4, 5 ja 10 yhteisön ja Sveitsin lainsäädäntöön tehtyjen, 1 päivänä heinäkuuta 2006 voimassa olleiden muutosten huomioon ottamiseksi.

| (11) | Sveitsin lainsäädännössä säädetyt terveystoimenpiteet on tunnustettu vastaaviksi kaupankäynnin tarkoituksiin ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläintuotteiden osalta. Olisi siis muutettava maataloussopimuksen liitteen 11 lisäys 6. |
| --- | --- |

(11)

Sveitsin lainsäädännössä säädetyt terveystoimenpiteet on tunnustettu vastaaviksi kaupankäynnin tarkoituksiin ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläintuotteiden osalta. Olisi siis muutettava maataloussopimuksen liitteen 11 lisäys 6.

| (12) | Maataloussopimuksen liitteen 11 lisäysten 5 ja 10 määräyksiä tarkastellaan uudelleen eläinlääkintäalan sekakomiteassa viimeistään vuoden kuluttua tämän päätöksen voimaantulopäivästä, |
| --- | --- |

(12)

Maataloussopimuksen liitteen 11 lisäysten 5 ja 10 määräyksiä tarkastellaan uudelleen eläinlääkintäalan sekakomiteassa viimeistään vuoden kuluttua tämän päätöksen voimaantulopäivästä,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Korvataan Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen maataloustuotteiden kauppaa koskevan sopimuksen (maataloussopimus) liitteen 11 lisäykset 1, 2, 3, 4, 6 ja 10 tämän päätöksen liitteen lisäyksillä.

2 artikla

Korvataan maataloussopimuksen liitteen 11 lisäyksessä 5 olevan 3 luvun V kohdan A kohta seuraavasti:

| ”A. | Sveitsin viranomaiset sitoutuvat perimään muista kuin tämän liitteen soveltamisalaan kuuluvista maista lähtöisin olevien elävien eläinten tarkastuksista vähintään asetuksen (EY) N:o 882/2004 VI luvussa säädettyihin virallisiin tarkastuksiin liittyvät maksut kyseisen asetuksen liitteessä V vahvistetuin vähimmäistaksoin.” |
| --- | --- |

”A.

Sveitsin viranomaiset sitoutuvat perimään muista kuin tämän liitteen soveltamisalaan kuuluvista maista lähtöisin olevien elävien eläinten tarkastuksista vähintään asetuksen (EY) N:o 882/2004 VI luvussa säädettyihin virallisiin tarkastuksiin liittyvät maksut kyseisen asetuksen liitteessä V vahvistetuin vähimmäistaksoin.”

3 artikla

Tämän kahtena kappaleena tehdyn päätöksen allekirjoittavat molemmat puheenjohtajat tai muut henkilöt, jotka on valtuutettu toimimaan osapuolten puolesta.

4 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Päätös tulee voimaan päivänä, jona jälkimmäinen allekirjoitus on tehty.

Allekirjoitettu Bernissä 1 päivänä joulukuuta 2006.

Sveitsin valaliiton puolesta

Valtuuskunnan päällikkö

Hans WYSS

Allekirjoitettu Brysselissä 1 päivänä joulukuuta 2006.

Euroopan yhteisön puolesta

Valtuuskunnan päällikkö

Paul VAN GELDORP

---

(1)  EUVL L 23, 28.1.2004, s. 27.

1

(2)  EUVL L 17, 20.1.2005, s. 1.

2

(3)  EUVL L 347, 30.12.2005, s. 93.

3

(4)  EUVL L 325, 12.12.2003, s. 31.

4

(5)  EUVL L 325, 12.12.2003, s. 1.

5

(6)  EUVL L 170, 1.7.2005, s. 12.

6

(7)  EYVL L 24, 30.1.1998, s. 9.

7

(8)  EUVL L 338, 22.12.2005, s. 1.

8

(9)  EUVL L 338, 22.12.2005, s. 27.

9

(10)  EUVL L 338, 22.12.2005, s. 60.

10

---

LIITE

Lisäys 1

TOIMENPITEET SAIRAUKSIEN TORJUMISEKSI JA ILMOITTAMISEKSI

I.   Suu- ja sorkkatauti

A.   LAINSÄÄDÄNTÖ

| Euroopan yhteisö | Sveitsi |
| --- | --- |
| 1. | Neuvoston direktiivi 2003/85/EY, annettu 29 päivänä syyskuuta 2003, yhteisön toimenpiteistä suu- ja sorkkataudin torjumiseksi, direktiivin 85/511/EY sekä päätösten 89/531/ETY ja 91/665/ETY kumoamisesta ja direktiivin 92/46/ETY muuttamisesta (EUVL L 306, 22.11.2003, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston direktiivin 2003/85/EY liitteen XI muuttamisesta tiettyjen jäsenvaltioiden kansallisten laboratorioiden osalta 16 päivänä elokuuta 2005 tehdyllä komission päätöksellä 2005/615/EY |

Euroopan yhteisö

Sveitsi

1.

Neuvoston direktiivi 2003/85/EY, annettu 29 päivänä syyskuuta 2003, yhteisön toimenpiteistä suu- ja sorkkataudin torjumiseksi, direktiivin 85/511/EY sekä päätösten 89/531/ETY ja 91/665/ETY kumoamisesta ja direktiivin 92/46/ETY muuttamisesta (EUVL L 306, 22.11.2003, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston direktiivin 2003/85/EY liitteen XI muuttamisesta tiettyjen jäsenvaltioiden kansallisten laboratorioiden osalta 16 päivänä elokuuta 2005 tehdyllä komission päätöksellä 2005/615/EY

| 1. | Laki eläinkulkutaudeista (LFE), annettu 1 päivänä heinäkuuta 1966, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä kesäkuuta 2004 (RS 916.40), ja erityisesti sen 1, 1 a ja 9 a § (erittäin tarttuvien eläinkulkutautien torjumista koskevat toimenpiteet, torjunnan tavoitteet) ja 57 § (tekniset täytäntöönpanomääräykset, kansainvälinen yhteistyö) |
| --- | --- |

1.

Laki eläinkulkutaudeista (LFE), annettu 1 päivänä heinäkuuta 1966, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä kesäkuuta 2004 (RS 916.40), ja erityisesti sen 1, 1 a ja 9 a § (erittäin tarttuvien eläinkulkutautien torjumista koskevat toimenpiteet, torjunnan tavoitteet) ja 57 § (tekniset täytäntöönpanomääräykset, kansainvälinen yhteistyö)

| 2. | Asetus eläinkulkutaudeista (OFE), annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 916.401), ja erityisesti sen 2 § (erittäin tarttuvat eläinkulkutaudit), 49 § (eläimille patogeenisten mikro-organismien käsittely), 73 ja 74 § (puhdistus ja desinfiointi), 77–98 § (erittäin tarttuvia eläinkulkutauteja koskevat yhteiset säännökset), 99–103 § (suu- ja sorkkataudin torjumista koskevat erityissäännökset) |
| --- | --- |

2.

Asetus eläinkulkutaudeista (OFE), annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 916.401), ja erityisesti sen 2 § (erittäin tarttuvat eläinkulkutaudit), 49 § (eläimille patogeenisten mikro-organismien käsittely), 73 ja 74 § (puhdistus ja desinfiointi), 77–98 § (erittäin tarttuvia eläinkulkutauteja koskevat yhteiset säännökset), 99–103 § (suu- ja sorkkataudin torjumista koskevat erityissäännökset)

| 3. | Asetus julkistaloudesta vastaavan ministeriön organisaatiosta, annettu 14 päivänä kesäkuuta 1999, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 10 päivänä maaliskuuta 2006 (RS 172.216.1), ja erityisesti sen 8 § (vertailulaboratorio, suu- ja sorkkataudin rekisteröinti, valvonta ja rokotteiden käyttöön saattaminen) |
| --- | --- |

3.

Asetus julkistaloudesta vastaavan ministeriön organisaatiosta, annettu 14 päivänä kesäkuuta 1999, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 10 päivänä maaliskuuta 2006 (RS 172.216.1), ja erityisesti sen 8 § (vertailulaboratorio, suu- ja sorkkataudin rekisteröinti, valvonta ja rokotteiden käyttöön saattaminen)

B.   SOVELTAMISTA KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT

| 1. | Komissio ja Sveitsin eläinlääkintävirasto ilmoittavat toisilleen aikomuksesta toteuttaa hätärokotuksia. Jos tilanne on erittäin kiireellinen, ilmoitetaan tehty päätös ja sen täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt. Joka tapauksessa eläinlääkintäalan sekakomitea aloittaa kuulemiset mahdollisimman nopeasti. |
| --- | --- |

1.

Komissio ja Sveitsin eläinlääkintävirasto ilmoittavat toisilleen aikomuksesta toteuttaa hätärokotuksia. Jos tilanne on erittäin kiireellinen, ilmoitetaan tehty päätös ja sen täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt. Joka tapauksessa eläinlääkintäalan sekakomitea aloittaa kuulemiset mahdollisimman nopeasti.

| 2. | Sveitsillä on eläinkulkutaudeista annetun asetuksen 97 § :n mukaisesti hätäsuunnitelma, joka on julkaistu Sveitsin eläinlääkintäviraston Internet-sivustolla. |
| --- | --- |

2.

Sveitsillä on eläinkulkutaudeista annetun asetuksen 97 § :n mukaisesti hätäsuunnitelma, joka on julkaistu Sveitsin eläinlääkintäviraston Internet-sivustolla.

| 3. | Yhteinen vertailulaboratorio suu- ja sorkkatautiviruksen tunnistamista varten on The Institute for Animal Health Pirbright Laboratory, Yhdistynyt kuningaskunta. Sveitsi vastaa sille tästä nimeämisestä aiheutuvien toimien kuluista. Laboratorion tarkoituksesta ja tehtävistä säädetään direktiivin 2003/85/EY liitteessä XVI. |
| --- | --- |

3.

Yhteinen vertailulaboratorio suu- ja sorkkatautiviruksen tunnistamista varten on The Institute for Animal Health Pirbright Laboratory, Yhdistynyt kuningaskunta. Sveitsi vastaa sille tästä nimeämisestä aiheutuvien toimien kuluista. Laboratorion tarkoituksesta ja tehtävistä säädetään direktiivin 2003/85/EY liitteessä XVI.

II.   Klassinen sikarutto

A.   LAINSÄÄDÄNTÖ

| Euroopan yhteisö | Sveitsi |
| --- | --- |
| Neuvoston direktiivi 2001/89/EY, annettu 23 päivänä lokakuuta 2001, yhteisön toimenpiteistä klassisen sikaruton torjumiseksi (EYVL L 316, 1.12.2001, s. 5), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan liittymisehtoja ja niiden sopimusten mukautuksia, joihin Euroopan unioni perustuu, koskevalla asiakirjalla — Liite II: Luettelo, jota tarkoitetaan liittymisasiakirjan 20 artiklassa — 6. Maatalous — B. Eläinlääkintää ja kasvinsuojelua koskeva lainsäädäntö — I Eläinlääkintää koskeva lainsäädäntö (EUVL L 236, 23.9.2003, s. 381) | 1. | Laki eläinkulkutaudeista (LFE), annettu 1 päivänä heinäkuuta 1966, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä kesäkuuta 2004 (RS 916.40), ja erityisesti sen 1, 1 a ja 9 a § (erittäin tarttuvien eläinkulkutautien torjumista koskevat toimenpiteet, torjunnan tavoitteet) ja 57 § (tekniset täytäntöönpanomääräykset, kansainvälinen yhteistyö) |

Euroopan yhteisö

Sveitsi

Neuvoston direktiivi 2001/89/EY, annettu 23 päivänä lokakuuta 2001, yhteisön toimenpiteistä klassisen sikaruton torjumiseksi (EYVL L 316, 1.12.2001, s. 5), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan liittymisehtoja ja niiden sopimusten mukautuksia, joihin Euroopan unioni perustuu, koskevalla asiakirjalla — Liite II: Luettelo, jota tarkoitetaan liittymisasiakirjan 20 artiklassa — 6. Maatalous — B. Eläinlääkintää ja kasvinsuojelua koskeva lainsäädäntö — I Eläinlääkintää koskeva lainsäädäntö (EUVL L 236, 23.9.2003, s. 381)

1.

Laki eläinkulkutaudeista (LFE), annettu 1 päivänä heinäkuuta 1966, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä kesäkuuta 2004 (RS 916.40), ja erityisesti sen 1, 1 a ja 9 a § (erittäin tarttuvien eläinkulkutautien torjumista koskevat toimenpiteet, torjunnan tavoitteet) ja 57 § (tekniset täytäntöönpanomääräykset, kansainvälinen yhteistyö)

| 2. | Asetus eläinkulkutaudeista (OFE), annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 916.401), ja erityisesti sen 2 § (erittäin tarttuvat eläinkulkutaudit) 40–47 § (jätteiden hävittäminen ja hyödyntäminen), 49 § (eläimille patogeenisten mikro-organismien käsittely), 73 ja 74 § (puhdistus ja desinfiointi), 77–98 § (erittäin tarttuvia eläinkulkutauteja koskevat yhteiset määräykset), 116–121 § (sikaruton toteaminen teurastuksen yhteydessä, sikaruton torjunta) |
| --- | --- |

2.

Asetus eläinkulkutaudeista (OFE), annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 916.401), ja erityisesti sen 2 § (erittäin tarttuvat eläinkulkutaudit) 40–47 § (jätteiden hävittäminen ja hyödyntäminen), 49 § (eläimille patogeenisten mikro-organismien käsittely), 73 ja 74 § (puhdistus ja desinfiointi), 77–98 § (erittäin tarttuvia eläinkulkutauteja koskevat yhteiset määräykset), 116–121 § (sikaruton toteaminen teurastuksen yhteydessä, sikaruton torjunta)

| 3. | Asetus julkistaloudesta vastaavan ministeriön organisaatiosta, annettu 14 kesäkuuta 1999, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 10 päivänä maaliskuuta 2006 (RS 172.216.1), ja erityisesti sen 8 § (vertailulaboratorio) |
| --- | --- |

3.

Asetus julkistaloudesta vastaavan ministeriön organisaatiosta, annettu 14 kesäkuuta 1999, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 10 päivänä maaliskuuta 2006 (RS 172.216.1), ja erityisesti sen 8 § (vertailulaboratorio)

| 4. | Asetus eläinten sivutuotteiden hävittämisestä (OESPA), annettu 23 päivänä kesäkuuta 2004, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 22 päivänä kesäkuuta 2005 (RS 916.441.22) |
| --- | --- |

4.

Asetus eläinten sivutuotteiden hävittämisestä (OESPA), annettu 23 päivänä kesäkuuta 2004, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 22 päivänä kesäkuuta 2005 (RS 916.441.22)

B.   SOVELTAMISTA KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT

| 1. | Komissio ja Sveitsin eläinlääkintävirasto ilmoittavat toisilleen aikomuksesta toteuttaa hätärokotuksia. Eläinlääkintäalan sekakomitea aloittaa kuulemiset mahdollisimman nopeasti. |
| --- | --- |

1.

Komissio ja Sveitsin eläinlääkintävirasto ilmoittavat toisilleen aikomuksesta toteuttaa hätärokotuksia. Eläinlääkintäalan sekakomitea aloittaa kuulemiset mahdollisimman nopeasti.

| 2. | Tarvittaessa ja eläinkulkutaudeista annetun asetuksen 117 § :n 5 momentin mukaisesti Sveitsin eläinlääkintävirasto antaa tekniset täytäntöönpanosäännökset torjunta- ja valvontavyöhykkeiltä peräisin olevan lihan leimaamisen ja käsittelyn osalta. |
| --- | --- |

2.

Tarvittaessa ja eläinkulkutaudeista annetun asetuksen 117 § :n 5 momentin mukaisesti Sveitsin eläinlääkintävirasto antaa tekniset täytäntöönpanosäännökset torjunta- ja valvontavyöhykkeiltä peräisin olevan lihan leimaamisen ja käsittelyn osalta.

| 3. | Eläinkulkutaudeista annetun asetuksen 121 § :n mukaisesti Sveitsi sitoutuu toteuttamaan klassisen sikaruton hävittämissuunnitelman luonnonvaraisten sikojen keskuudessa direktiivin 2001/89/EY 15 ja 16 artiklan mukaisesti. Eläinlääkintäalan sekakomitea aloittaa kuulemiset mahdollisimman nopeasti. |
| --- | --- |

3.

Eläinkulkutaudeista annetun asetuksen 121 § :n mukaisesti Sveitsi sitoutuu toteuttamaan klassisen sikaruton hävittämissuunnitelman luonnonvaraisten sikojen keskuudessa direktiivin 2001/89/EY 15 ja 16 artiklan mukaisesti. Eläinlääkintäalan sekakomitea aloittaa kuulemiset mahdollisimman nopeasti.

| 4. | Sveitsillä on eläinkulkutaudeista annetun asetuksen 97 § :n mukaisesti hätäsuunnitelma, joka on julkaistu Sveitsin eläinlääkintäviraston Internet-sivustolla. |
| --- | --- |

4.

Sveitsillä on eläinkulkutaudeista annetun asetuksen 97 § :n mukaisesti hätäsuunnitelma, joka on julkaistu Sveitsin eläinlääkintäviraston Internet-sivustolla.

| 5. | Paikalla toteutetut tarkastukset kuuluvat eläinlääkintäalan sekakomitealle, erityisesti direktiivin 2001/89/EY 21 artiklan ja eläintaudeista säädetyn lain 57 § :n perusteella. |
| --- | --- |

5.

Paikalla toteutetut tarkastukset kuuluvat eläinlääkintäalan sekakomitealle, erityisesti direktiivin 2001/89/EY 21 artiklan ja eläintaudeista säädetyn lain 57 § :n perusteella.

| 6. | Tarvittaessa Sveitsin eläinlääkintävirasto laatii eläinkulkutaudeista annetun asetuksen 89 § :n 2 momentin mukaisesti tekniset täytäntöönpanosäännökset sikojen serologisen valvonnan osalta torjunta- ja valvontavyöhykkeillä päätöksen 2002/106/EY (EYVL L 39, 9.2.2002, s. 71) liitteessä olevan IV luvun mukaisesti. |
| --- | --- |

6.

Tarvittaessa Sveitsin eläinlääkintävirasto laatii eläinkulkutaudeista annetun asetuksen 89 § :n 2 momentin mukaisesti tekniset täytäntöönpanosäännökset sikojen serologisen valvonnan osalta torjunta- ja valvontavyöhykkeillä päätöksen 2002/106/EY (EYVL L 39, 9.2.2002, s. 71) liitteessä olevan IV luvun mukaisesti.

| 7. | Yhteinen vertailulaboratorio klassisen sikaruton tunnistamista varten on Institut für Virologie der Tierärztlichen Hochschule Hannover, 15 Bünteweg 17, D-30559, Hannover, Saksa. Sveitsi vastaa sille tästä nimeämisestä aiheutuvien toimien kuluista. Laboratorion tarkoituksesta ja tehtävistä säädetään direktiivin 2001/89/EY liitteessä IV. |
| --- | --- |

7.

Yhteinen vertailulaboratorio klassisen sikaruton tunnistamista varten on Institut für Virologie der Tierärztlichen Hochschule Hannover, 15 Bünteweg 17, D-30559, Hannover, Saksa. Sveitsi vastaa sille tästä nimeämisestä aiheutuvien toimien kuluista. Laboratorion tarkoituksesta ja tehtävistä säädetään direktiivin 2001/89/EY liitteessä IV.

III.   Afrikkalainen sikarutto

A.   LAINSÄÄDÄNTÖ

| Euroopan yhteisö | Sveitsi |
| --- | --- |
| Neuvoston direktiivi 2002/60/EY, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2002, erityissäännöksistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi ja direktiivin 92/119/ETY muuttamisesta Teschenin taudin ja afrikkalaisen sikaruton osalta (EYVL L 192, 20.7.2002, s. 27), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan liittymisehtoja ja niiden sopimusten mukautuksia, joihin Euroopan unioni perustuu, koskevalla asiakirjalla — Liite II: Luettelo, jota tarkoitetaan liittymisasiakirjan 20 artiklassa — 6. Maatalous — B. Eläinlääkintää ja kasvinsuojelua koskeva lainsäädäntö — I Eläinlääkintää koskeva lainsäädäntö (EUVL L 236, 23.9.2003, s. 381) | 1. | Laki eläinkulkutaudeista (LFE), annettu 1 päivänä heinäkuuta 1966, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä kesäkuuta 2004 (RS 916.40), ja erityisesti sen 1, 1 a ja 9 a § (erittäin tarttuvien eläinkulkutautien torjumista koskevat toimenpiteet, torjunnan tavoitteet) ja 57 § (tekniset täytäntöönpanomääräykset, kansainvälinen yhteistyö) |

Euroopan yhteisö

Sveitsi

Neuvoston direktiivi 2002/60/EY, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2002, erityissäännöksistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi ja direktiivin 92/119/ETY muuttamisesta Teschenin taudin ja afrikkalaisen sikaruton osalta (EYVL L 192, 20.7.2002, s. 27), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan liittymisehtoja ja niiden sopimusten mukautuksia, joihin Euroopan unioni perustuu, koskevalla asiakirjalla — Liite II: Luettelo, jota tarkoitetaan liittymisasiakirjan 20 artiklassa — 6. Maatalous — B. Eläinlääkintää ja kasvinsuojelua koskeva lainsäädäntö — I Eläinlääkintää koskeva lainsäädäntö (EUVL L 236, 23.9.2003, s. 381)

1.

Laki eläinkulkutaudeista (LFE), annettu 1 päivänä heinäkuuta 1966, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä kesäkuuta 2004 (RS 916.40), ja erityisesti sen 1, 1 a ja 9 a § (erittäin tarttuvien eläinkulkutautien torjumista koskevat toimenpiteet, torjunnan tavoitteet) ja 57 § (tekniset täytäntöönpanomääräykset, kansainvälinen yhteistyö)

| 2. | Asetus eläinkulkutaudeista (OFE), annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 916.401), ja erityisesti sen 2 § (erittäin tarttuvat eläinkulkutaudit) 40–47 § (jätteiden hävittäminen ja hyödyntäminen), 49 § (eläimille patogeenisten mikro-organismien käsittely), 73 ja 74 § (puhdistus ja desinfiointi), 77–98 § (erittäin tarttuvia eläinkulkutauteja koskevat yhteiset määräykset), 116–121 § (sikaruton toteaminen teurastuksen yhteydessä, sikaruton torjunta) |
| --- | --- |

2.

Asetus eläinkulkutaudeista (OFE), annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 916.401), ja erityisesti sen 2 § (erittäin tarttuvat eläinkulkutaudit) 40–47 § (jätteiden hävittäminen ja hyödyntäminen), 49 § (eläimille patogeenisten mikro-organismien käsittely), 73 ja 74 § (puhdistus ja desinfiointi), 77–98 § (erittäin tarttuvia eläinkulkutauteja koskevat yhteiset määräykset), 116–121 § (sikaruton toteaminen teurastuksen yhteydessä, sikaruton torjunta)

| 3. | Asetus julkistaloudesta vastaavan ministeriön organisaatiosta, annettu 14 kesäkuuta 1999, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 10 päivänä maaliskuuta 2006 (RS 172.216.1), ja erityisesti sen 8 § (vertailulaboratorio) |
| --- | --- |

3.

Asetus julkistaloudesta vastaavan ministeriön organisaatiosta, annettu 14 kesäkuuta 1999, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 10 päivänä maaliskuuta 2006 (RS 172.216.1), ja erityisesti sen 8 § (vertailulaboratorio)

| 4. | Asetus eläinten sivutuotteiden hävittämisestä (OESPA), annettu 23 päivänä kesäkuuta 2004, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 22 päivänä kesäkuuta 2005 (RS 916.441.22) |
| --- | --- |

4.

Asetus eläinten sivutuotteiden hävittämisestä (OESPA), annettu 23 päivänä kesäkuuta 2004, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 22 päivänä kesäkuuta 2005 (RS 916.441.22)

B.   SOVELTAMISTA KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT

| 1. | Yhteisön vertailulaboratorio afrikkalaisen sikaruton tunnistamista varten on Centro de Investigación en Sanidad Animal, 28130 Valdeolmos, Madrid, Espanja. Sveitsi vastaa sille tästä nimeämisestä aiheutuvien toimien kuluista. Laboratorion tarkoituksesta ja tehtävistä säädetään direktiivin 2002/60/EY liitteessä V. |
| --- | --- |

1.

Yhteisön vertailulaboratorio afrikkalaisen sikaruton tunnistamista varten on Centro de Investigación en Sanidad Animal, 28130 Valdeolmos, Madrid, Espanja. Sveitsi vastaa sille tästä nimeämisestä aiheutuvien toimien kuluista. Laboratorion tarkoituksesta ja tehtävistä säädetään direktiivin 2002/60/EY liitteessä V.

| 2. | Sveitsillä on eläinkulkutaudeista annetun asetuksen 97 § :n mukaisesti hätäsuunnitelma, joka on julkaistu Sveitsin eläinlääkintäviraston Internet-sivustolla. |
| --- | --- |

2.

Sveitsillä on eläinkulkutaudeista annetun asetuksen 97 § :n mukaisesti hätäsuunnitelma, joka on julkaistu Sveitsin eläinlääkintäviraston Internet-sivustolla.

| 3. | Eläinkulkutaudeista annetun asetuksen 89 § :n 2 momentin mukaisesti Sveitsin eläinlääkintävirasto antaa tarvittaessa tekniset täytäntöönpanosäännökset afrikkalaisen sikaruton diagnoosimenetelmien osalta päätöksen 2003/422/EY (EUVL L 143, 11.6.2003, s. 35) säännösten mukaisesti. |
| --- | --- |

3.

Eläinkulkutaudeista annetun asetuksen 89 § :n 2 momentin mukaisesti Sveitsin eläinlääkintävirasto antaa tarvittaessa tekniset täytäntöönpanosäännökset afrikkalaisen sikaruton diagnoosimenetelmien osalta päätöksen 2003/422/EY (EUVL L 143, 11.6.2003, s. 35) säännösten mukaisesti.

| 4. | Paikalla toteutetut tarkastukset kuuluvat eläinlääkintäalan sekakomitealle, erityisesti direktiivin 2002/60/EY 20 artiklan ja eläintaudeista säädetyn lain 57 § :n perusteella. |
| --- | --- |

4.

Paikalla toteutetut tarkastukset kuuluvat eläinlääkintäalan sekakomitealle, erityisesti direktiivin 2002/60/EY 20 artiklan ja eläintaudeista säädetyn lain 57 § :n perusteella.

IV.   Afrikkalainen hevosrutto

A.   LAINSÄÄDÄNTÖ

| Euroopan yhteisö | Sveitsi |
| --- | --- |
| Neuvoston direktiivi 92/35/ETY, annettu 29 päivänä huhtikuuta 1992, afrikkalaisen hevosruton valvontasäännöistä ja torjuntatoimenpiteistä (EYVL L 157, 10.6.1992, s. 19), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna kuulemismenettelyä (määräenemmistö) noudattaen annetuissa neuvoston säädöksissä säädetyn täytäntöönpanovallan käytössä komissiota avustavia komiteoita koskevien säännösten mukauttamisesta päätökseen 1999/468/EY 14 päivänä huhtikuuta 2003 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 806/2003 (EUVL L 122, 16.5.2003, s. 1) | 1. | Laki eläinkulkutaudeista (LFE), annettu 1 päivänä heinäkuuta 1966, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä kesäkuuta 2004 (RS 916.40), ja erityisesti sen 1, 1 a ja 9 a § (erittäin tarttuvien eläinkulkutautien torjumista koskevat toimenpiteet, torjunnan tavoitteet) ja 57 § (tekniset täytäntöönpanomääräykset, kansainvälinen yhteistyö) |

Euroopan yhteisö

Sveitsi

Neuvoston direktiivi 92/35/ETY, annettu 29 päivänä huhtikuuta 1992, afrikkalaisen hevosruton valvontasäännöistä ja torjuntatoimenpiteistä (EYVL L 157, 10.6.1992, s. 19), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna kuulemismenettelyä (määräenemmistö) noudattaen annetuissa neuvoston säädöksissä säädetyn täytäntöönpanovallan käytössä komissiota avustavia komiteoita koskevien säännösten mukauttamisesta päätökseen 1999/468/EY 14 päivänä huhtikuuta 2003 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 806/2003 (EUVL L 122, 16.5.2003, s. 1)

1.

Laki eläinkulkutaudeista (LFE), annettu 1 päivänä heinäkuuta 1966, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä kesäkuuta 2004 (RS 916.40), ja erityisesti sen 1, 1 a ja 9 a § (erittäin tarttuvien eläinkulkutautien torjumista koskevat toimenpiteet, torjunnan tavoitteet) ja 57 § (tekniset täytäntöönpanomääräykset, kansainvälinen yhteistyö)

| 2. | Asetus eläinkulkutaudeista (OFE), annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 916.401), ja erityisesti sen 2 § (erittäin tarttuvat eläinkulkutaudit), 49 § (eläimille patogeenisten mikro-organismien käsittely), 73 ja 74 § (puhdistus ja desinfiointi), 77–98 § (erittäin tarttuvia eläinkulkutauteja koskevat yhteiset säännökset), 112–115 § (afrikkalaisen hevosruton torjumista koskevat erityissäännökset) |
| --- | --- |

2.

Asetus eläinkulkutaudeista (OFE), annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 916.401), ja erityisesti sen 2 § (erittäin tarttuvat eläinkulkutaudit), 49 § (eläimille patogeenisten mikro-organismien käsittely), 73 ja 74 § (puhdistus ja desinfiointi), 77–98 § (erittäin tarttuvia eläinkulkutauteja koskevat yhteiset säännökset), 112–115 § (afrikkalaisen hevosruton torjumista koskevat erityissäännökset)

| 3. | Asetus julkistaloudesta vastaavan ministeriön organisaatiosta, annettu 14 kesäkuuta 1999, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 10 päivänä maaliskuuta 2006 (RS 172.216.1), ja erityisesti sen 8 § (vertailulaboratorio) |
| --- | --- |

3.

Asetus julkistaloudesta vastaavan ministeriön organisaatiosta, annettu 14 kesäkuuta 1999, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 10 päivänä maaliskuuta 2006 (RS 172.216.1), ja erityisesti sen 8 § (vertailulaboratorio)

B.   SOVELTAMISTA KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT

| 1. | Jos Sveitsissä todetaan poikkeuksellisen vakava eläinkulkutauti, eläinlääkintäalan sekakomitea kokoontuu tarkastelemaan tilannetta. Sveitsin toimivaltaiset viranomaiset sitoutuvat toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet tämän tarkastelun tulosten perusteella. |
| --- | --- |

1.

Jos Sveitsissä todetaan poikkeuksellisen vakava eläinkulkutauti, eläinlääkintäalan sekakomitea kokoontuu tarkastelemaan tilannetta. Sveitsin toimivaltaiset viranomaiset sitoutuvat toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet tämän tarkastelun tulosten perusteella.

| 2. | Yhteinen vertailulaboratorio afrikkalaisen hevosruton tunnistamista varten on Laboratorio de Sanidad y Producción Animal, Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación, 28110 Algete, Madrid, Espanja. Sveitsi vastaa sille tästä nimeämisestä aiheutuvien toimien kuluista. Laboratorion tarkoituksesta ja tehtävistä säädetään direktiivin 92/35/ETY liitteessä III. |
| --- | --- |

2.

Yhteinen vertailulaboratorio afrikkalaisen hevosruton tunnistamista varten on Laboratorio de Sanidad y Producción Animal, Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación, 28110 Algete, Madrid, Espanja. Sveitsi vastaa sille tästä nimeämisestä aiheutuvien toimien kuluista. Laboratorion tarkoituksesta ja tehtävistä säädetään direktiivin 92/35/ETY liitteessä III.

| 3. | Paikalla toteutetut tarkastukset kuuluvat eläinlääkintäalan sekakomitealle, erityisesti direktiivin 92/35/ETY 16 artiklan ja eläintaudeista annetun lain 57 § :n perusteella. |
| --- | --- |

3.

Paikalla toteutetut tarkastukset kuuluvat eläinlääkintäalan sekakomitealle, erityisesti direktiivin 92/35/ETY 16 artiklan ja eläintaudeista annetun lain 57 § :n perusteella.

| 4. | Sveitsillä on eläinkulkutaudeista annetun asetuksen 97 § :n mukaisesti toimintasuunnitelma, joka on julkaistu Sveitsin eläinlääkintäviraston Internet-sivustolla. |
| --- | --- |

4.

Sveitsillä on eläinkulkutaudeista annetun asetuksen 97 § :n mukaisesti toimintasuunnitelma, joka on julkaistu Sveitsin eläinlääkintäviraston Internet-sivustolla.

V.   Lintuinfluenssa

A.   LAINSÄÄDÄNTÖ

| Euroopan yhteisö | Sveitsi |
| --- | --- |
| 1. | Neuvoston direktiivi 92/40/ETY, annettu 19 päivänä toukokuuta 1992, yhteisön toimenpiteistä avian-influenssan torjumiseksi (EYVL L 167, 22.6.1992, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna kuulemismenettelyä (määräenemmistö) noudattaen annetuissa neuvoston säädöksissä säädetyn täytäntöönpanovallan käytössä komissiota avustavia komiteoita koskevien säännösten mukauttamisesta päätökseen 1999/468/EY 14 päivänä huhtikuuta 2003 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 806/2003 (EUVL L 122, 16.5.2003, s. 1) |

Euroopan yhteisö

Sveitsi

1.

Neuvoston direktiivi 92/40/ETY, annettu 19 päivänä toukokuuta 1992, yhteisön toimenpiteistä avian-influenssan torjumiseksi (EYVL L 167, 22.6.1992, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna kuulemismenettelyä (määräenemmistö) noudattaen annetuissa neuvoston säädöksissä säädetyn täytäntöönpanovallan käytössä komissiota avustavia komiteoita koskevien säännösten mukauttamisesta päätökseen 1999/468/EY 14 päivänä huhtikuuta 2003 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 806/2003 (EUVL L 122, 16.5.2003, s. 1)

| 2. | Neuvoston direktiivi 2005/94/EY, annettu 20 päivänä joulukuuta 2005, yhteisön toimenpiteistä lintuinfluenssan torjumiseksi ja direktiivin 92/40/ETY kumoamisesta (EUVL L 10, 14.1.2006, s. 16) |
| --- | --- |

2.

Neuvoston direktiivi 2005/94/EY, annettu 20 päivänä joulukuuta 2005, yhteisön toimenpiteistä lintuinfluenssan torjumiseksi ja direktiivin 92/40/ETY kumoamisesta (EUVL L 10, 14.1.2006, s. 16)

| 1. | Laki eläinkulkutaudeista (LFE), annettu 1 päivänä heinäkuuta 1966, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä kesäkuuta 2004 (RS 916.40), ja erityisesti sen 1, 1 a ja 9 a § (erittäin tarttuvien eläinkulkutautien torjumista koskevat toimenpiteet, torjunnan tavoitteet) ja 57 § (tekniset täytäntöönpanomääräykset, kansainvälinen yhteistyö) |
| --- | --- |

1.

Laki eläinkulkutaudeista (LFE), annettu 1 päivänä heinäkuuta 1966, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä kesäkuuta 2004 (RS 916.40), ja erityisesti sen 1, 1 a ja 9 a § (erittäin tarttuvien eläinkulkutautien torjumista koskevat toimenpiteet, torjunnan tavoitteet) ja 57 § (tekniset täytäntöönpanomääräykset, kansainvälinen yhteistyö)

| 2. | Asetus eläinkulkutaudeista (OFE), annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 916.401), ja erityisesti sen 2 § (erittäin tarttuvat eläinkulkutaudit), 49 § (eläimille patogeenisten mikro-organismien käsittely), 73 ja 74 § (puhdistus ja desinfiointi), 77–98 § (erittäin tarttuvia eläinkulkutauteja koskevat yhteiset määräykset), 122–125 § (lintuinfluenssaa koskevat erityistoimenpiteet) |
| --- | --- |

2.

Asetus eläinkulkutaudeista (OFE), annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 916.401), ja erityisesti sen 2 § (erittäin tarttuvat eläinkulkutaudit), 49 § (eläimille patogeenisten mikro-organismien käsittely), 73 ja 74 § (puhdistus ja desinfiointi), 77–98 § (erittäin tarttuvia eläinkulkutauteja koskevat yhteiset määräykset), 122–125 § (lintuinfluenssaa koskevat erityistoimenpiteet)

| 3. | Asetus julkistaloudesta vastaavan ministeriön organisaatiosta, annettu 14 kesäkuuta 1999, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 10 päivänä maaliskuuta 2006 (RS 172.216.1), ja erityisesti sen 8 § (vertailulaboratorio) |
| --- | --- |

3.

Asetus julkistaloudesta vastaavan ministeriön organisaatiosta, annettu 14 kesäkuuta 1999, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 10 päivänä maaliskuuta 2006 (RS 172.216.1), ja erityisesti sen 8 § (vertailulaboratorio)

B.   SOVELTAMISTA KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT

| 1. | Yhteinen vertailulaboratorio lintuinfluenssan tunnistamista varten on Central Veterinary Laboratory, New Haw, Weybridge, Surrey KT15 3NB, Yhdistynyt kuningaskunta. Sveitsi vastaa sille tästä nimeämisestä aiheutuvien toimien kuluista. Laboratorion tarkoituksesta ja tehtävistä säädetään direktiivin 92/40/ETY liitteessä V ja direktiivin 2005/94/EY liitteessä VII olevassa 2 kohdassa. |
| --- | --- |

1.

Yhteinen vertailulaboratorio lintuinfluenssan tunnistamista varten on Central Veterinary Laboratory, New Haw, Weybridge, Surrey KT15 3NB, Yhdistynyt kuningaskunta. Sveitsi vastaa sille tästä nimeämisestä aiheutuvien toimien kuluista. Laboratorion tarkoituksesta ja tehtävistä säädetään direktiivin 92/40/ETY liitteessä V ja direktiivin 2005/94/EY liitteessä VII olevassa 2 kohdassa.

| 2. | Sveitsillä on eläinkulkutaudeista annetun asetuksen 97 § :n mukaisesti hätäsuunnitelma, joka on julkaistu Sveitsin eläinlääkintäviraston Internet-sivustolla. |
| --- | --- |

2.

Sveitsillä on eläinkulkutaudeista annetun asetuksen 97 § :n mukaisesti hätäsuunnitelma, joka on julkaistu Sveitsin eläinlääkintäviraston Internet-sivustolla.

| 3. | Paikalla toteutetut tarkastukset kuuluvat eläinlääkintäalan sekakomitealle, erityisesti direktiivin 92/40/ETY 18 artiklan, direktiivin 2005/94/EY 60 artiklan ja eläintaudeista säädetyn lain 57 § :n perusteella. |
| --- | --- |

3.

Paikalla toteutetut tarkastukset kuuluvat eläinlääkintäalan sekakomitealle, erityisesti direktiivin 92/40/ETY 18 artiklan, direktiivin 2005/94/EY 60 artiklan ja eläintaudeista säädetyn lain 57 § :n perusteella.

VI.   Newcastlen tauti

A.   LAINSÄÄDÄNTÖ

| Euroopan yhteisö | Sveitsi |
| --- | --- |
| Neuvoston direktiivi 92/66/ETY, annettu 14 päivänä heinäkuuta 1992, yhteisön toimenpiteistä Newcastlen taudin torjumiseksi (EYVL L 260, 5.9.1992, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna kuulemismenettelyä (määräenemmistö) noudattaen annetuissa neuvoston säädöksissä säädetyn täytäntöönpanovallan käytössä komissiota avustavia komiteoita koskevien säännösten mukauttamisesta päätökseen 1999/468/EY 14 päivänä huhtikuuta 2003 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 806/2003 (EUVL L 122, 16.5.2003, s. 1) | 1. | Laki eläinkulkutaudeista (LFE), annettu 1 päivänä heinäkuuta 1966, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä kesäkuuta 2004 (RS 916.40), ja erityisesti sen 1, 1 a ja 9 a § (erittäin tarttuvien eläinkulkutautien torjumista koskevat toimenpiteet, torjunnan tavoitteet) ja 57 § (tekniset täytäntöönpanomääräykset, kansainvälinen yhteistyö) |

Euroopan yhteisö

Sveitsi

Neuvoston direktiivi 92/66/ETY, annettu 14 päivänä heinäkuuta 1992, yhteisön toimenpiteistä Newcastlen taudin torjumiseksi (EYVL L 260, 5.9.1992, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna kuulemismenettelyä (määräenemmistö) noudattaen annetuissa neuvoston säädöksissä säädetyn täytäntöönpanovallan käytössä komissiota avustavia komiteoita koskevien säännösten mukauttamisesta päätökseen 1999/468/EY 14 päivänä huhtikuuta 2003 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 806/2003 (EUVL L 122, 16.5.2003, s. 1)

1.

Laki eläinkulkutaudeista (LFE), annettu 1 päivänä heinäkuuta 1966, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä kesäkuuta 2004 (RS 916.40), ja erityisesti sen 1, 1 a ja 9 a § (erittäin tarttuvien eläinkulkutautien torjumista koskevat toimenpiteet, torjunnan tavoitteet) ja 57 § (tekniset täytäntöönpanomääräykset, kansainvälinen yhteistyö)

| 2. | Asetus eläinkulkutaudeista (OFE), annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 916.401), ja erityisesti sen 2 § (erittäin tarttuvat eläinkulkutaudit), 40–47 § (jätteiden hävittäminen ja hyödyntäminen), 49 § (eläimille patogeenisten mikro-organismien käsittely), 73 ja 74 § (puhdistus ja desinfiointi), 77–98 § (erittäin tarttuvia eläinkulkutauteja koskevat yhteiset määräykset), 122–125 § (Newcastlen tautia koskevat erityistoimenpiteet) |
| --- | --- |

2.

Asetus eläinkulkutaudeista (OFE), annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 916.401), ja erityisesti sen 2 § (erittäin tarttuvat eläinkulkutaudit), 40–47 § (jätteiden hävittäminen ja hyödyntäminen), 49 § (eläimille patogeenisten mikro-organismien käsittely), 73 ja 74 § (puhdistus ja desinfiointi), 77–98 § (erittäin tarttuvia eläinkulkutauteja koskevat yhteiset määräykset), 122–125 § (Newcastlen tautia koskevat erityistoimenpiteet)

| 3. | Asetus julkistaloudesta vastaavan ministeriön organisaatiosta, annettu 14 kesäkuuta 1999, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 10 päivänä maaliskuuta 2006 (RS 172.216.1), ja erityisesti sen 8 § (vertailulaboratorio) |
| --- | --- |

3.

Asetus julkistaloudesta vastaavan ministeriön organisaatiosta, annettu 14 kesäkuuta 1999, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 10 päivänä maaliskuuta 2006 (RS 172.216.1), ja erityisesti sen 8 § (vertailulaboratorio)

| 4. | Sveitsin eläinlääkintäviraston ohje (tekninen direktiivi), annettu 20 päivänä kesäkuuta 1989, kyyhkysten paramyksovirusten torjunnasta (Bull. Off. vét. féd. 90 (13) s. 113 (rokotukset jne.)) |
| --- | --- |

4.

Sveitsin eläinlääkintäviraston ohje (tekninen direktiivi), annettu 20 päivänä kesäkuuta 1989, kyyhkysten paramyksovirusten torjunnasta (Bull. Off. vét. féd. 90 (13) s. 113 (rokotukset jne.))

| 5. | Asetus eläinten sivutuotteiden hävittämisestä (OESPA), annettu 23 päivänä kesäkuuta 2004, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 22 päivänä kesäkuuta 2005 (RS 916.441.22) |
| --- | --- |

5.

Asetus eläinten sivutuotteiden hävittämisestä (OESPA), annettu 23 päivänä kesäkuuta 2004, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 22 päivänä kesäkuuta 2005 (RS 916.441.22)

B.   SOVELTAMISTA KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT

| 1. | Yhteinen vertailulaboratorio Newcastlen taudin tunnistamista varten on Central Veterinary Laboratory, New Haw, Weybridge, Surrey KT15 3NB, Yhdistynyt kuningaskunta. Sveitsi vastaa sille tästä nimeämisestä aiheutuvien toimien kuluista. Laboratorion tarkoituksesta ja tehtävistä säädetään direktiivin 92/66/ETY liitteessä V. |
| --- | --- |

1.

Yhteinen vertailulaboratorio Newcastlen taudin tunnistamista varten on Central Veterinary Laboratory, New Haw, Weybridge, Surrey KT15 3NB, Yhdistynyt kuningaskunta. Sveitsi vastaa sille tästä nimeämisestä aiheutuvien toimien kuluista. Laboratorion tarkoituksesta ja tehtävistä säädetään direktiivin 92/66/ETY liitteessä V.

| 2. | Sveitsillä on eläinkulkutaudeista annetun asetuksen 97 § :n mukaisesti hätäsuunnitelma, joka on julkaistu Sveitsin eläinlääkintäviraston Internet-sivustolla. |
| --- | --- |

2.

Sveitsillä on eläinkulkutaudeista annetun asetuksen 97 § :n mukaisesti hätäsuunnitelma, joka on julkaistu Sveitsin eläinlääkintäviraston Internet-sivustolla.

| 3. | Direktiivin 92/66/ETY 17 ja 19 artiklassa säädetyistä ilmoituksista vastaa eläinlääkintäalan sekakomitea. |
| --- | --- |

3.

Direktiivin 92/66/ETY 17 ja 19 artiklassa säädetyistä ilmoituksista vastaa eläinlääkintäalan sekakomitea.

| 4. | Paikalla toteutetut tarkastukset kuuluvat eläinlääkintäalan sekakomitealle, erityisesti direktiivin 92/66/ETY 22 artiklan ja eläintaudeista annetun lain 57 § :n perusteella. |
| --- | --- |

4.

Paikalla toteutetut tarkastukset kuuluvat eläinlääkintäalan sekakomitealle, erityisesti direktiivin 92/66/ETY 22 artiklan ja eläintaudeista annetun lain 57 § :n perusteella.

VII.   Kalojen ja nilviäisten taudit

A.   LAINSÄÄDÄNTÖ

| Euroopan yhteisö | Sveitsi |
| --- | --- |
| 1. | Neuvoston direktiivi 93/53/ETY, annettu 24 päivänä kesäkuuta 1993, yhteisön vähimmäistoimenpiteistä tiettyjen kalatautien torjumiseksi (EYVL L 175, 19.7.1993, s. 23), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan liittymisehtoja ja niiden sopimusten mukautuksia, joihin Euroopan unioni perustuu, koskevalla asiakirjalla — Liite II: Luettelo, jota tarkoitetaan liittymisasiakirjan 20 artiklassa — 6. Maatalous — B. Eläinlääkintää ja kasvinsuojelua koskeva lainsäädäntö — I Eläinlääkintää koskeva lainsäädäntö (EUVL L 236, 23.9.2003, s. 381) |

Euroopan yhteisö

Sveitsi

1.

Neuvoston direktiivi 93/53/ETY, annettu 24 päivänä kesäkuuta 1993, yhteisön vähimmäistoimenpiteistä tiettyjen kalatautien torjumiseksi (EYVL L 175, 19.7.1993, s. 23), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan liittymisehtoja ja niiden sopimusten mukautuksia, joihin Euroopan unioni perustuu, koskevalla asiakirjalla — Liite II: Luettelo, jota tarkoitetaan liittymisasiakirjan 20 artiklassa — 6. Maatalous — B. Eläinlääkintää ja kasvinsuojelua koskeva lainsäädäntö — I Eläinlääkintää koskeva lainsäädäntö (EUVL L 236, 23.9.2003, s. 381)

| 2. | Neuvoston direktiivi 95/70/ETY, annettu 22 päivänä joulukuuta 1995, yhteisön vähimmäistoimista simpukoiden tiettyjen sairauksien torjumiseksi (EYVL L 332, 30.12.1995, s. 33), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna kuulemismenettelyä (määräenemmistö) noudattaen annetuissa neuvoston säädöksissä säädetyn täytäntöönpanovallan käytössä komissiota avustavia komiteoita koskevien säännösten mukauttamisesta päätökseen 1999/468/EY 14 päivänä huhtikuuta 2003 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 806/2003 (EUVL L 122, 16.5.2003, s. 1) |
| --- | --- |

2.

Neuvoston direktiivi 95/70/ETY, annettu 22 päivänä joulukuuta 1995, yhteisön vähimmäistoimista simpukoiden tiettyjen sairauksien torjumiseksi (EYVL L 332, 30.12.1995, s. 33), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna kuulemismenettelyä (määräenemmistö) noudattaen annetuissa neuvoston säädöksissä säädetyn täytäntöönpanovallan käytössä komissiota avustavia komiteoita koskevien säännösten mukauttamisesta päätökseen 1999/468/EY 14 päivänä huhtikuuta 2003 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 806/2003 (EUVL L 122, 16.5.2003, s. 1)

| 1. | Laki eläinkulkutaudeista (LFE), annettu 1 päivänä heinäkuuta 1966, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä kesäkuuta 2004 (RS 916.40), ja erityisesti sen 1, 1 a ja 10 § (eläinkulkutautien torjumista koskevat toimenpiteet) ja 57 § (tekniset täytäntöönpanomääräykset, kansainvälinen yhteistyö) |
| --- | --- |

1.

Laki eläinkulkutaudeista (LFE), annettu 1 päivänä heinäkuuta 1966, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä kesäkuuta 2004 (RS 916.40), ja erityisesti sen 1, 1 a ja 10 § (eläinkulkutautien torjumista koskevat toimenpiteet) ja 57 § (tekniset täytäntöönpanomääräykset, kansainvälinen yhteistyö)

| 2. | Asetus eläinkulkutaudeista (OFE), annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 916.401), ja erityisesti sen 3 ja 4 § (tarkoitetut eläinkulkutaudit), 61 § (kalastusluvan haltijan ja kalastuksen valvonnan vastuuelinten velvoitteet), 62–76 § (yleiset torjuntatoimenpiteet), 275–290 § (kalatauteja koskevat erityistoimenpiteet, diagnostinen laboratorio) |
| --- | --- |

2.

Asetus eläinkulkutaudeista (OFE), annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 916.401), ja erityisesti sen 3 ja 4 § (tarkoitetut eläinkulkutaudit), 61 § (kalastusluvan haltijan ja kalastuksen valvonnan vastuuelinten velvoitteet), 62–76 § (yleiset torjuntatoimenpiteet), 275–290 § (kalatauteja koskevat erityistoimenpiteet, diagnostinen laboratorio)

B.   SOVELTAMISTA KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT

| 1. | Lohenkasvatus ei ole nykyisin sallittua eikä lajia esiinny Sveitsissä. Sveitsi on luokitellut lohen tarttuvan anemian hävitettäväksi eläintaudiksi eläinkulkutaudeista annetun asetuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

1.

Lohenkasvatus ei ole nykyisin sallittua eikä lajia esiinny Sveitsissä. Sveitsi on luokitellut lohen tarttuvan anemian hävitettäväksi eläintaudiksi eläinkulkutaudeista annetun asetuksen mukaisesti.

| 2. | Eurooppalaisen tavallisen osterin kasvatusta ei nykyisin harjoiteta Sveitsissä. Jos bonamioosia tai marteilioosia ilmenee, Sveitsin eläinlääkintävirasto sitoutuu toteuttamaan tarvittavat yhteisön lainsäädännön mukaiset hätätoimenpiteet eläinkulkutaudeista säädetyn lain 57 § :n perusteella. |
| --- | --- |

2.

Eurooppalaisen tavallisen osterin kasvatusta ei nykyisin harjoiteta Sveitsissä. Jos bonamioosia tai marteilioosia ilmenee, Sveitsin eläinlääkintävirasto sitoutuu toteuttamaan tarvittavat yhteisön lainsäädännön mukaiset hätätoimenpiteet eläinkulkutaudeista säädetyn lain 57 § :n perusteella.

| 3. | Direktiivin 93/53/ETY 7 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa tiedot toimitetaan eläinlääkintäalan sekakomitealle. |
| --- | --- |

3.

Direktiivin 93/53/ETY 7 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa tiedot toimitetaan eläinlääkintäalan sekakomitealle.

| 4. | Yhteinen vertailulaboratorio kalatautien tunnistamista varten on Statens Veterinære Serumlaboratorium, Landbrugsministeriet, Hangövej 2, 8200 Århus, Tanska. Sveitsi vastaa sille tästä nimeämisestä aiheutuvien toimien kuluista. Laboratorion tarkoituksesta ja tehtävistä säädetään direktiivin 93/53/ETY liitteessä C. |
| --- | --- |

4.

Yhteinen vertailulaboratorio kalatautien tunnistamista varten on Statens Veterinære Serumlaboratorium, Landbrugsministeriet, Hangövej 2, 8200 Århus, Tanska. Sveitsi vastaa sille tästä nimeämisestä aiheutuvien toimien kuluista. Laboratorion tarkoituksesta ja tehtävistä säädetään direktiivin 93/53/ETY liitteessä C.

| 5. | Sveitsillä on eläinkulkutaudeista annetun asetuksen 97 § :n mukaisesti toimintasuunnitelma, joka on julkaistu Sveitsin eläinlääkintäviraston Internet-sivustolla. |
| --- | --- |

5.

Sveitsillä on eläinkulkutaudeista annetun asetuksen 97 § :n mukaisesti toimintasuunnitelma, joka on julkaistu Sveitsin eläinlääkintäviraston Internet-sivustolla.

| 6. | Paikalla toteutetut tarkastukset kuuluvat eläinlääkintäalan sekakomitealle, erityisesti direktiivin 93/53/ETY 16 artiklan, direktiivin 95/70/EY 8 artiklan ja eläintaudeista säädetyn lain 57 § :n perusteella. |
| --- | --- |

6.

Paikalla toteutetut tarkastukset kuuluvat eläinlääkintäalan sekakomitealle, erityisesti direktiivin 93/53/ETY 16 artiklan, direktiivin 95/70/EY 8 artiklan ja eläintaudeista säädetyn lain 57 § :n perusteella.

| 7. | Direktiivin 95/70/ETY 5 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa tiedot toimitetaan eläinlääkintäalan sekakomitealle. |
| --- | --- |

7.

Direktiivin 95/70/ETY 5 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa tiedot toimitetaan eläinlääkintäalan sekakomitealle.

| 8. | Yhteisön vertailulaboratorio nilviäisten tautien tunnistamista varten on Laboratoire IFREMER, BP 133, 17390 La Tremblade, Ranska. Sveitsi vastaa sille tästä nimeämisestä aiheutuvien toimien kuluista. Laboratorion tarkoituksesta ja tehtävistä säädetään direktiivin 95/70/ETY liitteessä B.VIII TARTTUVAT SPONGIFORMISET ENKEFALOPATIAT |
| --- | --- |

8.

Yhteisön vertailulaboratorio nilviäisten tautien tunnistamista varten on Laboratoire IFREMER, BP 133, 17390 La Tremblade, Ranska. Sveitsi vastaa sille tästä nimeämisestä aiheutuvien toimien kuluista. Laboratorion tarkoituksesta ja tehtävistä säädetään direktiivin 95/70/ETY liitteessä B.VIII TARTTUVAT SPONGIFORMISET ENKEFALOPATIAT

VIII.   Tarttuvat spongiformiset enkefalopatiat

A.   LAINSÄÄDÄNTÖ

| Euroopan yhteisö | Sveitsi |
| --- | --- |
| Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 999/2001, annettu 22 päivänä toukokuuta 2006, tiettyjen tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden ehkäisyä, valvontaa ja hävittämistä koskevista säännöistä (EYVL L 147, 31.5.2001, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 999/2001 liitteiden III ja XI muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden seurannasta ja nautaeläinten erikseen määritellystä riskiaineksesta Ruotsissa 4 päivänä toukokuuta 2006 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 688/2006 (EUVL L 120, 5.5.2006, s. 10) | 1. | Asetus eläinsuojelusta (OPAn), annettu 27 päivänä toukokuuta 1981, sellaisena kuin sen on viimeksi muutettuna 12 päivänä huhtikuuta 2006 (RS 455.1), ja erityisesti sen 64 f § (tainnutusmenetelmät) |

Euroopan yhteisö

Sveitsi

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 999/2001, annettu 22 päivänä toukokuuta 2006, tiettyjen tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden ehkäisyä, valvontaa ja hävittämistä koskevista säännöistä (EYVL L 147, 31.5.2001, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 999/2001 liitteiden III ja XI muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden seurannasta ja nautaeläinten erikseen määritellystä riskiaineksesta Ruotsissa 4 päivänä toukokuuta 2006 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 688/2006 (EUVL L 120, 5.5.2006, s. 10)

1.

Asetus eläinsuojelusta (OPAn), annettu 27 päivänä toukokuuta 1981, sellaisena kuin sen on viimeksi muutettuna 12 päivänä huhtikuuta 2006 (RS 455.1), ja erityisesti sen 64 f § (tainnutusmenetelmät)

| 2. | Asetus eläinten ja eläintuotteiden tuonnista, kauttakulusta ja viennistä (OITE), annettu 20 päivänä huhtikuuta 1988 (RS 916.443.11) |
| --- | --- |

2.

Asetus eläinten ja eläintuotteiden tuonnista, kauttakulusta ja viennistä (OITE), annettu 20 päivänä huhtikuuta 1988 (RS 916.443.11)

| 3. | Elintarvikelaki (LDAI), annettu 9 päivänä lokakuuta 1992, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 16 päivänä joulukuuta 2005 (RS 817.0), ja erityisesti sen 24 § (tarkastus ja näytteiden otto) ja 40 § (elintarvikkeiden valvonta) |
| --- | --- |

3.

Elintarvikelaki (LDAI), annettu 9 päivänä lokakuuta 1992, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 16 päivänä joulukuuta 2005 (RS 817.0), ja erityisesti sen 24 § (tarkastus ja näytteiden otto) ja 40 § (elintarvikkeiden valvonta)

| 4. | Sisäministeriön asetus eläinperäisistä elintarvikkeista, annettu 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 817.022.108), ja erityisesti sen 4 ja 7 § (ruhon osat, joiden käyttö on kielletty) |
| --- | --- |

4.

Sisäministeriön asetus eläinperäisistä elintarvikkeista, annettu 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 817.022.108), ja erityisesti sen 4 ja 7 § (ruhon osat, joiden käyttö on kielletty)

| 5. | Asetus eläinkulkutaudeista (OFE), annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 916.401), ja erityisesti sen 6 § (määritelmät ja lyhenteet), 36 § (elinkeinolupa), 61 § (ilmoitusvelvollisuus), 130 § (Sveitsin karjan valvonta), 175–185 § (tarttuvat spongiformiset enkefalopatiat), 297 § (valtakunnallinen täytäntöönpano), 301 § (kantonin eläinlääkärin tehtävät), 303 § (virallisten eläinlääkärien koulutus ja jatkokoulutus) ja 312 § (diagnoosilaboratoriot) |
| --- | --- |

5.

Asetus eläinkulkutaudeista (OFE), annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 916.401), ja erityisesti sen 6 § (määritelmät ja lyhenteet), 36 § (elinkeinolupa), 61 § (ilmoitusvelvollisuus), 130 § (Sveitsin karjan valvonta), 175–185 § (tarttuvat spongiformiset enkefalopatiat), 297 § (valtakunnallinen täytäntöönpano), 301 § (kantonin eläinlääkärin tehtävät), 303 § (virallisten eläinlääkärien koulutus ja jatkokoulutus) ja 312 § (diagnoosilaboratoriot)

| 6. | Asetus rehukirjasta (OLA1A), annettu 10 päivänä kesäkuuta 1999, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 916.307.1), ja erityisesti sen 28 § (karjaeläimille tarkoitettujen rehujen kuljetus), liitteen 1 osa 9 (maaeläintuotteet), osa 10 (kalat ja muut vesieläimet sekä niistä valmistetut tuotteet ja sivutuotteet) ja liite 4 (kiellettyjen aineiden luettelo) |
| --- | --- |

6.

Asetus rehukirjasta (OLA1A), annettu 10 päivänä kesäkuuta 1999, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 916.307.1), ja erityisesti sen 28 § (karjaeläimille tarkoitettujen rehujen kuljetus), liitteen 1 osa 9 (maaeläintuotteet), osa 10 (kalat ja muut vesieläimet sekä niistä valmistetut tuotteet ja sivutuotteet) ja liite 4 (kiellettyjen aineiden luettelo)

| 7. | Asetus eläinten sivutuotteiden hävittämisestä (OESPA), annettu 23 päivänä kesäkuuta 2004, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 22 päivänä kesäkuuta 2005 (RS 916.441.22) |
| --- | --- |

7.

Asetus eläinten sivutuotteiden hävittämisestä (OESPA), annettu 23 päivänä kesäkuuta 2004, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 22 päivänä kesäkuuta 2005 (RS 916.441.22)

B.   SOVELTAMISTA KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT

| 1. | Yhteisön vertailulaboratorio tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden tunnistamista varten on The Veterinary Laboratories Agency, Woodham Lane New Haw, Addlestone, Surrey KT15 3NB, Yhdistynyt kuningaskunta. Sveitsi vastaa sille tästä nimeämisestä aiheutuvien toimien kuluista. Laboratorion tarkoituksesta ja tehtävistä määrätään asetuksen (EY) N:o 999/2001 liitteessä X olevassa B luvussa. |
| --- | --- |

1.

Yhteisön vertailulaboratorio tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden tunnistamista varten on The Veterinary Laboratories Agency, Woodham Lane New Haw, Addlestone, Surrey KT15 3NB, Yhdistynyt kuningaskunta. Sveitsi vastaa sille tästä nimeämisestä aiheutuvien toimien kuluista. Laboratorion tarkoituksesta ja tehtävistä määrätään asetuksen (EY) N:o 999/2001 liitteessä X olevassa B luvussa.

| 2. | Eläinkulkutaudeista annetun asetuksen 57 § :n soveltamiseksi Sveitsillä on hätäsuunnitelma TSE:iden torjuntatoimenpiteitä varten. |
| --- | --- |

2.

Eläinkulkutaudeista annetun asetuksen 57 § :n soveltamiseksi Sveitsillä on hätäsuunnitelma TSE:iden torjuntatoimenpiteitä varten.

| 3. | Asetuksen (EY) N:o 999/2001 12 artiklan mukaisesti yhteisön jäsenvaltioissa jokainen eläin, jonka epäillään sairastuneen tarttuvaan spongiformiseen enkefalopatiaan, asetetaan virallisesti karanteeniin toimivaltaisen viranomaisen suorittaman kliinisen ja epidemiologisen tutkimuksen tuloksia odotettaessa tai teurastetaan virallisessa valvonnassa tehtävää laboratoriotutkimusta varten.
  Eläinkulkutaudeista annetun asetuksen 179 b ja 180 a § :n mukaisesti Sveitsi kieltää sellaisten eläinten teurastuksen, joilla epäillään tarttuvaa spongiformista enkefalopatiaa. Epäilyksen alaiset eläimet on teurastettava verta vuodattamatta ja poltettava. Niiden aivot on tutkittava sveitsiläisessä TSE-vertailulaboratoriossa.
  Eläinkulkutaudeista annetun asetuksen 10 § :n mukaisesti Sveitsissä käytetään nautojen tunnistamisessa pysyvää järjestelmää, jonka avulla voidaan löytää emoeläimet ja alkuperäkarja sekä todeta, että naudat eivät ole epäilyksen alaisten tai naudan spongiformiseen enkefalopatiaan sairastuneiden naaraiden jälkeläisiä.
  Eläinkulkutaudeista annetun asetuksen 179 c § :n mukaisesti Sveitsi teurastaa BSE-tartunnan saaneet eläimet sekä naudan spongiformiseen enkefalopatiaan sairastuneiden naaraiden jälkeläiset, jotka ovat syntyneet taudin diagnosointia edeltävinä kahtena vuonna. Heinäkuun 1 päivästä 1999 lähtien on suoritettu myös laajamittaisia teurastuksia (koko karjan teurastamisia on suoritettu 14 päivän joulukuuta 1996 ja 30 päivän kesäkuuta 1999 välisenä aikana). |
| --- | --- |

3.

Asetuksen (EY) N:o 999/2001 12 artiklan mukaisesti yhteisön jäsenvaltioissa jokainen eläin, jonka epäillään sairastuneen tarttuvaan spongiformiseen enkefalopatiaan, asetetaan virallisesti karanteeniin toimivaltaisen viranomaisen suorittaman kliinisen ja epidemiologisen tutkimuksen tuloksia odotettaessa tai teurastetaan virallisessa valvonnassa tehtävää laboratoriotutkimusta varten.

Eläinkulkutaudeista annetun asetuksen 179 b ja 180 a § :n mukaisesti Sveitsi kieltää sellaisten eläinten teurastuksen, joilla epäillään tarttuvaa spongiformista enkefalopatiaa. Epäilyksen alaiset eläimet on teurastettava verta vuodattamatta ja poltettava. Niiden aivot on tutkittava sveitsiläisessä TSE-vertailulaboratoriossa.

Eläinkulkutaudeista annetun asetuksen 10 § :n mukaisesti Sveitsissä käytetään nautojen tunnistamisessa pysyvää järjestelmää, jonka avulla voidaan löytää emoeläimet ja alkuperäkarja sekä todeta, että naudat eivät ole epäilyksen alaisten tai naudan spongiformiseen enkefalopatiaan sairastuneiden naaraiden jälkeläisiä.

Eläinkulkutaudeista annetun asetuksen 179 c § :n mukaisesti Sveitsi teurastaa BSE-tartunnan saaneet eläimet sekä naudan spongiformiseen enkefalopatiaan sairastuneiden naaraiden jälkeläiset, jotka ovat syntyneet taudin diagnosointia edeltävinä kahtena vuonna. Heinäkuun 1 päivästä 1999 lähtien on suoritettu myös laajamittaisia teurastuksia (koko karjan teurastamisia on suoritettu 14 päivän joulukuuta 1996 ja 30 päivän kesäkuuta 1999 välisenä aikana).

| 4. | Eläinkulkutaudeista annetun asetuksen 180 b § :n mukaisesti Sveitsi lopettaa scrapien saaneet eläimet, niiden emät, tartunnan saaneiden emien suorat jälkeläiset sekä kaikki muut lauman lampaat ja vuohet seuraavia lukuun ottamatta:






  — | lampaat, joilla on vähintään yksi ARR-alleeli eikä yhtään VRQ-alleelia ja |
| --- | --- | --- |

4.

Eläinkulkutaudeista annetun asetuksen 180 b § :n mukaisesti Sveitsi lopettaa scrapien saaneet eläimet, niiden emät, tartunnan saaneiden emien suorat jälkeläiset sekä kaikki muut lauman lampaat ja vuohet seuraavia lukuun ottamatta:

—

lampaat, joilla on vähintään yksi ARR-alleeli eikä yhtään VRQ-alleelia ja

| — | alle kahden kuukauden ikäisen eläimet, jotka on tarkoitettu yksinomaan teurastettavaksi. Näiden eläinten pää ja vatsaontelon elimet hävitetään eläinten sivutuotteiden hävittämisestä annetun asetuksen (OESPA) säännösten mukaisesti. |
| --- | --- |

—

alle kahden kuukauden ikäisen eläimet, jotka on tarkoitettu yksinomaan teurastettavaksi. Näiden eläinten pää ja vatsaontelon elimet hävitetään eläinten sivutuotteiden hävittämisestä annetun asetuksen (OESPA) säännösten mukaisesti.

Kun kyseessä on vähälukuinen rotu, lauman hävittämisestä voidaan poikkeuksellisesti luopua. Tällöin lauma asetetaan virallisen eläinlääkärin valvontaan kahdeksi vuodeksi, jonka aikana lauman eläimet tutkitaan kliinisesti kahdesti vuodessa. Jos tämän kauden aikana eläimiä toimitetaan teurastettavaksi, niiden päät, mukaan lukien risat (tonsillat), analysoidaan TSE-vertailulaboratorioissa.

Näitä toimenpiteitä tarkistetaan eläinten terveyden seurannasta saatujen tulosten perusteella. Seurantakautta pidennetään, jos laumassa havaitaan uusi tautitapaus.

Jos lampaassa tai vuohessa vahvistetaan BSE, Sveitsi sitoutuu toteuttamaan asetuksen (EY) N:o 999/2001 liitteessä VII säädetyt toimenpiteet.

| 5. | Asetuksen (EY) N:o 999/2001 7 artiklan mukaisesti yhteisön jäsenvaltiot kieltävät muunnettujen eläinproteiinien käytön elintarvikkeiden tuotantoa varten tarhattujen, lihotettujen tai kasvatettujen eläinten ruokinnassa. Yhteisön jäsenvaltioissa sovelletaan johdettujen eläinproteiinien täyttä käyttökieltoa märehtijöiden ruokinnassa.
  Eläinten sivutuotteiden hävittämisestä annetun asetuksen (OESPA) 18 § :n mukaisesti Sveitsi on kieltänyt kaiken eläinproteiinin käytön kasvatuseläinten ruokinnassa; kielto tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 2001. |
| --- | --- |

5.

Asetuksen (EY) N:o 999/2001 7 artiklan mukaisesti yhteisön jäsenvaltiot kieltävät muunnettujen eläinproteiinien käytön elintarvikkeiden tuotantoa varten tarhattujen, lihotettujen tai kasvatettujen eläinten ruokinnassa. Yhteisön jäsenvaltioissa sovelletaan johdettujen eläinproteiinien täyttä käyttökieltoa märehtijöiden ruokinnassa.

Eläinten sivutuotteiden hävittämisestä annetun asetuksen (OESPA) 18 § :n mukaisesti Sveitsi on kieltänyt kaiken eläinproteiinin käytön kasvatuseläinten ruokinnassa; kielto tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 2001.

| 6. | Asetuksen (EY) N:o 999/2001 6 artiklan ja liitteessä III olevan A luvun mukaisesti yhteisön jäsenvaltiot ottavat käyttöön vuotuisen BSE-seurantaohjelman. Ohjelmaan sisältyy BSE-pikatesti kaikille yli 24 kuukauden ikäisille hätäteurastetuille, tilalla kuolleille tai ante mortem -tarkastuksessa sairaiksi havaituille naudoille sekä kaikille yli 30 kuukauden ikäisille ihmisravinnoksi teurastetuille eläimille.
  Sveitsissä käytettävät BSE-pikatestit on lueteltu asetuksen (EY) N:o 999/2001 liitteessä X olevassa C luvussa.
  Eläinkulkutauteja koskevan asetuksen 179 § :n mukaisesti Sveitsissä suoritetaan pakollinen BSE-pikatesti kaikille yli 30 kuukauden ikäisille hätäteurastetuille, tilalla kuolleille tai ante mortem -tarkastuksessa sairaiksi havaituille naudoille sekä näyte-erälle ihmisravinnoksi teurastettuja yli 30 kuukauden ikäisiä nautoja. Lisäksi elintarvikealan toimijat ovat toteuttaneet ihmisravinnoksi teurastettujen yli 20-kuukautisten nautojen vapaaehtoisen valvontaohjelman. |
| --- | --- |

6.

Asetuksen (EY) N:o 999/2001 6 artiklan ja liitteessä III olevan A luvun mukaisesti yhteisön jäsenvaltiot ottavat käyttöön vuotuisen BSE-seurantaohjelman. Ohjelmaan sisältyy BSE-pikatesti kaikille yli 24 kuukauden ikäisille hätäteurastetuille, tilalla kuolleille tai ante mortem -tarkastuksessa sairaiksi havaituille naudoille sekä kaikille yli 30 kuukauden ikäisille ihmisravinnoksi teurastetuille eläimille.

Sveitsissä käytettävät BSE-pikatestit on lueteltu asetuksen (EY) N:o 999/2001 liitteessä X olevassa C luvussa.

Eläinkulkutauteja koskevan asetuksen 179 § :n mukaisesti Sveitsissä suoritetaan pakollinen BSE-pikatesti kaikille yli 30 kuukauden ikäisille hätäteurastetuille, tilalla kuolleille tai ante mortem -tarkastuksessa sairaiksi havaituille naudoille sekä näyte-erälle ihmisravinnoksi teurastettuja yli 30 kuukauden ikäisiä nautoja. Lisäksi elintarvikealan toimijat ovat toteuttaneet ihmisravinnoksi teurastettujen yli 20-kuukautisten nautojen vapaaehtoisen valvontaohjelman.

| 7. | Asetuksen (EY) N:o 999/2001 6 artiklan ja liitteessä III olevan A luvun mukaisesti yhteisön jäsenvaltiot ottavat käyttöön vuotuisen scrapie-seurantaohjelman.
  Eläinkulkutaudeista annetun asetuksen 177 § :n mukaisesti Sveitsi ottaa käyttöön yli 12 kuukauden ikäisten lampaiden ja vuohien TSE:iden valvontaohjelman. Hätäteurastetut, tilalla kuolleet tai ante mortem -tarkastuksessa sairaiksi havaitut eläimet sekä ihmisravinnoksi teurastetut eläimet on tarkastettu kesäkuusta 2004 heinäkuuhun 2005 ulottuvalla kaudella. Koska kaikki näytteet osoittautuivat BSE-negatiivisiksi, näytteitä otetaan seurantatarkoituksia varten sairaiksi epäillyistä eläimistä, hätäteurastetuista eläimistä ja tilalla kuolleista eläimistä.
  Eläinlääkintäalan sekakomitea käsittelee lampaiden ja vuohien TSE-seurantaa koskevan lainsäädännön samankaltaisuuksien tunnustamista. |
| --- | --- |

7.

Asetuksen (EY) N:o 999/2001 6 artiklan ja liitteessä III olevan A luvun mukaisesti yhteisön jäsenvaltiot ottavat käyttöön vuotuisen scrapie-seurantaohjelman.

Eläinkulkutaudeista annetun asetuksen 177 § :n mukaisesti Sveitsi ottaa käyttöön yli 12 kuukauden ikäisten lampaiden ja vuohien TSE:iden valvontaohjelman. Hätäteurastetut, tilalla kuolleet tai ante mortem -tarkastuksessa sairaiksi havaitut eläimet sekä ihmisravinnoksi teurastetut eläimet on tarkastettu kesäkuusta 2004 heinäkuuhun 2005 ulottuvalla kaudella. Koska kaikki näytteet osoittautuivat BSE-negatiivisiksi, näytteitä otetaan seurantatarkoituksia varten sairaiksi epäillyistä eläimistä, hätäteurastetuista eläimistä ja tilalla kuolleista eläimistä.

Eläinlääkintäalan sekakomitea käsittelee lampaiden ja vuohien TSE-seurantaa koskevan lainsäädännön samankaltaisuuksien tunnustamista.

| 8. | Asetuksen (EY) N:o 999/2001 6 artiklassa, liitteessä III olevassa B luvussa ja liitteessä IV olevassa 3.III kohdassa tarkoitettu tiedottaminen kuuluu eläinlääkintäalan sekakomitean tehtäviin. |
| --- | --- |

8.

Asetuksen (EY) N:o 999/2001 6 artiklassa, liitteessä III olevassa B luvussa ja liitteessä IV olevassa 3.III kohdassa tarkoitettu tiedottaminen kuuluu eläinlääkintäalan sekakomitean tehtäviin.

| 9. | Paikalla toteutetut tarkastukset kuuluvat eläinlääkintäalan sekakomitealle, erityisesti asetuksen (EY) N:o 999/2001 21 artiklan ja eläinkulkutaudeista annetun lain 57 § :n perusteella. |
| --- | --- |

9.

Paikalla toteutetut tarkastukset kuuluvat eläinlääkintäalan sekakomitealle, erityisesti asetuksen (EY) N:o 999/2001 21 artiklan ja eläinkulkutaudeista annetun lain 57 § :n perusteella.

C.   LISÄTIEDOT

| 1. | Tammikuun 1 päivästä 2003 alkaen ja eläinjätteiden tuhoamisesta aiheutuviin kustannuksiin myönnettävistä tuista 20 päivänä marraskuuta 2002 annetun asetuksen (RS 916.406) mukaisesti Sveitsi on ottanut käyttöön taloudellisen kannustimen niitä maatiloja varten, joilla naudat ovat syntyneet, ja niitä teurastamoja varten, joissa naudat teurastetaan, kunhan ne noudattavat voimassa olevissa säädöksissä eläinten siirroista säädettyjä ilmoitusmenettelyitä. |
| --- | --- |

1.

Tammikuun 1 päivästä 2003 alkaen ja eläinjätteiden tuhoamisesta aiheutuviin kustannuksiin myönnettävistä tuista 20 päivänä marraskuuta 2002 annetun asetuksen (RS 916.406) mukaisesti Sveitsi on ottanut käyttöön taloudellisen kannustimen niitä maatiloja varten, joilla naudat ovat syntyneet, ja niitä teurastamoja varten, joissa naudat teurastetaan, kunhan ne noudattavat voimassa olevissa säädöksissä eläinten siirroista säädettyjä ilmoitusmenettelyitä.

| 2. | Asetuksen (EY) N:o 999/2001 8 artiklan ja liitteessä XI olevan 1 kohdan mukaisesti yhteisön jäsenvaltiot keräävät ja tuhoavat erikseen määritellyn riskiaineksen.
  Naudoista saatavan riskiaineksen luetteloon kuuluvat seuraavat: kallo lukuun ottamatta alaleukaa mutta aivot ja silmät mukaan luettuina sekä yli 12 kuukauden ikäisten nautaeläinten selkäydin, selkäranka lukuun ottamatta häntänikamia ja kaulanikamien, rintanikamien ja lannerangan nikamien oka- ja poikkihaarakkeita ja ristiluun keskiharjua (crista sacralis mediana) ja ristiluun ”siipiä” mutta mukaan lukien takajuuren hermosolmu ja yli 24 kuukauden ikäisten nautaeläinten selkäydin sekä kaikenikäisten nautaeläinten risat (tonsillat), suolisto pohjukaissuolesta peräsuoleen ja suolilieve.
  Lampaista ja vuohista saatavan riskiaineksen luetteloon kuuluvat seuraavat: yli 12 kuukauden ikäisten tai sellaisten lampaiden ja vuohien, joiden ikenistä on puhjennut pysyvä etuhammas, kallo, aivot ja silmät mukaan luettuina, risat (tonsillat) ja selkäydin, sekä kaikenikäisten lampaiden ja vuohien perna ja sykkyräsuoli (ileum).
  Eläinkulkutaudeista annetun asetuksen 179 d § :n ja eläinperäisistä elintarvikkeista annetun asetuksen 4 § :n mukaisesti Sveitsi on ottanut käyttöön menettelyn erikseen määritellyn riskiaineksen poistamiseksi eläinten ja ihmisten ravintoketjusta. Naudoista saatavan erikseen määritellyn riskiaineksen luetteloon kuuluvat erityisesti yli 30 kuukauden ikäisten eläinten selkäranka sekä kaikenikäisten eläinten risat (tonsillat), suolisto pohjukaissuolesta peräsuoleen ja suolilieve.
  Eläinkulkutaudeista annetun asetuksen 180 c § :n ja eläinperäisistä elintarvikkeista annetun asetuksen 4 § :n mukaisesti Sveitsi on ottanut käyttöön menettelyn erikseen määritellyn riskiaineksen poistamiseksi eläinten ja ihmisten ravintoketjusta. Lampaista ja vuohista saatavan erikseen määritellyn riskiaineksen luetteloon kuuluvat erityisesti aivot, joita ei ole poistettu kallosta, selkäydin ja kovakalvo (Dura mater) sekä yli 12 kuukauden ikäisten eläinten tai eläinten, joiden ikenistä on puhjennut pysyvä etuhammas, risat (tonsillat) ja kaiken ikäisten eläinten perna ja sykkyräsuoli (ileum). |
| --- | --- |

2.

Asetuksen (EY) N:o 999/2001 8 artiklan ja liitteessä XI olevan 1 kohdan mukaisesti yhteisön jäsenvaltiot keräävät ja tuhoavat erikseen määritellyn riskiaineksen.

Naudoista saatavan riskiaineksen luetteloon kuuluvat seuraavat: kallo lukuun ottamatta alaleukaa mutta aivot ja silmät mukaan luettuina sekä yli 12 kuukauden ikäisten nautaeläinten selkäydin, selkäranka lukuun ottamatta häntänikamia ja kaulanikamien, rintanikamien ja lannerangan nikamien oka- ja poikkihaarakkeita ja ristiluun keskiharjua (crista sacralis mediana) ja ristiluun ”siipiä” mutta mukaan lukien takajuuren hermosolmu ja yli 24 kuukauden ikäisten nautaeläinten selkäydin sekä kaikenikäisten nautaeläinten risat (tonsillat), suolisto pohjukaissuolesta peräsuoleen ja suolilieve.

Lampaista ja vuohista saatavan riskiaineksen luetteloon kuuluvat seuraavat: yli 12 kuukauden ikäisten tai sellaisten lampaiden ja vuohien, joiden ikenistä on puhjennut pysyvä etuhammas, kallo, aivot ja silmät mukaan luettuina, risat (tonsillat) ja selkäydin, sekä kaikenikäisten lampaiden ja vuohien perna ja sykkyräsuoli (ileum).

Eläinkulkutaudeista annetun asetuksen 179 d § :n ja eläinperäisistä elintarvikkeista annetun asetuksen 4 § :n mukaisesti Sveitsi on ottanut käyttöön menettelyn erikseen määritellyn riskiaineksen poistamiseksi eläinten ja ihmisten ravintoketjusta. Naudoista saatavan erikseen määritellyn riskiaineksen luetteloon kuuluvat erityisesti yli 30 kuukauden ikäisten eläinten selkäranka sekä kaikenikäisten eläinten risat (tonsillat), suolisto pohjukaissuolesta peräsuoleen ja suolilieve.

Eläinkulkutaudeista annetun asetuksen 180 c § :n ja eläinperäisistä elintarvikkeista annetun asetuksen 4 § :n mukaisesti Sveitsi on ottanut käyttöön menettelyn erikseen määritellyn riskiaineksen poistamiseksi eläinten ja ihmisten ravintoketjusta. Lampaista ja vuohista saatavan erikseen määritellyn riskiaineksen luetteloon kuuluvat erityisesti aivot, joita ei ole poistettu kallosta, selkäydin ja kovakalvo (Dura mater) sekä yli 12 kuukauden ikäisten eläinten tai eläinten, joiden ikenistä on puhjennut pysyvä etuhammas, risat (tonsillat) ja kaiken ikäisten eläinten perna ja sykkyräsuoli (ileum).

| 3. | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1774/2002 vahvistetaan terveyssäännöt, joita on sovellettava eläinten sivutuotteisiin, joita ei ole tarkoitettu ihmisravinnoksi yhteisön jäsenvaltioissa.
  Eläinten sivutuotteiden tuhoamisesta annetun asetuksen 13 § :n mukaisesti Sveitsissä poltetaan luokkaan 1 kuuluvat eläinten sivutuotteet, erikseen määritetyt riskiainekset ja tilalla kuolleet eläimet mukaan luettuina. |
| --- | --- |

3.

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1774/2002 vahvistetaan terveyssäännöt, joita on sovellettava eläinten sivutuotteisiin, joita ei ole tarkoitettu ihmisravinnoksi yhteisön jäsenvaltioissa.

Eläinten sivutuotteiden tuhoamisesta annetun asetuksen 13 § :n mukaisesti Sveitsissä poltetaan luokkaan 1 kuuluvat eläinten sivutuotteet, erikseen määritetyt riskiainekset ja tilalla kuolleet eläimet mukaan luettuina.

IX.   Lampaiden bluetongue -tauti

A.   LAINSÄÄDÄNTÖ

| Euroopan yhteisö | Sveitsi |
| --- | --- |
| Neuvoston direktiivi 2000/75/EY, annettu 20 päivänä marraskuuta 2000, lampaan bluetongue-taudin torjunta- ja hävittämistoimenpiteitä koskevista erityissäännöksistä | 1. | Laki eläinkulkutaudeista (LFE), annettu 1 päivänä heinäkuuta 1966, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä kesäkuuta 2004 (RS 916.40), ja erityisesti sen 1, 1 a ja 9 a § (erittäin tarttuvien eläinkulkutautien torjumista koskevat toimenpiteet, torjunnan tavoitteet) ja 57 § (tekniset täytäntöönpanomääräykset, kansainvälinen yhteistyö) |

Euroopan yhteisö

Sveitsi

Neuvoston direktiivi 2000/75/EY, annettu 20 päivänä marraskuuta 2000, lampaan bluetongue-taudin torjunta- ja hävittämistoimenpiteitä koskevista erityissäännöksistä

1.

Laki eläinkulkutaudeista (LFE), annettu 1 päivänä heinäkuuta 1966, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä kesäkuuta 2004 (RS 916.40), ja erityisesti sen 1, 1 a ja 9 a § (erittäin tarttuvien eläinkulkutautien torjumista koskevat toimenpiteet, torjunnan tavoitteet) ja 57 § (tekniset täytäntöönpanomääräykset, kansainvälinen yhteistyö)

| 2. | Asetus eläinkulkutaudeista (OFE), annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 916.401), ja erityisesti sen 2 § (erittäin tarttuvat eläinkulkutaudit), 73 ja 74 § (puhdistus ja desinfiointi), 77–98 § (erittäin tarttuvia eläinkulkutauteja koskevat yhteiset määräykset), 126 ja 127 § (muita erittäin tarttuvia eläinkulkutauteja koskevat yhteiset määräykset) |
| --- | --- |

2.

Asetus eläinkulkutaudeista (OFE), annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 916.401), ja erityisesti sen 2 § (erittäin tarttuvat eläinkulkutaudit), 73 ja 74 § (puhdistus ja desinfiointi), 77–98 § (erittäin tarttuvia eläinkulkutauteja koskevat yhteiset määräykset), 126 ja 127 § (muita erittäin tarttuvia eläinkulkutauteja koskevat yhteiset määräykset)

| 3. | Asetus julkistaloudesta vastaavan ministeriön organisaatiosta, annettu 14 kesäkuuta 1999, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 10 päivänä maaliskuuta 2006 (RS 172.216.1), ja erityisesti sen 8 § (vertailulaboratorio) |
| --- | --- |

3.

Asetus julkistaloudesta vastaavan ministeriön organisaatiosta, annettu 14 kesäkuuta 1999, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 10 päivänä maaliskuuta 2006 (RS 172.216.1), ja erityisesti sen 8 § (vertailulaboratorio)

B.   SOVELTAMISTA KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT

| 1. | Yhteisön vertailulaboratorio lampaan bluetongue -taudin tunnistamista varten on AFRC Institute for Animal Health Pirbright Laboratory Ash Road, Pirbright, Woking, Surrey GU24 ONF, Yhdistynyt kuningaskunta. Sveitsi vastaa sille tästä nimeämisestä aiheutuvien toimien kuluista. Laboratorion tarkoituksesta ja tehtävistä säädetään direktiivin 2000/75/ETY liitteessä II olevassa B luvussa. |
| --- | --- |

1.

Yhteisön vertailulaboratorio lampaan bluetongue -taudin tunnistamista varten on AFRC Institute for Animal Health Pirbright Laboratory Ash Road, Pirbright, Woking, Surrey GU24 ONF, Yhdistynyt kuningaskunta. Sveitsi vastaa sille tästä nimeämisestä aiheutuvien toimien kuluista. Laboratorion tarkoituksesta ja tehtävistä säädetään direktiivin 2000/75/ETY liitteessä II olevassa B luvussa.

| 2. | Sveitsillä on eläinkulkutaudeista annetun asetuksen 97 § :n mukaisesti hätäsuunnitelma, joka on julkaistu Sveitsin eläinlääkintäviraston Internet-sivustolla. |
| --- | --- |

2.

Sveitsillä on eläinkulkutaudeista annetun asetuksen 97 § :n mukaisesti hätäsuunnitelma, joka on julkaistu Sveitsin eläinlääkintäviraston Internet-sivustolla.

| 3. | Paikalla toteutetut tarkastukset kuuluvat eläinlääkintäalan sekakomitealle, erityisesti direktiivin 2000/75/EY 17 artiklan ja eläinkulkutaudeista säädetyn lain 57 § :n perusteella. |
| --- | --- |

3.

Paikalla toteutetut tarkastukset kuuluvat eläinlääkintäalan sekakomitealle, erityisesti direktiivin 2000/75/EY 17 artiklan ja eläinkulkutaudeista säädetyn lain 57 § :n perusteella.

X.   Zoonoosit

A.   LAINSÄÄDÄNTÖ

| Euroopan yhteisö | Sveitsi |
| --- | --- |
| 1. | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 2160/2003, annettu 17 päivänä marraskuuta 2003, salmonellan ja muiden tiettyjen elintarvikkeiden kautta tarttuvien tiettyjen zoonoosien aiheuttajien valvonnasta (EUVL L 325, 12.12.2003, s. 1) |

Euroopan yhteisö

Sveitsi

1.

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 2160/2003, annettu 17 päivänä marraskuuta 2003, salmonellan ja muiden tiettyjen elintarvikkeiden kautta tarttuvien tiettyjen zoonoosien aiheuttajien valvonnasta (EUVL L 325, 12.12.2003, s. 1)

| 2. | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/99/EY, annettu 17 päivänä marraskuuta 2003, tiettyjen zoonoosien ja niiden aiheuttajien seurannasta, neuvoston päätöksen 90/424/ETY muuttamisesta ja neuvoston direktiivin 92/117/ETY kumoamisesta (EUVL L 325, 12.12.2003, s. 31) |
| --- | --- |

2.

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/99/EY, annettu 17 päivänä marraskuuta 2003, tiettyjen zoonoosien ja niiden aiheuttajien seurannasta, neuvoston päätöksen 90/424/ETY muuttamisesta ja neuvoston direktiivin 92/117/ETY kumoamisesta (EUVL L 325, 12.12.2003, s. 31)

| 1. | Laki eläinkulkutaudeista (LFE), annettu 1 päivänä heinäkuuta 1966, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä kesäkuuta 2004 (RS 916.40) |
| --- | --- |

1.

Laki eläinkulkutaudeista (LFE), annettu 1 päivänä heinäkuuta 1966, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä kesäkuuta 2004 (RS 916.40)

| 2. | Asetus eläinkulkutaudeista (OFE), annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 916.401) |
| --- | --- |

2.

Asetus eläinkulkutaudeista (OFE), annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 916.401)

| 3. | Elintarvikelaki (LDAI), annettu 9 päivänä lokakuuta 1992, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 16 päivänä joulukuuta 2005 (RS 817.0) |
| --- | --- |

3.

Elintarvikelaki (LDAI), annettu 9 päivänä lokakuuta 1992, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 16 päivänä joulukuuta 2005 (RS 817.0)

| 4. | Asetus elintarvikkeista (ODAlOUs), annettu 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 817.02) |
| --- | --- |

4.

Asetus elintarvikkeista (ODAlOUs), annettu 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 817.02)

| 5. | Sisäministeriön asetus hygieniasta (OHyg), annettu 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 817.024.1) |
| --- | --- |

5.

Sisäministeriön asetus hygieniasta (OHyg), annettu 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 817.024.1)

| 6. | Laki ihmisten tartuntatautien torjunnasta (tartuntatautilaki), annettu 18 päivänä joulukuuta 1970, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 21 päivänä maaliskuuta 2003 (RS 818.101) |
| --- | --- |

6.

Laki ihmisten tartuntatautien torjunnasta (tartuntatautilaki), annettu 18 päivänä joulukuuta 1970, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 21 päivänä maaliskuuta 2003 (RS 818.101)

| 7. | Asetus ihmisten tartuntatautien ilmoittamisesta (ilmoittamista koskeva asetus), annettu 13 päivänä tammikuuta 1999, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 15 päivänä joulukuuta 2003 (RS 818.141.1) |
| --- | --- |

7.

Asetus ihmisten tartuntatautien ilmoittamisesta (ilmoittamista koskeva asetus), annettu 13 päivänä tammikuuta 1999, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 15 päivänä joulukuuta 2003 (RS 818.141.1)

B.   SOVELTAMISTA KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT

| 1. | Yhteisön vertailulaboratoriot ovat seuraavat:






  — | Yhteisön vertailulaboratorio zoonoosien analysointia ja testausta varten (salmonella):





  Rijksinstituut voor Volksgezondheid en Milieu (RIVM) |
| --- | --- | --- |
| 3720 BA Bilthoven |
| Alankomaat |

1.

Yhteisön vertailulaboratoriot ovat seuraavat:

—

Yhteisön vertailulaboratorio zoonoosien analysointia ja testausta varten (salmonella):

Rijksinstituut voor Volksgezondheid en Milieu (RIVM)

3720 BA Bilthoven

Alankomaat

| — | Yhteisön vertailulaboratorio merellisten biotoksiinien valvontaa varten:





  Agencia Española de Seguridad Alimentaria (AESA) |
| --- | --- |
| E-36200 Vigo |
| Espanja |

—

Yhteisön vertailulaboratorio merellisten biotoksiinien valvontaa varten:

Agencia Española de Seguridad Alimentaria (AESA)

E-36200 Vigo

Espanja

| — | Yhteisön vertailulaboratorio simpukoiden bakteeri- ja virussaastumisen valvontaa varten:





  The laboratory of the Centre for Environment, Fisheries and Aquaculture Science (CEFAS) |
| --- | --- |
| Weymouth |
| Dorset DT4 8UB |
| Yhdistynyt kuningaskunta |

—

Yhteisön vertailulaboratorio simpukoiden bakteeri- ja virussaastumisen valvontaa varten:

The laboratory of the Centre for Environment, Fisheries and Aquaculture Science (CEFAS)

Weymouth

Dorset DT4 8UB

Yhdistynyt kuningaskunta

| — | Yhteisön vertailulaboratorio Listeria monocytogenes -bakteerin valvontaa varten:





  AFSSA — Laboratoire d'études et de recherches sur la qualité des aliments et sur les procédés agroalimentaires |
| --- | --- |
| (LERQAP) |
| F-94700 Maisons-Alfort |
| Ranska |

—

Yhteisön vertailulaboratorio Listeria monocytogenes -bakteerin valvontaa varten:

AFSSA — Laboratoire d'études et de recherches sur la qualité des aliments et sur les procédés agroalimentaires

(LERQAP)

F-94700 Maisons-Alfort

Ranska

| — | Yhteisön vertailulaboratorio koagulaasipositiivisten stafylokokkien, mukaan lukien Staphylococcus aureus, valvontaa varten:





  AFSSA — Laboratoire d'études et de recherches sur la qualité des aliments et sur les procédés agroalimentaires |
| --- | --- |
| (LERQAP) |
| F-94700 Maisons-Alfort |
| Ranska |

—

Yhteisön vertailulaboratorio koagulaasipositiivisten stafylokokkien, mukaan lukien Staphylococcus aureus, valvontaa varten:

AFSSA — Laboratoire d'études et de recherches sur la qualité des aliments et sur les procédés agroalimentaires

(LERQAP)

F-94700 Maisons-Alfort

Ranska

| — | Yhteisön vertailulaboratorio Escherichia coli -bakteerin, mukaan lukien verosytotoksinen E. coli (VTEC), valvontaa varten:





  Istituto Superiore di Sanità (ISS) |
| --- | --- |
| I-00161 Roma |
| Italia |

—

Yhteisön vertailulaboratorio Escherichia coli -bakteerin, mukaan lukien verosytotoksinen E. coli (VTEC), valvontaa varten:

Istituto Superiore di Sanità (ISS)

I-00161 Roma

Italia

| — | Yhteisön vertailulaboratorio kampylobakteerin valvontaa varten:





  Statens Veterinärmedicinska Anstalt (SVA) |
| --- | --- |
| S-751 89 Uppsala |
| Ruotsi |

—

Yhteisön vertailulaboratorio kampylobakteerin valvontaa varten:

Statens Veterinärmedicinska Anstalt (SVA)

S-751 89 Uppsala

Ruotsi

| — | Yhteisön vertailulaboratorio loisten (erityisesti Trichinella, Echinococcus ja Anisakis) valvontaa varten:





  Istituto Superiore di Sanità (ISS) |
| --- | --- |
| I-00161 Roma |
| Italia |

—

Yhteisön vertailulaboratorio loisten (erityisesti Trichinella, Echinococcus ja Anisakis) valvontaa varten:

Istituto Superiore di Sanità (ISS)

I-00161 Roma

Italia

| — | Yhteisön vertailulaboratorio mikrobilääkeresistenssin valvontaa varten:





  Danmarks Fødevareforskning (DFVF) |
| --- | --- |
| DK - 1790 København V |
| Tanska |

—

Yhteisön vertailulaboratorio mikrobilääkeresistenssin valvontaa varten:

Danmarks Fødevareforskning (DFVF)

DK - 1790 København V

Tanska

| 2. | Sveitsi vastaa sille tästä nimeämisestä aiheutuvien toimien kuluista. Näiden laboratorioiden toiminnasta ja tehtävistä säädetään rehu- ja elintarvikelainsäädännön sekä eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskevien sääntöjen mukaisuuden varmistamiseksi suoritetusta virallisesta valvonnasta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 882/2004 (EUVL L 165, 30.4.2004, s. 1). |
| --- | --- |

2.

Sveitsi vastaa sille tästä nimeämisestä aiheutuvien toimien kuluista. Näiden laboratorioiden toiminnasta ja tehtävistä säädetään rehu- ja elintarvikelainsäädännön sekä eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskevien sääntöjen mukaisuuden varmistamiseksi suoritetusta virallisesta valvonnasta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 882/2004 (EUVL L 165, 30.4.2004, s. 1).

| 3. | Sveitsi toimittaa komissiolle joka vuoden toukokuun loppuun mennessä raportin zoonoosien suuntauksista ja lähteistä, zoonoosien aiheuttajista sekä mikrobilääkeresistenssistä, mukaan luettuina tiedot, jotka on kerätty direktiivin 2003/99/EY 4, 7 ja 8 artiklan mukaisesti edeltävän vuoden aikana. Raportti sisältää myös asetuksen (EY) N:o 2160/2003 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut tiedot. Komissio toimittaa raportin Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle niin, että voidaan julkaista tiivistelmäraportti zoonoosien suuntauksista ja lähteistä, zoonoosien aiheuttajista sekä mikrobilääkeresistenssistä yhteisössä. |
| --- | --- |

3.

Sveitsi toimittaa komissiolle joka vuoden toukokuun loppuun mennessä raportin zoonoosien suuntauksista ja lähteistä, zoonoosien aiheuttajista sekä mikrobilääkeresistenssistä, mukaan luettuina tiedot, jotka on kerätty direktiivin 2003/99/EY 4, 7 ja 8 artiklan mukaisesti edeltävän vuoden aikana. Raportti sisältää myös asetuksen (EY) N:o 2160/2003 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut tiedot. Komissio toimittaa raportin Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle niin, että voidaan julkaista tiivistelmäraportti zoonoosien suuntauksista ja lähteistä, zoonoosien aiheuttajista sekä mikrobilääkeresistenssistä yhteisössä.

XI.   Muut taudit

A.   LAINSÄÄDÄNTÖ

| Euroopan yhteisö | Sveitsi |
| --- | --- |
| Neuvoston direktiivi 92/119/ETY, annettu 17 päivänä joulukuuta 1992, yhteisön yleisistä toimenpiteistä tiettyjen eläintautien torjumiseksi sekä swine vesicular -tautiin liittyvistä erityistoimenpiteistä (EYVL L 62, 15.3.1993, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna kuulemismenettelyä (määräenemmistö) noudattaen annetuissa neuvoston säädöksissä säädetyn täytäntöönpanovallan käytössä komissiota avustavia komiteoita koskevien säännösten mukauttamisesta päätökseen 1999/468/EY 14 päivänä huhtikuuta 2003 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 806/2003 (EUVL L 122, 16.5.2003, s. 1) | 1. | Laki eläinkulkutaudeista (LFE), annettu 1 päivänä heinäkuuta 1966, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä kesäkuuta 2004 (RS 916.40), ja erityisesti sen 1, 1 a ja 9 a § (erittäin tarttuvien eläinkulkutautien torjumista koskevat toimenpiteet, torjunnan tavoitteet) ja 57 § (tekniset täytäntöönpanosäännökset, kansainvälinen yhteistyö) |

Euroopan yhteisö

Sveitsi

Neuvoston direktiivi 92/119/ETY, annettu 17 päivänä joulukuuta 1992, yhteisön yleisistä toimenpiteistä tiettyjen eläintautien torjumiseksi sekä swine vesicular -tautiin liittyvistä erityistoimenpiteistä (EYVL L 62, 15.3.1993, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna kuulemismenettelyä (määräenemmistö) noudattaen annetuissa neuvoston säädöksissä säädetyn täytäntöönpanovallan käytössä komissiota avustavia komiteoita koskevien säännösten mukauttamisesta päätökseen 1999/468/EY 14 päivänä huhtikuuta 2003 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 806/2003 (EUVL L 122, 16.5.2003, s. 1)

1.

Laki eläinkulkutaudeista (LFE), annettu 1 päivänä heinäkuuta 1966, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä kesäkuuta 2004 (RS 916.40), ja erityisesti sen 1, 1 a ja 9 a § (erittäin tarttuvien eläinkulkutautien torjumista koskevat toimenpiteet, torjunnan tavoitteet) ja 57 § (tekniset täytäntöönpanosäännökset, kansainvälinen yhteistyö)

| 2. | Asetus eläinkulkutaudeista (OFE), annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 916.401), sekä erityisesti sen 2 § (erittäin tarttuvat eläinkulkutaudit), 49 § (eläinsairauksia aiheuttavien mikro-organismien käsittely), 73 ja 74 § (puhdistus ja desinfiointi), 77–98 § (erittäin tarttuvia eläinkulkutauteja koskevat yhteiset säännöt) ja 103–105 § (sian vesikulaaritaudin erityiset torjuntatoimet) |
| --- | --- |

2.

Asetus eläinkulkutaudeista (OFE), annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 916.401), sekä erityisesti sen 2 § (erittäin tarttuvat eläinkulkutaudit), 49 § (eläinsairauksia aiheuttavien mikro-organismien käsittely), 73 ja 74 § (puhdistus ja desinfiointi), 77–98 § (erittäin tarttuvia eläinkulkutauteja koskevat yhteiset säännöt) ja 103–105 § (sian vesikulaaritaudin erityiset torjuntatoimet)

| 3. | Asetus julkistaloudesta vastaavan ministeriön organisaatiosta, annettu 14 kesäkuuta 1999, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 10 päivänä maaliskuuta 2006 (RS 172.216.1), ja erityisesti sen 8 § (vertailulaboratorio) |
| --- | --- |

3.

Asetus julkistaloudesta vastaavan ministeriön organisaatiosta, annettu 14 kesäkuuta 1999, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 10 päivänä maaliskuuta 2006 (RS 172.216.1), ja erityisesti sen 8 § (vertailulaboratorio)

B.   SOVELTAMISTA KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT

| 1. | Direktiivin 92/119/ETY 6 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa tiedot toimitetaan eläinlääkintäalan sekakomitealle. |
| --- | --- |

1.

Direktiivin 92/119/ETY 6 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa tiedot toimitetaan eläinlääkintäalan sekakomitealle.

| 2. | Yhteinen vertailulaboratorio sian vesikulaaritaudin tunnistamista varten on AFRC Institute for Animal Health, Pirbright Laboratory, Ash Road, Pirbright, Woking Surrey, GU240NF, Yhdistynyt kuningaskunta. Sveitsi vastaa sille tästä nimeämisestä aiheutuvien toimien kuluista. Laboratorion tarkoituksesta ja tehtävistä säädetään direktiivin 92/119/ETY liitteessä III. |
| --- | --- |

2.

Yhteinen vertailulaboratorio sian vesikulaaritaudin tunnistamista varten on AFRC Institute for Animal Health, Pirbright Laboratory, Ash Road, Pirbright, Woking Surrey, GU240NF, Yhdistynyt kuningaskunta. Sveitsi vastaa sille tästä nimeämisestä aiheutuvien toimien kuluista. Laboratorion tarkoituksesta ja tehtävistä säädetään direktiivin 92/119/ETY liitteessä III.

| 3. | Sveitsillä on eläinkulkutaudeista annetun asetuksen 97 § :n mukaisesti hätäsuunnitelma. Tätä hätäsuunnitelmaa koskee Sveitsin eläinlääkintäviraston antama tekninen toimintaohje nro 95/65. |
| --- | --- |

3.

Sveitsillä on eläinkulkutaudeista annetun asetuksen 97 § :n mukaisesti hätäsuunnitelma. Tätä hätäsuunnitelmaa koskee Sveitsin eläinlääkintäviraston antama tekninen toimintaohje nro 95/65.

| 4. | Paikalla toteutetut tarkastukset kuuluvat eläinlääkintäalan sekakomitealle, erityisesti direktiivin 92/119/ETY 22 artiklan ja eläintaudeista annetun lain 57 § :n perusteella. |
| --- | --- |

4.

Paikalla toteutetut tarkastukset kuuluvat eläinlääkintäalan sekakomitealle, erityisesti direktiivin 92/119/ETY 22 artiklan ja eläintaudeista annetun lain 57 § :n perusteella.

XII.   Taudeista ilmoittaminen

A.   LAINSÄÄDÄNTÖ

| Euroopan yhteisö | Sveitsi |
| --- | --- |
| Neuvoston direktiivi 82/894/ETY, annettu 21 päivänä joulukuuta 1982, eläintaudeista ilmoittamisesta yhteisössä (EYVL L 378, 31.12.1982, s. 58), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna eläintaudeista ilmoittamisesta yhteisössä annetun neuvoston direktiivin 82/894/ETY muuttamisesta hevoseläinten tiettyjen tautien ja mehiläisten tiettyjen tautien ilmoitettavien tautien luetteloon lisäämiseksi 1 päivänä maaliskuuta 2004 tehdyllä komission päätöksellä 2004/216/EY (EUVL L 67, 5.3.2004, s. 27) | 1. | Laki eläinkulkutaudeista (LFE), annettu 1 päivänä heinäkuuta 1966, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä kesäkuuta 2004 (RS 916.40), ja erityisesti sen 11 § (tautien ilmoitusvelvollisuus ja niistä muille ilmoittaminen) ja 57 § (tekniset täytäntöönpanosäännökset, kansainvälinen yhteistyö) |

Euroopan yhteisö

Sveitsi

Neuvoston direktiivi 82/894/ETY, annettu 21 päivänä joulukuuta 1982, eläintaudeista ilmoittamisesta yhteisössä (EYVL L 378, 31.12.1982, s. 58), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna eläintaudeista ilmoittamisesta yhteisössä annetun neuvoston direktiivin 82/894/ETY muuttamisesta hevoseläinten tiettyjen tautien ja mehiläisten tiettyjen tautien ilmoitettavien tautien luetteloon lisäämiseksi 1 päivänä maaliskuuta 2004 tehdyllä komission päätöksellä 2004/216/EY (EUVL L 67, 5.3.2004, s. 27)

1.

Laki eläinkulkutaudeista (LFE), annettu 1 päivänä heinäkuuta 1966, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä kesäkuuta 2004 (RS 916.40), ja erityisesti sen 11 § (tautien ilmoitusvelvollisuus ja niistä muille ilmoittaminen) ja 57 § (tekniset täytäntöönpanosäännökset, kansainvälinen yhteistyö)

| 2. | Asetus eläinkulkutaudeista (OFE), annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 916.401), ja erityisesti sen 2–5 § (tarkoitetut taudit), 59–65 ja 291 § (ilmoitusvelvollisuus, ilmoittaminen), 292–299 § (seuranta, täytäntöönpano, hallinnollinen tuki) |
| --- | --- |

2.

Asetus eläinkulkutaudeista (OFE), annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 916.401), ja erityisesti sen 2–5 § (tarkoitetut taudit), 59–65 ja 291 § (ilmoitusvelvollisuus, ilmoittaminen), 292–299 § (seuranta, täytäntöönpano, hallinnollinen tuki)

B.   SOVELTAMISTA KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT

Komissio liittää yhteistyössä Sveitsin eläinlääkintäviraston kanssa Sveitsin direktiivissä 82/894/ETY säädettyyn eläintautien ilmoitusjärjestelmään.

Lisäys 2

ELÄINTEN TERVEYS: KAUPPA JA MARKKINOILLE SAATTAMINEN

I   Nauta- ja sikaeläimet

A.   LAINSÄÄDÄNTÖ

| Euroopan yhteisö | Sveitsi |
| --- | --- |
| Neuvoston direktiivi 64/432/ETY, annettu 26 päivänä kesäkuuta 1964, eläinten terveyteen liittyvistä ongelmista yhteisön sisäisessä nautaeläinten ja sikojen kaupassa (EYVL 121, 29.7.1964, s. 1977/64), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna eläinten suojelusta kuljetuksen ja siihen liittyvien toimenpiteiden aikana sekä direktiivien 64/432/ETY ja 93/119/EY ja asetuksen (EY) N:o 1255/97 muuttamisesta 22 päivänä joulukuuta 2004 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1/2005 (EUVL L 3, 5.1.2005, s. 1) | 1. | Asetus eläinkulkutaudeista (OFE), annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 916.401), ja erityisesti sen 27–31 § (markkinat, näyttelyt), 34–37 § (kauppa), 73 ja 74 § (puhdistus ja desinfiointi), 116–121 § (afrikkalainen sikarutto), 135–141 § (Aujeszkyn tauti), 150–157 § (naudan luomistauti), 158–165 § (tuberkuloosi), 166–169 § (naudan tarttuva leukoosi), 170–174 § (IBR/IPV), 175–195 § (BSE), 186–189 § (naudan genitaali-infektiot), 207–211 § (sian luomistauti), 297 § (markkinoiden, keruukeskusten ja desinfiointiasemien hyväksyminen) |

Euroopan yhteisö

Sveitsi

Neuvoston direktiivi 64/432/ETY, annettu 26 päivänä kesäkuuta 1964, eläinten terveyteen liittyvistä ongelmista yhteisön sisäisessä nautaeläinten ja sikojen kaupassa (EYVL 121, 29.7.1964, s. 1977/64), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna eläinten suojelusta kuljetuksen ja siihen liittyvien toimenpiteiden aikana sekä direktiivien 64/432/ETY ja 93/119/EY ja asetuksen (EY) N:o 1255/97 muuttamisesta 22 päivänä joulukuuta 2004 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1/2005 (EUVL L 3, 5.1.2005, s. 1)

1.

Asetus eläinkulkutaudeista (OFE), annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 916.401), ja erityisesti sen 27–31 § (markkinat, näyttelyt), 34–37 § (kauppa), 73 ja 74 § (puhdistus ja desinfiointi), 116–121 § (afrikkalainen sikarutto), 135–141 § (Aujeszkyn tauti), 150–157 § (naudan luomistauti), 158–165 § (tuberkuloosi), 166–169 § (naudan tarttuva leukoosi), 170–174 § (IBR/IPV), 175–195 § (BSE), 186–189 § (naudan genitaali-infektiot), 207–211 § (sian luomistauti), 297 § (markkinoiden, keruukeskusten ja desinfiointiasemien hyväksyminen)

| 2. | Asetus eläinten ja eläintuotteiden tuonnista, kauttakulusta ja viennistä (OITE), annettu 20 päivänä huhtikuuta 1988 (RS 916.443.11) |
| --- | --- |

2.

Asetus eläinten ja eläintuotteiden tuonnista, kauttakulusta ja viennistä (OITE), annettu 20 päivänä huhtikuuta 1988 (RS 916.443.11)

B.   SOVELTAMISTA KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT

| 1. | Sveitsin eläinlääkintävirasto hyväksyy keruukeskukset eläinkulkutaudeista annetun asetuksen 297 § :n 1 momentin mukaisesti, sellaisina kuin ne ovat määriteltyinä direktiivin 64/432/ETY 2 artiklassa. Tämän liitteen soveltamiseksi Sveitsi laatii direktiivin 64/432/ETY 11, 12 ja 13 artiklan säännösten mukaisesti luettelon hyväksytyistä keräilykeskuksista, kuljetusyrityksistä ja kauppiaista. |
| --- | --- |

1.

Sveitsin eläinlääkintävirasto hyväksyy keruukeskukset eläinkulkutaudeista annetun asetuksen 297 § :n 1 momentin mukaisesti, sellaisina kuin ne ovat määriteltyinä direktiivin 64/432/ETY 2 artiklassa. Tämän liitteen soveltamiseksi Sveitsi laatii direktiivin 64/432/ETY 11, 12 ja 13 artiklan säännösten mukaisesti luettelon hyväksytyistä keräilykeskuksista, kuljetusyrityksistä ja kauppiaista.

| 2. | Direktiivin 64/432/ETY 11 artiklan 3 kohdassa säädetyt tiedot toimitetaan eläinlääkintäalan sekakomitealle. |
| --- | --- |

2.

Direktiivin 64/432/ETY 11 artiklan 3 kohdassa säädetyt tiedot toimitetaan eläinlääkintäalan sekakomitealle.

| 3. | Tämän liitteen soveltamiseksi tunnustetaan, että Sveitsi täyttää direktiivin 64/432/ETY liitteessä A olevan II osan 7 kohdassa säädetyt edellytykset naudan luomistaudin osalta. Nautakarjan virallisen luomistaudista vapaan aseman säilyttämiseksi Sveitsi sitoutuu täyttämään seuraavat edellytykset:






  a) | Kaikista nautaeläimistä, joilla epäillään luomistautitartuntaa, ilmoitetaan toimivaltaisille viranomaisille, ja eläimille tehdään viralliset luomistautitutkimukset, vähintään kaksi serologista komplementinsitoutumiskoetta mukaan luettuina, sekä luomistapauksessa asianmukaisten mikrobiologisten näytteiden tutkimus. |
| --- | --- | --- |

3.

Tämän liitteen soveltamiseksi tunnustetaan, että Sveitsi täyttää direktiivin 64/432/ETY liitteessä A olevan II osan 7 kohdassa säädetyt edellytykset naudan luomistaudin osalta. Nautakarjan virallisen luomistaudista vapaan aseman säilyttämiseksi Sveitsi sitoutuu täyttämään seuraavat edellytykset:

a)

Kaikista nautaeläimistä, joilla epäillään luomistautitartuntaa, ilmoitetaan toimivaltaisille viranomaisille, ja eläimille tehdään viralliset luomistautitutkimukset, vähintään kaksi serologista komplementinsitoutumiskoetta mukaan luettuina, sekä luomistapauksessa asianmukaisten mikrobiologisten näytteiden tutkimus.

| b) | Epäilyn keston ajan, joka jatkuu siihen asti kunnes a alakohdassa määrätyt kokeet osoittautuvat negatiiviksi, karjaa, johon naudansukuinen epäilty eläin (tai eläimet) kuuluu, ei pidetä luomistaudista vapaana. |
| --- | --- |

b)

Epäilyn keston ajan, joka jatkuu siihen asti kunnes a alakohdassa määrätyt kokeet osoittautuvat negatiiviksi, karjaa, johon naudansukuinen epäilty eläin (tai eläimet) kuuluu, ei pidetä luomistaudista vapaana.

Positiivista karjaa koskevat yksityiskohtaiset tiedot ja epidemiologinen kertomus toimitetaan eläinlääkintäalan sekakomitealle. Jos Sveitsi ei täytä jotakin direktiivin 64/432/ETY liitteessä A olevan II osan 7 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädettyä edellytystä, Sveitsin eläinlääkintävirasto ilmoittaa siitä välittömästi komissiolle. Eläinlääkintäalan sekakomitea tarkastelee tilannetta tämän kohdan määräysten tarkistamiseksi.

| 4. | Tämän liitteen soveltamiseksi tunnustetaan, että Sveitsi täyttää direktiivin 64/432/ETY liitteessä A olevan II osan 4 kohdassa säädetyt edellytykset naudan tuberkuloosin osalta. Nautakarjan virallisen naudan tuberkuloosista vapaan aseman säilyttämiseksi Sveitsi sitoutuu täyttämään seuraavat edellytykset:






  a) | Se ottaa käyttöön tunnistamisjärjestelmän, jolla voidaan määritellä jokaisen nautaeläimen alkuperäkarja. |
| --- | --- | --- |

4.

Tämän liitteen soveltamiseksi tunnustetaan, että Sveitsi täyttää direktiivin 64/432/ETY liitteessä A olevan II osan 4 kohdassa säädetyt edellytykset naudan tuberkuloosin osalta. Nautakarjan virallisen naudan tuberkuloosista vapaan aseman säilyttämiseksi Sveitsi sitoutuu täyttämään seuraavat edellytykset:

a)

Se ottaa käyttöön tunnistamisjärjestelmän, jolla voidaan määritellä jokaisen nautaeläimen alkuperäkarja.

| b) | Virkaeläinlääkärin on tehtävä kaikille teurastetuille eläimille post mortem -tarkastus. |
| --- | --- |

b)

Virkaeläinlääkärin on tehtävä kaikille teurastetuille eläimille post mortem -tarkastus.

| c) | Elävän, kuolleen tai teurastetun eläimen tuberkuloosiepäilystä on tehtävä ilmoitus toimivaltaisille viranomaisille. |
| --- | --- |

c)

Elävän, kuolleen tai teurastetun eläimen tuberkuloosiepäilystä on tehtävä ilmoitus toimivaltaisille viranomaisille.

| d) | Kaikissa tapauksissa toimivaltaiset viranomaiset toteuttavat tarvittavat tutkimukset epäilyn todentamiseksi tai kumoamiseksi, alkuperäkarjaan ja kauttakulkukarjaan liittyvät tutkimukset mukaan luettuina. Jos ruumiinavauksen tai teurastuksen yhteydessä havaitaan tuberkuloosiin viittaavia vaurioita, toimivaltaiset viranomaiset antavat nämä vaurioituneet osat laboratorion tutkittaviksi. |
| --- | --- |

d)

Kaikissa tapauksissa toimivaltaiset viranomaiset toteuttavat tarvittavat tutkimukset epäilyn todentamiseksi tai kumoamiseksi, alkuperäkarjaan ja kauttakulkukarjaan liittyvät tutkimukset mukaan luettuina. Jos ruumiinavauksen tai teurastuksen yhteydessä havaitaan tuberkuloosiin viittaavia vaurioita, toimivaltaiset viranomaiset antavat nämä vaurioituneet osat laboratorion tutkittaviksi.

| e) | Alkuperäkarjan ja kauttakulkukarjan virallisesti tuberkuloosista vapaa asema peruutetaan tilapäisesti, ja sitä jatketaan kunnes kliinisten tutkimusten tai laboratoriotutkimusten tai tuberkuliinikokeiden perusteella on kumottu epäily naudan tuberkuloosin esiintymisestä. |
| --- | --- |

e)

Alkuperäkarjan ja kauttakulkukarjan virallisesti tuberkuloosista vapaa asema peruutetaan tilapäisesti, ja sitä jatketaan kunnes kliinisten tutkimusten tai laboratoriotutkimusten tai tuberkuliinikokeiden perusteella on kumottu epäily naudan tuberkuloosin esiintymisestä.

| f) | Jos tuberkuliinikokeet, kliiniset tutkimukset tai laboratoriotutkimukset vahvistavat tuberkuloosiepäilyn, alkuperäkarjan ja kauttakulkukarjan virallisesti tuberkuloosista vapaa asema peruutetaan. |
| --- | --- |

f)

Jos tuberkuliinikokeet, kliiniset tutkimukset tai laboratoriotutkimukset vahvistavat tuberkuloosiepäilyn, alkuperäkarjan ja kauttakulkukarjan virallisesti tuberkuloosista vapaa asema peruutetaan.

| g) | Virallisesti tuberkuloosista vapaata asemaa ei palauteta ennen kuin kaikki tartunnan saaneet eläimet on poistettu karjasta, tilat ja laitteet on desinfioitu, kaikilta jäljellä olevilta yli kuuden viikon ikäisiltä eläimiltä otetut vähintään kahdet viralliset, direktiivin 64/432/ETY liitteen B mukaisesti tehdyt nahansisäiset tuberkuliinikokeet ovat olleet negatiiviset siten, että ensimmäinen kokeista on tehty vähintään kuusi kuukautta sen jälkeen kun tartunnan saanut eläin on poistettu karjasta ja toinen vähintään kuusi kuukautta ensimmäisen jälkeen. |
| --- | --- |

g)

Virallisesti tuberkuloosista vapaata asemaa ei palauteta ennen kuin kaikki tartunnan saaneet eläimet on poistettu karjasta, tilat ja laitteet on desinfioitu, kaikilta jäljellä olevilta yli kuuden viikon ikäisiltä eläimiltä otetut vähintään kahdet viralliset, direktiivin 64/432/ETY liitteen B mukaisesti tehdyt nahansisäiset tuberkuliinikokeet ovat olleet negatiiviset siten, että ensimmäinen kokeista on tehty vähintään kuusi kuukautta sen jälkeen kun tartunnan saanut eläin on poistettu karjasta ja toinen vähintään kuusi kuukautta ensimmäisen jälkeen.

Tartunnan saanutta karjaa koskevat yksityiskohtaiset tiedot ja epidemiologinen kertomus toimitetaan eläinlääkintäalan sekakomitealle. Jos Sveitsi ei täytä jotakin direktiivin 64/432/ETY liitteessä A olevan I osan 4 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädettyä edellytystä, Sveitsin eläinlääkintävirasto ilmoittaa siitä välittömästi komissiolle. Eläinlääkintäalan sekakomitea tarkastelee tilannetta tämän kohdan määräysten tarkistamiseksi.

| 5. | Tämän liitteen soveltamiseksi tunnustetaan, että Sveitsi täyttää direktiivin 64/432/ETY liitteessä D olevan I luvun F osassa säädetyt edellytykset naudan tarttuvan leukoosin osalta. Nautakarjan virallisesti naudan tarttuvasta leukoosista vapaan aseman säilyttämiseksi Sveitsi sitoutuu täyttämään seuraavat edellytykset:






  a) | Sveitsin karjaa valvotaan pistokokein. Näytteiden määrä määritellään siten, että 99 prosentin varmuudella voidaan varmistaa alle 0,2 prosentilla karjasta olevan naudan tarttuva leukoosi. |
| --- | --- | --- |

5.

Tämän liitteen soveltamiseksi tunnustetaan, että Sveitsi täyttää direktiivin 64/432/ETY liitteessä D olevan I luvun F osassa säädetyt edellytykset naudan tarttuvan leukoosin osalta. Nautakarjan virallisesti naudan tarttuvasta leukoosista vapaan aseman säilyttämiseksi Sveitsi sitoutuu täyttämään seuraavat edellytykset:

a)

Sveitsin karjaa valvotaan pistokokein. Näytteiden määrä määritellään siten, että 99 prosentin varmuudella voidaan varmistaa alle 0,2 prosentilla karjasta olevan naudan tarttuva leukoosi.

| b) | Virkaeläinlääkärin on tehtävä kaikille teurastetuille eläimille post mortem -tarkastus. |
| --- | --- |

b)

Virkaeläinlääkärin on tehtävä kaikille teurastetuille eläimille post mortem -tarkastus.

| c) | Kliinisen tutkimuksen, ruumiinavauksen tai lihanvalvonnan yhteydessä saadusta tautiepäilystä on ilmoitettava toimivaltaisille viranomaisille. |
| --- | --- |

c)

Kliinisen tutkimuksen, ruumiinavauksen tai lihanvalvonnan yhteydessä saadusta tautiepäilystä on ilmoitettava toimivaltaisille viranomaisille.

| d) | Jos naudan tarttuvaa leukoosia epäillään tai se todetaan, kyseisen karjan virallisesti taudista vapaa asema peruutetaan tilapäisesti kunnes kielto kumotaan. |
| --- | --- |

d)

Jos naudan tarttuvaa leukoosia epäillään tai se todetaan, kyseisen karjan virallisesti taudista vapaa asema peruutetaan tilapäisesti kunnes kielto kumotaan.

| e) | Taudista vapaa asema voidaan palauttaa, kun tartunnan saaneiden eläinten ja tarvittaessa niiden vasikoiden hävittämisen jälkeen kahden vähintään 90 päivän välein tehdyn serologisen tutkimuksen tulos on ollut negatiivinen. |
| --- | --- |

e)

Taudista vapaa asema voidaan palauttaa, kun tartunnan saaneiden eläinten ja tarvittaessa niiden vasikoiden hävittämisen jälkeen kahden vähintään 90 päivän välein tehdyn serologisen tutkimuksen tulos on ollut negatiivinen.

Jos naudan tarttuvaa leukoosia todetaan 0,2 prosentilla karjasta, Sveitsin eläinlääkintävirasto ilmoittaa siitä välittömästi komissiolle. Eläinlääkintäalan sekakomitea tarkastelee tilannetta tämän kohdan määräysten tarkistamiseksi.

| 6. | Tämän liitteen soveltamiseksi tunnustetaan, että Sveitsi on virallisesti vapaa naudan tarttuvasta rinotrakeiitista. Tämän tautivapaan aseman säilyttämiseksi Sveitsi sitoutuu täyttämään seuraavat edellytykset:






  a) | Sveitsin karjaa valvotaan pistokokein. Näytteiden määrä määritellään siten, että 99 prosentin varmuudella voidaan varmistaa alle 0,2 prosentilla karjasta olevan naudan tarttuva rinotrakeiitti. |
| --- | --- | --- |

6.

Tämän liitteen soveltamiseksi tunnustetaan, että Sveitsi on virallisesti vapaa naudan tarttuvasta rinotrakeiitista. Tämän tautivapaan aseman säilyttämiseksi Sveitsi sitoutuu täyttämään seuraavat edellytykset:

a)

Sveitsin karjaa valvotaan pistokokein. Näytteiden määrä määritellään siten, että 99 prosentin varmuudella voidaan varmistaa alle 0,2 prosentilla karjasta olevan naudan tarttuva rinotrakeiitti.

| b) | Yli 24 kuukauden ikäisille jalostussonneille on tehtävä vuosittain serologinen tutkimus. |
| --- | --- |

b)

Yli 24 kuukauden ikäisille jalostussonneille on tehtävä vuosittain serologinen tutkimus.

| c) | Jokaisesta epäillystä tartunnasta on ilmoitettava toimivaltaisille viranomaisille, ja epäillyille eläimille on tehtävä viralliset tutkimukset naudan tarttuvan rinotrakeiitin toteamiseksi, virologiset tai serologiset tutkimukset mukaan luettuina. |
| --- | --- |

c)

Jokaisesta epäillystä tartunnasta on ilmoitettava toimivaltaisille viranomaisille, ja epäillyille eläimille on tehtävä viralliset tutkimukset naudan tarttuvan rinotrakeiitin toteamiseksi, virologiset tai serologiset tutkimukset mukaan luettuina.

| d) | Jos naudan tarttuvaa rinotrakeiittia epäillään tai se todetaan, kyseisen karjan virallisesti taudista vapaa asema peruutetaan tilapäisesti kunnes kielto kumotaan. |
| --- | --- |

d)

Jos naudan tarttuvaa rinotrakeiittia epäillään tai se todetaan, kyseisen karjan virallisesti taudista vapaa asema peruutetaan tilapäisesti kunnes kielto kumotaan.

| e) | Taudista vapaa asema voidaan palauttaa, kun vähintään 30 päivän kuluttua tartunnan saaneiden eläinten hävittämisen tehdyn serologisen tutkimuksen tulos on negatiivinen. |
| --- | --- |

e)

Taudista vapaa asema voidaan palauttaa, kun vähintään 30 päivän kuluttua tartunnan saaneiden eläinten hävittämisen tehdyn serologisen tutkimuksen tulos on negatiivinen.

Sveitsin tautivapaan aseman tunnustamiseksi sovelletaan päätöksen 2004/558/EY (EUVL L 249, 23.7.2004, s. 20) säännöksiä soveltuvin osin.

Sveitsin eläinlääkintävirasto ilmoittaa välittömästi komissiolle kaikista tautivapaan aseman edellytysten muutoksista. Eläinlääkintäalan sekakomitea tarkastelee tilannetta tämän kohdan määräysten tarkistamiseksi.

| 7. | Tämän liitteen soveltamiseksi tunnustetaan, että Sveitsi on virallisesti vapaa Aujeszkyn taudista. Tämän tautivapaan aseman säilyttämiseksi Sveitsi sitoutuu täyttämään seuraavat edellytykset:






  a) | Sveitsin karjaa valvotaan pistokokein. Näytteiden määrä määritellään siten, että 99 prosentin varmuudella voidaan varmistaa alle 0,2 prosentilla karjasta olevan Aujeszkyn tauti. |
| --- | --- | --- |

7.

Tämän liitteen soveltamiseksi tunnustetaan, että Sveitsi on virallisesti vapaa Aujeszkyn taudista. Tämän tautivapaan aseman säilyttämiseksi Sveitsi sitoutuu täyttämään seuraavat edellytykset:

a)

Sveitsin karjaa valvotaan pistokokein. Näytteiden määrä määritellään siten, että 99 prosentin varmuudella voidaan varmistaa alle 0,2 prosentilla karjasta olevan Aujeszkyn tauti.

| b) | Jokaisesta epäillystä tartunnasta on ilmoitettava toimivaltaisille viranomaisille, ja epäillyille eläimille on tehtävä viralliset tutkimukset Aujeszkyn taudin toteamiseksi, virologiset tai serologiset tutkimukset mukaan luettuina. |
| --- | --- |

b)

Jokaisesta epäillystä tartunnasta on ilmoitettava toimivaltaisille viranomaisille, ja epäillyille eläimille on tehtävä viralliset tutkimukset Aujeszkyn taudin toteamiseksi, virologiset tai serologiset tutkimukset mukaan luettuina.

| c) | Jos Aujeszkyn tautia epäillään tai se todetaan, kyseisen karjan virallinen taudista vapaa asema peruutetaan tilapäisesti kunnes kielto kumotaan. |
| --- | --- |

c)

Jos Aujeszkyn tautia epäillään tai se todetaan, kyseisen karjan virallinen taudista vapaa asema peruutetaan tilapäisesti kunnes kielto kumotaan.

| d) | Taudista vapaa asema voidaan palauttaa, kun tartunnan saaneiden eläinten hävittämisen jälkeen kaikille tuotantoeläimille ja edustavalle määrälle lihotuseläimiä vähintään 21 päivän välein tehdyn serologisen tutkimuksen tulos on negatiivinen. |
| --- | --- |

d)

Taudista vapaa asema voidaan palauttaa, kun tartunnan saaneiden eläinten hävittämisen jälkeen kaikille tuotantoeläimille ja edustavalle määrälle lihotuseläimiä vähintään 21 päivän välein tehdyn serologisen tutkimuksen tulos on negatiivinen.

Sveitsin tautivapaan aseman tunnustamiseksi sovelletaan päätöksen 2001/618/EY (EYVL L 215, 9.8.2001, s. 48), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 2005/768/EY (EUVL L 290, 4.11.2005, s. 27), säännöksiä soveltuvin osin.

Sveitsin eläinlääkintävirasto ilmoittaa välittömästi komissiolle kaikista tautivapaan aseman edellytysten muutoksista. Eläinlääkintäalan sekakomitea tarkastelee tilannetta tämän kohdan määräysten tarkistamiseksi.

| 8. | Sikojen tarttuvan suolistotulehduksen (TGE) ja sikojen lisääntymishäiriö- ja keuhkotulehdusoireyhtymän (PRRS) osalta eläinlääkintäalan sekakomitea tarkastelee mahdollisimman nopeasti kysymystä mahdollisista lisätakeista. Komissio ilmoittaa Sveitsin eläinlääkintävirastolle tähän aiheeseen liittyvästä kehityksestä. |
| --- | --- |

8.

Sikojen tarttuvan suolistotulehduksen (TGE) ja sikojen lisääntymishäiriö- ja keuhkotulehdusoireyhtymän (PRRS) osalta eläinlääkintäalan sekakomitea tarkastelee mahdollisimman nopeasti kysymystä mahdollisista lisätakeista. Komissio ilmoittaa Sveitsin eläinlääkintävirastolle tähän aiheeseen liittyvästä kehityksestä.

| 9. | Bernin yliopiston Institut de bactériologie vétérinaire -laitos on direktiivin 64/432/ETY liitteessä B olevan 4 kohdan mukaisesti vastuussa tuberkuliinien virallisesta valvonnasta Sveitsissä. |
| --- | --- |

9.

Bernin yliopiston Institut de bactériologie vétérinaire -laitos on direktiivin 64/432/ETY liitteessä B olevan 4 kohdan mukaisesti vastuussa tuberkuliinien virallisesta valvonnasta Sveitsissä.

| 10. | Bernin yliopiston Institut de bactériologie vétérinaire -laitos on direktiivin 64/432/ETY liitteessä C olevan A osan 4 kohdan mukaisesti vastuussa (luomistaudin) vasta-aineiden virallisesta valvonnasta Sveitsissä. |
| --- | --- |

10.

Bernin yliopiston Institut de bactériologie vétérinaire -laitos on direktiivin 64/432/ETY liitteessä C olevan A osan 4 kohdan mukaisesti vastuussa (luomistaudin) vasta-aineiden virallisesta valvonnasta Sveitsissä.

| 11. | Yhteisön jäsenvaltioiden ja Sveitsin välillä kaupan kohteena olevien nautaeläinten ja sikojen mukana on oltava direktiivin 64/432/ETY liitteessä F olevien mallien mukaiset terveystodistukset. Sovelletaan seuraavia mukautuksia: |
| --- | --- |

11.

Yhteisön jäsenvaltioiden ja Sveitsin välillä kaupan kohteena olevien nautaeläinten ja sikojen mukana on oltava direktiivin 64/432/ETY liitteessä F olevien mallien mukaiset terveystodistukset. Sovelletaan seuraavia mukautuksia:

mallin 1 osalta:

| — | mukautetaan C jakson vakuutukset seuraavasti:





  — | täydennetään 4 kohdassa lisätakuisiin liittyviä luetelmakohtia seuraavasti:






  ”– | Tauti: naudan tarttuva rinotrakeiitti (IBR); |
| --- | --- | --- | --- |

—

—

täydennetään 4 kohdassa lisätakuisiin liittyviä luetelmakohtia seuraavasti:

”–

Tauti: naudan tarttuva rinotrakeiitti (IBR);

| – | komission päätöksen 2004/558/EY mukaisesti; päätöksen säännöksiä sovelletaan soveltuvin osin;”. |
| --- | --- |

–

komission päätöksen 2004/558/EY mukaisesti; päätöksen säännöksiä sovelletaan soveltuvin osin;”.

mallin 2 osalta:

| — | mukautetaan C jakson vakuutukset seuraavasti:





  — | täydennetään 4 kohdassa lisätakuisiin liittyviä luetelmakohtia seuraavasti:






  ”– | Tauti: Aujeszkyn tauti |
| --- | --- | --- | --- |

—

—

täydennetään 4 kohdassa lisätakuisiin liittyviä luetelmakohtia seuraavasti:

”–

Tauti: Aujeszkyn tauti

| – | komission päätöksen 2001/618/EY mukaisesti; päätöksen säännöksiä sovelletaan soveltuvin osin;”. |
| --- | --- |

–

komission päätöksen 2001/618/EY mukaisesti; päätöksen säännöksiä sovelletaan soveltuvin osin;”.

| 12. | Tämän liitteen soveltamisessa yhteisön jäsenvaltioiden ja Sveitsin välisen kaupan kohteena olevat nautaeläimet on varustettava lisäterveystodistuksin, joissa on oltava seuraavat terveysmaininnat:






  ”— | Nautaeläimet





  — | on tunnistettu pysyvällä tunnistusjärjestelmällä, joka mahdollistaa niiden emon ja alkuperäkarjan jäljittämisen ja sen toteamisen, että ne eivät ole sellaisten naaraspuolisten nautojen suoria jälkeläisiä, joilla epäillään olevan tai joilla on todettu naudan spongiforminen enkefalopatia ja jotka ovat syntyneet enintään kaksi vuotta ennen taudinmääritystä |
| --- | --- | --- | --- |

12.

Tämän liitteen soveltamisessa yhteisön jäsenvaltioiden ja Sveitsin välisen kaupan kohteena olevat nautaeläimet on varustettava lisäterveystodistuksin, joissa on oltava seuraavat terveysmaininnat:

”—

—

on tunnistettu pysyvällä tunnistusjärjestelmällä, joka mahdollistaa niiden emon ja alkuperäkarjan jäljittämisen ja sen toteamisen, että ne eivät ole sellaisten naaraspuolisten nautojen suoria jälkeläisiä, joilla epäillään olevan tai joilla on todettu naudan spongiforminen enkefalopatia ja jotka ovat syntyneet enintään kaksi vuotta ennen taudinmääritystä

| — | eivät ole peräisin karjasta, jossa parhaillaan tutkitaan naudan spongiformiseksi enkefalopatiaksi epäiltyä tapausta |
| --- | --- |

—

eivät ole peräisin karjasta, jossa parhaillaan tutkitaan naudan spongiformiseksi enkefalopatiaksi epäiltyä tapausta

| — | ovat syntyneet 1 päivän kesäkuuta 2001 jälkeen.” |
| --- | --- |

—

ovat syntyneet 1 päivän kesäkuuta 2001 jälkeen.”

II   Lampaat ja vuohet

A.   LAINSÄÄDÄNTÖ

| Euroopan yhteisö | Sveitsi |
| --- | --- |
| Neuvoston direktiivi 91/68/ETY, annettu 28 päivänä tammikuuta 1991, eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista yhteisön sisäisessä lampaiden ja vuohien kaupassa (EYVL L 46, 19.2.1991, s. 19), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston direktiivin 91/68/ETY liitteen E muuttamisesta lampaiden ja vuohien terveystodistusten mallien saattamiseksi ajan tasalle 21 päivänä joulukuuta 2005 tehdyllä komission päätöksellä 2005/932/EY (EUVL L 340, 23.12.2005, s. 1) | 1. | Asetus eläinkulkutaudeista (OFE), annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 916.401), ja erityisesti sen 27–31 § (markkinat, näyttelyt), 34–37 § (kauppa), 73 ja 74 § (puhdistus ja desinfiointi), 142–149 § (raivotauti), 158–165 § (tuberkuloosi), 166–169 § (kutkatauti), 190–195 § (lampaiden ja vuohien luomistauti), 196–199 § (tarttuva agalaktia), 200–203 § (vuohen artriitti/enkefaliitti), 233–235 § (pässin luomistauti), 297 § (markkinoiden, keruukeskusten ja desinfiointilaitosten hyväksyminen) |

Euroopan yhteisö

Sveitsi

Neuvoston direktiivi 91/68/ETY, annettu 28 päivänä tammikuuta 1991, eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista yhteisön sisäisessä lampaiden ja vuohien kaupassa (EYVL L 46, 19.2.1991, s. 19), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston direktiivin 91/68/ETY liitteen E muuttamisesta lampaiden ja vuohien terveystodistusten mallien saattamiseksi ajan tasalle 21 päivänä joulukuuta 2005 tehdyllä komission päätöksellä 2005/932/EY (EUVL L 340, 23.12.2005, s. 1)

1.

Asetus eläinkulkutaudeista (OFE), annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 916.401), ja erityisesti sen 27–31 § (markkinat, näyttelyt), 34–37 § (kauppa), 73 ja 74 § (puhdistus ja desinfiointi), 142–149 § (raivotauti), 158–165 § (tuberkuloosi), 166–169 § (kutkatauti), 190–195 § (lampaiden ja vuohien luomistauti), 196–199 § (tarttuva agalaktia), 200–203 § (vuohen artriitti/enkefaliitti), 233–235 § (pässin luomistauti), 297 § (markkinoiden, keruukeskusten ja desinfiointilaitosten hyväksyminen)

| 2. | Asetus eläinten ja eläintuotteiden tuonnista, kauttakulusta ja viennistä (OITE), annettu 20 päivänä huhtikuuta 1988 (RS 916.443.11) |
| --- | --- |

2.

Asetus eläinten ja eläintuotteiden tuonnista, kauttakulusta ja viennistä (OITE), annettu 20 päivänä huhtikuuta 1988 (RS 916.443.11)

B.   SOVELTAMISTA KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT

| 1. | Direktiivin 91/68/ETY 3 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan soveltamiseksi tiedot toimitetaan eläinlääkintäalan sekakomitealle. |
| --- | --- |

1.

Direktiivin 91/68/ETY 3 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan soveltamiseksi tiedot toimitetaan eläinlääkintäalan sekakomitealle.

| 2. | Paikalla toteutetut tarkastukset kuuluvat eläinlääkintäalan sekakomitealle, erityisesti direktiivin 91/68/ETY 11 artiklan ja eläintaudeista annetun lain 57 § :n perusteella. |
| --- | --- |

2.

Paikalla toteutetut tarkastukset kuuluvat eläinlääkintäalan sekakomitealle, erityisesti direktiivin 91/68/ETY 11 artiklan ja eläintaudeista annetun lain 57 § :n perusteella.

| 3. | Tämän liitteen soveltamiseksi tunnustetaan, että Sveitsi on virallisesti vapaa lampaan ja vuohen luomistaudista. Tämän tautivapaan aseman säilyttämiseksi Sveitsi sitoutuu toteuttamaan direktiivin 91/68/ETY liitteessä A olevan I luvun II kohdan 2 alakohdassa säädetyt toimenpiteet.
  Lampaiden ja vuohien luomistaudin esiintyessä tai sen leviämisen yhteydessä Sveitsi ilmoittaa eläinlääkintäalan sekakomitealle tarvittavien toimenpiteiden vahvistamisesta tilanteessa tapahtuvan kehityksen mukaan. |
| --- | --- |

3.

Tämän liitteen soveltamiseksi tunnustetaan, että Sveitsi on virallisesti vapaa lampaan ja vuohen luomistaudista. Tämän tautivapaan aseman säilyttämiseksi Sveitsi sitoutuu toteuttamaan direktiivin 91/68/ETY liitteessä A olevan I luvun II kohdan 2 alakohdassa säädetyt toimenpiteet.

Lampaiden ja vuohien luomistaudin esiintyessä tai sen leviämisen yhteydessä Sveitsi ilmoittaa eläinlääkintäalan sekakomitealle tarvittavien toimenpiteiden vahvistamisesta tilanteessa tapahtuvan kehityksen mukaan.

| 4. | Yhteisön jäsenvaltioiden ja Sveitsin välillä kaupan kohteena olevien lampaiden ja vuohien mukana on oltava direktiivin 91/68/ETY liitteessä E olevien mallien mukaiset terveystodistukset. |
| --- | --- |

4.

Yhteisön jäsenvaltioiden ja Sveitsin välillä kaupan kohteena olevien lampaiden ja vuohien mukana on oltava direktiivin 91/68/ETY liitteessä E olevien mallien mukaiset terveystodistukset.

III   Hevoseläimet

A.   LAINSÄÄDÄNTÖ

| Euroopan yhteisö | Sveitsi |
| --- | --- |
| Neuvoston direktiivi 90/426/ETY, annettu 26 päivänä kesäkuuta 1990, eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista elävien hevoseläinten liikkuvuuden ja kolmansista maista tapahtuvan tuonnin osalta (EYVL L 224, 18.8.1990, s. 42), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna eläinten terveyttä koskevista säännöistä tiettyjen elävien sorkka- ja kavioeläinten yhteisöön tuonnin ja yhteisön kautta kuljetuksen osalta, direktiivien 90/426/ETY ja 92/65/ETY muuttamisesta ja direktiivin 72/462/ETY kumoamisesta 26 päivänä huhtikuuta 2004 annetulla neuvoston direktiivillä 2004/68/EY (EUVL L 139, 30.4.2004, s. 320) | 1. | Asetus eläinkulkutaudeista (OFE), annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 916.401), ja erityisesti sen 112–115 § (hevosrutto), 204–206 § (astumatauti, enkefalomyeliitti, tarttuva anemia, räkätauti), 240–244 § (hevosen tarttuva kohtutulehdus) |

Euroopan yhteisö

Sveitsi

Neuvoston direktiivi 90/426/ETY, annettu 26 päivänä kesäkuuta 1990, eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista elävien hevoseläinten liikkuvuuden ja kolmansista maista tapahtuvan tuonnin osalta (EYVL L 224, 18.8.1990, s. 42), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna eläinten terveyttä koskevista säännöistä tiettyjen elävien sorkka- ja kavioeläinten yhteisöön tuonnin ja yhteisön kautta kuljetuksen osalta, direktiivien 90/426/ETY ja 92/65/ETY muuttamisesta ja direktiivin 72/462/ETY kumoamisesta 26 päivänä huhtikuuta 2004 annetulla neuvoston direktiivillä 2004/68/EY (EUVL L 139, 30.4.2004, s. 320)

1.

Asetus eläinkulkutaudeista (OFE), annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 916.401), ja erityisesti sen 112–115 § (hevosrutto), 204–206 § (astumatauti, enkefalomyeliitti, tarttuva anemia, räkätauti), 240–244 § (hevosen tarttuva kohtutulehdus)

| 2. | Asetus eläinten ja eläintuotteiden tuonnista, kauttakulusta ja viennistä (OITE), annettu 20 päivänä huhtikuuta 1988 (RS 916.443.11) |
| --- | --- |

2.

Asetus eläinten ja eläintuotteiden tuonnista, kauttakulusta ja viennistä (OITE), annettu 20 päivänä huhtikuuta 1988 (RS 916.443.11)

B.   SOVELTAMISTA KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT

| 1. | Direktiivin 90/426/ETY 3 artiklan soveltamiseksi tiedot on ilmoitettava eläinlääkintäalan sekakomitealle. |
| --- | --- |

1.

Direktiivin 90/426/ETY 3 artiklan soveltamiseksi tiedot on ilmoitettava eläinlääkintäalan sekakomitealle.

| 2. | Direktiivin 90/426/ETY 6 artiklan soveltamiseksi tiedot on ilmoitettava eläinlääkintäalan sekakomitealle. |
| --- | --- |

2.

Direktiivin 90/426/ETY 6 artiklan soveltamiseksi tiedot on ilmoitettava eläinlääkintäalan sekakomitealle.

| 3. | Paikalla toteutetut tarkastukset kuuluvat eläinlääkintäalan sekakomitealle, erityisesti direktiivin 90/426/ETY 10 artiklan ja eläintaudeista annetun lain 57 § :n perusteella. |
| --- | --- |

3.

Paikalla toteutetut tarkastukset kuuluvat eläinlääkintäalan sekakomitealle, erityisesti direktiivin 90/426/ETY 10 artiklan ja eläintaudeista annetun lain 57 § :n perusteella.

| 4. | Direktiivin 90/426/ETY liitteiden B ja C säännöksiä sovelletaan soveltuvin osin Sveitsiin. |
| --- | --- |

4.

Direktiivin 90/426/ETY liitteiden B ja C säännöksiä sovelletaan soveltuvin osin Sveitsiin.

IV   Siipikarja ja siitosmunat

A.   LAINSÄÄDÄNTÖ

| Euroopan yhteisö | Sveitsi |
| --- | --- |
| Neuvoston direktiivi 90/539/ETY, annettu 15 päivänä lokakuuta 1990, eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista yhteisön sisäisessä siipikarjan ja siitosmunien kaupassa ja tuonnissa kolmansista maista (EYVL L 303, 31.10.1990, s. 6), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna kuulemismenettelyä (määräenemmistö) noudattaen annetuissa neuvoston säädöksissä säädetyn täytäntöönpanovallan käytössä komissiota avustavia komiteoita koskevien säännösten mukauttamisesta päätökseen 1999/468/EY 14 päivänä huhtikuuta 2003 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 806/2003 (EUVL L 122, 16.5.2003, s. 1) | 1. | Asetus eläinkulkutaudeista (OFE), annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 916.401), ja erityisesti sen 25 § (kuljetus), 122–125 § (linturutto ja Newcastlen tauti), 255–261 § (Salmonella enteritidis), 262–265 § (lintujen tarttuva laryngotrakeiitti) |

Euroopan yhteisö

Sveitsi

Neuvoston direktiivi 90/539/ETY, annettu 15 päivänä lokakuuta 1990, eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista yhteisön sisäisessä siipikarjan ja siitosmunien kaupassa ja tuonnissa kolmansista maista (EYVL L 303, 31.10.1990, s. 6), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna kuulemismenettelyä (määräenemmistö) noudattaen annetuissa neuvoston säädöksissä säädetyn täytäntöönpanovallan käytössä komissiota avustavia komiteoita koskevien säännösten mukauttamisesta päätökseen 1999/468/EY 14 päivänä huhtikuuta 2003 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 806/2003 (EUVL L 122, 16.5.2003, s. 1)

1.

Asetus eläinkulkutaudeista (OFE), annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 916.401), ja erityisesti sen 25 § (kuljetus), 122–125 § (linturutto ja Newcastlen tauti), 255–261 § (Salmonella enteritidis), 262–265 § (lintujen tarttuva laryngotrakeiitti)

| 2. | Asetus eläinten ja eläintuotteiden tuonnista, kauttakulusta ja viennistä (OITE), annettu 20 päivänä huhtikuuta 1988 (RS 916.443.11) |
| --- | --- |

2.

Asetus eläinten ja eläintuotteiden tuonnista, kauttakulusta ja viennistä (OITE), annettu 20 päivänä huhtikuuta 1988 (RS 916.443.11)

B.   SOVELTAMISTA KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT

| 1. | Direktiivin 90/539/ETY 3 artiklan soveltamiseksi Sveitsi toimittaa eläinlääkintäalan sekakomitealle suunnitelman, jossa määritellään yksityiskohtaisesti toimenpiteet, jotka se aikoo toteuttaa laitostensa hyväksymiseksi. |
| --- | --- |

1.

Direktiivin 90/539/ETY 3 artiklan soveltamiseksi Sveitsi toimittaa eläinlääkintäalan sekakomitealle suunnitelman, jossa määritellään yksityiskohtaisesti toimenpiteet, jotka se aikoo toteuttaa laitostensa hyväksymiseksi.

| 2. | Direktiivin 90/539/ETY 4 artiklan mukaisesti kansallinen vertailulaboratorio Sveitsin osalta on Institut de bactériologie vétérinaire de l'Université de Berne. |
| --- | --- |

2.

Direktiivin 90/539/ETY 4 artiklan mukaisesti kansallinen vertailulaboratorio Sveitsin osalta on Institut de bactériologie vétérinaire de l'Université de Berne.

| 3. | Direktiivin 90/539/ETY 7 artiklan 1 kohdan ensimmäisen luetelmakohdan oleskeluedellytyksiä sovelletaan Sveitsiin soveltuvin osin. |
| --- | --- |

3.

Direktiivin 90/539/ETY 7 artiklan 1 kohdan ensimmäisen luetelmakohdan oleskeluedellytyksiä sovelletaan Sveitsiin soveltuvin osin.

| 4. | Lähetettäessä siitosmunia yhteisöön Sveitsin viranomaiset sitoutuvat noudattamaan komission asetuksessa (ETY) N:o 1868/77 säädettyjä merkitsemissääntöjä. Sveitsille varattu kirjainlyhenne on ”CH”. |
| --- | --- |

4.

Lähetettäessä siitosmunia yhteisöön Sveitsin viranomaiset sitoutuvat noudattamaan komission asetuksessa (ETY) N:o 1868/77 säädettyjä merkitsemissääntöjä. Sveitsille varattu kirjainlyhenne on ”CH”.

| 5. | Direktiivin 90/539/ETY 9 artiklan a alakohdan oleskeluedellytyksiä sovelletaan Sveitsiin soveltuvin osin. |
| --- | --- |

5.

Direktiivin 90/539/ETY 9 artiklan a alakohdan oleskeluedellytyksiä sovelletaan Sveitsiin soveltuvin osin.

| 6. | Direktiivin 90/539/ETY 10 artiklan a alakohdan oleskeluedellytyksiä sovelletaan Sveitsiin soveltuvin osin. |
| --- | --- |

6.

Direktiivin 90/539/ETY 10 artiklan a alakohdan oleskeluedellytyksiä sovelletaan Sveitsiin soveltuvin osin.

| 7. | Direktiivin 90/539/ETY 11 artiklan 2 kohdan ensimmäisen luetelmakohdan oleskeluedellytyksiä sovelletaan Sveitsiin soveltuvin osin. |
| --- | --- |

7.

Direktiivin 90/539/ETY 11 artiklan 2 kohdan ensimmäisen luetelmakohdan oleskeluedellytyksiä sovelletaan Sveitsiin soveltuvin osin.

| 8. | Tämän liitteen soveltamiseksi tunnustetaan, että Sveitsi täyttää direktiivin 90/539/ETY 12 artiklan 2 kohdan edellytykset Newcastlen taudin osalta ja että sillä on siten ”ei anneta rokotuksia Newcastlen tautia vastaan” -asema. Sveitsin eläinlääkintävirasto ilmoittaa välittömästi komissiolle kaikista tautivapaan aseman edellytysten muutoksista. Eläinlääkintäalan sekakomitea tarkastelee tilannetta tämän kohdan määräysten tarkistamiseksi. |
| --- | --- |

8.

Tämän liitteen soveltamiseksi tunnustetaan, että Sveitsi täyttää direktiivin 90/539/ETY 12 artiklan 2 kohdan edellytykset Newcastlen taudin osalta ja että sillä on siten ”ei anneta rokotuksia Newcastlen tautia vastaan” -asema. Sveitsin eläinlääkintävirasto ilmoittaa välittömästi komissiolle kaikista tautivapaan aseman edellytysten muutoksista. Eläinlääkintäalan sekakomitea tarkastelee tilannetta tämän kohdan määräysten tarkistamiseksi.

| 9. | Direktiivin 90/539/ETY 15 artiklan viittauksia jäsenvaltion nimeen sovelletaan Sveitsiin soveltuvin osin. |
| --- | --- |

9.

Direktiivin 90/539/ETY 15 artiklan viittauksia jäsenvaltion nimeen sovelletaan Sveitsiin soveltuvin osin.

| 10. | Yhteisön jäsenvaltioiden ja Sveitsin välillä kaupan kohteena olevien siipikarjan ja siitosmunien mukana on oltava direktiivin 90/539/ETY liitteessä IV olevien mallien mukaiset terveystodistukset. |
| --- | --- |

10.

Yhteisön jäsenvaltioiden ja Sveitsin välillä kaupan kohteena olevien siipikarjan ja siitosmunien mukana on oltava direktiivin 90/539/ETY liitteessä IV olevien mallien mukaiset terveystodistukset.

| 11. | Vietäessä Sveitsistä Suomeen tai Ruotsiin Sveitsin viranomaiset sitoutuvat toimittamaan salmonellan osalta yhteisön lainsäädännön mukaiset takeet. |
| --- | --- |

11.

Vietäessä Sveitsistä Suomeen tai Ruotsiin Sveitsin viranomaiset sitoutuvat toimittamaan salmonellan osalta yhteisön lainsäädännön mukaiset takeet.

V   Vesiviljellyt eläimet ja tuotteet

A.   LAINSÄÄDÄNTÖ

| Euroopan yhteisö | Sveitsi |
| --- | --- |
| Neuvoston direktiivi 91/67/ETY, annettu 28 päivänä tammikuuta 1991, eläinten terveyttä koskevista edellytyksistä saatettaessa vesiviljeltyjä eläimiä ja tuotteita markkinoille (EYVL L 46, 19.2.1991, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna kuulemismenettelyä (määräenemmistö) noudattaen annetuissa neuvoston säädöksissä säädetyn täytäntöönpanovallan käytössä komissiota avustavia komiteoita koskevien säännösten mukauttamisesta päätökseen 1999/468/EY 14 päivänä huhtikuuta 2003 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 806/2003 (EUVL L 122 16.5.2003, s. 1) | 1. | Asetus eläinkulkutaudeista (OFE), annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 916.401), ja erityisesti sen 275–290 § (kala- ja äyriäistaudit) ja 297 § (laitosten, vyöhykkeiden ja laboratorioiden hyväksyminen) |

Euroopan yhteisö

Sveitsi

Neuvoston direktiivi 91/67/ETY, annettu 28 päivänä tammikuuta 1991, eläinten terveyttä koskevista edellytyksistä saatettaessa vesiviljeltyjä eläimiä ja tuotteita markkinoille (EYVL L 46, 19.2.1991, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna kuulemismenettelyä (määräenemmistö) noudattaen annetuissa neuvoston säädöksissä säädetyn täytäntöönpanovallan käytössä komissiota avustavia komiteoita koskevien säännösten mukauttamisesta päätökseen 1999/468/EY 14 päivänä huhtikuuta 2003 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 806/2003 (EUVL L 122 16.5.2003, s. 1)

1.

Asetus eläinkulkutaudeista (OFE), annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 916.401), ja erityisesti sen 275–290 § (kala- ja äyriäistaudit) ja 297 § (laitosten, vyöhykkeiden ja laboratorioiden hyväksyminen)

| 2. | Asetus eläinten ja eläintuotteiden tuonnista, kauttakulusta ja viennistä (OITE), annettu 20 päivänä huhtikuuta 1988 (RS 916.443.11) |
| --- | --- |

2.

Asetus eläinten ja eläintuotteiden tuonnista, kauttakulusta ja viennistä (OITE), annettu 20 päivänä huhtikuuta 1988 (RS 916.443.11)

B.   SOVELTAMISTA KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT

| 1. | Direktiivin 91/67/ETY 4 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa tiedot on ilmoitettava eläinlääkintäalan sekakomitealle. |
| --- | --- |

1.

Direktiivin 91/67/ETY 4 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa tiedot on ilmoitettava eläinlääkintäalan sekakomitealle.

| 2. | Direktiivin 91/67/ETY 5, 6 ja 10 artiklan mahdollinen soveltaminen Sveitsiin kuuluu eläinlääkintäalan sekakomitealle. |
| --- | --- |

2.

Direktiivin 91/67/ETY 5, 6 ja 10 artiklan mahdollinen soveltaminen Sveitsiin kuuluu eläinlääkintäalan sekakomitealle.

| 3. | Direktiivin 91/67/ETY 12 ja 13 artiklan mahdollinen soveltaminen Sveitsiin kuuluu eläinlääkintäalan sekakomitealle. |
| --- | --- |

3.

Direktiivin 91/67/ETY 12 ja 13 artiklan mahdollinen soveltaminen Sveitsiin kuuluu eläinlääkintäalan sekakomitealle.

| 4. | Direktiivin 91/67/ETY 15 artiklan soveltamiseksi Sveitsin viranomaiset sitoutuvat toteuttamaan yhteisön lainsäädännön mukaiset näytteiden keruusuunnitelmat ja diagnostiset menetelmät. |
| --- | --- |

4.

Direktiivin 91/67/ETY 15 artiklan soveltamiseksi Sveitsin viranomaiset sitoutuvat toteuttamaan yhteisön lainsäädännön mukaiset näytteiden keruusuunnitelmat ja diagnostiset menetelmät.

| 5. | Paikalla toteutetut tarkastukset kuuluvat eläinlääkintäalan sekakomitealle, erityisesti direktiivin 91/67/ETY 17 artiklan ja eläintaudeista annetun lain 57 § :n perusteella. |
| --- | --- |

5.

Paikalla toteutetut tarkastukset kuuluvat eläinlääkintäalan sekakomitealle, erityisesti direktiivin 91/67/ETY 17 artiklan ja eläintaudeista annetun lain 57 § :n perusteella.

| 6. | a) | Saatettaessa markkinoille hyväksytyltä vyöhykkeeltä tulevia eläviä kaloja, mätimunia tai sukusoluja käytetään direktiivin 91/67/ETY liitteessä E olevan 1 luvun mallin mukaista kuljetusasiakirjaa. |
| --- | --- | --- |

6.

a)

Saatettaessa markkinoille hyväksytyltä vyöhykkeeltä tulevia eläviä kaloja, mätimunia tai sukusoluja käytetään direktiivin 91/67/ETY liitteessä E olevan 1 luvun mallin mukaista kuljetusasiakirjaa.

| b) | Saatettaessa markkinoille hyväksytyltä kalanviljelylaitokselta tulevia eläviä kaloja, mätimunia tai sukusoluja käytetään direktiivin 91/67/ETY liitteessä E olevan 2 luvun mallin mukaista kuljetusasiakirjaa. |
| --- | --- |

b)

Saatettaessa markkinoille hyväksytyltä kalanviljelylaitokselta tulevia eläviä kaloja, mätimunia tai sukusoluja käytetään direktiivin 91/67/ETY liitteessä E olevan 2 luvun mallin mukaista kuljetusasiakirjaa.

| c) | Saatettaessa markkinoille hyväksytyltä rannikkoalueelta tulevia nilviäisiä käytetään direktiivin 91/67/ETY liitteessä E olevan 3 luvun mallin mukaista kuljetusasiakirjaa. |
| --- | --- |

c)

Saatettaessa markkinoille hyväksytyltä rannikkoalueelta tulevia nilviäisiä käytetään direktiivin 91/67/ETY liitteessä E olevan 3 luvun mallin mukaista kuljetusasiakirjaa.

| d) | Saatettaessa markkinoille hyväksytyltä kalanviljelylaitokselta tulevia nilviäisiä käytetään direktiivin 91/67/ETY liitteessä E olevan 4 luvun mallin mukaista kuljetusasiakirjaa. |
| --- | --- |

d)

Saatettaessa markkinoille hyväksytyltä kalanviljelylaitokselta tulevia nilviäisiä käytetään direktiivin 91/67/ETY liitteessä E olevan 4 luvun mallin mukaista kuljetusasiakirjaa.

| e) | Saatettaessa markkinoille sellaisia kasvatettuja kaloja, nilviäisiä tai äyriäisiä, niiden mätimunia tai sukusoluja, jotka eivät kuulu tapauksen mukaan IHN:lle, VHS:lle, bonamioosille tai marteilioosille herkkiin lajeihin, käytetään komission päätöksen 2003/390/EY liitteessä I olevan mallin mukaista kuljetusasiakirjaa. |
| --- | --- |

e)

Saatettaessa markkinoille sellaisia kasvatettuja kaloja, nilviäisiä tai äyriäisiä, niiden mätimunia tai sukusoluja, jotka eivät kuulu tapauksen mukaan IHN:lle, VHS:lle, bonamioosille tai marteilioosille herkkiin lajeihin, käytetään komission päätöksen 2003/390/EY liitteessä I olevan mallin mukaista kuljetusasiakirjaa.

| f) | Saatettaessa markkinoille villinä kasvaneita eläviä kaloja, nilviäisiä tai äyriäisiä, niiden mätimunia tai sukusoluja käytetään komission päätöksen 2003/390/EY liitteessä I olevan mallin mukaista kuljetusasiakirjaa. |
| --- | --- |

f)

Saatettaessa markkinoille villinä kasvaneita eläviä kaloja, nilviäisiä tai äyriäisiä, niiden mätimunia tai sukusoluja käytetään komission päätöksen 2003/390/EY liitteessä I olevan mallin mukaista kuljetusasiakirjaa.

VI   Naudan alkiot

A.   LAINSÄÄDÄNTÖ

| Euroopan yhteisö | Sveitsi |
| --- | --- |
| Neuvoston direktiivi 89/556/ETY, annettu 25 päivänä syyskuuta 1989, eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista yhteisön sisäisessä naudansukuisten kotieläinten alkioiden kaupassa ja tuonnissa kolmansista maista (EYVL L 302, 19.10.1989, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston direktiivin 89/556/ETY liitteen C muuttamisesta siltä osin kuin on kyse yhteisön sisäisessä naudansukuisten kotieläinten alkioiden kaupassa käytettävästä eläinten terveystodistuksen mallista 2 päivänä helmikuuta 2006 tehdyllä komission päätöksellä 2006/60/EY (EUVL L 31, 3.2.2006, s. 24) | 1. | Asetus eläinkulkutaudeista (OFE), annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 916.401), ja erityisesti sen 56–58 § (alkioiden siirto) |

Euroopan yhteisö

Sveitsi

Neuvoston direktiivi 89/556/ETY, annettu 25 päivänä syyskuuta 1989, eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista yhteisön sisäisessä naudansukuisten kotieläinten alkioiden kaupassa ja tuonnissa kolmansista maista (EYVL L 302, 19.10.1989, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston direktiivin 89/556/ETY liitteen C muuttamisesta siltä osin kuin on kyse yhteisön sisäisessä naudansukuisten kotieläinten alkioiden kaupassa käytettävästä eläinten terveystodistuksen mallista 2 päivänä helmikuuta 2006 tehdyllä komission päätöksellä 2006/60/EY (EUVL L 31, 3.2.2006, s. 24)

1.

Asetus eläinkulkutaudeista (OFE), annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 916.401), ja erityisesti sen 56–58 § (alkioiden siirto)

| 2. | Asetus eläinten ja eläintuotteiden tuonnista, kauttakulusta ja viennistä (OITE), annettu 20 päivänä huhtikuuta 1988 (RS 916.443.11) |
| --- | --- |

2.

Asetus eläinten ja eläintuotteiden tuonnista, kauttakulusta ja viennistä (OITE), annettu 20 päivänä huhtikuuta 1988 (RS 916.443.11)

B.   SOVELTAMISTA KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT

| 1. | Paikalla toteutetut tarkastukset kuuluvat eläinlääkintäalan sekakomitealle, erityisesti direktiivin 89/556/ETY 15 artiklan ja eläintaudeista annetun lain 57 § :n perusteella. |
| --- | --- |

1.

Paikalla toteutetut tarkastukset kuuluvat eläinlääkintäalan sekakomitealle, erityisesti direktiivin 89/556/ETY 15 artiklan ja eläintaudeista annetun lain 57 § :n perusteella.

| 2. | Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja Sveitsin välillä kaupan kohteena olevien naudan alkioiden mukana on oltava direktiivin 89/556/ETY liitteessä C olevien mallien mukaiset terveystodistukset. |
| --- | --- |

2.

Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja Sveitsin välillä kaupan kohteena olevien naudan alkioiden mukana on oltava direktiivin 89/556/ETY liitteessä C olevien mallien mukaiset terveystodistukset.

VII   Naudan siemenneste

A.   LAINSÄÄDÄNTÖ

| Euroopan yhteisö | Sveitsi |
| --- | --- |
| Neuvoston direktiivi 88/407/ETY, annettu 14 päivänä kesäkuuta 1988, eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista yhteisön sisäisessä naudansukuisten kotieläinten pakastetun siemennesteen kaupassa ja tuonnissa (EYVL L 194, 22.7.1988, s. 10), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston direktiivin 88/407/ETY liitteen B ja päätöksen 2004/639/EY liitteen II muuttamisesta siltä osin kuin on kyse naudansukuisten kotieläinten siemennesteen tuontia koskevista edellytyksistä 5 päivänä tammikuuta 2006 tehdyllä komission päätöksellä 2006/16/EY (EUVL L 11, 17.1.2006, s. 21) | 1. | Asetus eläinkulkutaudeista (OFE), annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 916.401), ja erityisesti sen 51–55 § (keinosiemennys) |

Euroopan yhteisö

Sveitsi

Neuvoston direktiivi 88/407/ETY, annettu 14 päivänä kesäkuuta 1988, eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista yhteisön sisäisessä naudansukuisten kotieläinten pakastetun siemennesteen kaupassa ja tuonnissa (EYVL L 194, 22.7.1988, s. 10), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston direktiivin 88/407/ETY liitteen B ja päätöksen 2004/639/EY liitteen II muuttamisesta siltä osin kuin on kyse naudansukuisten kotieläinten siemennesteen tuontia koskevista edellytyksistä 5 päivänä tammikuuta 2006 tehdyllä komission päätöksellä 2006/16/EY (EUVL L 11, 17.1.2006, s. 21)

1.

Asetus eläinkulkutaudeista (OFE), annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 916.401), ja erityisesti sen 51–55 § (keinosiemennys)

| 2. | Asetus eläinten ja eläintuotteiden tuonnista, kauttakulusta ja viennistä (OITE), annettu 20 päivänä huhtikuuta 1988 (RS 916.443.11) |
| --- | --- |

2.

Asetus eläinten ja eläintuotteiden tuonnista, kauttakulusta ja viennistä (OITE), annettu 20 päivänä huhtikuuta 1988 (RS 916.443.11)

B.   SOVELTAMISTA KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT

| 1. | Direktiivin 88/407/ETY 4 artiklan 2 kohdan soveltamiseksi huomautetaan, että Sveitsissä ei keinosiemennysasemilla pidetä muita kuin seroneutralisaatiokokeessa tai ELISA-kokeessa negatiivisen tuloksen antaneita eläimiä. |
| --- | --- |

1.

Direktiivin 88/407/ETY 4 artiklan 2 kohdan soveltamiseksi huomautetaan, että Sveitsissä ei keinosiemennysasemilla pidetä muita kuin seroneutralisaatiokokeessa tai ELISA-kokeessa negatiivisen tuloksen antaneita eläimiä.

| 2. | Direktiivin 88/407/ETY 5 artiklan 2 kohdassa säädetyt tiedot toimitetaan eläinlääkintäalan sekakomitealle. |
| --- | --- |

2.

Direktiivin 88/407/ETY 5 artiklan 2 kohdassa säädetyt tiedot toimitetaan eläinlääkintäalan sekakomitealle.

| 3. | Paikalla toteutetut tarkastukset kuuluvat eläinlääkintäalan sekakomitealle, erityisesti direktiivin 88/407/ETY 16 artiklan ja eläintaudeista annetun lain 57 § :n perusteella. |
| --- | --- |

3.

Paikalla toteutetut tarkastukset kuuluvat eläinlääkintäalan sekakomitealle, erityisesti direktiivin 88/407/ETY 16 artiklan ja eläintaudeista annetun lain 57 § :n perusteella.

| 4. | Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja Sveitsin välisen kaupan kohteena olevan naudan siemennesteen mukana on oltava direktiivin 88/407/ETY liitteessä D olevien mallien mukaiset terveystodistukset. |
| --- | --- |

4.

Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja Sveitsin välisen kaupan kohteena olevan naudan siemennesteen mukana on oltava direktiivin 88/407/ETY liitteessä D olevien mallien mukaiset terveystodistukset.

VIII   Sian siemenneste

A.   LAINSÄÄDÄNTÖ

| Euroopan yhteisö | Sveitsi |
| --- | --- |
| Neuvoston direktiivi 90/429/ETY, annettu 26 päivänä kesäkuuta 1990, eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista yhteisön sisäisessä siansukuisten kotieläinten siemennesteen kaupassa ja tuonnissa (EYVL L 224, 18.8.1990, s. 62), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna kuulemismenettelyä (määräenemmistö) noudattaen annetuissa neuvoston säädöksissä säädetyn täytäntöönpanovallan käytössä komissiota avustavia komiteoita koskevien säännösten mukauttamisesta päätökseen 1999/468/EY 14 päivänä huhtikuuta 2003 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 806/2003 (EUVL L 122, 16.5.2003, s. 1) | 1. | Asetus eläinkulkutaudeista (OFE), annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 916.401), ja erityisesti sen 51–55 § (keinosiemennys) |

Euroopan yhteisö

Sveitsi

Neuvoston direktiivi 90/429/ETY, annettu 26 päivänä kesäkuuta 1990, eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista yhteisön sisäisessä siansukuisten kotieläinten siemennesteen kaupassa ja tuonnissa (EYVL L 224, 18.8.1990, s. 62), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna kuulemismenettelyä (määräenemmistö) noudattaen annetuissa neuvoston säädöksissä säädetyn täytäntöönpanovallan käytössä komissiota avustavia komiteoita koskevien säännösten mukauttamisesta päätökseen 1999/468/EY 14 päivänä huhtikuuta 2003 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 806/2003 (EUVL L 122, 16.5.2003, s. 1)

1.

Asetus eläinkulkutaudeista (OFE), annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 916.401), ja erityisesti sen 51–55 § (keinosiemennys)

| 2. | Asetus eläinten ja eläintuotteiden tuonnista, kauttakulusta ja viennistä (OITE), annettu 20 päivänä huhtikuuta 1988 (RS 916.443.11) |
| --- | --- |

2.

Asetus eläinten ja eläintuotteiden tuonnista, kauttakulusta ja viennistä (OITE), annettu 20 päivänä huhtikuuta 1988 (RS 916.443.11)

B.   SOVELTAMISTA KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT

| 1. | Direktiivin 90/429/ETY 5 artiklan 2 kohdassa säädetyt tiedot toimitetaan eläinlääkintäalan sekakomitealle. |
| --- | --- |

1.

Direktiivin 90/429/ETY 5 artiklan 2 kohdassa säädetyt tiedot toimitetaan eläinlääkintäalan sekakomitealle.

| 2. | Paikalla toteutetut tarkastukset kuuluvat eläinlääkintäalan sekakomitealle, erityisesti direktiivin 90/429/ETY 16 artiklan ja eläintaudeista annetun lain 57 § :n perusteella. |
| --- | --- |

2.

Paikalla toteutetut tarkastukset kuuluvat eläinlääkintäalan sekakomitealle, erityisesti direktiivin 90/429/ETY 16 artiklan ja eläintaudeista annetun lain 57 § :n perusteella.

| 3. | Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja Sveitsin välisen kaupan kohteena olevan sian siemennesteen mukana on oltava direktiivin 90/429/ETY liitteessä D olevien mallien mukaiset terveystodistukset. |
| --- | --- |

3.

Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja Sveitsin välisen kaupan kohteena olevan sian siemennesteen mukana on oltava direktiivin 90/429/ETY liitteessä D olevien mallien mukaiset terveystodistukset.

IX   Muut lajit

A.   LAINSÄÄDÄNTÖ

| Euroopan yhteisö | Sveitsi |
| --- | --- |
| Neuvoston direktiivi 92/65/ETY, annettu 13 päivänä heinäkuuta 1992, eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista eläinten, siemennesteen, munasolujen ja alkioiden yhteisön sisäisessä kaupassa ja yhteisöön tuonnissa siltä osin, kuin niitä eivät koske direktiivin 90/425/ETY liitteessä A olevassa I jaksossa mainittujen erityisten yhteisön säädösten eläinten terveyttä koskevat vaatimukset (EYVL L 268, 14.9.1992, s. 54), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna eläinten terveyttä koskevista säännöistä tiettyjen elävien sorkka- ja kavioeläinten yhteisöön tuonnin ja yhteisön kautta kuljetuksen osalta, direktiivien 90/426/ETY ja 92/65/ETY muuttamisesta ja direktiivin 72/462/ETY kumoamisesta 26 päivänä huhtikuuta 2004 annetulla neuvoston direktiivillä 2004/68/EY (EUVL L 139, 30.4.2004, s. 320)
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 998/2003, annettu 26 päivänä toukokuuta 2003, lemmikkieläinten muihin kuin kaupallisiin kuljetuksiin sovellettavista eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista ja neuvoston direktiivin 92/65/ETY muuttamisesta (EUVL L 146, 13.6.2003, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 998/2003 liitteen II muuttamisesta maiden ja alueiden luettelon osalta 12 päivänä huhtikuuta 2006 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 590/2006 (EUVL L 104, 13.4.2006, s. 8) | 1. | Asetus eläinkulkutaudeista (OFE), annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 916.401), ja erityisesti sen 51–55 § (keinosiemennys) ja 56–58 § (alkioiden siirto) |

Euroopan yhteisö

Sveitsi

Neuvoston direktiivi 92/65/ETY, annettu 13 päivänä heinäkuuta 1992, eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista eläinten, siemennesteen, munasolujen ja alkioiden yhteisön sisäisessä kaupassa ja yhteisöön tuonnissa siltä osin, kuin niitä eivät koske direktiivin 90/425/ETY liitteessä A olevassa I jaksossa mainittujen erityisten yhteisön säädösten eläinten terveyttä koskevat vaatimukset (EYVL L 268, 14.9.1992, s. 54), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna eläinten terveyttä koskevista säännöistä tiettyjen elävien sorkka- ja kavioeläinten yhteisöön tuonnin ja yhteisön kautta kuljetuksen osalta, direktiivien 90/426/ETY ja 92/65/ETY muuttamisesta ja direktiivin 72/462/ETY kumoamisesta 26 päivänä huhtikuuta 2004 annetulla neuvoston direktiivillä 2004/68/EY (EUVL L 139, 30.4.2004, s. 320)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 998/2003, annettu 26 päivänä toukokuuta 2003, lemmikkieläinten muihin kuin kaupallisiin kuljetuksiin sovellettavista eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista ja neuvoston direktiivin 92/65/ETY muuttamisesta (EUVL L 146, 13.6.2003, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 998/2003 liitteen II muuttamisesta maiden ja alueiden luettelon osalta 12 päivänä huhtikuuta 2006 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 590/2006 (EUVL L 104, 13.4.2006, s. 8)

1.

Asetus eläinkulkutaudeista (OFE), annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 916.401), ja erityisesti sen 51–55 § (keinosiemennys) ja 56–58 § (alkioiden siirto)

| 2. | Asetus eläinten ja eläintuotteiden tuonnista, kauttakulusta ja viennistä (OITE), annettu 20 päivänä huhtikuuta 1988 (RS 916.443.11) |
| --- | --- |

2.

Asetus eläinten ja eläintuotteiden tuonnista, kauttakulusta ja viennistä (OITE), annettu 20 päivänä huhtikuuta 1988 (RS 916.443.11)

B.   SOVELTAMISTA KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT

| 1. | Tämän liitteen soveltamiseksi tämä kohta kattaa kaikki elävät eläimet, joita eivät koske I–V kohdan määräykset, ja siemennesteen, munasolut ja alkiot, joita eivät koske VI–VIII kohdan määräykset. |
| --- | --- |

1.

Tämän liitteen soveltamiseksi tämä kohta kattaa kaikki elävät eläimet, joita eivät koske I–V kohdan määräykset, ja siemennesteen, munasolut ja alkiot, joita eivät koske VI–VIII kohdan määräykset.

| 2. | Euroopan yhteisö ja Sveitsi sitoutuvat siihen, että 1 kohdassa tarkoitettujen elävien eläinten, siemennesteen, munasolujen ja alkioiden kauppaa ei kielletä tai rajoiteta muista eläinten terveyteen liittyvistä kuin tämän liitteen soveltamisesta johtuvista syistä, ja erityisesti sen 20 artiklan mukaisesti toteutettujen mahdollisten suojatoimenpiteiden vuoksi. |
| --- | --- |

2.

Euroopan yhteisö ja Sveitsi sitoutuvat siihen, että 1 kohdassa tarkoitettujen elävien eläinten, siemennesteen, munasolujen ja alkioiden kauppaa ei kielletä tai rajoiteta muista eläinten terveyteen liittyvistä kuin tämän liitteen soveltamisesta johtuvista syistä, ja erityisesti sen 20 artiklan mukaisesti toteutettujen mahdollisten suojatoimenpiteiden vuoksi.

| 3. | Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja Sveitsin välisen kaupan kohteena olevien muiden lajien kuin I, II ja III kohdassa tarkoitettujen sorkka- ja kavioeläinten mukana on oltava direktiivin 92/65/ETY liitteen E ensimmäisen osan I osassa olevien mallien mukaiset terveystodistukset, joita täydennetään direktiivin 92/65/ETY 6 artiklan A kohdan 1 alakohdan e alakohdassa säädetyllä vakuutuksella. |
| --- | --- |

3.

Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja Sveitsin välisen kaupan kohteena olevien muiden lajien kuin I, II ja III kohdassa tarkoitettujen sorkka- ja kavioeläinten mukana on oltava direktiivin 92/65/ETY liitteen E ensimmäisen osan I osassa olevien mallien mukaiset terveystodistukset, joita täydennetään direktiivin 92/65/ETY 6 artiklan A kohdan 1 alakohdan e alakohdassa säädetyllä vakuutuksella.

| 4. | Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja Sveitsin välisen kaupan kohteena olevien jäniseläinten mukana on oltava direktiivin 92/65/ETY liitteen E ensimmäisessä osassa olevien mallien mukaiset terveystodistukset, joita täydennetään tarvittaessa direktiivin 92/65/ETY 9 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa säädetyllä vakuutuksella.
  Sveitsin viranomaiset voivat mukauttaa tätä vakuutusta laajentamalla sen vaatimuksia direktiivin 92/65/ETY 9 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

4.

Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja Sveitsin välisen kaupan kohteena olevien jäniseläinten mukana on oltava direktiivin 92/65/ETY liitteen E ensimmäisessä osassa olevien mallien mukaiset terveystodistukset, joita täydennetään tarvittaessa direktiivin 92/65/ETY 9 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa säädetyllä vakuutuksella.

Sveitsin viranomaiset voivat mukauttaa tätä vakuutusta laajentamalla sen vaatimuksia direktiivin 92/65/ETY 9 artiklan mukaisesti.

| 5. | Direktiivin 92/65/ETY 9 artiklan 2 kohdan neljännessä alakohdassa säädetyt tiedot on ilmoitettava eläinlääkintäalan sekakomitealle. |
| --- | --- |

5.

Direktiivin 92/65/ETY 9 artiklan 2 kohdan neljännessä alakohdassa säädetyt tiedot on ilmoitettava eläinlääkintäalan sekakomitealle.

| 6. | a) | Koirien ja kissojen lähetyksiin Euroopan yhteisöstä Sveitsiin sovelletaan direktiivin 92/65/ETY 10 artiklan 2 kohdan säännöksiä. |
| --- | --- | --- |

6.

a)

Koirien ja kissojen lähetyksiin Euroopan yhteisöstä Sveitsiin sovelletaan direktiivin 92/65/ETY 10 artiklan 2 kohdan säännöksiä.

| b) | Koirien ja kissojen lähetyksiin Sveitsistä muihin Euroopan yhteisön jäsenvaltioihin kuin Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, Irlantiin, Maltaan tai Ruotsiin sovelletaan direktiivin 92/65/ETY 10 artiklan 2 kohdassa säädettyjä vaatimuksia. |
| --- | --- |

b)

Koirien ja kissojen lähetyksiin Sveitsistä muihin Euroopan yhteisön jäsenvaltioihin kuin Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, Irlantiin, Maltaan tai Ruotsiin sovelletaan direktiivin 92/65/ETY 10 artiklan 2 kohdassa säädettyjä vaatimuksia.

| c) | Koirien ja kissojen lähetyksissä Sveitsistä Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, Irlantiin, Maltaan tai Ruotsiin sovelletaan direktiivin 92/65/ETY 10 artiklan 3 kohdan vaatimuksia. |
| --- | --- |

c)

Koirien ja kissojen lähetyksissä Sveitsistä Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, Irlantiin, Maltaan tai Ruotsiin sovelletaan direktiivin 92/65/ETY 10 artiklan 3 kohdan vaatimuksia.

| d) | Sovellettavasta tunnistusjärjestelmästä säädetään 26 päivänä toukokuuta 2003 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 998/2003 (EUVL L 146, 13.6.2003, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 12 päivänä huhtikuuta 2006 tehdyllä komission asetuksella (EY) N:o 590/2006 (EUVL L 104, 13.4.2006, s. 8). Käytettävästä todistuksesta säädetään komission päätöksessä 2003/803/EY (EUVL L 312, 27.11.2003, s. 1). Raivotautirokotuksen ja tarvittaessa uudelleenrokotuksen voimassaolo tunnustetaan rokotteen valmistaneen laboratorion suosituksen mukaan asetuksen (EY) N:o 998/2003 5 artiklan ja komission päätöksen 2005/91/EY (EUVL L 31, 4.2.2005, s. 61) säännösten mukaisesti. |
| --- | --- |

d)

Sovellettavasta tunnistusjärjestelmästä säädetään 26 päivänä toukokuuta 2003 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 998/2003 (EUVL L 146, 13.6.2003, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 12 päivänä huhtikuuta 2006 tehdyllä komission asetuksella (EY) N:o 590/2006 (EUVL L 104, 13.4.2006, s. 8). Käytettävästä todistuksesta säädetään komission päätöksessä 2003/803/EY (EUVL L 312, 27.11.2003, s. 1). Raivotautirokotuksen ja tarvittaessa uudelleenrokotuksen voimassaolo tunnustetaan rokotteen valmistaneen laboratorion suosituksen mukaan asetuksen (EY) N:o 998/2003 5 artiklan ja komission päätöksen 2005/91/EY (EUVL L 31, 4.2.2005, s. 61) säännösten mukaisesti.

| 7. | Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja Sveitsin välisen kaupan kohteena olevien lampaiden ja vuohien munasolujen ja alkioiden mukana on oltava päätöksen 95/388/EY, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 30 päivänä joulukuuta 2004 tehdyllä komission päätöksellä 2005/43/EY (EUVL L 20, 22.1.2005, s. 34), mukaiset todistukset. |
| --- | --- |

7.

Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja Sveitsin välisen kaupan kohteena olevien lampaiden ja vuohien munasolujen ja alkioiden mukana on oltava päätöksen 95/388/EY, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 30 päivänä joulukuuta 2004 tehdyllä komission päätöksellä 2005/43/EY (EUVL L 20, 22.1.2005, s. 34), mukaiset todistukset.

| 8. | Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja Sveitsin välisen kaupan kohteena olevan hevoseläinten siemennesteen mukana on oltava päätöksen 95/307/EY mukaiset todistukset. |
| --- | --- |

8.

Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja Sveitsin välisen kaupan kohteena olevan hevoseläinten siemennesteen mukana on oltava päätöksen 95/307/EY mukaiset todistukset.

| 9. | Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja Sveitsin välillä kaupan kohteena olevien hevoseläinten munasolujen ja alkioiden mukana on oltava päätöksen 95/294/EY mukaiset todistukset. |
| --- | --- |

9.

Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja Sveitsin välillä kaupan kohteena olevien hevoseläinten munasolujen ja alkioiden mukana on oltava päätöksen 95/294/EY mukaiset todistukset.

| 10. | Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja Sveitsin välisen kaupan kohteena olevien sikojen munasolujen ja alkioiden mukana on oltava päätöksen 95/483/EY mukaiset todistukset. |
| --- | --- |

10.

Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja Sveitsin välisen kaupan kohteena olevien sikojen munasolujen ja alkioiden mukana on oltava päätöksen 95/483/EY mukaiset todistukset.

| 11. | Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja Sveitsin välillä kaupan kohteena olevien mehiläisyhdyskuntien [pesien tai emojen (työmehiläisineen)] kauppaa varten mukana on oltava direktiivin 92/65/ETY liitteen E toisessa osassa olevien mallien mukaiset terveystodistukset. |
| --- | --- |

11.

Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja Sveitsin välillä kaupan kohteena olevien mehiläisyhdyskuntien [pesien tai emojen (työmehiläisineen)] kauppaa varten mukana on oltava direktiivin 92/65/ETY liitteen E toisessa osassa olevien mallien mukaiset terveystodistukset.

| 12. | Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja Sveitsin välillä kaupan kohteena olevien direktiivin 92/65/ETY liitteen C mukaisesti hyväksytyistä yhteisöistä, laitoksista ja keskuksista tulevien eläinten, siemennesteen, alkioiden ja munasolujen kauppaa varten mukana on oltava direktiivin 92/65/ETY liitteen E kolmannessa osassa olevien mallien mukaiset terveystodistukset. |
| --- | --- |

12.

Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja Sveitsin välillä kaupan kohteena olevien direktiivin 92/65/ETY liitteen C mukaisesti hyväksytyistä yhteisöistä, laitoksista ja keskuksista tulevien eläinten, siemennesteen, alkioiden ja munasolujen kauppaa varten mukana on oltava direktiivin 92/65/ETY liitteen E kolmannessa osassa olevien mallien mukaiset terveystodistukset.

| 13. | Direktiivin 92/65/ETY 24 artiklan soveltamiseksi 2 kohdassa säädetyn tiedot on ilmoitettava eläinlääkintäalan sekakomitealle. |
| --- | --- |

13.

Direktiivin 92/65/ETY 24 artiklan soveltamiseksi 2 kohdassa säädetyn tiedot on ilmoitettava eläinlääkintäalan sekakomitealle.

Lisäys 3

ELÄVIEN ELÄINTEN JA NIIDEN SIEMENNESTEEN, ALKIOIDEN JA MUNASOLUJEN TUOMINEN KOLMANSISTA MAISTA

I   Euroopan yhteisö — Lainsäädäntö

A.   Kavioeläimet, lukuun ottamatta hevoseläimiä

Neuvoston direktiivi 2004/68/EY, annettu 26 päivänä huhtikuuta 2004, eläinten terveyttä koskevista säännöistä tiettyjen elävien sorkka- ja kavioeläinten yhteisöön tuonnin ja yhteisön kautta kuljetuksen osalta, direktiivien 90/426/ETY ja 92/65/ETY muuttamisesta ja direktiivin 72/462/ETY kumoamisesta (EUVL L 139, 30.4.2004, s. 320).

B.   Hevoset

Neuvoston direktiivi 90/426/ETY, annettu 26 päivänä kesäkuuta 1990, eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista elävien hevoseläinten liikkuvuuden ja kolmansista maista tapahtuvan tuonnin osalta (EYVL L 224, 18.8.1990, s. 42), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna eläinten terveyttä koskevista säännöistä tiettyjen elävien sorkka- ja kavioeläinten yhteisöön tuonnin ja yhteisön kautta kuljetuksen osalta, direktiivien 90/426/ETY ja 92/65/ETY muuttamisesta ja direktiivin 72/462/ETY kumoamisesta 26 päivänä huhtikuuta 2004 annetulla neuvoston direktiivillä 2004/68/EY (EUVL L 139, 30.4.2004, s. 320).

C.   Siipikarja ja siitosmunat

Neuvoston direktiivi 90/539/ETY, annettu 15 päivänä lokakuuta 1990, eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista yhteisön sisäisessä siipikarjan ja siitosmunien kaupassa ja tuonnissa kolmansista maista (EYVL L 303, 31.10.1990, s. 6), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna kuulemismenettelyä (määräenemmistö) noudattaen annetuissa neuvoston säädöksissä säädetyn täytäntöönpanovallan käytössä komissiota avustavia komiteoita koskevien säännösten mukauttamisesta päätökseen 1999/468/EY 14 päivänä huhtikuuta 2003 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 806/2003 (EUVL L 122, 16.5.2003, s. 1).

D.   Vesiviljelyeläimet

Neuvoston direktiivi 91/67/ETY, annettu 28 päivänä tammikuuta 1991, eläinten terveyttä koskevista edellytyksistä saatettaessa vesiviljeltyjä eläimiä ja tuotteita markkinoille (EYVL L 46, 19.2.1991, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna kuulemismenettelyä (määräenemmistö) noudattaen annetuissa neuvoston säädöksissä säädetyn täytäntöönpanovallan käytössä komissiota avustavia komiteoita koskevien säännösten mukauttamisesta päätökseen 1999/468/EY 14 päivänä huhtikuuta 2003 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 806/2003 (EUVL L 122 16.5.2003, s. 1).

E.   Naudan alkiot

Neuvoston direktiivi 89/556/ETY, annettu 25 päivänä syyskuuta 1989, eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista yhteisön sisäisessä naudansukuisten kotieläinten alkioiden kaupassa ja tuonnissa kolmansista maista (EYVL L 302, 19.10.1989, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston direktiivin 89/556/ETY liitteen C muuttamisesta siltä osin kuin on kyse yhteisön sisäisessä naudansukuisten kotieläinten alkioiden kaupassa käytettävästä eläinten terveystodistuksen mallista 2 päivänä helmikuuta 2006 tehdyllä komission päätöksellä 2006/60/EY (EUVL L 31, 3.2.2006, s. 24).

F.   Naudan siemenneste

Neuvoston direktiivi 88/407/ETY, annettu 14 päivänä kesäkuuta 1988, eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista yhteisön sisäisessä naudansukuisten kotieläinten pakastetun siemennesteen kaupassa ja tuonnissa (EYVL L 194, 22.7.1988, s. 10), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston direktiivin 88/407/ETY liitteen B ja päätöksen 2004/639/EY liitteen II muuttamisesta siltä osin kuin on kyse naudansukuisten kotieläinten siemennesteen tuontia koskevista edellytyksistä 5 päivänä tammikuuta 2006 tehdyllä komission päätöksellä 2006/16/EY (EUVL L 11, 17.1.2006, s. 21).

G.   Sian siemenneste

Neuvoston direktiivi 90/429/ETY, annettu 26 päivänä kesäkuuta 1990, eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista yhteisön sisäisessä siansukuisten kotieläinten siemennesteen kaupassa ja tuonnissa (EYVL L 224, 18.8.1990, s. 62), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna kuulemismenettelyä (määräenemmistö) noudattaen annetuissa neuvoston säädöksissä säädetyn täytäntöönpanovallan käytössä komissiota avustavia komiteoita koskevien säännösten mukauttamisesta päätökseen 1999/468/EY 14 päivänä huhtikuuta 2003 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 806/2003 (EUVL L 122, 16.5.2003, s. 1).

H.   Muut elävät eläimet

| 1. | Neuvoston direktiivi 92/65/ETY, annettu 13 päivänä heinäkuuta 1992, eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista eläinten, siemennesteen, munasolujen ja alkioiden yhteisön sisäisessä kaupassa ja yhteisöön tuonnissa siltä osin, kuin niitä eivät koske direktiivin 90/425/ETY liitteessä A olevassa I jaksossa mainittujen erityisten yhteisön säädösten eläinten terveyttä koskevat vaatimukset (EYVL L 268, 14.9.1992, s. 54), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna eläinten terveyttä koskevista säännöistä tiettyjen elävien sorkka- ja kavioeläinten yhteisöön tuonnin ja yhteisön kautta kuljetuksen osalta, direktiivien 90/426/ETY ja 92/65/ETY muuttamisesta ja direktiivin 72/462/ETY kumoamisesta 26 päivänä huhtikuuta 2004 annetulla neuvoston direktiivillä 2004/68/EY (EUVL L 139, 30.4.2004, s. 320). |
| --- | --- |

1.

Neuvoston direktiivi 92/65/ETY, annettu 13 päivänä heinäkuuta 1992, eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista eläinten, siemennesteen, munasolujen ja alkioiden yhteisön sisäisessä kaupassa ja yhteisöön tuonnissa siltä osin, kuin niitä eivät koske direktiivin 90/425/ETY liitteessä A olevassa I jaksossa mainittujen erityisten yhteisön säädösten eläinten terveyttä koskevat vaatimukset (EYVL L 268, 14.9.1992, s. 54), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna eläinten terveyttä koskevista säännöistä tiettyjen elävien sorkka- ja kavioeläinten yhteisöön tuonnin ja yhteisön kautta kuljetuksen osalta, direktiivien 90/426/ETY ja 92/65/ETY muuttamisesta ja direktiivin 72/462/ETY kumoamisesta 26 päivänä huhtikuuta 2004 annetulla neuvoston direktiivillä 2004/68/EY (EUVL L 139, 30.4.2004, s. 320).

| 2. | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 998/2003, annettu 26 päivänä toukokuuta 2003, lemmikkieläinten muihin kuin kaupallisiin kuljetuksiin sovellettavista eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista ja neuvoston direktiivin 92/65/ETY muuttamisesta (EUVL L 146, 13.6.2003, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 998/2003 liitteen II muuttamisesta maiden ja alueiden luettelon osalta 12 päivänä huhtikuuta 2006 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 590/2006 (EUVL L 104, 13.4.2006, s. 8). |
| --- | --- |

2.

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 998/2003, annettu 26 päivänä toukokuuta 2003, lemmikkieläinten muihin kuin kaupallisiin kuljetuksiin sovellettavista eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista ja neuvoston direktiivin 92/65/ETY muuttamisesta (EUVL L 146, 13.6.2003, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 998/2003 liitteen II muuttamisesta maiden ja alueiden luettelon osalta 12 päivänä huhtikuuta 2006 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 590/2006 (EUVL L 104, 13.4.2006, s. 8).

II   Sveitsi — Lainsäädäntö

Asetus eläinten ja eläintuotteiden tuonnista, kauttakulusta ja viennistä (OITE), annettu 20 päivänä huhtikuuta 1988 (RS 916.443.11).

Tämän liitteen soveltamiseksi Zürichin eläintarhaa pidetään Sveitsin osalta direktiivin 92/65/ETY liitteen C mukaisena hyväksyttynä laitoksena.

III   Soveltamista koskevat säännöt

Sveitsin eläinlääkintävirasto soveltaa samoja tuontiehtoja kuin tämän lisäyksen I kohtaan kuuluvat ehdot. Sveitsin eläinlääkintävirasto voi kuitenkin toteuttaa rajoittavampiakin toimenpiteitä ja vaatia lisätakeita. Eläinlääkintäalan sekakomiteassa neuvotellaan asianmukaisten ratkaisujen löytämiseksi.

Lisäys 4

KOTIELÄINJALOSTUS, TUONTI KOLMANSISTA MAISTA MUKAAN LUETTUNA

I   Euroopan yhteisö — Lainsäädäntö

A.   Nautaeläimet

Neuvoston direktiivi 77/504/ETY, annettu 25 päivänä heinäkuuta 1977, puhdasrotuisista jalostusnaudoista (EYVL L 206, 12.8.1977, s. 8), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 807/2003 (EUVL L 122, 16.5.2003, s. 36).

B.   Siat

Neuvoston direktiivi 88/661/ETY, annettu 19 päivänä joulukuuta 1988, jalostussikoihin sovellettavista kotieläinjalostuksen standardeista (EYVL L 382, 31.12.1988, s. 36), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 806/2003 (EUVL L 122, 16.5.2003, s. 1).

C.   Lampaat ja vuohet

Neuvoston direktiivi 89/361/ETY, annettu 30 päivänä toukokuuta 1989, puhdasrotuisista jalostuslampaista ja -vuohista (EYVL L 153, 6.6.1989, s. 30).

D.   Hevoset

| a) | Neuvoston direktiivi 90/427/ETY, annettu 26 päivänä kesäkuuta 1990, jalostusta ja polveutumista koskevista edellytyksistä yhteisön sisäisessä hevoseläinten kaupassa (EYVL L 224, 18.8.1990, s. 55). |
| --- | --- |

a)

Neuvoston direktiivi 90/427/ETY, annettu 26 päivänä kesäkuuta 1990, jalostusta ja polveutumista koskevista edellytyksistä yhteisön sisäisessä hevoseläinten kaupassa (EYVL L 224, 18.8.1990, s. 55).

| b) | Neuvoston direktiivi 90/428/ETY, annettu 26 päivänä kesäkuuta 1990, kilpailuihin tarkoitettujen hevoseläinten kaupasta ja kilpailuihin osallistumisen edellytyksistä (EYVL L 224, 18.8.1990, s. 60). |
| --- | --- |

b)

Neuvoston direktiivi 90/428/ETY, annettu 26 päivänä kesäkuuta 1990, kilpailuihin tarkoitettujen hevoseläinten kaupasta ja kilpailuihin osallistumisen edellytyksistä (EYVL L 224, 18.8.1990, s. 60).

E.   Puhdasrotuiset eläimet

Neuvoston direktiivi 91/174/ETY, annettu 25 päivänä maaliskuuta 1991, kotieläinjalostusta ja polveutumista koskevista vaatimuksista puhdasrotuisten eläinten kaupassa ja direktiivien 77/504/ETY ja 90/425/ETY muuttamisesta (EYVL L 85, 5.4.1991, s. 37).

F.   Tuonti kolmansista maista

Neuvoston direktiivi 94/28/EY, annettu 23 päivänä kesäkuuta, eläinten, siemennesteen, munasolujen ja alkioiden tuonnissa kolmansista maista sovellettavia jalostus- ja polveutumisedellytyksiä koskevista periaatteista ja puhdasrotuisista jalostusnaudoista annetun direktiivin 77/504/ETY muuttamisesta (EYVL L 178, 12.7.1994, s. 66).

II   Sveitsi — Lainsäädäntö

Asetus kotieläintuotannosta, annettu 7 päivänä joulukuuta 1998, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 916.310)

III   Soveltamista koskevat säännöt

Sveitsin viranomaiset sitoutuvat varmistamaan, että Sveitsi soveltaa tuonnin osalta samoja säännöksiä kuin mitä neuvoston direktiivissä 94/28/EY säädetään, sanotun kuitenkaan rajoittamatta lisäyksissä 5 ja 6 olevien eläinjalostustarkastuksia koskevien määräysten soveltamista.

Kaupassa ilmenevät vaikeudet annetaan toisen osapuolen pyynnöstä eläinlääkintäalan sekakomitean käsiteltäviksi.

Lisäys 6

ELÄINTUOTTEET

I LUKU

ALAT, JOIDEN VASTAAVUUDEN MOLEMMAT SOPIMUSPUOLET OVAT TUNNUSTANEET

Asetuksen (EY) N:o 853/2004 määritelmiä sovelletaan soveltuvin osin.

| | Vienti Euroopan yhteisöstä Sveitsiin ja vienti Sveitsistä Euroopan yhteisöön |
| --- | --- |
| | Kauppaa koskevat edellytykset | Vastaavuus |
| | EY:n säännöstö | Sveitsin säännöstö |
| Eläinten terveys: |
| 1. | Tuore liha, mukaan lukien jauheliha, raakalihavalmisteet, lihavalmisteet, prosessoimaton rasva ja renderoitu rasva |

Vienti Euroopan yhteisöstä Sveitsiin ja vienti Sveitsistä Euroopan yhteisöön

Kauppaa koskevat edellytykset

Vastaavuus

EY:n säännöstö

Sveitsin säännöstö

Eläinten terveys:

1.

Tuore liha, mukaan lukien jauheliha, raakalihavalmisteet, lihavalmisteet, prosessoimaton rasva ja renderoitu rasva

Kotieläiminä pidettävät sorkkaeläimet

Kotieläiminä pidettävät kavioeläimet

Direktiivi 64/432/ETY

Direktiivi 2002/99/EY

Asetus (EY) N:o 999/2001 (1)

Laki eläinkulkutaudeista (LFE), annettu 1 päivänä heinäkuuta 1966 (RS 916.40)

Asetus eläinkulkutaudeista (OFE), annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995 (RS 916.401) (1)

Kyllä (1)

| 2. | Tarhatun riistan liha, raakalihavalmisteet, lihavalmisteet |
| --- | --- |

2.

Tarhatun riistan liha, raakalihavalmisteet, lihavalmisteet

Muut kuin edellä mainitut tarhatut maanisäkkäät

Direktiivi 64/432/ETY

Direktiivi 92/118/ETY

Direktiivi 2002/99/EY

Asetus (EY) N:o 999/2001

Laki eläinkulkutaudeista (LFE), annettu 1 päivänä heinäkuuta 1966 (RS 916.40)

Asetus eläinkulkutaudeista (OFE), annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995 (RS 916.401)

Kyllä

Tarhatut sileälastaiset linnut

Jäniseläimet

Direktiivi 92/118/ETY

Direktiivi 2002/99/EY

Kyllä

| 3. | Luonnonvaraisen riistan liha, raakalihavalmisteet, lihavalmisteet |
| --- | --- |

3.

Luonnonvaraisen riistan liha, raakalihavalmisteet, lihavalmisteet

Luonnonvaraiset sorkkaeläimet

Jäniseläimet

Muut maanisäkkäät

Luonnonvaraiset riistalinnut

Direktiivi 2002/99/EY

Asetus (EY) N:o 999/2001

Laki eläinkulkutaudeista (LFE), annettu 1 päivänä heinäkuuta 1966 (RS 916.40)

Asetus eläinkulkutaudeista (OFE), annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995 (RS 916.401)

Kyllä

| 4. | Siipikarjan tuore liha, raakalihavalmisteet, lihavalmisteet, rasva ja renderoitu rasva |
| --- | --- |

4.

Siipikarjan tuore liha, raakalihavalmisteet, lihavalmisteet, rasva ja renderoitu rasva

Siipikarja

Direktiivi 92/118/ETY

Direktiivi 2002/99/EY

Laki eläinkulkutaudeista (LFE), annettu 1 päivänä heinäkuuta 1966 (RS 916.40)

Asetus eläinkulkutaudeista (OFE), annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995 (RS 916.401)

Kyllä

| 5. | Mahat, rakot ja suolet |
| --- | --- |

5.

Mahat, rakot ja suolet

Nautaeläimet

Lampaat ja vuohet

Siat

Direktiivi 64/432/ETY

Direktiivi 92/118/ETY

Direktiivi 2002/99/EY

Asetus (EY) N:o 999/2001 (1)

Laki eläinkulkutaudeista (LFE), annettu 1 päivänä heinäkuuta 1966 (RS 916.40)

Asetus eläinkulkutaudeista (OFE), annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995 (RS 916.401) (1)

Kyllä (1)

| 6. | Luut ja luutuotteet |
| --- | --- |

6.

Luut ja luutuotteet

Kotieläiminä pidettävät sorkkaeläimet

Kotieläiminä pidettävät kavioeläimet

Muut tarhatut tai luonnonvaraiset maanisäkkäät

Siipikarja, sileälastaiset linnut ja luonnonvaraiset riistalinnut

Direktiivi 64/432/ETY

Direktiivi 92/118/ETY

Direktiivi 2002/99/EY

Asetus (EY) N:o 999/2001 (1)

Laki eläinkulkutaudeista (LFE), annettu 1 päivänä heinäkuuta 1966 (RS 916.40)

Asetus eläinkulkutaudeista (OFE), annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995 (RS 916.401) (1)

Kyllä (1)

| 7. | Muunnetut eläinproteiinit, veri ja verituotteet |
| --- | --- |

7.

Muunnetut eläinproteiinit, veri ja verituotteet

Kotieläiminä pidettävät sorkkaeläimet

Kotieläiminä pidettävät kavioeläimet

Muut tarhatut tai luonnonvaraiset maanisäkkäät

Siipikarja, sileälastaiset linnut ja luonnonvaraiset riistalinnut

Direktiivi 64/432/ETY

Direktiivi 92/118/ETY

Direktiivi 2002/99/EY

Asetus (EY) N:o 999/2001 (1)

Laki eläinkulkutaudeista (LFE), annettu 1 päivänä heinäkuuta 1966 (RS 916.40)

Asetus eläinkulkutaudeista (OFE), annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995 (RS 916.401) (1)

Kyllä (1)

| 8. | Gelatiini ja kollageeni |
| --- | --- |

8.

Gelatiini ja kollageeni

Direktiivi 2002/99/EY

Asetus (EY) N:o 999/2001 (1)

Laki eläinkulkutaudeista (LFE), annettu 1 päivänä heinäkuuta 1966 (RS 916.40)

Asetus eläinkulkutaudeista (OFE), annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995 (RS 916.401) (1)

Kyllä (1)

| 9. | Maito ja maitotuotteet |
| --- | --- |

9.

Maito ja maitotuotteet

Direktiivi 64/432/ETY

Direktiivi 2002/99/EY

Laki eläinkulkutaudeista (LFE), annettu 1 päivänä heinäkuuta 1966 (RS 916.40)

Asetus eläinkulkutaudeista (OFE), annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995 (RS 916.401)

Kyllä

| 10. | Munat ja munatuotteet |
| --- | --- |

10.

Munat ja munatuotteet

Direktiivi 90/539/ETY

Direktiivi 2002/99/EY

Laki eläinkulkutaudeista (LFE), annettu 1 päivänä heinäkuuta 1966 (RS 916.40)

Asetus eläinkulkutaudeista (OFE), annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995 (RS 916.401)

Kyllä

| 11. | Kalastustuotteet, simpukat, piikkinahkaiset, vaippaeläimet ja merikotilot |
| --- | --- |

11.

Kalastustuotteet, simpukat, piikkinahkaiset, vaippaeläimet ja merikotilot

Direktiivi 91/67/ETY

Direktiivi 93/53/ETY

Direktiivi 95/70/EY

Direktiivi 2002/99/EY

Laki eläinkulkutaudeista (LFE), annettu 1 päivänä heinäkuuta 1966 (RS 916.40)

Asetus eläinkulkutaudeista (OFE), annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995 (RS 916.401)

Kyllä

| 12. | Hunaja |
| --- | --- |

12.

Hunaja

Direktiivi 92/118/ETY

Direktiivi 2002/99/EY

Laki eläinkulkutaudeista (LFE), annettu 1 päivänä heinäkuuta 1966 (RS 916.40)

Asetus eläinkulkutaudeista (OFE), annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995 (RS 916.401)

Kyllä

| 13. | Etanat ja sammakonreidet |
| --- | --- |

13.

Etanat ja sammakonreidet

Direktiivi 92/118/ETY

Direktiivi 2002/99/EY

Laki eläinkulkutaudeista (LFE), annettu 1 päivänä heinäkuuta 1966 (RS 916.40)

Asetus eläinkulkutaudeista (OFE), annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995 (RS 916.401)

Kyllä

| Vienti Euroopan yhteisöstä Sveitsiin ja vienti Sveitsistä Euroopan yhteisöön |
| --- |
| Kauppaa koskevat edellytykset | Vastaavuus |
| EY:n säännöstö | Sveitsin säännöstö |
| Kansanterveys |
| Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 999/2001, annettu 22 päivänä toukokuuta 2006, tiettyjen tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden ehkäisyä, valvontaa ja hävittämistä koskevista säännöistä (EYVL L 147, 31.5.2001, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 999/2001 liitteiden III ja XI muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden seurannasta ja nautaeläinten erikseen määritellystä riskiaineksesta Ruotsissa 4 päivänä toukokuuta 2006 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 688/2006 (EUVL L 120, 5.5.2006, s. 10)
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 852/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, elintarvikehygieniasta (EUVL L 139, 30.4.2004, s. 1)
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 853/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, eläinperäisiä elintarvikkeita koskevista erityisistä hygieniasäännöistä (EUVL L 139, 30.4.2004, s. 55)
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 854/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden virallisen valvonnan järjestämistä koskevista erityissäännöistä (EUVL L 139, 30.4.2004, s. 206)
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 882/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, rehu- ja elintarvikelainsäädännön sekä eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskevien sääntöjen mukaisuuden varmistamiseksi suoritetusta virallisesta valvonnasta (EUVL L 165, 30.4.2004, s. 1)
  Komission asetus (EY) N:o 2073/2005, annettu 15 päivänä marraskuuta 2005, elintarvikkeiden mikrobiologisista vaatimuksista (EUVL L 338, 22.12.2005, s. 1)
  Komission asetus (EY) N:o 2074/2005, annettu 5 päivänä joulukuuta 2005, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 853/2004 soveltamisalaan kuuluvia tuotteita sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 854/2004 ja (EY) N:o 882/2004 mukaisen virallisen valvonnan järjestämistä koskevien täytäntöönpanotoimenpiteiden vahvistamisesta, poikkeuksen tekemisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EY) N:o 852/2004 sekä asetusten (EY) N:o 853/2004 ja (EY) N:o 854/2004 muuttamisesta (EUVL L 338, 22.12.2005, s. 27)
  Komission asetus (EY) N:o 2075/2005, annettu 5 päivänä joulukuuta 2005, virallisia lihan trikiinitarkastuksia koskevista erityissäännöistä (EUVL L 338, 22.12.2005, s. 60) | Elintarvikelaki (Loi sur les denrées alimentaires), annettu 9 päivänä lokakuuta 1992, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 16 päivänä joulukuuta 2005 (RS 817.0)
  Asetus eläinten suojelusta (OPAn), annettu 27 päivänä toukokuuta 1981, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 12 päivänä huhtikuuta 2006 (RS 455.1)
  Asetus lihahygienian valvonnasta vastaavien elinten kouluttamisesta (OFHV), annettu 1 päivänä maaliskuuta 1995, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 817.191.54)
  Asetus eläinkulkutaudeista (OFE), annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 916.401)
  Asetus alkutuotannosta, annettu 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 916.020)
  Asetus eläinten teurastuksesta ja lihan valvonnasta (OAbCV), annettu 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 817.190)
  Asetus elintarvikkeista (ODAlOUs), annettu 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 817.02)
  Sisäministeriön asetus elintarvikelainsäädännön täytäntöönpanosta, annettu 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 817.025.21)
  Talousministeriön asetus alkutuotannon hygieniasta, annettu 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 916.020.1)
  Sisäministeriön asetus hygieniasta, annettu 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 817.024.1)
  Talousministeriön asetus hygieniasta eläinten teurastuksen yhteydessä (OhyAb), annettu 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 817.190.1)
  Sisäministeriön asetus eläinperäisistä elintarvikkeista, annettu 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 817.022.108) | Kyllä erityisin edellytyksin |

Vienti Euroopan yhteisöstä Sveitsiin ja vienti Sveitsistä Euroopan yhteisöön

Kauppaa koskevat edellytykset

Vastaavuus

EY:n säännöstö

Sveitsin säännöstö

Kansanterveys

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 999/2001, annettu 22 päivänä toukokuuta 2006, tiettyjen tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden ehkäisyä, valvontaa ja hävittämistä koskevista säännöistä (EYVL L 147, 31.5.2001, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 999/2001 liitteiden III ja XI muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden seurannasta ja nautaeläinten erikseen määritellystä riskiaineksesta Ruotsissa 4 päivänä toukokuuta 2006 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 688/2006 (EUVL L 120, 5.5.2006, s. 10)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 852/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, elintarvikehygieniasta (EUVL L 139, 30.4.2004, s. 1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 853/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, eläinperäisiä elintarvikkeita koskevista erityisistä hygieniasäännöistä (EUVL L 139, 30.4.2004, s. 55)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 854/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden virallisen valvonnan järjestämistä koskevista erityissäännöistä (EUVL L 139, 30.4.2004, s. 206)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 882/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, rehu- ja elintarvikelainsäädännön sekä eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskevien sääntöjen mukaisuuden varmistamiseksi suoritetusta virallisesta valvonnasta (EUVL L 165, 30.4.2004, s. 1)

Komission asetus (EY) N:o 2073/2005, annettu 15 päivänä marraskuuta 2005, elintarvikkeiden mikrobiologisista vaatimuksista (EUVL L 338, 22.12.2005, s. 1)

Komission asetus (EY) N:o 2074/2005, annettu 5 päivänä joulukuuta 2005, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 853/2004 soveltamisalaan kuuluvia tuotteita sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 854/2004 ja (EY) N:o 882/2004 mukaisen virallisen valvonnan järjestämistä koskevien täytäntöönpanotoimenpiteiden vahvistamisesta, poikkeuksen tekemisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EY) N:o 852/2004 sekä asetusten (EY) N:o 853/2004 ja (EY) N:o 854/2004 muuttamisesta (EUVL L 338, 22.12.2005, s. 27)

Komission asetus (EY) N:o 2075/2005, annettu 5 päivänä joulukuuta 2005, virallisia lihan trikiinitarkastuksia koskevista erityissäännöistä (EUVL L 338, 22.12.2005, s. 60)

Elintarvikelaki (Loi sur les denrées alimentaires), annettu 9 päivänä lokakuuta 1992, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 16 päivänä joulukuuta 2005 (RS 817.0)

Asetus eläinten suojelusta (OPAn), annettu 27 päivänä toukokuuta 1981, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 12 päivänä huhtikuuta 2006 (RS 455.1)

Asetus lihahygienian valvonnasta vastaavien elinten kouluttamisesta (OFHV), annettu 1 päivänä maaliskuuta 1995, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 817.191.54)

Asetus eläinkulkutaudeista (OFE), annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 916.401)

Asetus alkutuotannosta, annettu 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 916.020)

Asetus eläinten teurastuksesta ja lihan valvonnasta (OAbCV), annettu 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 817.190)

Asetus elintarvikkeista (ODAlOUs), annettu 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 817.02)

Sisäministeriön asetus elintarvikelainsäädännön täytäntöönpanosta, annettu 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 817.025.21)

Talousministeriön asetus alkutuotannon hygieniasta, annettu 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 916.020.1)

Sisäministeriön asetus hygieniasta, annettu 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 817.024.1)

Talousministeriön asetus hygieniasta eläinten teurastuksen yhteydessä (OhyAb), annettu 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 817.190.1)

Sisäministeriön asetus eläinperäisistä elintarvikkeista, annettu 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 817.022.108)

Kyllä erityisin edellytyksin

Erityiset edellytykset

| (1) | Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja Sveitsin välisen kaupan kohteena olevilla ihmisravinnoksi tarkoitetuilla eläintuotteilla käydään kauppaa täysin samoin edellytyksin kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden välisen kaupan kohteena olevilla ihmisravinnoksi tarkoitetuilla eläintuotteilla. Tarvittaessa tuotteisiin liitetään terveystodistukset, joista säädetään Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden välistä kauppaa varten tai jotka määritellään tässä liitteessä ja jotka ovat saatavilla Traces-järjestelmästä. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja Sveitsin välisen kaupan kohteena olevilla ihmisravinnoksi tarkoitetuilla eläintuotteilla käydään kauppaa täysin samoin edellytyksin kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden välisen kaupan kohteena olevilla ihmisravinnoksi tarkoitetuilla eläintuotteilla. Tarvittaessa tuotteisiin liitetään terveystodistukset, joista säädetään Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden välistä kauppaa varten tai jotka määritellään tässä liitteessä ja jotka ovat saatavilla Traces-järjestelmästä.

| (2) | Sveitsi laatii luettelon hyväksytyistä laitoksistaan asetuksen (EY) N:o 882/2004 31 artiklan säännösten mukaisesti (laitosten rekisteröinti/hyväksyntä). |
| --- | --- |

(2)

Sveitsi laatii luettelon hyväksytyistä laitoksistaan asetuksen (EY) N:o 882/2004 31 artiklan säännösten mukaisesti (laitosten rekisteröinti/hyväksyntä).

| (3) | Tuontiin Sveitsi soveltaa samoja säännöksiä kuin mitä asiaan sovelletaan yhteisön tasolla. |
| --- | --- |

(3)

Tuontiin Sveitsi soveltaa samoja säännöksiä kuin mitä asiaan sovelletaan yhteisön tasolla.

| (4) | Sveitsin toimivaltaiset viranomaiset eivät voi vedota trikiinitutkimuksesta vapauttamista koskevaan poikkeukseen, josta säädetään asetuksen (EY) N:o 2075/2005 3 artiklan 2 kohdassa. Jos tähän poikkeukseen vedotaan, Sveitsin toimivaltaiset viranomaiset sitoutuvat toimittamaan komissiolle luettelon alueista, joilla kotieläimenä pidettävien sikojen trikiinitartuntariski on virallisesti tunnustettu vähäiseksi. Yhteisön jäsenvaltioiden on lähetettävä kirjalliset huomautuksensa komissiolle kolmen kuukauden kuluessa tämän luettelon vastaanottamisesta. Jos komissio tai muut jäsenvaltiot eivät esitä vastalausetta, alue tunnustetaan vähäisen trikiiniriskin alueeksi ja kyseiseltä alueelta peräisin olevat kotieläimenä pidettävät siat vapautetaan teurastamisen yhteydessä suoritettavasta trikiinitutkimuksesta. Asetuksen (EY) N:o 2075/2005 3 artiklan 3 kohdan säännöksiä sovelletaan siis soveltuvin osin. |
| --- | --- |

(4)

Sveitsin toimivaltaiset viranomaiset eivät voi vedota trikiinitutkimuksesta vapauttamista koskevaan poikkeukseen, josta säädetään asetuksen (EY) N:o 2075/2005 3 artiklan 2 kohdassa. Jos tähän poikkeukseen vedotaan, Sveitsin toimivaltaiset viranomaiset sitoutuvat toimittamaan komissiolle luettelon alueista, joilla kotieläimenä pidettävien sikojen trikiinitartuntariski on virallisesti tunnustettu vähäiseksi. Yhteisön jäsenvaltioiden on lähetettävä kirjalliset huomautuksensa komissiolle kolmen kuukauden kuluessa tämän luettelon vastaanottamisesta. Jos komissio tai muut jäsenvaltiot eivät esitä vastalausetta, alue tunnustetaan vähäisen trikiiniriskin alueeksi ja kyseiseltä alueelta peräisin olevat kotieläimenä pidettävät siat vapautetaan teurastamisen yhteydessä suoritettavasta trikiinitutkimuksesta. Asetuksen (EY) N:o 2075/2005 3 artiklan 3 kohdan säännöksiä sovelletaan siis soveltuvin osin.

| (5) | Sveitsissä käytetään asetuksen (EY) N:o 2075/2005 liitteessä I olevassa I ja II luvussa kuvattuja osoitusmenetelmiä niiden tutkimusten yhteydessä, joiden tarkoituksena on osoittaa trikiinin esiintyminen. Sveitsissä ei kuitenkaan käytetä tutkimusmenetelmänä asetuksen (EY) N:o 2075/2005 liitteessä I olevassa III luvussa kuvattua trikinoskooppitutkimusta. |
| --- | --- |

(5)

Sveitsissä käytetään asetuksen (EY) N:o 2075/2005 liitteessä I olevassa I ja II luvussa kuvattuja osoitusmenetelmiä niiden tutkimusten yhteydessä, joiden tarkoituksena on osoittaa trikiinin esiintyminen. Sveitsissä ei kuitenkaan käytetä tutkimusmenetelmänä asetuksen (EY) N:o 2075/2005 liitteessä I olevassa III luvussa kuvattua trikinoskooppitutkimusta.

| (6) | Sveitsin toimivaltaiset viranomaiset voivat soveltaa trikiinitutkimusta koskevaa poikkeusta lihotukseen ja lihakauppoihin tarkoitettujen kotieläiminä pidettävien sikojen ruhoihin ja lihaan pienteurastamoissa.
  Tämä määräys on voimassa 31 päivään joulukuuta 2009 saakka.
  Sovellettaessa hygieniasta eläinten teurastuksen yhteydessä annetun talousministeriön asetuksen (RS 817.190.1) 8 §:n 3 a momenttia ja eläinperäisistä elintarvikkeista annetun sisäministeriön asetuksen (RS 817.022.108) 9 §:n 7 momenttia nämä lihotukseen ja lihakauppoihin tarkoitettujen kotieläiminä pidettävien sikojen ruhot ja lihat sekä niistä saadut raakalihavalmisteet, lihavalmisteet ja lihajalosteet on varustettava erityisellä terveysmerkillä hygieniasta eläinten teurastuksen yhteydessä annetun talousministeriön asetuksen (RS 817.190.1) liitteessä 9 olevassa 2 kohdassa esitetyn mallin mukaisesti. Nämä tuotteet eivät voi olla yhteisön jäsenvaltioiden kanssa käytävän kaupan kohteena elintarvikkeista annetun sisäministeriön asetuksen (RS 817.022.108) 9 a §:n ja 14 a §:n määräysten mukaisesti. |
| --- | --- |

(6)

Sveitsin toimivaltaiset viranomaiset voivat soveltaa trikiinitutkimusta koskevaa poikkeusta lihotukseen ja lihakauppoihin tarkoitettujen kotieläiminä pidettävien sikojen ruhoihin ja lihaan pienteurastamoissa.

Tämä määräys on voimassa 31 päivään joulukuuta 2009 saakka.

Sovellettaessa hygieniasta eläinten teurastuksen yhteydessä annetun talousministeriön asetuksen (RS 817.190.1) 8 §:n 3 a momenttia ja eläinperäisistä elintarvikkeista annetun sisäministeriön asetuksen (RS 817.022.108) 9 §:n 7 momenttia nämä lihotukseen ja lihakauppoihin tarkoitettujen kotieläiminä pidettävien sikojen ruhot ja lihat sekä niistä saadut raakalihavalmisteet, lihavalmisteet ja lihajalosteet on varustettava erityisellä terveysmerkillä hygieniasta eläinten teurastuksen yhteydessä annetun talousministeriön asetuksen (RS 817.190.1) liitteessä 9 olevassa 2 kohdassa esitetyn mallin mukaisesti. Nämä tuotteet eivät voi olla yhteisön jäsenvaltioiden kanssa käytävän kaupan kohteena elintarvikkeista annetun sisäministeriön asetuksen (RS 817.022.108) 9 a §:n ja 14 a §:n määräysten mukaisesti.

| (7) | Lihotukseen ja lihakauppoihin tarkoitettujen kotieläiminä pidettävien sikojen ruhoilla ja lihoilla, jotka ovat yhteisön jäsenvaltioiden ja Sveitsin välisen kaupan kohteena ja jotka ovat peräisin






  — | tiloilta, jotka yhteisön jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ovat tunnustaneet trikiineistä vapaiksi |
| --- | --- | --- |

(7)

Lihotukseen ja lihakauppoihin tarkoitettujen kotieläiminä pidettävien sikojen ruhoilla ja lihoilla, jotka ovat yhteisön jäsenvaltioiden ja Sveitsin välisen kaupan kohteena ja jotka ovat peräisin

—

tiloilta, jotka yhteisön jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ovat tunnustaneet trikiineistä vapaiksi

| — | alueilta, joilla kotieläiminä pidettävien sikojen trikiiniriski on virallisesti tunnustettu vähäiseksi |
| --- | --- |

—

alueilta, joilla kotieläiminä pidettävien sikojen trikiiniriski on virallisesti tunnustettu vähäiseksi

ja joiden osalta ei ole tehty asetuksen (EY) N:o 2075/2005 3 artiklan säännösten mukaista trikiinitutkimusta, käydään kauppaa täysin samoin edellytyksin kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden välillä kaupan kohteena olevilla kotieläiminä pidettävien sikojen ruhoilla ja lihoilla.

| (8) | Hygienia-asetuksen (RS 817.024.1) 2 §:n mukaisesti Sveitsin toimivaltaiset viranomaiset voivat säätää erityistapauksissa muutoksista hygienia-asetuksen (RS 817.024.1) 8, 10 ja 14 §:ään






  a) | ottaakseen huomioon vuoristoalueilla sijaitsevien laitosten tarpeet; nämä alueet on lueteltu vuoristoalueille myönnettävästä investointituesta 21 päivänä maaliskuuta 1997 annetun lain liitteessä.
  Sveitsin toimivaltaiset viranomaiset sitoutuvat ilmoittamaan näistä muutoksista kirjallisesti komissiolle. Tässä ilmoituksessa






  — | on annettava tarkka kuvaus säännöksistä, joiden muuttamista Sveitsin toimivaltaiset viranomaiset pitävät tarpeellisena, ja ilmoitettava, minkälaisesta muutoksesta on kyse |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

Hygienia-asetuksen (RS 817.024.1) 2 §:n mukaisesti Sveitsin toimivaltaiset viranomaiset voivat säätää erityistapauksissa muutoksista hygienia-asetuksen (RS 817.024.1) 8, 10 ja 14 §:ään

a)

ottaakseen huomioon vuoristoalueilla sijaitsevien laitosten tarpeet; nämä alueet on lueteltu vuoristoalueille myönnettävästä investointituesta 21 päivänä maaliskuuta 1997 annetun lain liitteessä.

Sveitsin toimivaltaiset viranomaiset sitoutuvat ilmoittamaan näistä muutoksista kirjallisesti komissiolle. Tässä ilmoituksessa

—

on annettava tarkka kuvaus säännöksistä, joiden muuttamista Sveitsin toimivaltaiset viranomaiset pitävät tarpeellisena, ja ilmoitettava, minkälaisesta muutoksesta on kyse

| — | kuvailtava kyseiset elintarvikkeet ja laitokset |
| --- | --- |

—

kuvailtava kyseiset elintarvikkeet ja laitokset

| — | selitettävä muutoksen perusteet (ja toimitettava tarvittaessa tiivistelmä toteutetusta riskianalyysistä ja ilmoitettava kaikista toimenpiteistä, jotka on toteutettava, jotta muutos ei vaaranna hygienia-asetuksen (RS 817.024.1) tavoitteita |
| --- | --- |

—

selitettävä muutoksen perusteet (ja toimitettava tarvittaessa tiivistelmä toteutetusta riskianalyysistä ja ilmoitettava kaikista toimenpiteistä, jotka on toteutettava, jotta muutos ei vaaranna hygienia-asetuksen (RS 817.024.1) tavoitteita

| — | annettava kaikki muut asiaankuuluvat tiedot. |
| --- | --- |

—

annettava kaikki muut asiaankuuluvat tiedot.

Komissiolla ja jäsenvaltioilla on kolme kuukautta ilmoituksen vastaanottamisesta kirjallisten huomioiden esittämistä varten. Tarvittaessa eläinlääkintäalan sekakomitea kokoontuu.

| b) | kun kyse on ominaisuuksiltaan perinteisten elintarvikkeiden valmistuksesta.
  Sveitsin toimivaltaiset viranomaiset sitoutuvat ilmoittamaan muutoksista kirjallisesti komissiolle kahdentoista kuukauden kuluessa kyseisten — yksittäisten tai yleisten — poikkeusten myöntämisestä. Kussakin ilmoituksessa on






  — | annettava lyhyt kuvaus muutetuista vaatimuksista |
| --- | --- | --- |

b)

kun kyse on ominaisuuksiltaan perinteisten elintarvikkeiden valmistuksesta.

Sveitsin toimivaltaiset viranomaiset sitoutuvat ilmoittamaan muutoksista kirjallisesti komissiolle kahdentoista kuukauden kuluessa kyseisten — yksittäisten tai yleisten — poikkeusten myöntämisestä. Kussakin ilmoituksessa on

—

annettava lyhyt kuvaus muutetuista vaatimuksista

| — | kuvailtava kyseiset elintarvikkeet ja laitokset, ja |
| --- | --- |

—

kuvailtava kyseiset elintarvikkeet ja laitokset, ja

| — | annettava kaikki muut asiaankuuluvat tiedot. |
| --- | --- |

—

annettava kaikki muut asiaankuuluvat tiedot.

| (9) | Komissio ilmoittaa Sveitsille yhteisön jäsenvaltioissa asetuksen (EY) N:o 852/2004 13 artiklan, asetuksen (EY) N:o 852/2003 10 artiklan, asetuksen (EY) N:o 854/2003 13 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 2074/2005 7 artiklan nojalla sovellettavista poikkeuksista ja muutoksista. |
| --- | --- |

(9)

Komissio ilmoittaa Sveitsille yhteisön jäsenvaltioissa asetuksen (EY) N:o 852/2004 13 artiklan, asetuksen (EY) N:o 852/2003 10 artiklan, asetuksen (EY) N:o 854/2003 13 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 2074/2005 7 artiklan nojalla sovellettavista poikkeuksista ja muutoksista.

| (10) | Kunnes erikseen määriteltyjen riskiainesten luetteloa koskeva yhteisön ja Sveitsin lainsäädäntö on yhdenmukaistettu, Sveitsi sitoutuu sisäisellä teknisellä direktiivillä olemaan toimittamatta yhteisön jäsenvaltioiden kanssa käytävään kauppaan yli 24 kuukauden ikäisten nautojen ruhoja, jotka sisältävät selkärangan, sekä niistä saatuja tuotteita. |
| --- | --- |

(10)

Kunnes erikseen määriteltyjen riskiainesten luetteloa koskeva yhteisön ja Sveitsin lainsäädäntö on yhdenmukaistettu, Sveitsi sitoutuu sisäisellä teknisellä direktiivillä olemaan toimittamatta yhteisön jäsenvaltioiden kanssa käytävään kauppaan yli 24 kuukauden ikäisten nautojen ruhoja, jotka sisältävät selkärangan, sekä niistä saatuja tuotteita.

Muut kuin ihmisravinnoksi tarkoitetut eläinten sivutuotteet

| Vienti Euroopan yhteisöstä Sveitsiin ja vienti Sveitsistä Euroopan yhteisöön |
| --- |
| Kauppaa koskevat edellytykset | Vastaavuus |
| EY:n säännöstö | Sveitsin säännöstö |
| Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1774/2002, annettu 3 päivänä lokakuuta 2006, muiden kuin ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläimistä saatavien sivutuotteiden terveyssäännöistä (EYVL L 273, 10.10.2002, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1774/2002 liitteiden VI ja VIII muuttamisesta biokaasu- ja kompostointilaitoksia koskevien käsittelyvaatimusten ja lantaa koskevien vaatimusten osalta 7 päivänä helmikuuta 2006 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 208/2006 (EUVL L 36, 8.2.2006, s. 25) | Asetus eläinten teurastuksesta ja lihan valvonnasta (OAbCV), annettu 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 817.190)
  Talousministeriön asetus hygieniasta eläinten teurastuksen yhteydessä (OhyAb), annettu 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 817.190.1)
  Asetus eläinkulkutaudeista (OFE), annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 916.401)
  Asetus eläinten ja eläintuotteiden tuonnista, kauttakulusta ja viennistä (OITE), annettu 20 päivänä huhtikuuta 1988
  Asetus eläinten sivutuotteiden hävittämisestä (OESPA), annettu 23 päivänä kesäkuuta 2004, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 22 päivänä kesäkuuta 2005 (RS 916.441.22) | Kyllä |

Vienti Euroopan yhteisöstä Sveitsiin ja vienti Sveitsistä Euroopan yhteisöön

Kauppaa koskevat edellytykset

Vastaavuus

EY:n säännöstö

Sveitsin säännöstö

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1774/2002, annettu 3 päivänä lokakuuta 2006, muiden kuin ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläimistä saatavien sivutuotteiden terveyssäännöistä (EYVL L 273, 10.10.2002, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1774/2002 liitteiden VI ja VIII muuttamisesta biokaasu- ja kompostointilaitoksia koskevien käsittelyvaatimusten ja lantaa koskevien vaatimusten osalta 7 päivänä helmikuuta 2006 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 208/2006 (EUVL L 36, 8.2.2006, s. 25)

Asetus eläinten teurastuksesta ja lihan valvonnasta (OAbCV), annettu 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 817.190)

Talousministeriön asetus hygieniasta eläinten teurastuksen yhteydessä (OhyAb), annettu 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 817.190.1)

Asetus eläinkulkutaudeista (OFE), annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 916.401)

Asetus eläinten ja eläintuotteiden tuonnista, kauttakulusta ja viennistä (OITE), annettu 20 päivänä huhtikuuta 1988

Asetus eläinten sivutuotteiden hävittämisestä (OESPA), annettu 23 päivänä kesäkuuta 2004, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 22 päivänä kesäkuuta 2005 (RS 916.441.22)

Kyllä

Erityiset edellytykset

Sveitsi soveltaa tuontinsa osalta liitteiden VII, VIII, X (todistukset) ja XI (maat) soveltamisalaan kuuluvia säännöksiä asetuksen (EY) N:o 1774/2002 29 artiklan mukaisesti.

Luokkiin 1 ja 2 kuuluvia aineksia koskeva kauppa on kielletty lukuun ottamatta tiettyjä teknisiä käyttötarkoituksia, joista säädetään asetuksessa (EY) N:o 1774/2002 (komission asetuksessa (EY) N:o 878/2004 vahvistetut siirtymäkauden toimenpiteet).

Yhteisön jäsenvaltioiden ja Sveitsin välisen kaupan kohteena olevien luokkaan 3 kuuluvien ainesten mukana on oltava liitteessä II olevassa III luvussa säädetyt kaupalliset asiakirjat ja terveystodistukset asetuksen (EY) N:o 1774/2002 7 ja 8 artiklan mukaisesti.

Sveitsi laatii luettelon vastaavista laitoksistaan asetuksen (EY) N:o 1774/2002 III luvun mukaisesti.

II LUKU

Muut kuin I luvun soveltamisalaan kuuluvat alat

I.   Vienti yhteisöstä Sveitsiin

Vientiin sovelletaan yhteisön sisäistä kauppaa koskevia edellytyksiä. Toimivaltaisten viranomaisten on kuitenkin kaikissa tapauksissa annettava erien mukana kuljetettava todistus näiden edellytysten täyttymisestä.

Todistusmalleista keskustellaan tarvittaessa eläinlääkintäalan sekakomiteassa.

II.   Vienti Sveitsistä yhteisöön

Vientiin sovelletaan yhteisön säännöstössä asetettuja asianmukaisia edellytyksiä. Todistusmalleista keskustellaan eläinlääkintäalan sekakomiteassa.

Nykyisin käytössä olevia todistuksia sovelletaan, kunnes mallit on vahvistettu.

III LUKU

Jonkin alan siirtäminen II luvusta I lukuun

Eläinlääkintäalan sekakomitealle annetaan asia käsiteltäväksi heti, kun Sveitsi on antanut säännöstön, jonka se katsoo vastaavan yhteisön lainsäädäntöä. Tämän lisäyksen I lukua täydennetään viipymättä tehdystä tarkastelusta saatujen tulosten perusteella.

Lisäys 10

RAJAVALVONTA JA TARKASTUSMAKSUT

I LUKU

A.   Rajatarkastukset niiden alojen osalta, joiden vastaavuus tunnustetaan vastavuoroisesti

| Rajatarkastuksen tyyppi | Osuus |
| --- | --- |
| 1. | Asiakirjojen tarkastus |

Rajatarkastuksen tyyppi

Osuus

1.

Asiakirjojen tarkastus

100 %

| 2. | Fyysiset tarkastukset |
| --- | --- |

2.

Fyysiset tarkastukset

1 %

B.   Rajatarkastukset muiden kuin A kohdassa tarkoitettujen alojen osalta

| Rajatarkastuksen tyyppi | Osuus |
| --- | --- |
| 1. | Asiakirjojen tarkastus |

Rajatarkastuksen tyyppi

Osuus

1.

Asiakirjojen tarkastus

100 %

| 2. | Fyysiset tarkastukset |
| --- | --- |

2.

Fyysiset tarkastukset

1–10 %

C.   Erityistoimenpiteet

Tiettyjen eläinperäisiin tuotteisiin ja eläviin eläimiin liittyvien eläinlääkintäalan tarkastusten ja muodollisuuksien helpottamista koskevan ETY-Sveitsi-sekakomitean suosituksen nro 1/94 liite 3 otetaan huomioon. Eläinlääkintäalan sekakomitea tarkastelee asiaa uudelleen mitä pikimmin.

D.   Maksut

| 1. | Aloilla, joiden vastaavuus tunnustetaan vastavuoroisesti, peritään seuraavat maksut:
  1,5 euroa tonnilta, kuitenkin vähintään 30 euroa ja enintään 350 euroa erältä. |
| --- | --- |

1.

Aloilla, joiden vastaavuus tunnustetaan vastavuoroisesti, peritään seuraavat maksut:

1,5 euroa tonnilta, kuitenkin vähintään 30 euroa ja enintään 350 euroa erältä.

| 2. | Muilla kuin 1 kohdassa tarkoitetuilla aloilla peritään seuraavat maksut:
  3,5 euroa tonnilta, kuitenkin vähintään 30 euroa ja enintään 350 euroa erältä. |
| --- | --- |

2.

Muilla kuin 1 kohdassa tarkoitetuilla aloilla peritään seuraavat maksut:

3,5 euroa tonnilta, kuitenkin vähintään 30 euroa ja enintään 350 euroa erältä.

E.   Euroopan unionin tai Sveitsin alueen kautta kuljetettavia eläintuotteita koskevat säännöt

| 1. | Sveitsistä peräisin oleviin eläintuotteisiin, jotka kuljetetaan Euroopan unionin alueen kautta, sovelletaan tapauksen mukaan edellä A ja B kohdassa määrättyjä valvontavaatimuksia. Direktiivin 97/78/EY 11 artiklan 2 kohdan c, d ja e alakohdan säännöksiä ei sovelleta tuotteisiin, joiden osalta vastaavuus tunnustetaan vastavuoroisesti ja jotka on tarkoitettu vietäviksi Euroopan unionin alueen ulkopuolelle, edellyttäen että edellä olevan A kohdan mukaisesti tehtyjen eläinlääkinnällisten tarkastusten tulokset ovat myönteiset. |
| --- | --- |

1.

Sveitsistä peräisin oleviin eläintuotteisiin, jotka kuljetetaan Euroopan unionin alueen kautta, sovelletaan tapauksen mukaan edellä A ja B kohdassa määrättyjä valvontavaatimuksia. Direktiivin 97/78/EY 11 artiklan 2 kohdan c, d ja e alakohdan säännöksiä ei sovelleta tuotteisiin, joiden osalta vastaavuus tunnustetaan vastavuoroisesti ja jotka on tarkoitettu vietäviksi Euroopan unionin alueen ulkopuolelle, edellyttäen että edellä olevan A kohdan mukaisesti tehtyjen eläinlääkinnällisten tarkastusten tulokset ovat myönteiset.

| 2. | Euroopan unionista peräisin oleviin eläintuotteisiin, jotka kuljetetaan Sveitsin alueen kautta, sovelletaan tapauksen mukaan edellä A ja B kohdassa määrättyjä valvontavaatimuksia. |
| --- | --- |

2.

Euroopan unionista peräisin oleviin eläintuotteisiin, jotka kuljetetaan Sveitsin alueen kautta, sovelletaan tapauksen mukaan edellä A ja B kohdassa määrättyjä valvontavaatimuksia.

F.   Traces-järjestelmä

1.   Lainsäädäntö

| Euroopan yhteisö | Sveitsi |
| --- | --- |
| Komission päätös 2004/292/EY, tehty 30 päivänä maaliskuuta 2004, Traces-järjestelmän käyttöönotosta ja päätöksen 92/486/ETY muuttamisesta (EUVL L 94, 31.3.2004, s. 63), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Traces-järjestelmän käyttöönotosta ja päätöksen 92/486/ETY muuttamisesta tehdyn päätöksen 2004/292/EY muuttamisesta 14 päivänä heinäkuuta 2005 tehdyllä komission päätöksellä 2005/515/EY (EUVL L 187, 19.7.2005, s. 29) | Asetus eläinten ja eläintuotteiden tuonnista, kauttakulusta ja viennistä (OITE), annettu 20 päivänä huhtikuuta 1988 (RS 916.443.11) |

Euroopan yhteisö

Sveitsi

Komission päätös 2004/292/EY, tehty 30 päivänä maaliskuuta 2004, Traces-järjestelmän käyttöönotosta ja päätöksen 92/486/ETY muuttamisesta (EUVL L 94, 31.3.2004, s. 63), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Traces-järjestelmän käyttöönotosta ja päätöksen 92/486/ETY muuttamisesta tehdyn päätöksen 2004/292/EY muuttamisesta 14 päivänä heinäkuuta 2005 tehdyllä komission päätöksellä 2005/515/EY (EUVL L 187, 19.7.2005, s. 29)

Asetus eläinten ja eläintuotteiden tuonnista, kauttakulusta ja viennistä (OITE), annettu 20 päivänä huhtikuuta 1988 (RS 916.443.11)

2.   Soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt

Komissio liittää Sveitsin yhteistyössä Sveitsin eläinlääkintäviraston kanssa Traces-järjestelmään komission päätöksen 2004/292/EY mukaisesti.

Päätöksen 2004/292/EY yhteisten eläinlääkinnällisten tuloasiakirjojen rekisteröimistä Traces-järjestelmään koskevia 3 artiklan säännöksiä ei sovelleta tuotteisiin, joiden osalta vastaavuus on tunnustettu vastavuoroisesti, lukuun ottamatta tuotteita, jotka on hyväksytty direktiivin 97/78/EY 8 artiklassa, 12 artiklan 4 kohdassa ja 13 artiklassa tarkoitettujen menettelyiden mukaisesti, ja tuotteita, joista on tehty hylkäävä päätös rajatarkastuksen yhteydessä.

Aloilla, joilla vastaavuus on tunnustettu vastavuoroisesti, yhteisön jäsenvaltioiden ja Sveitsin kaupan kohteena olevilla eläintuotteilla käydään kauppaa samoin ehdoin kuin yhteisön jäsenvaltioiden välisen kaupan kohteena olevilla tuotteilla. Tarvittaessa tuotteisiin liitetään terveystodistukset, jotka on tarkoitettu Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden välistä kauppaa varten tai jotka määritellään tässä liitteessä ja jotka ovat saatavilla Traces-järjestelmästä.

Eläinlääkintäalan sekakomitea määrittelee tarvittaessa siirtymäkauden toimenpiteet.

II LUKU

KOLMANSISTA MAISTA TAPAHTUVAAN TUONTIIN SOVELLETTAVAT TARKASTUKSET

1.   Lainsäädäntö

Kolmansista maista tapahtuvaan tuontiin sovelletaan tarkastuksia jäljempänä tarkoitettujen säännösten mukaisesti:

| Euroopan yhteisö | Sveitsi |
| --- | --- |
| 1. | Komission asetus (EY) N:o 136/2004, annettu 22 päivänä tammikuuta 2004, kolmansista maista tuotavien tuotteiden eläinlääkinnällisistä tarkastusmenettelyistä yhteisön rajatarkastusasemilla (EYVL L 21, 28.1.2004, s. 11) |

Euroopan yhteisö

Sveitsi

1.

Komission asetus (EY) N:o 136/2004, annettu 22 päivänä tammikuuta 2004, kolmansista maista tuotavien tuotteiden eläinlääkinnällisistä tarkastusmenettelyistä yhteisön rajatarkastusasemilla (EYVL L 21, 28.1.2004, s. 11)

| 2. | Komission asetus (EY) N:o 745/2004, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2004, henkilökohtaiseen kulutukseen tuotavia eläinperäisiä tuotteita koskevista toimenpiteistä (EUVL L 122, 26.4.2004, s. 1) |
| --- | --- |

2.

Komission asetus (EY) N:o 745/2004, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2004, henkilökohtaiseen kulutukseen tuotavia eläinperäisiä tuotteita koskevista toimenpiteistä (EUVL L 122, 26.4.2004, s. 1)

| 3. | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 854/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden virallisen valvonnan järjestämistä koskevista erityissäännöistä (EUVL L 139, 30.4.2004, s. 206) |
| --- | --- |

3.

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 854/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden virallisen valvonnan järjestämistä koskevista erityissäännöistä (EUVL L 139, 30.4.2004, s. 206)

| 4. | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 882/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, rehu- ja elintarvikelainsäädännön sekä eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskevien sääntöjen mukaisuuden varmistamiseksi suoritetusta virallisesta valvonnasta (EUVL L 165, 30.4.2004, s. 1) |
| --- | --- |

4.

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 882/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, rehu- ja elintarvikelainsäädännön sekä eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskevien sääntöjen mukaisuuden varmistamiseksi suoritetusta virallisesta valvonnasta (EUVL L 165, 30.4.2004, s. 1)

| 5. | Neuvoston direktiivi 97/78/EY, annettu 18 päivänä joulukuuta 1997, kolmansista maista yhteisöön tuotavien tuotteiden eläinlääkinnällisten tarkastusten järjestämistä koskevista periaatteista (EYVL L 24, 30.1.1998, s. 9), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna rehu- ja elintarvikelainsäädännön sekä eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskevien sääntöjen mukaisuuden varmistamiseksi suoritetusta virallisesta valvonnasta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 882/2004 (EUVL L 165, 30.4.2004, s. 1) |
| --- | --- |

5.

Neuvoston direktiivi 97/78/EY, annettu 18 päivänä joulukuuta 1997, kolmansista maista yhteisöön tuotavien tuotteiden eläinlääkinnällisten tarkastusten järjestämistä koskevista periaatteista (EYVL L 24, 30.1.1998, s. 9), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna rehu- ja elintarvikelainsäädännön sekä eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskevien sääntöjen mukaisuuden varmistamiseksi suoritetusta virallisesta valvonnasta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 882/2004 (EUVL L 165, 30.4.2004, s. 1)

| 6. | Neuvoston direktiivi 2002/99/EY, annettu 16 päivänä joulukuuta 2002, ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden tuotantoon, jalostukseen, jakeluun ja yhteisön alueelle tuomiseen liittyvistä eläinten terveyttä koskevista säännöistä (EYVL L 18, 23.1.2003, s. 11) |
| --- | --- |

6.

Neuvoston direktiivi 2002/99/EY, annettu 16 päivänä joulukuuta 2002, ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden tuotantoon, jalostukseen, jakeluun ja yhteisön alueelle tuomiseen liittyvistä eläinten terveyttä koskevista säännöistä (EYVL L 18, 23.1.2003, s. 11)

| 1. | Asetus eläinten ja eläintuotteiden tuonnista, kauttakulusta ja viennistä (OITE), annettu 20 päivänä huhtikuuta 1988 (RS 916.443.11) |
| --- | --- |

1.

Asetus eläinten ja eläintuotteiden tuonnista, kauttakulusta ja viennistä (OITE), annettu 20 päivänä huhtikuuta 1988 (RS 916.443.11)

| 2. | Elintarvikelaki (LDAI), annettu 9 päivänä lokakuuta 1992, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 18 päivänä kesäkuuta 2004 (RS 817.0) |
| --- | --- |

2.

Elintarvikelaki (LDAI), annettu 9 päivänä lokakuuta 1992, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 18 päivänä kesäkuuta 2004 (RS 817.0)

| 3. | Asetus elintarvikkeista (ODAlOUs), annettu 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 817.02) |
| --- | --- |

3.

Asetus elintarvikkeista (ODAlOUs), annettu 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 817.02)

| 4. | Asetus elintarvikelainsäädännön täytäntöönpanosta, annettu 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 817.025.21) |
| --- | --- |

4.

Asetus elintarvikelainsäädännön täytäntöönpanosta, annettu 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 817.025.21)

2.   Soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt

Direktiivin 97/78/EY 6 artiklan soveltamiseksi rajatarkastusasemat ovat seuraavat: Basel-Mulhousen lentokenttä, Ferney-Voltaire/Geneven lentokenttä ja Zürichin lentokenttä. Myöhemmät muutokset kuuluvat eläinlääkintäalan sekakomitealle.

Paikalla toteutettavat tarkastukset kuuluvat eläinlääkintäalan sekakomitealle, erityisesti direktiivin 97/78/EY 23 artiklan ja eläinkulkutaudeista säädetyn lain 57 §:n perusteella.

Eläinlääkintäkomitea tarkastelee Basel-Mulhousen lentokentän ja Ferney-Voltaire/Geneven lentokentän rajatarkastusasemien erityistilannetta myöhemmin vuoden kuluessa tämän lisäyksen voimaantulosta.

Direktiivin 97/78/EY säännösten soveltamiseksi komissio liittää Sveitsin yhteistyössä Sveitsin eläinlääkintäviraston kanssa Traces-järjestelmään komission päätöksen 2004/292/EY mukaisesti.

Sveitsin viranomaiset sitoutuvat direktiivissä 97/78/EY tarkoitettujen toimien yhteydessä perimään tavaroiden virallisiin tarkastuksiin liittyvät maksut asetuksen (EY) N:o 882/2004 VI luvun säännösten mukaisesti asetuksen liitteessä V vahvistetuin vähimmäistaksoin.

III LUKU

KOLMANSISTA MAISTA TUOTAVIEN ELÄINTUOTTEIDEN TUONTIEDELLYTYKSET

1.   Euroopan yhteisö — Lainsäädäntö

A.   KANSANTERVEYTTÄ KOSKEVAT SÄÄNNÖT

| 1. | Neuvoston direktiivi 96/23/EY, annettu 29 päivänä huhtikuuta 1996, elävissä eläimissä ja niistä saatavissa tuotteissa olevien tiettyjen aineiden ja niiden jäämien osalta suoritettavista tarkastustoimenpiteistä ja direktiivien 85/358/ETY ja 86/469/ETY sekä päätösten 89/187/ETY ja 91/664/ETY kumoamisesta (EYVL L 125, 23.5.1996, s. 10), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna rehu- ja elintarvikelainsäädännön sekä eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskevien sääntöjen mukaisuuden varmistamiseksi suoritetusta virallisesta valvonnasta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 882/2004 (EUVL L 165, 30.4.2004, s. 1). |
| --- | --- |

1.

Neuvoston direktiivi 96/23/EY, annettu 29 päivänä huhtikuuta 1996, elävissä eläimissä ja niistä saatavissa tuotteissa olevien tiettyjen aineiden ja niiden jäämien osalta suoritettavista tarkastustoimenpiteistä ja direktiivien 85/358/ETY ja 86/469/ETY sekä päätösten 89/187/ETY ja 91/664/ETY kumoamisesta (EYVL L 125, 23.5.1996, s. 10), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna rehu- ja elintarvikelainsäädännön sekä eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskevien sääntöjen mukaisuuden varmistamiseksi suoritetusta virallisesta valvonnasta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 882/2004 (EUVL L 165, 30.4.2004, s. 1).

| 2. | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 999/2001, annettu 22 päivänä toukokuuta 2006, tiettyjen tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden ehkäisyä, valvontaa ja hävittämistä koskevista säännöistä (EYVL L 147, 31.5.2001, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 999/2001 liitteiden III ja XI muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden seurannasta ja nautaeläinten erikseen määritellystä riskiaineksesta Ruotsissa 4 päivänä toukokuuta 2006 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 688/2006 (EUVL L 120, 5.5.2006, s. 10). |
| --- | --- |

2.

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 999/2001, annettu 22 päivänä toukokuuta 2006, tiettyjen tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden ehkäisyä, valvontaa ja hävittämistä koskevista säännöistä (EYVL L 147, 31.5.2001, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 999/2001 liitteiden III ja XI muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden seurannasta ja nautaeläinten erikseen määritellystä riskiaineksesta Ruotsissa 4 päivänä toukokuuta 2006 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 688/2006 (EUVL L 120, 5.5.2006, s. 10).

| 3. | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 2160/2003, annettu 17 päivänä marraskuuta 2003, salmonellan ja muiden tiettyjen elintarvikkeiden kautta tarttuvien tiettyjen zoonoosien aiheuttajien valvonnasta (EUVL L 325, 12.12.2003, s. 1). |
| --- | --- |

3.

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 2160/2003, annettu 17 päivänä marraskuuta 2003, salmonellan ja muiden tiettyjen elintarvikkeiden kautta tarttuvien tiettyjen zoonoosien aiheuttajien valvonnasta (EUVL L 325, 12.12.2003, s. 1).

| 4. | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/41/EY, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, ihmisravinnoksi tarkoitettujen tiettyjen eläinperäisten tuotteiden tuotantoa ja markkinoille saattamista koskevista elintarvikehygienia- ja terveyssäännöistä annettujen tiettyjen direktiivien kumoamisesta sekä neuvoston direktiivien 89/662/ETY ja 92/118/ETY ja neuvoston päätöksen 95/408/EY muuttamisesta (EUVL L 157, 30.4.2004, s. 33). |
| --- | --- |

4.

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/41/EY, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, ihmisravinnoksi tarkoitettujen tiettyjen eläinperäisten tuotteiden tuotantoa ja markkinoille saattamista koskevista elintarvikehygienia- ja terveyssäännöistä annettujen tiettyjen direktiivien kumoamisesta sekä neuvoston direktiivien 89/662/ETY ja 92/118/ETY ja neuvoston päätöksen 95/408/EY muuttamisesta (EUVL L 157, 30.4.2004, s. 33).

| 5. | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 853/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, eläinperäisiä elintarvikkeita koskevista erityisistä hygieniasäännöistä (EUVL L 139, 30.4.2004, s. 55), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 853/2004, (EY) N:o 854/2004 ja (EY) N:o 882/2004 täytäntöönpanoa koskevista siirtymäjärjestelyistä sekä asetusten (EY) N:o 853/2004 ja (EY) N:o 854/2004 muuttamisesta 5 päivänä joulukuuta 2005 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 2076/2005 (EUVL L 338, 22.12.2005, s. 83). |
| --- | --- |

5.

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 853/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, eläinperäisiä elintarvikkeita koskevista erityisistä hygieniasäännöistä (EUVL L 139, 30.4.2004, s. 55), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 853/2004, (EY) N:o 854/2004 ja (EY) N:o 882/2004 täytäntöönpanoa koskevista siirtymäjärjestelyistä sekä asetusten (EY) N:o 853/2004 ja (EY) N:o 854/2004 muuttamisesta 5 päivänä joulukuuta 2005 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 2076/2005 (EUVL L 338, 22.12.2005, s. 83).

| 6. | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 854/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden virallisen valvonnan järjestämistä koskevista erityissäännöistä (EUVL L 139, 30.4.2004, s. 206), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 853/2004, (EY) N:o 854/2004 ja (EY) N:o 882/2004 täytäntöönpanoa koskevista siirtymäjärjestelyistä sekä asetusten (EY) N:o 853/2004 ja (EY) N:o 854/2004 muuttamisesta 5 päivänä joulukuuta 2005 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 2076/2005 (EUVL L 338, 22.12.2005, s. 83). |
| --- | --- |

6.

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 854/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden virallisen valvonnan järjestämistä koskevista erityissäännöistä (EUVL L 139, 30.4.2004, s. 206), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 853/2004, (EY) N:o 854/2004 ja (EY) N:o 882/2004 täytäntöönpanoa koskevista siirtymäjärjestelyistä sekä asetusten (EY) N:o 853/2004 ja (EY) N:o 854/2004 muuttamisesta 5 päivänä joulukuuta 2005 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 2076/2005 (EUVL L 338, 22.12.2005, s. 83).

B.   ELÄINTEN TERVEYTTÄ KOSKEVAT SÄÄNNÖT

| 1. | Neuvoston direktiivi 91/67/ETY, annettu 28 päivänä tammikuuta 1991, eläinten terveyttä koskevista edellytyksistä saatettaessa vesiviljeltyjä eläimiä ja tuotteita markkinoille (EYVL L 46, 19.2.1991, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna kuulemismenettelyä (määräenemmistö) noudattaen annetuissa neuvoston säädöksissä säädetyn täytäntöönpanovallan käytössä komissiota avustavia komiteoita koskevien säännösten mukauttamisesta päätökseen 1999/468/EY 14 päivänä huhtikuuta 2003 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 806/2003 (EUVL L 122 16.5.2003, s. 1). |
| --- | --- |

1.

Neuvoston direktiivi 91/67/ETY, annettu 28 päivänä tammikuuta 1991, eläinten terveyttä koskevista edellytyksistä saatettaessa vesiviljeltyjä eläimiä ja tuotteita markkinoille (EYVL L 46, 19.2.1991, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna kuulemismenettelyä (määräenemmistö) noudattaen annetuissa neuvoston säädöksissä säädetyn täytäntöönpanovallan käytössä komissiota avustavia komiteoita koskevien säännösten mukauttamisesta päätökseen 1999/468/EY 14 päivänä huhtikuuta 2003 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 806/2003 (EUVL L 122 16.5.2003, s. 1).

| 2. | Neuvoston direktiivi 93/53/ETY, annettu 24 päivänä kesäkuuta 1993, yhteisön vähimmäistoimenpiteistä tiettyjen kalatautien torjumiseksi (EYVL L 175, 19.7.1993, s. 23), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan liittymisehtoja ja niiden sopimusten mukautuksia, joihin Euroopan unioni perustuu, koskevalla asiakirjalla — Liite II: Luettelo, jota tarkoitetaan liittymisasiakirjan 20 artiklassa — 6. Maatalous — B. Eläinlääkintää ja kasvinsuojelua koskeva lainsäädäntö — I Eläinlääkintää koskeva lainsäädäntö (EUVL L 236, 23.9.2003, s. 381). |
| --- | --- |

2.

Neuvoston direktiivi 93/53/ETY, annettu 24 päivänä kesäkuuta 1993, yhteisön vähimmäistoimenpiteistä tiettyjen kalatautien torjumiseksi (EYVL L 175, 19.7.1993, s. 23), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan liittymisehtoja ja niiden sopimusten mukautuksia, joihin Euroopan unioni perustuu, koskevalla asiakirjalla — Liite II: Luettelo, jota tarkoitetaan liittymisasiakirjan 20 artiklassa — 6. Maatalous — B. Eläinlääkintää ja kasvinsuojelua koskeva lainsäädäntö — I Eläinlääkintää koskeva lainsäädäntö (EUVL L 236, 23.9.2003, s. 381).

| 3. | Neuvoston direktiivi 92/118/ETY, annettu 17 päivänä joulukuuta 1992, eläinten terveyttä ja kansanterveyttä koskevista vaatimuksista sellaisten tuotteiden yhteisön sisäisessä kaupassa ja yhteisöön tuonnissa, joita eivät koske direktiivin 89/662/ETY ja, taudinaiheuttajien osalta, direktiivin 90/425/ETY liitteessä A olevassa I luvussa mainittujen erityisten yhteisön säädösten kyseiset vaatimukset (EYVL L 62, 15.3.1993, s. 49), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna ihmisravinnoksi tarkoitettujen tiettyjen eläinperäisten tuotteiden tuotantoa ja markkinoille saattamista koskevista elintarvikehygienia- ja terveyssäännöistä annettujen tiettyjen direktiivien kumoamisesta sekä neuvoston direktiivien 89/662/ETY ja 92/118/ETY ja neuvoston päätöksen 95/408/EY muuttamisesta 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2004/41/EY (EUVL L 157, 30.4.2004, s. 33). |
| --- | --- |

3.

Neuvoston direktiivi 92/118/ETY, annettu 17 päivänä joulukuuta 1992, eläinten terveyttä ja kansanterveyttä koskevista vaatimuksista sellaisten tuotteiden yhteisön sisäisessä kaupassa ja yhteisöön tuonnissa, joita eivät koske direktiivin 89/662/ETY ja, taudinaiheuttajien osalta, direktiivin 90/425/ETY liitteessä A olevassa I luvussa mainittujen erityisten yhteisön säädösten kyseiset vaatimukset (EYVL L 62, 15.3.1993, s. 49), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna ihmisravinnoksi tarkoitettujen tiettyjen eläinperäisten tuotteiden tuotantoa ja markkinoille saattamista koskevista elintarvikehygienia- ja terveyssäännöistä annettujen tiettyjen direktiivien kumoamisesta sekä neuvoston direktiivien 89/662/ETY ja 92/118/ETY ja neuvoston päätöksen 95/408/EY muuttamisesta 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2004/41/EY (EUVL L 157, 30.4.2004, s. 33).

| 4. | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 999/2001, annettu 22 päivänä toukokuuta 2006, tiettyjen tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden ehkäisyä, valvontaa ja hävittämistä koskevista säännöistä (EYVL L 147, 31.5.2001, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 999/2001 liitteiden III ja XI muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden seurannasta ja nautaeläinten erikseen määritellystä riskiaineksesta Ruotsissa 4 päivänä toukokuuta 2006 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 688/2006 (EUVL L 120, 5.5.2006, s. 10). |
| --- | --- |

4.

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 999/2001, annettu 22 päivänä toukokuuta 2006, tiettyjen tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden ehkäisyä, valvontaa ja hävittämistä koskevista säännöistä (EYVL L 147, 31.5.2001, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 999/2001 liitteiden III ja XI muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden seurannasta ja nautaeläinten erikseen määritellystä riskiaineksesta Ruotsissa 4 päivänä toukokuuta 2006 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 688/2006 (EUVL L 120, 5.5.2006, s. 10).

| 5. | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1774/2002, annettu 3 päivänä lokakuuta 2006, muiden kuin ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläimistä saatavien sivutuotteiden terveyssäännöistä (EYVL L 273, 10.10.2002, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1774/2002 liitteiden VI ja VIII muuttamisesta biokaasu- ja kompostointilaitoksia koskevien käsittelyvaatimusten ja lantaa koskevien vaatimusten osalta 7 päivänä helmikuuta 2006 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 208/2006 (EUVL L 36, 8.2.2006, s. 25). |
| --- | --- |

5.

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1774/2002, annettu 3 päivänä lokakuuta 2006, muiden kuin ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläimistä saatavien sivutuotteiden terveyssäännöistä (EYVL L 273, 10.10.2002, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1774/2002 liitteiden VI ja VIII muuttamisesta biokaasu- ja kompostointilaitoksia koskevien käsittelyvaatimusten ja lantaa koskevien vaatimusten osalta 7 päivänä helmikuuta 2006 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 208/2006 (EUVL L 36, 8.2.2006, s. 25).

| 6. | Neuvoston direktiivi 2002/99/EY, annettu 16 päivänä joulukuuta 2002, ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden tuotantoon, jalostukseen, jakeluun ja yhteisön alueelle tuomiseen liittyvistä eläinten terveyttä koskevista säännöistä (EYVL L 18, 23.1.2003, s. 11). |
| --- | --- |

6.

Neuvoston direktiivi 2002/99/EY, annettu 16 päivänä joulukuuta 2002, ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden tuotantoon, jalostukseen, jakeluun ja yhteisön alueelle tuomiseen liittyvistä eläinten terveyttä koskevista säännöistä (EYVL L 18, 23.1.2003, s. 11).

2.   Sveitsi — Lainsäädäntö

Asetus eläinten ja eläintuotteiden tuonnista, kauttakulusta ja viennistä (OITE), annettu 20 päivänä huhtikuuta 1988.

3.   Täytäntöönpanosäännöt

Sveitsin eläinlääkintävirasto soveltaa samoja tuontiehtoja kuin tämän lisäyksen 3 luvun 1 kohtaan kuuluvat ehdot. Sveitsin eläinlääkintävirasto voi kuitenkin toteuttaa rajoittavampiakin toimenpiteitä ja vaatia lisätakeita. Eläinlääkintäalan sekakomiteassa neuvotellaan asianmukaisten ratkaisujen löytämiseksi.

IV LUKU

LOPPUMÄÄRÄYKSET

Eläinlääkintäalan sekakomitea tarkastelee tämän lisäyksen määräyksiä viimeistään vuoden kuluttua lisäyksen voimaantulosta.

---

(1)  Eläinlääkintäalan sekakomitea käsittelee lampaiden ja vuohien TSE-seurantaa koskevan lainsäädännön samankaltaisuuksien tunnustamista.

1

---

| 6.2.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 32/130 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 32/130

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 8 päivänä joulukuuta 2006,

Tanskan ilmoittamista tiettyjä teollisuudessa käytettäviä kasvihuonekaasuja koskevista kansallisista säännöksistä

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 5934)

(Ainoastaan tanskankielinen teksti on todistusvoimainen)

(2007/62/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, JOKA

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 95 artiklan 6 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

I.   TOSISEIKAT JA ASIAN KÄSITTELY

| (1) | Tanskan kuningaskunnan hallitus antoi 2 päivänä kesäkuuta 2006 päivätyllä pysyvän edustustonsa kirjeellä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 842/2006 (1) 9 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti komissiolle tiedoksi tiettyjä teollisuudessa käytettäviä kasvihuonekaasuja rajoittavat kansalliset säännöksensä, jotka se katsoo tarpeelliseksi pitää voimassa edellä mainitun asetuksen antamisen jälkeen. |
| --- | --- |

(1)

Tanskan kuningaskunnan hallitus antoi 2 päivänä kesäkuuta 2006 päivätyllä pysyvän edustustonsa kirjeellä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 842/2006 (1) 9 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti komissiolle tiedoksi tiettyjä teollisuudessa käytettäviä kasvihuonekaasuja rajoittavat kansalliset säännöksensä, jotka se katsoo tarpeelliseksi pitää voimassa edellä mainitun asetuksen antamisen jälkeen.

| (2) | Tässä kirjeessä Tanskan hallitus toteaa, että Tanskan kuningaskunta aikoo asetuksen (EY) N:o 842/2006 9 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti pitää voimassa kansalliset säännöksensä, jotka ovat tiukempia kuin asetuksen säännökset. |
| --- | --- |

(2)

Tässä kirjeessä Tanskan hallitus toteaa, että Tanskan kuningaskunta aikoo asetuksen (EY) N:o 842/2006 9 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti pitää voimassa kansalliset säännöksensä, jotka ovat tiukempia kuin asetuksen säännökset.

1.   Yhteisön lainsäädäntö

1.1   EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 4 ja 6 kohta

| (3) | Perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdassa määrätään, että jos sen jälkeen, kun neuvosto tai komissio on toteuttanut yhdenmukaistamistoimenpiteen, jäsenvaltio pitää tärkeistä 30 artiklassa tarkoitetuista taikka ympäristön tai työympäristön suojelua koskevista syistä tarpeellisena pitää voimassa kansalliset säännöksensä tai määräyksensä, jäsenvaltio antaa nämä säännökset ja määräykset sekä perusteet niiden voimassa pitämiselle tiedoksi komissiolle. |
| --- | --- |

(3)

Perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdassa määrätään, että jos sen jälkeen, kun neuvosto tai komissio on toteuttanut yhdenmukaistamistoimenpiteen, jäsenvaltio pitää tärkeistä 30 artiklassa tarkoitetuista taikka ympäristön tai työympäristön suojelua koskevista syistä tarpeellisena pitää voimassa kansalliset säännöksensä tai määräyksensä, jäsenvaltio antaa nämä säännökset ja määräykset sekä perusteet niiden voimassa pitämiselle tiedoksi komissiolle.

| (4) | Perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdan mukaan komissio hyväksyy tai hylkää kyseiset kansalliset säännökset tai määräykset kuuden kuukauden kuluessa tiedoksi antamisesta todettuaan ensin, ovatko ne keino mielivaltaiseen syrjintään tai jäsenvaltioiden välisen kaupan peiteltyyn rajoittamiseen ja muodostavatko ne esteen sisämarkkinoiden toiminnalle. |
| --- | --- |

(4)

Perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdan mukaan komissio hyväksyy tai hylkää kyseiset kansalliset säännökset tai määräykset kuuden kuukauden kuluessa tiedoksi antamisesta todettuaan ensin, ovatko ne keino mielivaltaiseen syrjintään tai jäsenvaltioiden välisen kaupan peiteltyyn rajoittamiseen ja muodostavatko ne esteen sisämarkkinoiden toiminnalle.

1.2   Asetus (EY) N:o 842/2006

| (5) | Tietyistä fluoratuista kasvihuonekaasuista annetun asetuksen (EY) N:o 842/2006 tavoitteena on tiettyjen Kioton pöytäkirjan soveltamisalaan kuuluvien fluorattujen kaasujen (HFC, PFC ja SF6) päästöjen rajoittaminen ja vuotojen estäminen. |
| --- | --- |

(5)

Tietyistä fluoratuista kasvihuonekaasuista annetun asetuksen (EY) N:o 842/2006 tavoitteena on tiettyjen Kioton pöytäkirjan soveltamisalaan kuuluvien fluorattujen kaasujen (HFC, PFC ja SF6) päästöjen rajoittaminen ja vuotojen estäminen.

| (6) | Asetukseen sisältyy myös joitakin käyttöä ja markkinoille saattamista koskevia kieltoja, jos yhteisön tasolla on saatavilla kustannustehokkaita vaihtoehtoja ja vuotojen estämistä ja talteenottoa ei ole katsottu voitavan parantaa. |
| --- | --- |

(6)

Asetukseen sisältyy myös joitakin käyttöä ja markkinoille saattamista koskevia kieltoja, jos yhteisön tasolla on saatavilla kustannustehokkaita vaihtoehtoja ja vuotojen estämistä ja talteenottoa ei ole katsottu voitavan parantaa.

| (7) | Asetuksen oikeusperusta on EY:n perustamissopimuksen 175 artiklan 1 kohta, lukuun ottamatta 7, 8 ja 9 artiklaa, jotka perustuvat EY:n perustamissopimuksen 95 artiklaan, koska niillä on vaikutusta tavaroiden vapaaseen liikkuvuuteen EY:n yhtenäismarkkinoilla. |
| --- | --- |

(7)

Asetuksen oikeusperusta on EY:n perustamissopimuksen 175 artiklan 1 kohta, lukuun ottamatta 7, 8 ja 9 artiklaa, jotka perustuvat EY:n perustamissopimuksen 95 artiklaan, koska niillä on vaikutusta tavaroiden vapaaseen liikkuvuuteen EY:n yhtenäismarkkinoilla.

| (8) | Asetuksen 9 artikla koskee markkinoille saattamista ja siinä kielletään erityisesti eräiden sellaisten tuotteiden ja laitteiden kaupan pitäminen, jotka sisältävät asetuksen soveltamisalaan kuuluvia fluorattuja kaasuja tai joiden toiminta perustuu fluorattuihin kaasuihin. Lisäksi 9 artiklan 3 kohdan a alakohdassa säädetään, että jäsenvaltiot, jotka ovat 31 päivään joulukuuta 2005 mennessä toteuttaneet asetuksen soveltamisalaan kuuluvia kansallisia toimenpiteitä, jotka ovat tiukempia kuin kyseisessä artiklassa säädetyt, saavat pitää nämä kansalliset toimenpiteet voimassa 31 päivään joulukuuta 2012 saakka. Saman artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaan nämä toimenpiteet ja niiden perusteet on annettava tiedoksi komissiolle, ja niiden on oltava perustamissopimuksen mukaisia. |
| --- | --- |

(8)

Asetuksen 9 artikla koskee markkinoille saattamista ja siinä kielletään erityisesti eräiden sellaisten tuotteiden ja laitteiden kaupan pitäminen, jotka sisältävät asetuksen soveltamisalaan kuuluvia fluorattuja kaasuja tai joiden toiminta perustuu fluorattuihin kaasuihin. Lisäksi 9 artiklan 3 kohdan a alakohdassa säädetään, että jäsenvaltiot, jotka ovat 31 päivään joulukuuta 2005 mennessä toteuttaneet asetuksen soveltamisalaan kuuluvia kansallisia toimenpiteitä, jotka ovat tiukempia kuin kyseisessä artiklassa säädetyt, saavat pitää nämä kansalliset toimenpiteet voimassa 31 päivään joulukuuta 2012 saakka. Saman artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaan nämä toimenpiteet ja niiden perusteet on annettava tiedoksi komissiolle, ja niiden on oltava perustamissopimuksen mukaisia.

| (9) | Asetusta sovelletaan 4 päivästä heinäkuuta 2007 alkaen, lukuun ottamatta 9 artiklaa ja liitettä II, joita sovelletaan 4 päivästä heinäkuuta 2006 alkaen. |
| --- | --- |

(9)

Asetusta sovelletaan 4 päivästä heinäkuuta 2007 alkaen, lukuun ottamatta 9 artiklaa ja liitettä II, joita sovelletaan 4 päivästä heinäkuuta 2006 alkaen.

2.   Ilmoitetut kansalliset säännökset

| (10) | Tanskan ilmoittamat kansalliset säännökset on annettu 2 päivänä heinäkuuta 2002 määräyksellä N:o 552. |
| --- | --- |

(10)

Tanskan ilmoittamat kansalliset säännökset on annettu 2 päivänä heinäkuuta 2002 määräyksellä N:o 552.

| (11) | Määräys koskee kolmea Kioton pöytäkirjaan kuuluvaa kasvihuonekaasua, joista useimmilla on suuri vaikutus maapallon ilmaston lämpenemiseen: fluorihiilivedyt (HFC), perfluorihiilivedyt (PFC) ja rikkiheksafluoridit (SF6). |
| --- | --- |

(11)

Määräys koskee kolmea Kioton pöytäkirjaan kuuluvaa kasvihuonekaasua, joista useimmilla on suuri vaikutus maapallon ilmaston lämpenemiseen: fluorihiilivedyt (HFC), perfluorihiilivedyt (PFC) ja rikkiheksafluoridit (SF6).

| (12) | Määräyksellä kielletään yleisesti edellä mainittuja kasvihuonekaasuja sisältävien uusien tuotteiden tuonti, myynti ja käyttö 1 päivästä tammikuuta 2006 alkaen sekä näiden kasvihuonekaasujen (uusien ja talteen otettujen) tuonti, myynti ja käyttö 1 päivästä tammikuuta 2006 alkaen. |
| --- | --- |

(12)

Määräyksellä kielletään yleisesti edellä mainittuja kasvihuonekaasuja sisältävien uusien tuotteiden tuonti, myynti ja käyttö 1 päivästä tammikuuta 2006 alkaen sekä näiden kasvihuonekaasujen (uusien ja talteen otettujen) tuonti, myynti ja käyttö 1 päivästä tammikuuta 2006 alkaen.

| (13) | Kyseisiä fluorattuja kaasuja sisältävien uusien tuotteiden yleiseen kieltoon liittyy poikkeuksia, jotka määritellään määräyksen liitteessä I. |
| --- | --- |

(13)

Kyseisiä fluorattuja kaasuja sisältävien uusien tuotteiden yleiseen kieltoon liittyy poikkeuksia, jotka määritellään määräyksen liitteessä I.

| (14) | Määräyksen mukaan Tanskan ympäristönsuojeluvirasto voi myöntää poikkeuksia erityistapauksissa. Tiedoksiantoon sisältyy kuvaus siitä, milloin tällaista poikkeusmenettelyä voidaan käytännössä harkita. Kyseeseen voi tulla esimerkiksi tilanne, jossa kiellolla voisi olla ennalta arvaamattomia suhteettomia vaikutuksia, tai vaihtoehtoja ei joko ole tai ne eivät ole tilanteeseen soveltuvia, tai tilanne, jossa on osoitettu, että CO2-ekvivalenteiksi muutetut kasvihuonekaasupäästöjen kokonaismäärät ovat alhaisempia fluorattuja kaasuja sisältävissä järjestelmissä. Tiedoksiantoon on myös liitetty Tanskan ympäristönsuojeluviraston ohjeet toiminnanharjoittajille, jotka haluavat hakea poikkeuslupaa. Tässä asiakirjassa luetellaan perusteet, joita Tanskan ympäristönsuojeluvirasto käyttää päättäessään poikkeusluvan myöntämisestä. Lisäksi siinä on tiivistelmä tähän mennessä toimitetuista hakemuksista sekä Tanskan ympäristönsuojeluviraston tähän mennessä tekemistä päätöksistä. |
| --- | --- |

(14)

Määräyksen mukaan Tanskan ympäristönsuojeluvirasto voi myöntää poikkeuksia erityistapauksissa. Tiedoksiantoon sisältyy kuvaus siitä, milloin tällaista poikkeusmenettelyä voidaan käytännössä harkita. Kyseeseen voi tulla esimerkiksi tilanne, jossa kiellolla voisi olla ennalta arvaamattomia suhteettomia vaikutuksia, tai vaihtoehtoja ei joko ole tai ne eivät ole tilanteeseen soveltuvia, tai tilanne, jossa on osoitettu, että CO2-ekvivalenteiksi muutetut kasvihuonekaasupäästöjen kokonaismäärät ovat alhaisempia fluorattuja kaasuja sisältävissä järjestelmissä. Tiedoksiantoon on myös liitetty Tanskan ympäristönsuojeluviraston ohjeet toiminnanharjoittajille, jotka haluavat hakea poikkeuslupaa. Tässä asiakirjassa luetellaan perusteet, joita Tanskan ympäristönsuojeluvirasto käyttää päättäessään poikkeusluvan myöntämisestä. Lisäksi siinä on tiivistelmä tähän mennessä toimitetuista hakemuksista sekä Tanskan ympäristönsuojeluviraston tähän mennessä tekemistä päätöksistä.

| (15) | Komissio ilmoitti 26 päivänä lokakuuta 2006 päivätyllä kirjeellä Tanskan hallitukselle, että se on vastaanottanut tiedoksiannon ja että perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdan mukainen kuuden kuukauden tarkastelujakso alkoi tiedoksiannon vastaanottoa seuraavana päivänä. |
| --- | --- |

(15)

Komissio ilmoitti 26 päivänä lokakuuta 2006 päivätyllä kirjeellä Tanskan hallitukselle, että se on vastaanottanut tiedoksiannon ja että perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdan mukainen kuuden kuukauden tarkastelujakso alkoi tiedoksiannon vastaanottoa seuraavana päivänä.

| (16) | Komissio ilmoitti 19 päivänä syyskuuta 2006 päivätyllä kirjeellä muille jäsenvaltioille tiedoksiannosta. Jäsenvaltioilla oli mahdollisuus toimittaa huomioita 30 päivän kuluessa. Lisäksi komissio julkaisi tiedoksiantoa koskevan ilmoituksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) ilmoittaakseen muille, joita asia koskee, kansalliset säännökset, jotka Tanska aikoo pitää voimassa, sekä esitetyt perustelut. |
| --- | --- |

(16)

Komissio ilmoitti 19 päivänä syyskuuta 2006 päivätyllä kirjeellä muille jäsenvaltioille tiedoksiannosta. Jäsenvaltioilla oli mahdollisuus toimittaa huomioita 30 päivän kuluessa. Lisäksi komissio julkaisi tiedoksiantoa koskevan ilmoituksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) ilmoittaakseen muille, joita asia koskee, kansalliset säännökset, jotka Tanska aikoo pitää voimassa, sekä esitetyt perustelut.

II.   ARVIOINTI

1.   Tiedoksiannon hyväksyttävyyden arviointi

| (17) | Perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohta koskee tilanteita, joissa yhdenmukaistamistoimenpiteen jälkeen jäsenvaltio katsoo olevan tarpeen pitää voimassa kansalliset säännöksensä tärkeistä 30 artiklassa tarkoitetuista taikka ympäristön tai työympäristön suojelua koskevista syistä. |
| --- | --- |

(17)

Perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohta koskee tilanteita, joissa yhdenmukaistamistoimenpiteen jälkeen jäsenvaltio katsoo olevan tarpeen pitää voimassa kansalliset säännöksensä tärkeistä 30 artiklassa tarkoitetuista taikka ympäristön tai työympäristön suojelua koskevista syistä.

| (18) | Tanskan tiedoksianto liittyy kansallisiin säännöksiin, jotka poikkeavat asetuksen (EY) N:o 842/2006 9 artiklan 1 kohdan säännöksistä. Kansalliset säännökset hyväksyttiin ja ne tulivat voimaan vuonna 2002, eli ennen mainitun asetuksen antamista. |
| --- | --- |

(18)

Tanskan tiedoksianto liittyy kansallisiin säännöksiin, jotka poikkeavat asetuksen (EY) N:o 842/2006 9 artiklan 1 kohdan säännöksistä. Kansalliset säännökset hyväksyttiin ja ne tulivat voimaan vuonna 2002, eli ennen mainitun asetuksen antamista.

| (19) | Tiettyjä fluorattuja kaasuja sisältävien tuotteiden ja laitteiden markkinoille saattaminen on yhdenmukaistettu EU:n tasolla asetuksella (EY) N:o 842/2006, ja erityisesti sen 9 artiklalla ja liitteellä II. |
| --- | --- |

(19)

Tiettyjä fluorattuja kaasuja sisältävien tuotteiden ja laitteiden markkinoille saattaminen on yhdenmukaistettu EU:n tasolla asetuksella (EY) N:o 842/2006, ja erityisesti sen 9 artiklalla ja liitteellä II.

| (20) | Tanskan määräyksessä on tiukempia säännöksiä kuin asetuksessa (EY) N:o 842/2006, koska sillä kielletään yleisesti fluorattuja kaasuja sisältävien uusien tuotteiden tuonti, myynti ja käyttö 1 päivästä tammikuuta 2006 alkaen. Siinä kielletään myös fluorattujen kaasujen (uusien ja talteen otettujen) tuonti, myynti ja käyttö 1 päivästä tammikuuta 2006 alkaen. Asetuksessa sen sijaan säädetään markkinoille saattamista koskevista rajoitetusta kiellosta, koska kieltoa sovelletaan vain liitteessä II lueteltuihin tuotteisiin. |
| --- | --- |

(20)

Tanskan määräyksessä on tiukempia säännöksiä kuin asetuksessa (EY) N:o 842/2006, koska sillä kielletään yleisesti fluorattuja kaasuja sisältävien uusien tuotteiden tuonti, myynti ja käyttö 1 päivästä tammikuuta 2006 alkaen. Siinä kielletään myös fluorattujen kaasujen (uusien ja talteen otettujen) tuonti, myynti ja käyttö 1 päivästä tammikuuta 2006 alkaen. Asetuksessa sen sijaan säädetään markkinoille saattamista koskevista rajoitetusta kiellosta, koska kieltoa sovelletaan vain liitteessä II lueteltuihin tuotteisiin.

| (21) | Edellä mainituista syistä johtuen sekä asetuksen (EY) N:o 842/2006 9 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle näistä toimenpiteistä ja niiden perusteista. Kyseisten toimenpiteiden on oltava perustamissopimuksen mukaisia. |
| --- | --- |

(21)

Edellä mainituista syistä johtuen sekä asetuksen (EY) N:o 842/2006 9 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle näistä toimenpiteistä ja niiden perusteista. Kyseisten toimenpiteiden on oltava perustamissopimuksen mukaisia.

| (22) | Tiedoksiannon hyväksyvyyttä tarkastellaan perustamissopimuksen 95 artiklan 4 ja 6 kohdan mukaisesti ottaen huomioon asetus (EY) N:o 842/2006. Perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdassa edellytetään, että tiedoksiantamisen yhteydessä annetaan tiedoksi myös perusteet, jotka voivat liittyä yhteen tai useaan 30 artiklassa määrättyyn tärkeään tarpeeseen tai ympäristön tai työympäristön suojeluun. |
| --- | --- |

(22)

Tiedoksiannon hyväksyvyyttä tarkastellaan perustamissopimuksen 95 artiklan 4 ja 6 kohdan mukaisesti ottaen huomioon asetus (EY) N:o 842/2006. Perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdassa edellytetään, että tiedoksiantamisen yhteydessä annetaan tiedoksi myös perusteet, jotka voivat liittyä yhteen tai useaan 30 artiklassa määrättyyn tärkeään tarpeeseen tai ympäristön tai työympäristön suojeluun.

| (23) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että Tanskan toimittaman hakemuksen, jonka tarkoituksena on saada lupa tiettyjä teollisuudessa käytettäviä kasvihuonekaasuja koskevien kansallisten säännösten pitämiselle voimassa, katsotaan EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan nojalla täyttävän käsiteltäväksi ottamista koskevat ehdot. |
| --- | --- |

(23)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että Tanskan toimittaman hakemuksen, jonka tarkoituksena on saada lupa tiettyjä teollisuudessa käytettäviä kasvihuonekaasuja koskevien kansallisten säännösten pitämiselle voimassa, katsotaan EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan nojalla täyttävän käsiteltäväksi ottamista koskevat ehdot.

2.   Perustelujen arviointi

| (24) | Perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan ja 6 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaan komission on varmistettava, että kaikki mainitussa artiklassa määrätyt edellytykset, joiden perusteella jäsenvaltio voi pitää yhteisön yhdenmukaistamistoimenpiteestä poikkeavat kansalliset säännökset voimassa, täyttyvät. Kansallisten säännösten on erityisesti oltava perusteltavissa perustamissopimuksen 30 artiklassa tarkoitetuilla tärkeillä tarpeilla, jotka liittyvät ympäristön tai työympäristön suojeluun, eivätkä ne saa olla keinoja mielivaltaiseen syrjintään tai jäsenvaltioiden välisen kaupan peiteltyyn rajoittamiseen, eivätkä ne saa muodostaa sellaista estettä sisämarkkinoiden toiminnalle, joka olisi suhteeton tai tarpeeton. |
| --- | --- |

(24)

Perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan ja 6 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaan komission on varmistettava, että kaikki mainitussa artiklassa määrätyt edellytykset, joiden perusteella jäsenvaltio voi pitää yhteisön yhdenmukaistamistoimenpiteestä poikkeavat kansalliset säännökset voimassa, täyttyvät. Kansallisten säännösten on erityisesti oltava perusteltavissa perustamissopimuksen 30 artiklassa tarkoitetuilla tärkeillä tarpeilla, jotka liittyvät ympäristön tai työympäristön suojeluun, eivätkä ne saa olla keinoja mielivaltaiseen syrjintään tai jäsenvaltioiden välisen kaupan peiteltyyn rajoittamiseen, eivätkä ne saa muodostaa sellaista estettä sisämarkkinoiden toiminnalle, joka olisi suhteeton tai tarpeeton.

2.1   Todistustaakka

| (25) | Kun komissio tutkii, ovatko perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisesti tiedoksiannetut kansalliset toimenpiteet aiheellisia, tutkimuksen on perustuttava tiedoksiannon tehneen jäsenvaltion ilmoittamiin perusteisiin. Tämä tarkoittaa sitä, että kansallisten toimenpiteiden aiheellisuuden osoittaminen on EY:n perustamissopimuksen määräysten mukaan pyynnön esittäneen ja toimenpiteiden voimassa pitämistä haluavan jäsenvaltion vastuulla. |
| --- | --- |

(25)

Kun komissio tutkii, ovatko perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisesti tiedoksiannetut kansalliset toimenpiteet aiheellisia, tutkimuksen on perustuttava tiedoksiannon tehneen jäsenvaltion ilmoittamiin perusteisiin. Tämä tarkoittaa sitä, että kansallisten toimenpiteiden aiheellisuuden osoittaminen on EY:n perustamissopimuksen määräysten mukaan pyynnön esittäneen ja toimenpiteiden voimassa pitämistä haluavan jäsenvaltion vastuulla.

| (26) | Pyynnön esittäneen jäsenvaltion vastuulla on toimittaa riittävästi perusteita, tietoja ja tieteellisiä näyttöjä, jotta sille voidaan antaa lupa pitää voimassa tiukempia kansallisia säännöksiä. On siis jäsenvaltion etujen mukaista, että se liittää tiedoksiantoon tiedot kaikista hakemusta puoltavista olennaisista ja oikeudellisista näkökohdista (3). Jos hakemusta puoltavia näkökohtia ei sisällytetä, komissio katsoo, ettei hakemus ole perusteltu. |
| --- | --- |

(26)

Pyynnön esittäneen jäsenvaltion vastuulla on toimittaa riittävästi perusteita, tietoja ja tieteellisiä näyttöjä, jotta sille voidaan antaa lupa pitää voimassa tiukempia kansallisia säännöksiä. On siis jäsenvaltion etujen mukaista, että se liittää tiedoksiantoon tiedot kaikista hakemusta puoltavista olennaisista ja oikeudellisista näkökohdista (3). Jos hakemusta puoltavia näkökohtia ei sisällytetä, komissio katsoo, ettei hakemus ole perusteltu.

2.2   Perustamissopimuksen 30 artiklassa tarkoitettuihin tärkeisiin tarpeisiin tai ympäristön tai työympäristön suojeluun liittyvät perustelut

2.2.1   Tanskan kanta

| (27) | Tanskan viranomaiset ovat toimittaneet kansallisten säännöstensä voimassa pitämisen puoltamiseksi seuraavat perustelut. |
| --- | --- |

(27)

Tanskan viranomaiset ovat toimittaneet kansallisten säännöstensä voimassa pitämisen puoltamiseksi seuraavat perustelut.

| (28) | Heinäkuun 2 päivänä 2002 annettu määräys N:o 552 koskee tiettyjen teollisuudessa käytettävien voimakkaiden kasvihuonekaasujen (HCF, PFC, SF6) sääntelyä. Esimerkkinä voidaan käyttää kahta Tanskassa laajimmin käytettyä HFC-kaasua. Yksi kilo HFC-134a-kaasua vastaa 1 300:aa kiloa hiilidioksidia ja yksi kilo HFC-404A-kaasua 3 780:aa kiloa hiilidioksidia. Yksi kilo SF6-kaasua taas vastaa yli 22 000:ta kiloa hiilidioksidia. |
| --- | --- |

(28)

Heinäkuun 2 päivänä 2002 annettu määräys N:o 552 koskee tiettyjen teollisuudessa käytettävien voimakkaiden kasvihuonekaasujen (HCF, PFC, SF6) sääntelyä. Esimerkkinä voidaan käyttää kahta Tanskassa laajimmin käytettyä HFC-kaasua. Yksi kilo HFC-134a-kaasua vastaa 1 300:aa kiloa hiilidioksidia ja yksi kilo HFC-404A-kaasua 3 780:aa kiloa hiilidioksidia. Yksi kilo SF6-kaasua taas vastaa yli 22 000:ta kiloa hiilidioksidia.

| (29) | EY sitoutui Kioton pöytäkirjassa vähentämään jäsenvaltioiden yhteenlaskettuja kasvihuonekaasujen päästöjä vuosina 2008–2012 vähintään kahdeksalla prosentilla vuoden 1990 tasosta laskettuna. EU:ssa myöhemmin käydyissä keskusteluissa (ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen Kioton pöytäkirjan hyväksymisestä Euroopan yhteisön puolesta sekä sen velvoitteiden täyttämisestä yhteisesti 25 päivänä huhtikuuta 2002 tehty neuvoston päätös 2002/358/EY) (4) Tanska sitoutui vähentämään kasvihuonekaasujen kokonaispäästöjään 21 prosentilla mainitun ajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(29)

EY sitoutui Kioton pöytäkirjassa vähentämään jäsenvaltioiden yhteenlaskettuja kasvihuonekaasujen päästöjä vuosina 2008–2012 vähintään kahdeksalla prosentilla vuoden 1990 tasosta laskettuna. EU:ssa myöhemmin käydyissä keskusteluissa (ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen Kioton pöytäkirjan hyväksymisestä Euroopan yhteisön puolesta sekä sen velvoitteiden täyttämisestä yhteisesti 25 päivänä huhtikuuta 2002 tehty neuvoston päätös 2002/358/EY) (4) Tanska sitoutui vähentämään kasvihuonekaasujen kokonaispäästöjään 21 prosentilla mainitun ajanjakson aikana.

| (30) | Tanskan viranomaiset mainitsevat tiedoksiannossaan ympäristönsuojelutavoitteen ja erityisesti tarpeen saavuttaa kaikin mahdollisin keinoin neuvoston päätöksessä 2002/358/EY säädetyt kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteet. |
| --- | --- |

(30)

Tanskan viranomaiset mainitsevat tiedoksiannossaan ympäristönsuojelutavoitteen ja erityisesti tarpeen saavuttaa kaikin mahdollisin keinoin neuvoston päätöksessä 2002/358/EY säädetyt kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteet.

| (31) | Käsiteltävänä olevan määräyksen tavoitteena on vähentää kasvihuonekaasupäästöjä estämällä fluorattujen kasvihuonekaasujen päästöjä. |
| --- | --- |

(31)

Käsiteltävänä olevan määräyksen tavoitteena on vähentää kasvihuonekaasupäästöjä estämällä fluorattujen kasvihuonekaasujen päästöjä.

| (32) | Tanskan viranomaiset korostavat, että teollisuudessa käytettäviä kasvihuonekaasuja koskevan määräyksen tarkoituksena on rajoittaa näiden kaasujen käyttöä ja näin ollen teollisuudesta peräisin olevia kasvihuonekaasujen päästöjä niin paljon kuin mahdollista osana Tanskan kansainvälisten sitoumusten täyttämisprosessia. Heidän mielestään kaikkia kasvihuonekaasujen päästöjä on vähennettävä keskitetyin toimin, jotta Tanska voisi täyttää päätöksen 2003/358/EY mukaiset sitoumuksensa. |
| --- | --- |

(32)

Tanskan viranomaiset korostavat, että teollisuudessa käytettäviä kasvihuonekaasuja koskevan määräyksen tarkoituksena on rajoittaa näiden kaasujen käyttöä ja näin ollen teollisuudesta peräisin olevia kasvihuonekaasujen päästöjä niin paljon kuin mahdollista osana Tanskan kansainvälisten sitoumusten täyttämisprosessia. Heidän mielestään kaikkia kasvihuonekaasujen päästöjä on vähennettävä keskitetyin toimin, jotta Tanska voisi täyttää päätöksen 2003/358/EY mukaiset sitoumuksensa.

| (33) | HFC-kaasuja käytetään Tanskassa pääasiassa jäähdytysyksikköjen jäähdytysaineena. PFC-kaasuja ei enää käytetä Tanskassa. SF6-kaasua käytettiin aikaisemmin ääntäläpäisemättömissä eristyslaseissa ja sähkösektorilla tietyissä kytkimissä. Tällä hetkellä sitä käytetään ainoastaan kytkimissä, ja vain muutamia tonneja vuodessa. |
| --- | --- |

(33)

HFC-kaasuja käytetään Tanskassa pääasiassa jäähdytysyksikköjen jäähdytysaineena. PFC-kaasuja ei enää käytetä Tanskassa. SF6-kaasua käytettiin aikaisemmin ääntäläpäisemättömissä eristyslaseissa ja sähkösektorilla tietyissä kytkimissä. Tällä hetkellä sitä käytetään ainoastaan kytkimissä, ja vain muutamia tonneja vuodessa.

| (34) | Tanskan viranomaiset viittaavat tiedoksiannossaan laskelmiin, joiden mukaan päästötaso kaksinkertaistuisi vuoteen 2010 mennessä, jos rajoituksia ei olisi. Tällöin päästöjä syntyisi 0,5–0,7 miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttiatonnia enemmän kuin jos ilmoitetut lainsäädäntötoimet pidettäisiin voimassa. |
| --- | --- |

(34)

Tanskan viranomaiset viittaavat tiedoksiannossaan laskelmiin, joiden mukaan päästötaso kaksinkertaistuisi vuoteen 2010 mennessä, jos rajoituksia ei olisi. Tällöin päästöjä syntyisi 0,5–0,7 miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttiatonnia enemmän kuin jos ilmoitetut lainsäädäntötoimet pidettäisiin voimassa.

| (35) | Tanskan viranomaiset ilmoittavat, että yhteisön tasolla asetuksella (EY) N:o 842/2006 käyttöön otetut periaatteet päästöjen vähentämisestä vuotoja estämällä sisällytettiin Tanskan lainsäädäntöön jo yli 50 vuotta sitten ja niitä on sen jälkeen sovellettu fluorattuja kaasuja käyttäviin sovelluksiin. Näillä rajoituksilla ei todennäköisesti pystytä vähentämään päästöjä enää lisää. |
| --- | --- |

(35)

Tanskan viranomaiset ilmoittavat, että yhteisön tasolla asetuksella (EY) N:o 842/2006 käyttöön otetut periaatteet päästöjen vähentämisestä vuotoja estämällä sisällytettiin Tanskan lainsäädäntöön jo yli 50 vuotta sitten ja niitä on sen jälkeen sovellettu fluorattuja kaasuja käyttäviin sovelluksiin. Näillä rajoituksilla ei todennäköisesti pystytä vähentämään päästöjä enää lisää.

| (36) | Tanska kuvasi tiedoksiannossaan lyhyesti joitakin sovellusalueita, joilla on kehitetty vaihtoehtoisia ratkaisuja. Nämä kuuluvat näin ollen Tanskan määräyksen soveltamisalaan. Tanskan näkökulmasta katsottuna niille teollisuudessa käytettäville kasvihuonekaasuille, joita käytetään 1 päivästä tammikuuta 2006 alkaen kielletyissä tai 1 päivästä tammikuuta 2007 alkaen kiellettävissä sovelluksissa, on olemassa vaihtoehtoja. |
| --- | --- |

(36)

Tanska kuvasi tiedoksiannossaan lyhyesti joitakin sovellusalueita, joilla on kehitetty vaihtoehtoisia ratkaisuja. Nämä kuuluvat näin ollen Tanskan määräyksen soveltamisalaan. Tanskan näkökulmasta katsottuna niille teollisuudessa käytettäville kasvihuonekaasuille, joita käytetään 1 päivästä tammikuuta 2006 alkaen kielletyissä tai 1 päivästä tammikuuta 2007 alkaen kiellettävissä sovelluksissa, on olemassa vaihtoehtoja.

| (37) | Kyseisiä fluorattuja kaasuja sisältävien uusien tuotteiden tuontia, myyntiä ja käyttöä koskevaan yleiseen kieltoon liittyy poikkeuksia, jotka määritellään määräyksen liitteessä I. Nämä poikkeukset koskevat eräitä pitkälle erikoistuneita sovelluksia. Tavallisempien sovellusten osalta ne perustuvat järjestelmissä käytettyjen kasvihuonekaasujen määriin, joiden perusteella on vapautettu esimerkiksi jäähdytyslaitteet, lämpöpumput ja ilmastointilaitteet, joiden kylmäainetäytös on 0,15–10 kilogrammaa samoin kuin lämmön talteen ottamiseen tarkoitetut jäähdytysjärjestelmät, joiden kylmäainetäytös on enintään 50 kilogrammaa. Laivoihin ja sotilaskäyttöön tarkoitetut tuotteet samoin kuin SF6:n käyttö korkeajänniteyksiköissä on myös vapautettu määräyksen soveltamisesta. |
| --- | --- |

(37)

Kyseisiä fluorattuja kaasuja sisältävien uusien tuotteiden tuontia, myyntiä ja käyttöä koskevaan yleiseen kieltoon liittyy poikkeuksia, jotka määritellään määräyksen liitteessä I. Nämä poikkeukset koskevat eräitä pitkälle erikoistuneita sovelluksia. Tavallisempien sovellusten osalta ne perustuvat järjestelmissä käytettyjen kasvihuonekaasujen määriin, joiden perusteella on vapautettu esimerkiksi jäähdytyslaitteet, lämpöpumput ja ilmastointilaitteet, joiden kylmäainetäytös on 0,15–10 kilogrammaa samoin kuin lämmön talteen ottamiseen tarkoitetut jäähdytysjärjestelmät, joiden kylmäainetäytös on enintään 50 kilogrammaa. Laivoihin ja sotilaskäyttöön tarkoitetut tuotteet samoin kuin SF6:n käyttö korkeajänniteyksiköissä on myös vapautettu määräyksen soveltamisesta.

| (38) | Määräyksen mukaan voidaan myöntää poikkeuksia lisäksi ”erityistapauksissa”. Poikkeusmahdollisuuden tarkoituksena on estää erityistapauksissa kiellon suhteettoman vakavat seuraukset (tapauksissa, joita ei ollut osattu ennakoida määräystä annettaessa, erityistilanteissa, joissa HFC-kaasujen vaihtoehtoihin perustuvan jäähdytyslaitteen asennuksesta aiheutuisi asentajalle/omistajalle poikkeuksellisia ja kohtuuttomia kustannuksia, tai tilanteissa, joissa hiilidioksidiksi muutettujen kasvihuonekaasujen päästötasojen on osoitettu olevan alhaisempia kuin fluorattuja kaasuja sisältävien järjestelmien). |
| --- | --- |

(38)

Määräyksen mukaan voidaan myöntää poikkeuksia lisäksi ”erityistapauksissa”. Poikkeusmahdollisuuden tarkoituksena on estää erityistapauksissa kiellon suhteettoman vakavat seuraukset (tapauksissa, joita ei ollut osattu ennakoida määräystä annettaessa, erityistilanteissa, joissa HFC-kaasujen vaihtoehtoihin perustuvan jäähdytyslaitteen asennuksesta aiheutuisi asentajalle/omistajalle poikkeuksellisia ja kohtuuttomia kustannuksia, tai tilanteissa, joissa hiilidioksidiksi muutettujen kasvihuonekaasujen päästötasojen on osoitettu olevan alhaisempia kuin fluorattuja kaasuja sisältävien järjestelmien).

| (39) | Poikkeusvaihtoehtoa on tarkoitus käyttää niin, että kiellon ympäristöä parantava vaikutus saavutetaan parhaimmalla ja tehokkaimmalla tavalla yleisestä ympäristönäkökulmasta tarkasteltuna, mukaan luettuna energianäkökulma. |
| --- | --- |

(39)

Poikkeusvaihtoehtoa on tarkoitus käyttää niin, että kiellon ympäristöä parantava vaikutus saavutetaan parhaimmalla ja tehokkaimmalla tavalla yleisestä ympäristönäkökulmasta tarkasteltuna, mukaan luettuna energianäkökulma.

| (40) | Tammikuun 16 päivänä 1996 annetun kemiallisia aineita ja tuotteita koskevan määräyksen N:o 21 8 artiklan mukaan kieltoa ei sovelleta ainoastaan vientiin tarkoitettujen tuotteiden tuontiin, tuotantoon ja myyntiin. |
| --- | --- |

(40)

Tammikuun 16 päivänä 1996 annetun kemiallisia aineita ja tuotteita koskevan määräyksen N:o 21 8 artiklan mukaan kieltoa ei sovelleta ainoastaan vientiin tarkoitettujen tuotteiden tuontiin, tuotantoon ja myyntiin.

| (41) | Lisäksi ei kielletä sellaisten teollisuudessa käytettävien kasvihuonekaasujen tuontia, joita käytetään vientiin tarkoitetun tuotteen valmistuksessa. |
| --- | --- |

(41)

Lisäksi ei kielletä sellaisten teollisuudessa käytettävien kasvihuonekaasujen tuontia, joita käytetään vientiin tarkoitetun tuotteen valmistuksessa.

| (42) | Tanskan hallitus katsoo, että määräyksen tarkoituksena on ympäristönsuojelu ja että sen soveltaminen on tarpeen ja oikeasuhtaista fluorattujen kaasujen päästöjen estämisen ja vähentämisen kannalta. Tästä syystä Tanska katsoo, että määräys on EY:n perustamissopimuksen mukainen. |
| --- | --- |

(42)

Tanskan hallitus katsoo, että määräyksen tarkoituksena on ympäristönsuojelu ja että sen soveltaminen on tarpeen ja oikeasuhtaista fluorattujen kaasujen päästöjen estämisen ja vähentämisen kannalta. Tästä syystä Tanska katsoo, että määräys on EY:n perustamissopimuksen mukainen.

2.2.2   Tanskan kannan arviointi

| (43) | Tutkittuaan Tanskan toimittamat tiedot komissio katsoo, että asetuksen (EY) N:o 842/2006 toimenpiteitä tiukempien toimenpiteiden voimassa pitämisen voidaan katsoa olevan EY:n perustamissopimuksen mukaista seuraavista syistä. |
| --- | --- |

(43)

Tutkittuaan Tanskan toimittamat tiedot komissio katsoo, että asetuksen (EY) N:o 842/2006 toimenpiteitä tiukempien toimenpiteiden voimassa pitämisen voidaan katsoa olevan EY:n perustamissopimuksen mukaista seuraavista syistä.

2.2.2.1   Ympäristöön liittyvät perustelut:

| (44) | Määräys on osa Tanskan käyttöön ottamaa laajempaa strategiaa, jonka avulla se pyrkii saavuttamaan Kioton pöytäkirjan mukaiset päästöjen vähentämistavoitteet ja yhteisön tasolla hyväksytyn taakanjakosopimuksen tavoitteet. Tämän yhteisön sopimuksen mukaisesti Tanskan on vähennettävä kasvihuonekaasupäästöjään 21 prosentilla vuosina 2008–2012 vuoden 1990 tasoon verrattuna. |
| --- | --- |

(44)

Määräys on osa Tanskan käyttöön ottamaa laajempaa strategiaa, jonka avulla se pyrkii saavuttamaan Kioton pöytäkirjan mukaiset päästöjen vähentämistavoitteet ja yhteisön tasolla hyväksytyn taakanjakosopimuksen tavoitteet. Tämän yhteisön sopimuksen mukaisesti Tanskan on vähennettävä kasvihuonekaasupäästöjään 21 prosentilla vuosina 2008–2012 vuoden 1990 tasoon verrattuna.

| (45) | Edellä mainituista syistä Tanska on ottamassa käyttöön sitoumusten täyttämiseksi ilmastostrategian, jonka soveltamisalaan kuuluvat kaikki kasvihuonekaasupäästöjen lähteet. Fluorattuihin kaasuihin liittyvät toimet ovat siten osa vaatimusten täyttämiseen liittyviä toimia. Olisi otettava huomioon, että näiden fluorattujen kaasujen päästöjen arvioidaan kaksinkertaistuvan vuoteen 2010 mennessä, jos rajoituksia ei pidetä voimassa. Tämä johtuu siitä, että jäähdytyksen käyttö lisääntyy ja siitä, että otsonikerrosta heikentävistä aineista 29 päivänä kesäkuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2037/2000 (5) mukaisesti HCFC-kaasut kielletään asteittain. |
| --- | --- |

(45)

Edellä mainituista syistä Tanska on ottamassa käyttöön sitoumusten täyttämiseksi ilmastostrategian, jonka soveltamisalaan kuuluvat kaikki kasvihuonekaasupäästöjen lähteet. Fluorattuihin kaasuihin liittyvät toimet ovat siten osa vaatimusten täyttämiseen liittyviä toimia. Olisi otettava huomioon, että näiden fluorattujen kaasujen päästöjen arvioidaan kaksinkertaistuvan vuoteen 2010 mennessä, jos rajoituksia ei pidetä voimassa. Tämä johtuu siitä, että jäähdytyksen käyttö lisääntyy ja siitä, että otsonikerrosta heikentävistä aineista 29 päivänä kesäkuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2037/2000 (5) mukaisesti HCFC-kaasut kielletään asteittain.

| (46) | On odotettavissa, että asetuksen (EY) N:o 842/2006 ansiosta fluorattujen kaasujen päästöt vähenevät merkittävästi yhteisön alueella, erityisesti niissä jäsenvaltioissa, joissa ei vielä ole käytössä asianmukaisia toimenpiteitä fluorattujen kaasujen päästöjen vähentämiseksi. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on parantaa tietyissä sovelluksissa käytettävien fluorattujen kaasujen vuotojen estämistä ja talteenottoa. Tanskan lainsäädäntöön sisällytettiin jo yli 50 vuotta sitten vastaavia säännöksiä (vuotojen estäminen erityisesti pakollisen koulutuksen avulla ja säännölliset tarkastukset vuotojen varalta), joita sovellettiin fluorattuja kaasuja sisältäviin sovelluksiin. On epätodennäköistä, että näillä toimenpiteillä saataisiin aikaan lisävähennyksiä, jotka vastaisivat fluorattujen kaasujen odotettavissa olevia lisäpäästöjä Tanskassa. |
| --- | --- |

(46)

On odotettavissa, että asetuksen (EY) N:o 842/2006 ansiosta fluorattujen kaasujen päästöt vähenevät merkittävästi yhteisön alueella, erityisesti niissä jäsenvaltioissa, joissa ei vielä ole käytössä asianmukaisia toimenpiteitä fluorattujen kaasujen päästöjen vähentämiseksi. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on parantaa tietyissä sovelluksissa käytettävien fluorattujen kaasujen vuotojen estämistä ja talteenottoa. Tanskan lainsäädäntöön sisällytettiin jo yli 50 vuotta sitten vastaavia säännöksiä (vuotojen estäminen erityisesti pakollisen koulutuksen avulla ja säännölliset tarkastukset vuotojen varalta), joita sovellettiin fluorattuja kaasuja sisältäviin sovelluksiin. On epätodennäköistä, että näillä toimenpiteillä saataisiin aikaan lisävähennyksiä, jotka vastaisivat fluorattujen kaasujen odotettavissa olevia lisäpäästöjä Tanskassa.

| (47) | Edellä mainitun perusteella komissio katsoo, että Tanskan esittämät ympäristöperusteet (fluorattujen kaasujen päästöjen vähentäminen ja estäminen), ovat päteviä. |
| --- | --- |

(47)

Edellä mainitun perusteella komissio katsoo, että Tanskan esittämät ympäristöperusteet (fluorattujen kaasujen päästöjen vähentäminen ja estäminen), ovat päteviä.

2.2.2.2   Tanskan määräyksen tärkeys ja suhteellisuus fluorattujen kasvihuonekaasujen päästöjen lisävähennysten saavuttamisen kannalta:

| (48) | Vähentääkseen ja estääkseen fluorattujen kaasujen päästöjä edelleen Tanska päätti tältä osin jo vuonna 2002 kieltää uusien laitteiden markkinoille saattamisen valikoidusti. Kiellot perustuivat tutkimuksiin, joiden tarkoituksena oli tarkastaa erityisesti fluorattuja kaasuja sisältämättömien vaihtoehtojen olemassaolo ja saatavuus. |
| --- | --- |

(48)

Vähentääkseen ja estääkseen fluorattujen kaasujen päästöjä edelleen Tanska päätti tältä osin jo vuonna 2002 kieltää uusien laitteiden markkinoille saattamisen valikoidusti. Kiellot perustuivat tutkimuksiin, joiden tarkoituksena oli tarkastaa erityisesti fluorattuja kaasuja sisältämättömien vaihtoehtojen olemassaolo ja saatavuus.

| (49) | Tämän tutkimuksen perusteella määräyksellä kielletään fluorattuja kaasuja sisältävien uusien tuotteiden tuonti, myynti ja käyttö 1 päivästä tammikuuta 2006 alkaen. Poikkeuksia on myönnetty runsaasti. Kieltoa ei sovelleta tiettyihin tuotteisiin ja laitteisiin, tai niille voidaan myöntää poikkeus tietyin ehdoin. Kiellon alkamista on myös tietyissä tapauksissa aikaistettu tai lykätty. Määräyksen liitteessä I olevat poikkeukset koskevat eräitä pitkälle erikoistuneita sovelluksia (esim. lääketieteelliset aerosolit, laboratoriovälineet). Tavallisempien sovellusten osalta ne perustuvat järjestelmissä käytettyjen kasvihuonekaasujen määriin, joiden perusteella on vapautettu esimerkiksi jäähdytyslaitteet, lämpöpumput ja ilmastointilaitteet, joiden kylmäainetäytös on 0,15–10 kilogrammaa, samoin kuin lämmön talteen ottamiseen tarkoitetut jäähdytysjärjestelmät, joiden kylmäainetäytös on enintään 50 kilogrammaa. Laivoihin ja sotilaskäyttöön tarkoitetut tuotteet samoin kuin SF6:n käyttö korkeajänniteyksiköissä on myös vapautettu määräyksen soveltamisesta. |
| --- | --- |

(49)

Tämän tutkimuksen perusteella määräyksellä kielletään fluorattuja kaasuja sisältävien uusien tuotteiden tuonti, myynti ja käyttö 1 päivästä tammikuuta 2006 alkaen. Poikkeuksia on myönnetty runsaasti. Kieltoa ei sovelleta tiettyihin tuotteisiin ja laitteisiin, tai niille voidaan myöntää poikkeus tietyin ehdoin. Kiellon alkamista on myös tietyissä tapauksissa aikaistettu tai lykätty. Määräyksen liitteessä I olevat poikkeukset koskevat eräitä pitkälle erikoistuneita sovelluksia (esim. lääketieteelliset aerosolit, laboratoriovälineet). Tavallisempien sovellusten osalta ne perustuvat järjestelmissä käytettyjen kasvihuonekaasujen määriin, joiden perusteella on vapautettu esimerkiksi jäähdytyslaitteet, lämpöpumput ja ilmastointilaitteet, joiden kylmäainetäytös on 0,15–10 kilogrammaa, samoin kuin lämmön talteen ottamiseen tarkoitetut jäähdytysjärjestelmät, joiden kylmäainetäytös on enintään 50 kilogrammaa. Laivoihin ja sotilaskäyttöön tarkoitetut tuotteet samoin kuin SF6:n käyttö korkeajänniteyksiköissä on myös vapautettu määräyksen soveltamisesta.

| (50) | Lisäksi määräyksen mukaan Tanskan ympäristönsuojeluvirasto voi myöntää poikkeuksia ”erityistapauksissa”, eli tapauksissa, joita ei ollut osattu ennakoida määräystä annettaessa, tai tilanteissa, joissa kasvihuonekaasujen päästötasojen (mukaan luettuna energian kulutuksesta aiheutuvat ”välilliset päästöt”) on osoitettu olevan alhaisempia kuin fluorattuja kaasuja sisältävien järjestelmien päästötasot. |
| --- | --- |

(50)

Lisäksi määräyksen mukaan Tanskan ympäristönsuojeluvirasto voi myöntää poikkeuksia ”erityistapauksissa”, eli tapauksissa, joita ei ollut osattu ennakoida määräystä annettaessa, tai tilanteissa, joissa kasvihuonekaasujen päästötasojen (mukaan luettuna energian kulutuksesta aiheutuvat ”välilliset päästöt”) on osoitettu olevan alhaisempia kuin fluorattuja kaasuja sisältävien järjestelmien päästötasot.

| (51) | Ympäristönsuojeluviraston menettely on kuvailtu selkeästi, samoin kuin perusteet, joiden mukaisesti poikkeusten myöntämistä tai epäämistä koskevat päätökset tehdään. Perusteissa otetaan huomioon suhteellisuusperiaate. |
| --- | --- |

(51)

Ympäristönsuojeluviraston menettely on kuvailtu selkeästi, samoin kuin perusteet, joiden mukaisesti poikkeusten myöntämistä tai epäämistä koskevat päätökset tehdään. Perusteissa otetaan huomioon suhteellisuusperiaate.

| (52) | On myös syytä korostaa, että Tanskan määräyksen mukaisesti fluorattujen kaasujen käyttö on sallittua nykyisten laitteiden huolto- ja ylläpitotoimissa, jottei laitteita tarpeettomasti poistettaisi käytöstä. |
| --- | --- |

(52)

On myös syytä korostaa, että Tanskan määräyksen mukaisesti fluorattujen kaasujen käyttö on sallittua nykyisten laitteiden huolto- ja ylläpitotoimissa, jottei laitteita tarpeettomasti poistettaisi käytöstä.

| (53) | Vaikka määräyksellä on vaikutuksia tavaroiden vapaaseen liikkuvuuteen EY:n alueella, komissio katsoo kuitenkin edellä tehdyn analyysin perusteella, että määräys on ympäristön kannalta perusteltu ja että siinä otetaan huomioon suunniteltujen kieltojen vaikutukset sisämarkkinoihin, koska kiellosta voidaan myöntää yksittäisiä poikkeuksia. |
| --- | --- |

(53)

Vaikka määräyksellä on vaikutuksia tavaroiden vapaaseen liikkuvuuteen EY:n alueella, komissio katsoo kuitenkin edellä tehdyn analyysin perusteella, että määräys on ympäristön kannalta perusteltu ja että siinä otetaan huomioon suunniteltujen kieltojen vaikutukset sisämarkkinoihin, koska kiellosta voidaan myöntää yksittäisiä poikkeuksia.

| (54) | Olisi myös muistettava, että asetuksen (EY) N:o 842/2006 9 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti kansalliset toimenpiteet voidaan pitää voimassa vain 31 päivään joulukuuta 2012 saakka. Koska Tanskan kuningaskunta viittasi hakemuksessaan tähän artiklaan, määräystä sovellettaisiin vain rajoitetun ajan. |
| --- | --- |

(54)

Olisi myös muistettava, että asetuksen (EY) N:o 842/2006 9 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti kansalliset toimenpiteet voidaan pitää voimassa vain 31 päivään joulukuuta 2012 saakka. Koska Tanskan kuningaskunta viittasi hakemuksessaan tähän artiklaan, määräystä sovellettaisiin vain rajoitetun ajan.

2.3   Mielivaltainen syrjintä tai jäsenvaltioiden kaupan peitelty rajoittaminen

| (55) | EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdan mukaisesti komissio hyväksyy tai hylkää kyseiset kansalliset säännökset todettuaan ensin, ovatko ne keino mielivaltaiseen syrjintään tai jäsenvaltioiden välisen kaupan peiteltyyn rajoittamiseen. |
| --- | --- |

(55)

EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdan mukaisesti komissio hyväksyy tai hylkää kyseiset kansalliset säännökset todettuaan ensin, ovatko ne keino mielivaltaiseen syrjintään tai jäsenvaltioiden välisen kaupan peiteltyyn rajoittamiseen.

| (56) | Olisi muistettava, että EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaiset toimet on arvioitava 95 artiklan 4 ja 6 kohdassa määrättyjen edellytysten mukaisesti. Jos jokin näistä edellytyksistä ei täyty, ei ole tarpeen tutkia muiden perusteiden täyttymistä, vaan hakemus on hylättävä. |
| --- | --- |

(56)

Olisi muistettava, että EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaiset toimet on arvioitava 95 artiklan 4 ja 6 kohdassa määrättyjen edellytysten mukaisesti. Jos jokin näistä edellytyksistä ei täyty, ei ole tarpeen tutkia muiden perusteiden täyttymistä, vaan hakemus on hylättävä.

| (57) | Ilmoitetut kansalliset säännökset ovat luonteeltaan yleisiä, ja niitä sovelletaan sekä kotimaisiin että tuontituotteisiin. Siksi ei ole mitään todisteita siitä, että ilmoitettuja kansallisia säännöksiä voitaisiin käyttää keinona mielivaltaiseen syrjintään talouden toimijoiden välillä yhteisössä. |
| --- | --- |

(57)

Ilmoitetut kansalliset säännökset ovat luonteeltaan yleisiä, ja niitä sovelletaan sekä kotimaisiin että tuontituotteisiin. Siksi ei ole mitään todisteita siitä, että ilmoitettuja kansallisia säännöksiä voitaisiin käyttää keinona mielivaltaiseen syrjintään talouden toimijoiden välillä yhteisössä.

| (58) | Määräyksen tavoitteena on ympäristönsuojelu, eikä ole mitään todisteita siitä, että sen tavoitteena olisi mielivaltainen syrjintä tai kaupan peitelty rajoittaminen tai että sen soveltaminen johtaisi niihin. |
| --- | --- |

(58)

Määräyksen tavoitteena on ympäristönsuojelu, eikä ole mitään todisteita siitä, että sen tavoitteena olisi mielivaltainen syrjintä tai kaupan peitelty rajoittaminen tai että sen soveltaminen johtaisi niihin.

| (59) | Koska tietyt fluoratut kaasut aiheuttavat riskejä ympäristölle, komission mielestä ei voida osoittaa, että Tanskan viranomaisten ilmoittamat kansalliset toimenpiteet muodostaisivat sisämarkkinoiden toiminnalle esteen, joka olisi kohtuuttoman suuri tavoitteisiin nähden. |
| --- | --- |

(59)

Koska tietyt fluoratut kaasut aiheuttavat riskejä ympäristölle, komission mielestä ei voida osoittaa, että Tanskan viranomaisten ilmoittamat kansalliset toimenpiteet muodostaisivat sisämarkkinoiden toiminnalle esteen, joka olisi kohtuuttoman suuri tavoitteisiin nähden.

III.   PÄÄTELMÄT

| (60) | Edellä esitetyn perusteella ja ottaen huomioon muiden jäsenvaltioiden ja kolmansien osapuolten esittämät huomiot Tanskan viranomaisten toimittamasta tiedoksiannosta komissio katsoo, että Tanskan viranomaisten 2 päivänä kesäkuuta 2006 toimittama pyyntö, joka koskee asetuksen (EY) N:o 842/2006 säännöksiä tiukempien kansallisten säännösten pitämistä voimassa 31 päivään joulukuuta 2012 saakka sellaisten tuotteiden ja laitteiden osalta, jotka sisältävät fluorattuja kaasuja, tai joiden toiminta perustuu niihin, voidaan hyväksyä.
  Lisäksi komissio katsoo, että






  — | kansalliset säännökset vastaavat ympäristön suojeluun liittyviä tarpeita, |
| --- | --- | --- |

(60)

Edellä esitetyn perusteella ja ottaen huomioon muiden jäsenvaltioiden ja kolmansien osapuolten esittämät huomiot Tanskan viranomaisten toimittamasta tiedoksiannosta komissio katsoo, että Tanskan viranomaisten 2 päivänä kesäkuuta 2006 toimittama pyyntö, joka koskee asetuksen (EY) N:o 842/2006 säännöksiä tiukempien kansallisten säännösten pitämistä voimassa 31 päivään joulukuuta 2012 saakka sellaisten tuotteiden ja laitteiden osalta, jotka sisältävät fluorattuja kaasuja, tai joiden toiminta perustuu niihin, voidaan hyväksyä.

Lisäksi komissio katsoo, että

—

kansalliset säännökset vastaavat ympäristön suojeluun liittyviä tarpeita,

| — | kansallisissa säännöksissä otetaan huomioon Tanskassa kiellettyjen sovellusten vaihtoehtojen olemassaolo sekä tekninen ja taloudellinen saatavuus, ja niiden rajoitettu taloudellinen vaikutus, |
| --- | --- |

—

kansallisissa säännöksissä otetaan huomioon Tanskassa kiellettyjen sovellusten vaihtoehtojen olemassaolo sekä tekninen ja taloudellinen saatavuus, ja niiden rajoitettu taloudellinen vaikutus,

| — | kansalliset säännökset eivät ole mielivaltaisen syrjinnän keino, |
| --- | --- |

—

kansalliset säännökset eivät ole mielivaltaisen syrjinnän keino,

| — | kansalliset säännökset eivät muodosta peiteltyä jäsenvaltioiden välisen kaupan estettä, |
| --- | --- |

—

kansalliset säännökset eivät muodosta peiteltyä jäsenvaltioiden välisen kaupan estettä,

| — | kansalliset säännökset ovat näin ollen EY:n perustamissopimuksen mukaisia. |
| --- | --- |

—

kansalliset säännökset ovat näin ollen EY:n perustamissopimuksen mukaisia.

Komissio katsoo siksi, että säännökset voidaan hyväksyä,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Hyväksytään Tanskan kuningaskunnan 2 päivänä kesäkuuta 2006 päivätyllä kirjeellä komissiolle ilmoittamat tiettyjä fluorattuja kasvihuonekaasuja koskevat kansalliset säännökset, jotka ovat tiukempia kuin asetuksen (EY) N:o 842/2006 säännökset ja jotka koskevat sellaisten tuotteiden ja laitteiden markkinoille saattamista, jotka sisältävät fluorattuja kaasuja tai joiden toiminta perustuu niihin. Tanskan kuningaskunta voi pitää säännökset voimassa 31 päivään joulukuuta 2012 saakka.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Tanskan kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 8 päivänä joulukuuta 2006.

Komission puolesta

Stavros DIMAS

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 161, 16.4.2006, s. 1.

1

(2)  EUVL C 228, 22.9.2006, s. 4.

2

(3)  Katso komission tiedonanto Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklasta (4, 5 ja 6 kohta) (KOM (2002) 760 lopullinen, 23.12.2002), ja erityisesti sen 13 kohta.

3

(4)  EYVL L 130, 15.5.2002, s. 1.

4

(5)  EYVL L 244, 29.9.2000, s. 1.

5

---

| 6.2.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 32/135 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 32/135

---

VASTAVUOROISESTA TUNNUSTAMISESTA TEHDYLLÄ EUROOPAN YHTEISÖN JA SVEITSIN VALALIITON SOPIMUKSELLA

N:o 2/2006, tehty 13 päivänä joulukuuta 2006,

perustetun komitean päätös vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksen lisäämisestä henkilönsuojaimia koskevaan alakohtaiseen lukuun

(2007/63/EY)

KOMITEA, JOKA

ottaa huomioon vaatimustenmukaisuuden arvioinnin vastavuoroisesta tunnustamisesta tehdyn Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen ja erityisesti sen 10 artiklan 4 kohdan a alakohdan ja 11 artiklan,

sekä katsoo, että komitean on tehtävä päätös vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksen tai -laitosten lisäämisestä sopimuksen liitteessä 1 olevaan alakohtaiseen lukuun,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

| 1. | Lisätään lisäyksessä A mainittu vaatimustenmukaisuuden arviointilaitos sopimuksen liitteessä 1 olevassa henkilösuojaimia koskevassa alakohtaisessa luvussa olevaan Sveitsin vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten luetteloon. |
| --- | --- |

1.

Lisätään lisäyksessä A mainittu vaatimustenmukaisuuden arviointilaitos sopimuksen liitteessä 1 olevassa henkilösuojaimia koskevassa alakohtaisessa luvussa olevaan Sveitsin vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten luetteloon.

| 2. | Sopimuspuolet ovat sopineet lisäyksessä A mainitun vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksen toiminta-alaan kuuluvista tuotteista ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyistä ja pitävät näitä tietoja ajan tasalla. |
| --- | --- |

2.

Sopimuspuolet ovat sopineet lisäyksessä A mainitun vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksen toiminta-alaan kuuluvista tuotteista ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyistä ja pitävät näitä tietoja ajan tasalla.

Komitean edustajat, jotka ovat valtuutettuja toimimaan sopimuspuolten puolesta sopimuksen muuttamiseksi, allekirjoittavat tämän kahtena kappaleena tehdyn päätöksen. Päätös tulee voimaan päivänä, jona myöhempi allekirjoituksista tehdään.

Allekirjoitettu Bernissä 22. marraskuuta 2006.

Sveitsin valaliiton puolesta

Heinz HERTIG

Allekirjoitettu Brysselissä 13. joulukuuta 2006.

Euroopan yhteisön puolesta

Andra KOKE

---

LISÄYS A

Sopimuksen liitteessä 1 olevan henkilösuojaimia koskevan alakohtaisen luvun luetteloon vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksista lisättävä sveitsiläinen vaatimustenmukaisuuden arviointilaitos

| TESTEX |
| --- |
| Gotthardstrasse 61 |
| 8027 Zürich |
| Switzerland |
| Mr. Adrian Meili |
| Puh: + 41 (0) 44 206 42 42 |
| Faksi: + 41 (0) 44 206 42 30 |
| zuerich@testex.ch |

TESTEX

Gotthardstrasse 61

8027 Zürich

Switzerland

Mr. Adrian Meili

Puh: + 41 (0) 44 206 42 42

Faksi: + 41 (0) 44 206 42 30

zuerich@testex.ch

---

| 6.2.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 32/137 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 32/137

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 15 päivänä joulukuuta 2006,

tarkistetuista ekologisista arviointiperusteista ja niihin liittyvistä arviointi- ja todentamisvaatimuksista yhteisön ympäristömerkin myöntämiseksi kasvualustoille

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 6962)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/64/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, JOKA

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon tarkistetusta yhteisön ympäristömerkin myöntämisjärjestelmästä 17 päivänä heinäkuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1980/2000 (1) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan,

on kuullut Euroopan unionin ympäristömerkintälautakuntaa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Ekologisista arviointiperusteista yhteisön ympäristömerkin myöntämiseksi maanparannusaineille ja kasvualustoille tehdyllä komission päätöksellä 2001/688/EY (2) vahvistettujen ekologisten arviointiperusteiden ja niihin liittyvien arviointi- ja todentamisvaatimusten uudelleentarkastelu on tehty hyvissä ajoin ennen niiden voimassaoloajan päättymistä asetuksen (EY) N:o 1980/2000 mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Ekologisista arviointiperusteista yhteisön ympäristömerkin myöntämiseksi maanparannusaineille ja kasvualustoille tehdyllä komission päätöksellä 2001/688/EY (2) vahvistettujen ekologisten arviointiperusteiden ja niihin liittyvien arviointi- ja todentamisvaatimusten uudelleentarkastelu on tehty hyvissä ajoin ennen niiden voimassaoloajan päättymistä asetuksen (EY) N:o 1980/2000 mukaisesti.

| (2) | Tämän uudelleentarkastelun seurauksena tuoteryhmä on jaettu kahdeksi erilliseksi tuoteryhmäksi ja maanparannusaineista on tehty päätös 2006/799/EY. Kyseinen päätös korvaa päätöksen 2001/688/EY maanparannusaineiden osalta (3). |
| --- | --- |

(2)

Tämän uudelleentarkastelun seurauksena tuoteryhmä on jaettu kahdeksi erilliseksi tuoteryhmäksi ja maanparannusaineista on tehty päätös 2006/799/EY. Kyseinen päätös korvaa päätöksen 2001/688/EY maanparannusaineiden osalta (3).

| (3) | Päätös 2001/688/EY olisi kuitenkin korvattava myös kasvualustojen osalta. |
| --- | --- |

(3)

Päätös 2001/688/EY olisi kuitenkin korvattava myös kasvualustojen osalta.

| (4) | Uudelleentarkastelun valossa kasvualustoja koskevia arviointiperusteita ja vaatimuksia, joiden voimassaoloaika päättyy 28 päivänä elokuuta 2007, on aiheellista tarkistaa tieteellisen ja markkinoilla tapahtuneen kehityksen huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(4)

Uudelleentarkastelun valossa kasvualustoja koskevia arviointiperusteita ja vaatimuksia, joiden voimassaoloaika päättyy 28 päivänä elokuuta 2007, on aiheellista tarkistaa tieteellisen ja markkinoilla tapahtuneen kehityksen huomioon ottamiseksi.

| (5) | Tarkistettujen ekologisten arviointiperusteiden ja vaatimusten olisi oltava voimassa neljän vuoden ajan. |
| --- | --- |

(5)

Tarkistettujen ekologisten arviointiperusteiden ja vaatimusten olisi oltava voimassa neljän vuoden ajan.

| (6) | On tarkoituksenmukaista sallia enintään 18 kuukauden pituinen siirtymäaika valmistajille, joiden tuotteille on myönnetty ympäristömerkki ennen 1 päivää lokakuuta 2006 tai jotka ovat hakeneet ympäristömerkkiä ennen kyseistä ajankohtaa, jotta niillä olisi riittävästi aikaa mukauttaa tuotteensa tarkistettujen arviointiperusteiden ja vaatimusten mukaisiksi. |
| --- | --- |

(6)

On tarkoituksenmukaista sallia enintään 18 kuukauden pituinen siirtymäaika valmistajille, joiden tuotteille on myönnetty ympäristömerkki ennen 1 päivää lokakuuta 2006 tai jotka ovat hakeneet ympäristömerkkiä ennen kyseistä ajankohtaa, jotta niillä olisi riittävästi aikaa mukauttaa tuotteensa tarkistettujen arviointiperusteiden ja vaatimusten mukaisiksi.

| (7) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 1980/2000 17 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 1980/2000 17 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Tuoteryhmään ’kasvualustat’ kuuluvat muut aineet kuin kasvupaikalla oleva maa, joissa kasveja kasvatetaan.

2 artikla

Saadakseen asetuksen (EY) N:o 1980/2000 mukaisen yhteisön ympäristömerkin tuotteen on kuuluttava 1 artiklassa määriteltyyn tuoteryhmään ’kasvualustat’ ja täytettävä tämän päätöksen liitteessä esitetyt ekologiset arviointiperusteet.

3 artikla

Tuoteryhmän ’kasvualustat’ ympäristövaikutukset arvioidaan liitteessä vahvistettujen erityisten ekologisten arviointiperusteiden mukaisesti.

4 artikla

Hallinnollisia tarkoituksia varten tuoteryhmälle ’kasvualustat’ annetaan tunnusnumero ’029’.

5 artikla

Tuoteryhmään ’maanparannusaineet ja kasvualustat’ kuuluville tuotteille ennen 1 päivää lokakuuta 2006 myönnettyjä ympäristömerkkejä voi käyttää 30 päivään huhtikuuta 2008 saakka.

Jos tuoteryhmään ’maanparannusaineet ja kasvualustat’ kuuluvia tuotteita koskevia hakemuksia on toimitettu ennen 1 päivää lokakuuta 2006, kyseisille tuotteille voidaan myöntää ympäristömerkki 28 päivään elokuuta 2007 sovellettavien ehtojen mukaisesti. Tällaisissa tapauksissa ympäristömerkkiä voi käyttää 30 päivään huhtikuuta 2008.

6 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 15 päivänä joulukuuta 2006.

Komission puolesta

Stavros DIMAS

Komission jäsen

---

(1)  EYVL 237, 21.9.2000, s. 1.

1

(2)  EYVL 242, 12.9.2001, s. 17. Päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2005/384/EY (EUVL L 127, 12.5.2005, s. 20).

2

(3)  EYVL 325, 24.11.2006, s. 28.

3

---

LIITE

YLEISET PERIAATTEET

Testauksessa ja näytteenotossa on soveltuvin osin noudatettava maanparannusaineita ja kasvualustoja käsittelevän teknisen komitean CEN 223 kehittämiä testimenetelmiä siihen saakka, kunnes erityisryhmän CEN Task Force 151 ”Horizontal” ohjauksella laaditut asiaa koskevat horisontaaliset standardit ovat saatavilla.

Näytteenotossa on noudatettava CEN/TC 223:n kehittämiä menettelytapoja (WG 3), jotka CEN on määritellyt ja hyväksynyt standardissa EN 12579 — Soil Improvers and Growing Media — Sampling. Jos tarvitaan testausta tai näytteenottoa, jota nämä menetelmät ja näytteenottotekniikat eivät kata, hakemuksen arvioinnista vastaavan toimivaltaisen elimen tai toimivaltaisten elinten (jäljempänä ’toimivaltainen elin’) on ilmoitettava, mitä testaus- ja/tai näytteenottomenetelmiä se pitää hyväksyttävinä.

Tarvittaessa voidaan käyttää muita testimenetelmiä, jos toimivaltainen elin hyväksyy niiden vastaavuuden. Jollei testejä mainita erikseen, tai jos niiden mainitaan olevan ainoastaan tarkastusta tai valvontaa varten, toimivaltaisen elimen on turvauduttava tapauksesta riippuen hakijan toimittamiin vakuutuksiin ja asiakirjoihin ja/tai riippumattomiin tarkastuksiin.

Hakemuksen arvioinnissa ja tässä liitteessä vahvistettujen arviointiperusteiden vaatimustenmukaisuuden tarkastuksessa toimivaltaisten elinten suositellaan ottavan huomioon tunnustettujen ympäristönhallintojärjestelmien kuten EU:n ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmä EMASin tai ISO 14001 -standardin noudattaminen. Huomautus: näiden hallintojärjestelmien soveltaminen ei ole pakollista).

Näiden perusteiden avulla pyritään edistämään:

| — | uusiutuvien materiaalien käyttöä ja/tai jätemateriaalien keräyksestä ja/tai käsittelystä syntyvien orgaanisten aineiden kierrätystä ja siten kiinteän jätteen määrän minimoimista jätteen loppukäsittelyn yhteydessä (esim. kaatopaikoilla), |
| --- | --- |

—

uusiutuvien materiaalien käyttöä ja/tai jätemateriaalien keräyksestä ja/tai käsittelystä syntyvien orgaanisten aineiden kierrätystä ja siten kiinteän jätteen määrän minimoimista jätteen loppukäsittelyn yhteydessä (esim. kaatopaikoilla),

| — | uusiutumattomien materiaalien talteenotosta ja tuotannosta aiheutuvien ympäristövaikutusten minimoimista. |
| --- | --- |

—

uusiutumattomien materiaalien talteenotosta ja tuotannosta aiheutuvien ympäristövaikutusten minimoimista.

Vaatimukset on asetettu tasolle, joka suosii ympäristömerkin myöntämistä kasvualustoille, joiden ympäristövaikutukset ovat tavanomaista vähäisemmät tuotteen koko elinkaaren aikana.

EKOLOGISET ARVIOINTIPERUSTEET

1.   Ainesosat

Seuraavat ainesosat ovat sallittuja:

1.1.   Orgaaninen aines

Tuotteelle voidaan myöntää ympäristömerkki ainoastaan, jos se ei sisällä turvetta ja jos sen orgaaninen aines on peräisin jätteen (siten kuin se on määritelty jätteistä annetussa neuvoston direktiivissä 75/442/ETY (1) ja sen liitteessä I) käsittelystä ja/tai uudelleenkäytöstä.

Hakijan on ilmoitettava toimivaltaiselle elimelle tuotteen yksityiskohtainen koostumus ja toimitettava sille vakuutus edellä mainitun vaatimuksen noudattamisesta.

1.2.   Lietteet

Tuotteet eivät saa sisältää puhdistamolietettä. Lietteet (muut kuin puhdistamolietteet) ovat sallittuja ainoastaan, jos ne täyttävät seuraavat vaatimukset:

Lietteet on luokiteltu joksikin seuraavista jätteistä Euroopan jäteluettelo mukaisesti (siten kuin se on määritelty päätöksen 2000/532/EY muuttamisesta tehdyssä komission päätöksessä 2001/118/EY (2):

| 02 03 05 | jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet hedelmien, vihannesten, viljojen, ruokaöljyjen, kaakaon, kahvin, teen ja tupakan valmistuksessa ja jalostuksessa, säilykkeiden valmistuksessa, hiivan ja hiivauutteen valmistuksessa sekä melassin valmistuksessa ja käymisessä |
| --- | --- |
| 02 04 03 | jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet sokerin jalostuksessa |
| 02 05 02 | jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet maidonjalostusteollisuudessa |
| 02 06 03 | jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet leipomo-, konditoria- ja makeisteollisuudessa |
| 02 07 05 | jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet alkoholijuomien ja alkoholittomien juomien valmistuksessa (lukuun ottamatta kahvin, teen ja kaakaon valmistusta) |

02 03 05

jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet hedelmien, vihannesten, viljojen, ruokaöljyjen, kaakaon, kahvin, teen ja tupakan valmistuksessa ja jalostuksessa, säilykkeiden valmistuksessa, hiivan ja hiivauutteen valmistuksessa sekä melassin valmistuksessa ja käymisessä

02 04 03

jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet sokerin jalostuksessa

02 05 02

jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet maidonjalostusteollisuudessa

02 06 03

jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet leipomo-, konditoria- ja makeisteollisuudessa

02 07 05

jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet alkoholijuomien ja alkoholittomien juomien valmistuksessa (lukuun ottamatta kahvin, teen ja kaakaon valmistusta)

Lietteet on lajiteltu yhdessä lähteessä, eli niihin ei ole sekoitettu jätevesiä tai lietteitä määrätyn tuotantoprosessin ulkopuolelta.

Raskasmetallien enimmäispitoisuudet käsittelemättömässä jätteessä (mg/kg kuivapaino) täyttävät arviointiperusteessa 2 esitetyt vaatimukset.

Lietteiden on täytettä kaikki muut tässä liitteessä määritellyt ympäristömerkin myöntämisperusteet, missä tapauksessa niiden katsotaan olevan riittävän stabiloituneita ja puhtaita.

Hakijan on ilmoitettava toimivaltaiselle elimelle tuotteen yksityiskohtainen koostumus ja toimitettava sille vakuutus kunkin edellä mainitun vaatimuksen noudattamisesta.

1.3.   Mineraalit

Mineraalit eivät saa olla peräisin:

| — | luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY (3) mukaisesti ilmoitetuilta yhteisön tärkeinä pitämiltä alueilta, |
| --- | --- |

—

luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY (3) mukaisesti ilmoitetuilta yhteisön tärkeinä pitämiltä alueilta,

| — | luonnonvaraisten lintujen suojelusta annetun neuvoston direktiivin 79/409/ETY (4) mukaisista erityisistä suojelualueista ja direktiivin 92/43/ETY mukaisista suojelualueista koostuvaan Natura 2000 -verkostoon kuuluvilta alueilta tai Euroopan yhteisön ulkopuolella sijaitsevilta vastaavilta alueilta, jotka kuuluvat biologisesta monimuotoisuudesta tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen vastaavien säännösten soveltamisalaan. |
| --- | --- |

—

luonnonvaraisten lintujen suojelusta annetun neuvoston direktiivin 79/409/ETY (4) mukaisista erityisistä suojelualueista ja direktiivin 92/43/ETY mukaisista suojelualueista koostuvaan Natura 2000 -verkostoon kuuluvilta alueilta tai Euroopan yhteisön ulkopuolella sijaitsevilta vastaavilta alueilta, jotka kuuluvat biologisesta monimuotoisuudesta tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen vastaavien säännösten soveltamisalaan.

Hakijan on toimitettava toimivaltaiselle elimelle asianomaisen viranomaisen antama vakuutus tämän vaatimuksen noudattamisesta.

2.   Vaarallisten aineiden määrän rajoittaminen

Seuraavien alkuaineiden pitoisuuden on kasvualustan orgaanisissa ainesosissa oltava kuiva-aineen painona mitattuna alhaisempi kuin seuraavat arvot:

| Alkuaine | mg/kg kuivapaino |
| --- | --- |
| Zn | 300 |
| Cu | 100 |
| Ni | 50 |
| Cd | 1 |
| Pb | 100 |
| Hg | 1 |
| Cr | 100 |
| Mo (*1) | 2 |
| Se (*1) | 1,5 |
| As (*1) | 10 |
| F (*1) | 200 |

Alkuaine

mg/kg kuivapaino

Zn

300

Cu

100

Ni

50

Cd

1

Pb

100

Hg

1

Cr

100

Mo (*1)

2

Se (*1)

1,5

As (*1)

10

F (*1)

200

Huom: Näitä raja-arvoja sovelletaan, ellei kansallisessa lainsäädännössä säädetä tiukemmista vaatimuksista.

Hakijan on toimitettava toimivaltaiselle elimelle asianmukaiset testausselosteet sekä vakuutus tämän vaatimuksen noudattamisesta.

3.   Tuotteen käyttöominaisuudet

Tuotteet eivät saa vaikuttaa haitallisesti kasvien itämiseen tai kasvuun.

Hakijan on toimitettava toimivaltaiselle elimelle asianmukaiset testausselosteet sekä vakuutus tämän vaatimuksen noudattamisesta.

4.   Terveys ja turvallisuus

Tärkeimpien patogeenisten mikrobien määrä tuotteessa ei saa ylittää seuraavia raja-arvoja:

| — | Salmonella: ei saa esiintyä 25 grammassa, |
| --- | --- |

—

Salmonella: ei saa esiintyä 25 grammassa,

| — | Loismatojen munat: ei saa esiintyä 1,5 grammassa (5), |
| --- | --- |

—

Loismatojen munat: ei saa esiintyä 1,5 grammassa (5),

| — | E. Coli: < 1 000 MPN/g (MPN: todennäköisin lukumäärä) (6). |
| --- | --- |

—

E. Coli: < 1 000 MPN/g (MPN: todennäköisin lukumäärä) (6).

Hakijan on toimitettava toimivaltaiselle elimelle asianmukaiset testausselosteet ja asiakirjat sekä vakuutus näiden vaatimusten noudattamisesta.

5.   Elinkelpoiset siemenet / lisääntyvät kasvinosat

Lopullinen tuote saa sisältää rikkaruohojen siemeniä ja lisääntymiskykyisiä kasvinosia enintään kaksi yksikköä litrassa.

Hakijan on toimitettava toimivaltaiselle elimelle vakuutus näiden vaatimusten noudattamisesta sekä mahdolliset asiaan liittyvät testausselosteet ja/tai asiakirjat.

6.   Muut arviointiperusteet

| a) | Tuotteen sähkönjohtavuus ei saa ylittää arvoa 1,5 dS/m. |
| --- | --- |

a)

Tuotteen sähkönjohtavuus ei saa ylittää arvoa 1,5 dS/m.

| b) | Ainoastaan mineraalikasvualustat: |
| --- | --- |

b)

Ainoastaan mineraalikasvualustat:

Kaikilla merkittävillä ammattimarkkinoilla (eli ammattimarkkinoilla, joilla hakijan myynti jossain yksittäisessä maassa on yli 30 000 m3 vuodessa) hakijan on annettava käyttäjille kattavat tiedot käytettävissä olevista mahdollisuuksista poistaa ja käsitellä kasvualusta käytön jälkeen. Tiedot on annettava tuotteen mukana seuraavissa esitteissä.

Hakijan on toimitettava toimivaltaiselle elimelle tiedot tarjolla olevista vaihtoehdoista ja siitä, kuin se hyödyntää niitä, ja erityisesti seuraavat tiedot:

| — | kuvaus keräyksestä, käsittelystä ja määränpäistä. Muovit olisi aina eroteltava mineraaleista/orgaanisesta aineksesta ja käsiteltävä erikseen; |
| --- | --- |

—

kuvaus keräyksestä, käsittelystä ja määränpäistä. Muovit olisi aina eroteltava mineraaleista/orgaanisesta aineksesta ja käsiteltävä erikseen;

| — | yleiskatsaus vuosittain kerättyjen (syötetty määrä) ja käsiteltyjen (määränpäittäin) kasvualustojen määrästä. |
| --- | --- |

—

yleiskatsaus vuosittain kerättyjen (syötetty määrä) ja käsiteltyjen (määränpäittäin) kasvualustojen määrästä.

Hakijan on osoitettava, että vähintään 50 tilavuusprosenttia kasvualustajätteestä kierrätetään käytön jälkeen.

7.   Tuotteen mukana annettavat tiedot

Yleistiedot:

Tuotteen mukana on annettava seuraavat tiedot joko pakkaukseen kirjoitettuna tai erillisessä mukaan annettavassa tuote-esitteessä:

| a) | markkinoinnista vastaavan yrityksen nimi ja osoite; |
| --- | --- |

a)

markkinoinnista vastaavan yrityksen nimi ja osoite;

| b) | kuvaus, josta ilmenee tuotetyyppi ja joka sisältää ilmauksen ”KASVUALUSTA”; |
| --- | --- |

b)

kuvaus, josta ilmenee tuotetyyppi ja joka sisältää ilmauksen ”KASVUALUSTA”;

| c) | valmistuserän tunniste; |
| --- | --- |

c)

valmistuserän tunniste;

| d) | määrä (painona tai tilavuutena); |
| --- | --- |

d)

määrä (painona tai tilavuutena);

| e) | tärkeimmät tuotteen valmistukseen käytetyt aineet (joiden osuus on enemmän kuin 5 % tilavuudesta). |
| --- | --- |

e)

tärkeimmät tuotteen valmistukseen käytetyt aineet (joiden osuus on enemmän kuin 5 % tilavuudesta).

Tarvittaessa tuotteen mukana on annettava seuraavat tuotteen käyttöä koskevat tiedot joko pakkaukseen kirjoitettuna tai erillisessä mukaan annettavassa tuote-esitteessä:

| a) | suositeltavat säilytysolosuhteet ja viimeinen suositeltu käyttöpäivä; |
| --- | --- |

a)

suositeltavat säilytysolosuhteet ja viimeinen suositeltu käyttöpäivä;

| b) | käsittelyn ja käytön turvallisuusohjeet; |
| --- | --- |

b)

käsittelyn ja käytön turvallisuusohjeet;

| c) | kuvaus tuotteen käyttötarkoituksesta ja mahdollisista käyttörajoituksista; |
| --- | --- |

c)

kuvaus tuotteen käyttötarkoituksesta ja mahdollisista käyttörajoituksista;

| d) | ilmoitus tuotteen soveltuvuudesta tietyille kasvityypeille (esimerkiksi kalsifobiset tai kalsifiiliset kasvit); |
| --- | --- |

d)

ilmoitus tuotteen soveltuvuudesta tietyille kasvityypeille (esimerkiksi kalsifobiset tai kalsifiiliset kasvit);

| e) | pH ja hiili-typpisuhde (C/N); |
| --- | --- |

e)

pH ja hiili-typpisuhde (C/N);

| f) | ilmoitus orgaanisen aineksen stabiilisuudesta (stabiili tai erittäin stabiili) kansallisten tai kansainvälisten standardien mukaisesti; |
| --- | --- |

f)

ilmoitus orgaanisen aineksen stabiilisuudesta (stabiili tai erittäin stabiili) kansallisten tai kansainvälisten standardien mukaisesti;

| g) | ilmoitus suositelluista käyttötavoista; |
| --- | --- |

g)

ilmoitus suositelluista käyttötavoista;

| h) | harrastuskäytössä: suositeltu annostus kiloina tai litroina tuotetta pinta-alayksikköä (neliömetriä) kohden vuodessa. |
| --- | --- |

h)

harrastuskäytössä: suositeltu annostus kiloina tai litroina tuotetta pinta-alayksikköä (neliömetriä) kohden vuodessa.

Tietoja voidaan jättää pois ainoastaan jos hakija esittää sille asianmukaiset perustelut.

Huom: Tiedot on annettava, ellei kansallisessa lainsäädännössä toisin säädetä.

Yksityiskohtaiset tiedot

| Parametri | Testimenetelmät |
| --- | --- |
| Määrä | EN 12580 |
| pH | EN 13037 |
| Sähkönjohtavuus | EN 13038 |
| Hiili-typpisuhde (C/N) | C/N (*2) |
| Raskasmetallit (Cd, Cr, Cu, Pb, Ni ja Zn) | EN 13650 |
| Hg | ISO 16772 |
| Salmonella | ISO 6579 |
| Loismatojen munat | prXP X 33-017 |
| E. Coli | ISO 11866-3 |

Parametri

Testimenetelmät

Määrä

EN 12580

pH

EN 13037

Sähkönjohtavuus

EN 13038

Hiili-typpisuhde (C/N)

C/N (*2)

Raskasmetallit (Cd, Cr, Cu, Pb, Ni ja Zn)

EN 13650

Hg

ISO 16772

Salmonella

ISO 6579

Loismatojen munat

prXP X 33-017

E. Coli

ISO 11866-3

8.   Ympäristömerkissä olevat tiedot

Ympäristömerkin kentässä 2 on oltava seuraava teksti:

| — | edistää materiaalien kierrätystä |
| --- | --- |

—

edistää materiaalien kierrätystä

| — | edistää kestävämmällä tavalla tuotettujen materiaalien käyttöä ja vähentää siten ympäristön pilaantumista. |
| --- | --- |

—

edistää kestävämmällä tavalla tuotettujen materiaalien käyttöä ja vähentää siten ympäristön pilaantumista.

---

(1)  EYVL 194, 25.7.1975, s. 39.

(2)  EYVL 47, 16.2.2001, s. 1.

(3)  EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7.

(4)  EYVL 59, 25.4.1979, s. 1.

(*1)  Näitä alkuaineita koskevia tietoja tarvitaan ainoastaan niiden tuotteiden osalta, jotka sisältävät teollisuusprosesseista peräisin olevia aineita.

(5)  Tuotteissa, joiden orgaaninen aines ei ole peräisin pelkästään puutarha- tai puistojätteestä.

(6)  Tuotteissa, joiden orgaaninen aines on peräisin pelkästään puutarha- tai puistojätteestä.

(*2)  Hiili = orgaaninen aines (EN 13039) × 0,58; kokonaistyppi (prEN 13654/1-2).

---

| 6.2.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 32/144 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 32/144

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 15 päivänä joulukuuta 2006,

komission perusturvatoimista ja valmiustiloista ja työjärjestyksen muuttamisesta kriisitilanteiden hallinnassa noudatettavien toimintamenettelyjen osalta

(2007/65/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 218 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 131 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 28 artiklan 1 kohdan ja 41 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission on aiheellista vahvistaa toimintamenettelyt ja toimenpiteet kriisien ja hätätilanteiden (jäljempänä ’kriisitilanteet’) hallinnoimiseksi ja erityisesti varmistaa, että kaikki tarpeelliset päätökset voidaan tehdä mahdollisimman tehokkaasti ja nopeasti samalla, kun niiden poliittinen valvonta varmistetaan. |
| --- | --- |

(1)

Komission on aiheellista vahvistaa toimintamenettelyt ja toimenpiteet kriisien ja hätätilanteiden (jäljempänä ’kriisitilanteet’) hallinnoimiseksi ja erityisesti varmistaa, että kaikki tarpeelliset päätökset voidaan tehdä mahdollisimman tehokkaasti ja nopeasti samalla, kun niiden poliittinen valvonta varmistetaan.

| (2) | Komission on tarpeen vahvistaa toimintarakenne kriisinhallintaa varten. |
| --- | --- |

(2)

Komission on tarpeen vahvistaa toimintarakenne kriisinhallintaa varten.

| (3) | Olisi vahvistettava menettelyt ja toimenpiteet muun muassa kriisitilanteen turvallisuusnäkökohtien hallinnoimista varten. Myös tavanomaisissa olosuhteissa noudatettavat turvamenettelyt ja -toimenpiteet olisi selvyyden vuoksi aiheellista määrittää. |
| --- | --- |

(3)

Olisi vahvistettava menettelyt ja toimenpiteet muun muassa kriisitilanteen turvallisuusnäkökohtien hallinnoimista varten. Myös tavanomaisissa olosuhteissa noudatettavat turvamenettelyt ja -toimenpiteet olisi selvyyden vuoksi aiheellista määrittää.

| (4) | Jotta kriisitilanne saataisiin hallintaan, on oltava käytössä keino varoittaa nopeasti henkilöstöä uhan luonteesta ja ilmoittaa suojatoimista, joihin on ryhdyttävä. |
| --- | --- |

(4)

Jotta kriisitilanne saataisiin hallintaan, on oltava käytössä keino varoittaa nopeasti henkilöstöä uhan luonteesta ja ilmoittaa suojatoimista, joihin on ryhdyttävä.

| (5) | Jäsenvaltioissa ja kansainvälisissä organisaatioissa omaksutut käytännöt ovat osoittaneet, että valmiustilajärjestelmä on tehokkain tapa varmistaa arvioidun vaaratason edellyttämien ja siihen suhteutettujen turvatoimien toteutuminen. Tästä syystä olisi perustettava järjestelmä, joka käsittää perusturvatoimet ja kolme valmiustilaluokkaa. Järjestelmää olisi sovellettava kaikissa komission tiloissa. |
| --- | --- |

(5)

Jäsenvaltioissa ja kansainvälisissä organisaatioissa omaksutut käytännöt ovat osoittaneet, että valmiustilajärjestelmä on tehokkain tapa varmistaa arvioidun vaaratason edellyttämien ja siihen suhteutettujen turvatoimien toteutuminen. Tästä syystä olisi perustettava järjestelmä, joka käsittää perusturvatoimet ja kolme valmiustilaluokkaa. Järjestelmää olisi sovellettava kaikissa komission tiloissa.

| (6) | Komission päätöksellä 2001/844/EY, EHTY, Euratom (1) komission sisäiseen työjärjestykseen liitettyjen turvallisuutta koskevien komission säännösten mukaan jonkin komission jäsenen on vastattava turvallisuusasioista ja komission turvallisuuspolitiikan täytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

(6)

Komission päätöksellä 2001/844/EY, EHTY, Euratom (1) komission sisäiseen työjärjestykseen liitettyjen turvallisuutta koskevien komission säännösten mukaan jonkin komission jäsenen on vastattava turvallisuusasioista ja komission turvallisuuspolitiikan täytäntöönpanosta.

| (7) | Turvallisuussäännösten liitteessä olevassa 2 jaksossa ”Yleiset periaatteet” säädetään laillisuuden, avoimuuden, tilintekovelvollisuuden ja toissijaisuuden (suhteellisuuden) yleisistä periaatteista, jotka pätevät yhtä lailla kriisinhallintaan. |
| --- | --- |

(7)

Turvallisuussäännösten liitteessä olevassa 2 jaksossa ”Yleiset periaatteet” säädetään laillisuuden, avoimuuden, tilintekovelvollisuuden ja toissijaisuuden (suhteellisuuden) yleisistä periaatteista, jotka pätevät yhtä lailla kriisinhallintaan.

| (8) | Komission sisäisen tehtävienjaon ja yhteisön ulkopuolisissa maissa toimivien lähetystöjen erityisluonteen vuoksi menettelyjen ja toimintatapojen on oltava erilaisia riippuen siitä, koskevatko turvatoimet jäsenvaltioissa vai yhteisön ulkopuolisissa maissa sijaitsevia komission tiloja. |
| --- | --- |

(8)

Komission sisäisen tehtävienjaon ja yhteisön ulkopuolisissa maissa toimivien lähetystöjen erityisluonteen vuoksi menettelyjen ja toimintatapojen on oltava erilaisia riippuen siitä, koskevatko turvatoimet jäsenvaltioissa vai yhteisön ulkopuolisissa maissa sijaitsevia komission tiloja.

| (9) | Komission pitäisi julkisen palvelun keskeytymättömyyttä koskevan periaatteen mukaisesti pystyä hoitamaan kaikki perussopimusten mukaan sille kuuluvat tehtävät kaikissa olosuhteissa. Tästä syystä jos komissio ei poikkeuksellisten ja ennakoimattomien tapahtumien vuoksi pysty tekemään päätöksiä kollegiona kirjallisessa tai suullisessa menettelyssä, kuten työjärjestyksessä (2) määrätään, komission puheenjohtajalla pitäisi olla poikkeusvaltuudet ryhtyä kaikkiin sellaisiin toimenpiteisiin, joita kyseisessä erityistilanteessa pidetään kiireellisinä ja välttämättöminä. |
| --- | --- |

(9)

Komission pitäisi julkisen palvelun keskeytymättömyyttä koskevan periaatteen mukaisesti pystyä hoitamaan kaikki perussopimusten mukaan sille kuuluvat tehtävät kaikissa olosuhteissa. Tästä syystä jos komissio ei poikkeuksellisten ja ennakoimattomien tapahtumien vuoksi pysty tekemään päätöksiä kollegiona kirjallisessa tai suullisessa menettelyssä, kuten työjärjestyksessä (2) määrätään, komission puheenjohtajalla pitäisi olla poikkeusvaltuudet ryhtyä kaikkiin sellaisiin toimenpiteisiin, joita kyseisessä erityistilanteessa pidetään kiireellisinä ja välttämättöminä.

| (10) | Päätöksellä 2003/246/EY, Euratom (3) komission sisäiseen työjärjestykseen liitettyjä kriisitilanteiden hallinnan toimintamenettelyistä annettuja komission säännöksiä on muutettava tämän mukaisesti. Selvyyden vuoksi ne olisi korvattava tällä päätöksellä, |
| --- | --- |

(10)

Päätöksellä 2003/246/EY, Euratom (3) komission sisäiseen työjärjestykseen liitettyjä kriisitilanteiden hallinnan toimintamenettelyistä annettuja komission säännöksiä on muutettava tämän mukaisesti. Selvyyden vuoksi ne olisi korvattava tällä päätöksellä,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

1.   Kriisijärjestelmää johtaa johtoryhmä 2 kohdan mukaisesti. Sitä avustavat komission turvallisuuslinjan johtajan asettama toimintaryhmä ja seurantaryhmä.

2.   Johtoryhmä kokoontuu apulaispääsihteerin johdolla. Sen jäseninä ovat joku komission puheenjohtajan kabinetin jäsenistä, turvallisuusasioista vastaava komission jäsen, komission turvallisuuslinjan johtaja, oikeudellisen yksikön, henkilöstön ja hallinnon pääosaston, budjettipääosaston, viestinnän pääosaston, oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden pääosaston, ulkosuhteiden pääosaston ja tietotekniikan pääosaston pääjohtajat sekä apulaispääsihteerin tilanteen mukaan sopiviksi katsomat henkilöt.

3.   Euroopan unionin ulkopuolella syntyvässä kriisitilanteessa johtoryhmän kokouksiin kutsutaan myös joku ulkosuhteista vastaavan komission jäsenen kabinetin jäsenistä.

4.   Johtoryhmä antaa komissiolle ja erityisesti turvallisuusasioista vastaavalle komission jäsenelle neuvoja aiheellisista toimenpiteistä, joita on toteutettava kriisitilanteissa komission henkilöstön ja omaisuuden turvaamiseksi ja komission tehokkaan toiminnan varmistamiseksi.

5.   Johtoryhmän puheenjohtaja tiedottaa kriisitilanteen kehittymisestä komission puheenjohtajalle, turvallisuusasioista vastaavalle komission jäsenelle ja niille komission jäsenille, joita kriisi koskee.

6.   Turvallisuuslinjan on velvollisuuksistaan huolehtimiseksi varmistettava ympärivuorokautinen toiminta viikon jokaisena päivänä siten, että läsnä on aina vähintään kaksi virkamiestä.

2 artikla

1.   Turvallisuusasioista vastaava komission jäsen voi Euroopan unionin sisällä syntyvissä kriisitilanteissa milloin tahansa määrätä komission turvallisuuslinjan johtajan käynnistämään kriisinhallintajärjestelmän.

2.   Jos kriisitilanne syntyy Euroopan unionin ulkopuolella, päätöksen kriisinhallintajärjestelmän käynnistämisestä tekevät ulkosuhteista vastaava ja turvallisuusasioista vastaava komission jäsen yhdessä.

3 artikla

1.   Jotta päätökset voidaan tehdä niin nopeasti, että on mahdollista suojata komission henkilöstöä (myös heidän terveyttään työpaikalla), tietoja, rakennuksia ja muuta omaisuutta mahdollisilta uhkilta ja varmistaa komission toimintakyky tilanteissa, joissa tavanomaisia päätöksentekomenettelyjä ei voida soveltaa tilanteen kiireellisyyden vuoksi, sovelletaan 2 ja 3 kohtaa.

2.   Turvallisuusasioista vastaava komission jäsen voi Euroopan unionin sisällä syntyvässä kriisitilanteessa tehdä tarpeellisiksi katsomansa päätökset komission henkilöstön ja omaisuuden suojelemiseksi tällaiselta uhalta.

Jos tilanne on äärimmäisen kiireellinen, komission turvallisuuslinjan johtaja voi tehdä ensimmäisessä alakohdassa säädettyjä päätöksiä vastaavat päätökset kuultuaan mahdollisuuksien mukaan johtoryhmää. Näiden valtuuksien käytöstä on viipymättä ilmoitettava turvallisuusasioista vastaavalle komission jäsenelle, joka käsittelee ja tilanteen mukaan vahvistaa, muuttaa tai kumoaa päätökset. Johtoryhmän puheenjohtajalle ilmoitetaan asiasta samaan aikaan kuin turvallisuusasioista vastaavalle komission jäsenelle.

3.   Jos kriisi puhkeaa Euroopan unionin ulkopuolella ja tilanne on äärimmäisen kiireellinen, komission ulkomaanedustuston tai yhteisön lähetystön päällikkö voi tehdä 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädettyjä päätöksiä vastaavat päätökset. Näiden valtuuksien käytöstä on ilmoitettava ulkosuhteista vastaavalle komission jäsenelle, joka ilmoittaa asiasta viipymättä turvallisuusasioista vastaavalle komission jäsenelle. Kyseiset kaksi komission jäsentä käsittelevät päätökset ja tilanteen mukaan vahvistavat tai muuttavat tai kumoavat ne. Johtoryhmän puheenjohtajalle ilmoitetaan asiasta samaan aikaan kuin turvallisuusasioista vastaavalle komission jäsenelle.

4.   Tämän artiklan nojalla tehdyt päätökset on esiteltävä kollegion seuraavassa kokouksessa, jossa ne käsitellään ja tilanteen mukaan vahvistetaan, muutetaan tai kumotaan.

4 artikla

1.   Jos komissio ei poikkeuksellisten ja ennakoimattomien tapahtumien vuoksi pysty tekemään päätöksiä kollegiona kirjallisessa tai suullisessa menettelyssä, kuten työjärjestyksen 4 artiklassa määrätään, komission puheenjohtaja voi päättää komission puolesta ja sen vastuulla toimenpiteistä, joita kyseisessä kriisitilanteessa pidetään kiireellisinä ja välttämättöminä yhteisön yleisen edun turvaamiseksi, yhteisön oikeudellisten velvoitteiden täyttämiseksi tai yhteisön toimielimiin tai elimiin, jäsenvaltioihin tai unionin kansalaisiin ja yrityksiin kohdistuvien vältettävissä olevien vahinkojen torjumiseksi.

2.   Puheenjohtaja tekee päätökset kuultuaan mahdollisuuksien mukaan niitä yksiköitä, joiden perustelluista eduista on kyse, ja niitä komission jäseniä, jotka eivät ole estyneet hoitamasta tehtäviään.

3.   Tämän artiklan nojalla tehdyt päätökset on esiteltävä kollegiolle, kun kollegion kokoontuminen on jälleen mahdollista, ja kollegio käsittelee ne ja tilanteesta riippuen vahvistaa, muuttaa tai kumoaa ne.

5 artikla

Komission työjärjestyksessä ja sen täytäntöön panemiseksi annetuissa säännöissä vahvistettuja sijaisjärjestelyjä koskevia säännöksiä sovelletaan tähän päätökseen soveltuvin osin.

6 artikla

Perustetaan järjestelmä, joka käsittää perusturvatoimet ja kolme valmiustilaluokitusta. Järjestelmä ja siihen liittyvät turvatoimet kuvataan liitteessä. Sitä sovelletaan kaikissa komission tiloissa.

7 artikla

Kumotaan päätöksellä 2003/246/EY, Euratom komission työjärjestykseen liitetyt kriisitilanteiden hallinnan toimintamenettelyistä annetut komission säännökset.

8 artikla

Tämä päätös ei vaikuta ARGUS-yleishälytysjärjestelmää koskeviin komission säännöksiin, jotka on liitetty komission työjärjestykseen komission päätöksellä 2006/25/EY, Euratom (4).

9 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.

Se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 15 päivänä joulukuuta 2006.

Komission puolesta

Siim KALLAS

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 317, 3.12.2001, s. 1. Päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 2006/548/EY, Euratom (EUVL L 215, 5.8.2006, s. 38).

1

(2)  EUVL L 347, 30.12.2005, s. 83.

2

(3)  EUVL L 92, 9.4.2003, s. 14.

3

(4)  EUVL L 19, 24.1.2006, s. 20.

4

---

LIITE

PERUSTURVATOIMET JA VALMIUSTILAT

1 jakso

Komission tiloissa sovelletaan turvajärjestelmää, joka käsittää perusturvatoimet ja kolme turvallisuusuhan vakavuuteen perustuvaa valmiustilaa. Perusturvatoimet ja lisäyksessä 1 määritellyt valmiustilat, jotka kattavat tasot 1–3 uhan vakavuuden mukaan niin, että tason 3 uhka on vakavin, merkitään värikoodeilla VALKOINEN, KELTAINEN, ORANSSI ja PUNAINEN.

2 jakso

Värikoodilla VALKOINEN merkittyjä perusturvatoimia, jotka luetellaan lisäyksissä 2A ja 2B, sovelletaan silloin, kun mitään erityistä turvallisuusuhkaa ei ole havaittu.

Tämän liitteen lisäyksessä 2A lueteltuja perusturvatoimia sovelletaan Euroopan unionin jäsenvaltioissa sijaitsevissa Euroopan komission toimitiloissa.

Tämän liitteen lisäyksessä 2B lueteltuja perusturvatoimia sovelletaan yhteisön ulkopuolisissa maissa sijaitsevissa Euroopan komission toimitiloissa.

3 jakso

| 1. | Komission turvallisuuslinjan johtajalla on EU:n alueella valtuudet muuttaa VALKOISTEN perusturvatoimien soveltamista paikallisten tai tilapäisten uhkien arvioinnin perusteella. Hänen on ilmoitettava päätöksestään ja sen syistä viipymättä turvallisuusasioista vastaavalle komission jäsenelle ja johtoryhmän puheenjohtajalle.
  Turvallisuusasioista vastaava komission jäsen, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta 4 jakson 3 kohdan a alakohdan soveltamiseen,






  a) | päättää turvatason nostamisesta KELTAISEKSI, ORANSSIKSI tai PUNAISEKSI valmiustilaksi ja turvatason laskemisesta alemmalle tasolle tai palaamisesta VALKOISEN tason perusturvatoimiin; |
| --- | --- | --- |

1.

Komission turvallisuuslinjan johtajalla on EU:n alueella valtuudet muuttaa VALKOISTEN perusturvatoimien soveltamista paikallisten tai tilapäisten uhkien arvioinnin perusteella. Hänen on ilmoitettava päätöksestään ja sen syistä viipymättä turvallisuusasioista vastaavalle komission jäsenelle ja johtoryhmän puheenjohtajalle.

Turvallisuusasioista vastaava komission jäsen, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta 4 jakson 3 kohdan a alakohdan soveltamiseen,

a)

päättää turvatason nostamisesta KELTAISEKSI, ORANSSIKSI tai PUNAISEKSI valmiustilaksi ja turvatason laskemisesta alemmalle tasolle tai palaamisesta VALKOISEN tason perusturvatoimiin;

| b) | päättää, mitkä valmiustiloihin sisältyvistä toimenpiteistä pannaan täytäntöön kulloisenkin turvallisuustilanteen valossa. Näitä päätöksiä tehdessään hänen on otettava huomioon komission turvallisuuslinjan johtajan lausunnot. |
| --- | --- |

b)

päättää, mitkä valmiustiloihin sisältyvistä toimenpiteistä pannaan täytäntöön kulloisenkin turvallisuustilanteen valossa. Näitä päätöksiä tehdessään hänen on otettava huomioon komission turvallisuuslinjan johtajan lausunnot.

Äärimmäisen kiireellisissä tilanteissa, joissa turvallisuustilanne edellyttää valmiustilaluokituksen välitöntä muuttamista, komission turvallisuuslinjan johtaja tekee edellisessä alakohdassa mainitut päätökset. Hänen on ilmoitettava päätöksestään ja sen syistä viipymättä turvallisuusasioista vastaavalle komission jäsenelle ja johtoryhmän puheenjohtajalle. Komission turvallisuuslinjan johtaja keskustelee mahdollisuuksien mukaan johtoryhmän kanssa, kuten tämän päätöksen 1 artiklan 2 kohdassa on säädetty.

| 2. | Ulkosuhteiden pääosaston pääjohtajalla on EU:n ulkopuolella valtuudet muuttaa VALKOISTEN perusturvatoimien soveltamista paikallisen tilanteen perusteella. Hänen on ilmoitettava päätöksestään ja sen syistä viipymättä ulkosuhteista vastaavalle komission jäsenelle, joka ilmoittaa asiasta välittömästi turvallisuusasioista vastaavalle komission jäsenelle ja johtoryhmän puheenjohtajalle.
  Ulkosuhteista vastaava ja turvallisuusasioista vastaava komission jäsen tekevät, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta 4 jakson 3 kohdan a alakohdan soveltamiseen, yhdessä päätökset






  a) | turvatason nostamisesta KELTAISEKSI, ORANSSIKSI tai PUNAISEKSI valmiustilaksi ja turvatason laskemisesta alemmalle tasolle tai palaamisesta VALKOISEN tason perusturvatoimiin; |
| --- | --- | --- |

2.

Ulkosuhteiden pääosaston pääjohtajalla on EU:n ulkopuolella valtuudet muuttaa VALKOISTEN perusturvatoimien soveltamista paikallisen tilanteen perusteella. Hänen on ilmoitettava päätöksestään ja sen syistä viipymättä ulkosuhteista vastaavalle komission jäsenelle, joka ilmoittaa asiasta välittömästi turvallisuusasioista vastaavalle komission jäsenelle ja johtoryhmän puheenjohtajalle.

Ulkosuhteista vastaava ja turvallisuusasioista vastaava komission jäsen tekevät, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta 4 jakson 3 kohdan a alakohdan soveltamiseen, yhdessä päätökset

a)

turvatason nostamisesta KELTAISEKSI, ORANSSIKSI tai PUNAISEKSI valmiustilaksi ja turvatason laskemisesta alemmalle tasolle tai palaamisesta VALKOISEN tason perusturvatoimiin;

| b) | siitä, mitkä valmiustiloihin sisältyvistä toimenpiteistä pannaan täytäntöön kulloisenkin turvallisuustilanteen valossa. Näitä päätöksiä tehdessään heidän on otettava huomioon komission turvallisuuslinjan johtajan lausunnot. |
| --- | --- |

b)

siitä, mitkä valmiustiloihin sisältyvistä toimenpiteistä pannaan täytäntöön kulloisenkin turvallisuustilanteen valossa. Näitä päätöksiä tehdessään heidän on otettava huomioon komission turvallisuuslinjan johtajan lausunnot.

Äärimmäisen kiireellisissä tilanteissa, joissa turvallisuustilanne edellyttää valmiustilaluokituksen välitöntä muuttamista, toisessa alakohdassa mainitut päätökset tekee komission ulkomaanedustuston tai lähetystön päällikkö. Hänen on ilmoitettava päätöksestään ja sen syistä viipymättä ulkosuhteista vastaavalle komission jäsenelle, joka ilmoittaa asiasta välittömästi turvallisuusasioista vastaavalle komission jäsenelle ja johtoryhmän puheenjohtajalle.

4 jakso

1.   Jäsenvaltioissa sijaitsevat komission edustustot, alueelliset edustustot ja EU:n lähetystöt kansainvälisissä järjestöissä

| a) | Komission turvallisuuslinja valmistelee ohjeet, joita noudatetaan komission edustustoissa ja alueellisissa edustustoissa. Viestinnän pääosasto ja ulkosuhteiden pääosasto laativat ohjeet, joissa otetaan huomioon komission turvallisuuslinjan tekemät mahdolliset turvallisuusuhka-arvioinnit. Viestinnän ja ulkosuhteiden pääosastot vastaavat kumpikin osaltaan tarvittavien turvatoimien täytäntöönpanosta, käytännön soveltamisesta ja valvomisesta. |
| --- | --- |

a)

Komission turvallisuuslinja valmistelee ohjeet, joita noudatetaan komission edustustoissa ja alueellisissa edustustoissa. Viestinnän pääosasto ja ulkosuhteiden pääosasto laativat ohjeet, joissa otetaan huomioon komission turvallisuuslinjan tekemät mahdolliset turvallisuusuhka-arvioinnit. Viestinnän ja ulkosuhteiden pääosastot vastaavat kumpikin osaltaan tarvittavien turvatoimien täytäntöönpanosta, käytännön soveltamisesta ja valvomisesta.

| b) | Jos jäsenvaltiossa sijaitsevan komission edustuston tai alueellisen edustuston päällikkö katsoo, että valmiustilaluokituksen muutos olisi aiheellinen, hän esittää komission turvallisuuslinjalle pyynnön, josta lähetetään jäljennökset viestinnän pääosastolle tai ulkosuhteiden pääosastolle. Komission turvallisuuslinja arvioi tilanteen ja välittää pyynnön edelleen turvallisuusasioista vastaavalle komission jäsenelle käsiteltäväksi. |
| --- | --- |

b)

Jos jäsenvaltiossa sijaitsevan komission edustuston tai alueellisen edustuston päällikkö katsoo, että valmiustilaluokituksen muutos olisi aiheellinen, hän esittää komission turvallisuuslinjalle pyynnön, josta lähetetään jäljennökset viestinnän pääosastolle tai ulkosuhteiden pääosastolle. Komission turvallisuuslinja arvioi tilanteen ja välittää pyynnön edelleen turvallisuusasioista vastaavalle komission jäsenelle käsiteltäväksi.

| c) | Äärimmäisen kiireellisissä tilanteissa jäsenvaltiossa sijaitsevan komission edustuston tai alueellisen edustuston päällikkö voi tehdä päätöksen, joka katsotaan aiheelliseksi henkilöstön ja omaisuuden suojelemiseksi uhalta. Näiden valtuuksien käytöstä on viipymättä ilmoitettava komission turvallisuuslinjalle sekä tiedoksi viestinnän pääosastolle tai ulkosuhteiden pääosastolle. Komission turvallisuuslinja välittää tiedon turvallisuusasioista vastaavalle komission jäsenelle, joka käsittelee ja tilanteen mukaan vahvistaa, muuttaa tai kumoaa päätökset. Johtoryhmän puheenjohtajalle ilmoitetaan asiasta samaan aikaan kuin turvallisuusasioista vastaavalle komission jäsenelle. |
| --- | --- |

c)

Äärimmäisen kiireellisissä tilanteissa jäsenvaltiossa sijaitsevan komission edustuston tai alueellisen edustuston päällikkö voi tehdä päätöksen, joka katsotaan aiheelliseksi henkilöstön ja omaisuuden suojelemiseksi uhalta. Näiden valtuuksien käytöstä on viipymättä ilmoitettava komission turvallisuuslinjalle sekä tiedoksi viestinnän pääosastolle tai ulkosuhteiden pääosastolle. Komission turvallisuuslinja välittää tiedon turvallisuusasioista vastaavalle komission jäsenelle, joka käsittelee ja tilanteen mukaan vahvistaa, muuttaa tai kumoaa päätökset. Johtoryhmän puheenjohtajalle ilmoitetaan asiasta samaan aikaan kuin turvallisuusasioista vastaavalle komission jäsenelle.

2.   Yhteinen tutkimuskeskus

| a) | Komission turvallisuuslinja valmistelee ohjeet, joita noudatetaan komission yhteisessä tutkimuskeskuksessa. Ohjeet laaditaan yhdessä yhteisen tutkimuskeskuksen kanssa, ja niissä otetaan huomioon komission turvallisuuslinjan tekemät mahdolliset turvallisuusuhka-arvioinnit. Yhteinen tutkimuskeskus vastaa tarvittavien turvatoimien täytäntöönpanosta, käytännön soveltamisesta ja valvomisesta. |
| --- | --- |

a)

Komission turvallisuuslinja valmistelee ohjeet, joita noudatetaan komission yhteisessä tutkimuskeskuksessa. Ohjeet laaditaan yhdessä yhteisen tutkimuskeskuksen kanssa, ja niissä otetaan huomioon komission turvallisuuslinjan tekemät mahdolliset turvallisuusuhka-arvioinnit. Yhteinen tutkimuskeskus vastaa tarvittavien turvatoimien täytäntöönpanosta, käytännön soveltamisesta ja valvomisesta.

| b) | Jos komission yhteisen tutkimuskeskuksen pääjohtaja katsoo, että valmiustilaluokituksen muutos olisi aiheellinen, hän esittää pyynnön komission turvallisuuslinjalle, joka arvioi tilanteen ja välittää pyynnön edelleen turvallisuusasioista vastaavalle komission jäsenelle käsiteltäväksi. |
| --- | --- |

b)

Jos komission yhteisen tutkimuskeskuksen pääjohtaja katsoo, että valmiustilaluokituksen muutos olisi aiheellinen, hän esittää pyynnön komission turvallisuuslinjalle, joka arvioi tilanteen ja välittää pyynnön edelleen turvallisuusasioista vastaavalle komission jäsenelle käsiteltäväksi.

| c) | Äärimmäisen kiireellisissä tilanteissa komission yhteisen tutkimuskeskuksen pääjohtaja voi tehdä päätöksen, jonka hän katsoo aiheelliseksi henkilöstön ja omaisuuden suojelemiseksi uhalta. Näiden valtuuksien käytöstä on viipymättä ilmoitettava turvallisuusasioista vastaavalle komission jäsenelle, joka käsittelee ja tilanteen mukaan vahvistaa, muuttaa tai kumoaa päätökset. Johtoryhmän puheenjohtajalle ilmoitetaan asiasta samaan aikaan kuin turvallisuusasioista vastaavalle komission jäsenelle. |
| --- | --- |

c)

Äärimmäisen kiireellisissä tilanteissa komission yhteisen tutkimuskeskuksen pääjohtaja voi tehdä päätöksen, jonka hän katsoo aiheelliseksi henkilöstön ja omaisuuden suojelemiseksi uhalta. Näiden valtuuksien käytöstä on viipymättä ilmoitettava turvallisuusasioista vastaavalle komission jäsenelle, joka käsittelee ja tilanteen mukaan vahvistaa, muuttaa tai kumoaa päätökset. Johtoryhmän puheenjohtajalle ilmoitetaan asiasta samaan aikaan kuin turvallisuusasioista vastaavalle komission jäsenelle.

3.   Yhteisön ulkopuolisissa maissa sijaitsevat komission lähetystöt ja edustustot

| a) | Ulkosuhteista vastaava komission jäsen päättää yhdessä turvallisuusasioista vastaavan komission jäsenen kanssa kunkin EU:n ulkopuolisissa maissa sijaitsevan komission lähetystön valmiustilaluokituksesta. |
| --- | --- |

a)

Ulkosuhteista vastaava komission jäsen päättää yhdessä turvallisuusasioista vastaavan komission jäsenen kanssa kunkin EU:n ulkopuolisissa maissa sijaitsevan komission lähetystön valmiustilaluokituksesta.

| b) | Äärimmäisen kiireellisissä tilanteissa tai jos neuvottelu ei ole mahdollista, komission lähetystön päällikkö voi tehdä päätöksen, jota pidetään aiheellisena henkilöstön ja omaisuuden suojelemiseksi uhalta ja joka voi koskea myös valmiustilaluokituksen tilapäistä muuttamista. Lähetystön päällikön on ilmoitettava näiden valtuuksien käytöstä ja valmiustilaluokituksen muutoksista viipymättä ulkosuhteista vastaavalle komission jäsenelle, joka ilmoittaa päätöksestä ja sen syistä välittömästi turvallisuusasioista vastaavalle komission jäsenelle. Johtoryhmän puheenjohtajalle ilmoitetaan asiasta samaan aikaan kuin turvallisuusasioista vastaavalle komission jäsenelle. |
| --- | --- |

b)

Äärimmäisen kiireellisissä tilanteissa tai jos neuvottelu ei ole mahdollista, komission lähetystön päällikkö voi tehdä päätöksen, jota pidetään aiheellisena henkilöstön ja omaisuuden suojelemiseksi uhalta ja joka voi koskea myös valmiustilaluokituksen tilapäistä muuttamista. Lähetystön päällikön on ilmoitettava näiden valtuuksien käytöstä ja valmiustilaluokituksen muutoksista viipymättä ulkosuhteista vastaavalle komission jäsenelle, joka ilmoittaa päätöksestä ja sen syistä välittömästi turvallisuusasioista vastaavalle komission jäsenelle. Johtoryhmän puheenjohtajalle ilmoitetaan asiasta samaan aikaan kuin turvallisuusasioista vastaavalle komission jäsenelle.

| c) | Jos komission lähetystön päällikkö muissa kuin edellisessä alakohdassa kuvatuissa tilanteissa katsoo valmiustilaluokituksen muuttamisen olevan aiheellista, hän esittää pyynnön ulkosuhteista vastaavan pääosaston pääjohtajalle, joka välittää tiedon komission turvallisuuslinjan johtajalle. Luvan valmiustilaluokituksen muuttamiseen antavat yhdessä ulkosuhteista vastaava komission jäsen ja turvallisuusasioista vastaava komission jäsen. |
| --- | --- |

c)

Jos komission lähetystön päällikkö muissa kuin edellisessä alakohdassa kuvatuissa tilanteissa katsoo valmiustilaluokituksen muuttamisen olevan aiheellista, hän esittää pyynnön ulkosuhteista vastaavan pääosaston pääjohtajalle, joka välittää tiedon komission turvallisuuslinjan johtajalle. Luvan valmiustilaluokituksen muuttamiseen antavat yhdessä ulkosuhteista vastaava komission jäsen ja turvallisuusasioista vastaava komission jäsen.

Lisäys 1

VALMIUSTILAT KOMISSIOSSA

Johdanto

Valmiustilalla tarkoitetaan tietyn tason turvatoimia, joiden avulla komission henkilöstö, tiedot, rakennukset ja muu omaisuus suojataan mahdollisilta uhkilta ja varmistetaan komission toimintakyky. Turvatoimet pannaan täytäntöön ja lakkautetaan joko yleisesti tai valikoivasti uhan kasvaessa tai pienentyessä.

Valmiustila edellyttää sitä, että turvallisuuslinja tai kriisitilanteessa olevan lähetystön päällikkö ottaa käyttöön täsmällisiä, uhan luonteeseen perustuvia toimenpiteitä. Toimenpidekokonaisuudet vahvistetaan erillisessä päätöksessä.

Perusturvatoimet: VALKOINEN

Värikoodin VALKOINEN mukaisia perusturvatoimia sovelletaan silloin, kun mitään merkittävää turvallisuusuhkaa ei ole havaittu. Perusturvatoimia sovelletaan koko ajan. Ne vastaavat normaalia turvallisuustilannetta ja varmistavat kohtuullisen vähimmäisturvatason. Ne ovat pohjana komission tiloissa sovellettaville turvatoimille.

KELTAINEN valmiustila

KELTAINEN valmiustila asetetaan silloin, kun on havaittu henkilöstöä, tietoja, rakennuksia tai muuta omaisuutta uhkaavia tekijöitä tai poikkeuksellisia tapahtumia, jotka saattavat vaikuttaa haitallisesti Euroopan komissioon tai sen toimintaan.

ORANSSI valmiustila

ORANSSI valmiustila asetetaan silloin, kun on havaittu henkilöstöä, tietoja, rakennuksia tai muuta omaisuutta uhkaavia tekijöitä tai poikkeuksellisia tapahtumia, jotka kohdistuvat Euroopan komissioon tai sen toimintaan, mutta hyökkäyksen täsmällinen tavoite, kohde tai ajankohta ei ole tiedossa.

PUNAINEN valmiustila

PUNAINEN valmiustila asetetaan, kun Euroopan komissio tai sen toiminta on henkilöstöä, tietoja, rakennuksia tai muuta omaisuutta uhkaavan tekijän tai poikkeuksellisen tapahtuman kohteena. Uhka on selvä ja tiedossa ja voi toteutua millä hetkellä hyvänsä.

Lisäys 2A

EUROOPAN UNIONIN JÄSENVALTIOISSA SIJAITSEVISSA EUROOPAN KOMISSION TOIMITILOISSA SOVELLETTAVAT PERUSTURVATOIMET

Johdanto

Perusturvatoimet on vahvistettu yleisellä tasolla, ja niitä sovellettaessa niiden täytäntöönpanosta vastaaville yksiköille annetaan myös tarkemmat ohjeet. Komission turvallisuuslinja vastaa näiden yksityiskohtaisten ohjeiden laatimisesta ja niiden täytäntöönpanon valvonnasta.

1.   Soveltamisala

Näitä perusturvatoimia sovelletaan yleisesti. Niillä varmistetaan riittävä turvataso tilanteessa, jossa uhkia ei esiinny tavanomaista enempää. Tilannetta kuvataan värikoodilla VALKOINEN. Ne ovat pohjana komission tiloissa sovellettaville turvatoimille.

2.   Yhteydenpito komission ulkopuolelle

| a) | Komission turvallisuuslinja luo yhteydet jäsenvaltioiden paikallisiin ja valtakunnallisiin poliisipalveluihin erityisesti Belgiassa ja Luxemburgissa ja ylläpitää näitä suhteita. Komission turvallisuuslinja nimittää yhteyshenkilöt, jotka vastaavat erityisesti turvatoimiin liittyvän, kumpaakin osapuolta kiinnostavan tiedon säännöllisestä vaihtamisesta. Tarvittaessa voidaan järjestää koordinointikokouksia. |
| --- | --- |

a)

Komission turvallisuuslinja luo yhteydet jäsenvaltioiden paikallisiin ja valtakunnallisiin poliisipalveluihin erityisesti Belgiassa ja Luxemburgissa ja ylläpitää näitä suhteita. Komission turvallisuuslinja nimittää yhteyshenkilöt, jotka vastaavat erityisesti turvatoimiin liittyvän, kumpaakin osapuolta kiinnostavan tiedon säännöllisestä vaihtamisesta. Tarvittaessa voidaan järjestää koordinointikokouksia.

| b) | Komission turvallisuuslinja luo yhteydet jäsenvaltioiden turvallisuusviranomaisiin ja ylläpitää näitä suhteita. Se aloittaa säännöllisen, kumpaakin osapuolta kiinnostavien tietojen vaihdon yhteyshenkilöiden välillä. Tarvittaessa se järjestää koordinointikokouksia. |
| --- | --- |

b)

Komission turvallisuuslinja luo yhteydet jäsenvaltioiden turvallisuusviranomaisiin ja ylläpitää näitä suhteita. Se aloittaa säännöllisen, kumpaakin osapuolta kiinnostavien tietojen vaihdon yhteyshenkilöiden välillä. Tarvittaessa se järjestää koordinointikokouksia.

| c) | Komission turvallisuuslinja luo yhteydet muiden yhteisön toimielinten turvallisuusyksiköihin ja ylläpitää näitä suhteita. Se aloittaa säännöllisen, kumpaakin osapuolta kiinnostavien tietojen vaihdon yhteyshenkilöiden välillä. Tarvittaessa se järjestää koordinointikokouksia. |
| --- | --- |

c)

Komission turvallisuuslinja luo yhteydet muiden yhteisön toimielinten turvallisuusyksiköihin ja ylläpitää näitä suhteita. Se aloittaa säännöllisen, kumpaakin osapuolta kiinnostavien tietojen vaihdon yhteyshenkilöiden välillä. Tarvittaessa se järjestää koordinointikokouksia.

3.   Yhteydenpito komission sisällä

Komission turvallisuuslinja tiedottaa kaikille uusille työntekijöille, myös väliaikaiselle henkilöstölle, kansallisille asiantuntijoille ja sopimussuhteisille toimihenkilöille, komission toimitiloissa noudatettavista perusturvatoimista. Tiedotuksen avulla korostetaan komission virkamiesten henkilökohtaista vastuuta ainakin seuraavissa asioissa: pääsy komission rakennuksiin, vierailijat, kokousjärjestelyihin liittyvät säännöt, postijärjestelmän käyttö, sähköpostin käyttö, puhelinviestinnän turvallisuusnäkökohdat sekä EU:n turvaluokitellun tiedon käsittely ja käyttö.

4.   Fyysinen suojaus / kulunvalvonta

4.1   Kulunvalvonnan periaatteet

| a) | Komission tiloihin saa päästää vain henkilöitä, joilla on ”tarve päästä sisään”. Komission turvallisuuslinja vahvistaa toimintaperiaatteet, joiden mukaisesti pääsyä Euroopan komission rakennuksiin tai niiden osiin valvotaan. |
| --- | --- |

a)

Komission tiloihin saa päästää vain henkilöitä, joilla on ”tarve päästä sisään”. Komission turvallisuuslinja vahvistaa toimintaperiaatteet, joiden mukaisesti pääsyä Euroopan komission rakennuksiin tai niiden osiin valvotaan.

| b) | Komission rakennukseen saapuvalla henkilöllä on oltava voimassa oleva komission turvallisuuslinjan hyväksymä kulkulupa. Kaikkien komission rakennuksiin saapuvien henkilöiden on noudatettava komission turvallisuuslinjan tai vartiointipalvelun jäsenen antamia turvallisuusohjeita. |
| --- | --- |

b)

Komission rakennukseen saapuvalla henkilöllä on oltava voimassa oleva komission turvallisuuslinjan hyväksymä kulkulupa. Kaikkien komission rakennuksiin saapuvien henkilöiden on noudatettava komission turvallisuuslinjan tai vartiointipalvelun jäsenen antamia turvallisuusohjeita.

| c) | Komission rakennuksissa ja tiloissa oleskelevilla henkilöillä on oltava voimassa oleva kulkulupa jatkuvasti näkyvillä. |
| --- | --- |

c)

Komission rakennuksissa ja tiloissa oleskelevilla henkilöillä on oltava voimassa oleva kulkulupa jatkuvasti näkyvillä.

| d) | Ajat, jolloin eri henkilöstöryhmillä on pääsy komission rakennuksiin, vahvistetaan komission turvallisuuslinjan kanssa. |
| --- | --- |

d)

Ajat, jolloin eri henkilöstöryhmillä on pääsy komission rakennuksiin, vahvistetaan komission turvallisuuslinjan kanssa.

| e) | Muulloin kuin edellä tarkoitettuina aikoina sekä viikonloppuisin ja lomien aikana komission henkilöstökortin haltijoiden on kirjauduttava rakennuksen vastaanottopisteessä olevaan rekisteriin. Muiden henkilökunnan jäsenten on rekisteriin kirjautumisen lisäksi näytettävä voimassa oleva lupa, joka oikeuttaa pääsyn komission rakennukseen. Luvan myöntää komission turvallisuuslinja asianomaisen yksikön pyynnöstä, ja se välitetään voimassa olevien menettelyjen mukaisesti asianomaiseen vastaanottopisteeseen. |
| --- | --- |

e)

Muulloin kuin edellä tarkoitettuina aikoina sekä viikonloppuisin ja lomien aikana komission henkilöstökortin haltijoiden on kirjauduttava rakennuksen vastaanottopisteessä olevaan rekisteriin. Muiden henkilökunnan jäsenten on rekisteriin kirjautumisen lisäksi näytettävä voimassa oleva lupa, joka oikeuttaa pääsyn komission rakennukseen. Luvan myöntää komission turvallisuuslinja asianomaisen yksikön pyynnöstä, ja se välitetään voimassa olevien menettelyjen mukaisesti asianomaiseen vastaanottopisteeseen.

4.2   Hyväksyttävät kulkuluvat

| a) | Komission jäsenille ja komission henkilökunnalle eli henkilöstösääntöjen alaisille tai muuhun Euroopan yhteisöjen henkilöstöön ja komennuksella oleviin kansallisiin asiantuntijoihin sovellettavien palvelussuhteen ehtojen alaisille henkilöille sekä tarvittaessa myös muiden toimielinten, virastojen ja laitosten komission tiloihin sijoitetulle henkilöstölle myönnetään henkilöstökortti. Muiden EU:n toimielinten henkilöstökortit hyväksytään kyseisen toimielimen kanssa tehdyn sopimuksen nojalla. |
| --- | --- |

a)

Komission jäsenille ja komission henkilökunnalle eli henkilöstösääntöjen alaisille tai muuhun Euroopan yhteisöjen henkilöstöön ja komennuksella oleviin kansallisiin asiantuntijoihin sovellettavien palvelussuhteen ehtojen alaisille henkilöille sekä tarvittaessa myös muiden toimielinten, virastojen ja laitosten komission tiloihin sijoitetulle henkilöstölle myönnetään henkilöstökortti. Muiden EU:n toimielinten henkilöstökortit hyväksytään kyseisen toimielimen kanssa tehdyn sopimuksen nojalla.

| b) | Muille henkilöstön jäsenille, joiden on päästävä komission rakennuksiin komission yksiköiden kanssa tehtyihin sopimuksiin sisältyvien velvoitteiden täyttämiseksi, myönnetään kulkukortti. Määräaikaisessa työsuhteessa olevan henkilöstön jäsenen kortti saa olla voimassa työsuhteen kestoa pidempään ainoastaan, jos komission turvallisuuslinja on myöntänyt tähän luvan. Kyseisten henkilöiden kulkukortin voimassaoloaika ei missään tapauksessa voi jatkua yli seuraavan vuodenvaihteen. Euroopan parlamentin jäsenet pääsevät komission rakennukseen esittämällä päivystävälle vartijalle Euroopan parlamentin antaman kulkukortin, eikä heidän tarvitse osallistua ulkopuolisten vierailijoiden turvatarkastukseen. |
| --- | --- |

b)

Muille henkilöstön jäsenille, joiden on päästävä komission rakennuksiin komission yksiköiden kanssa tehtyihin sopimuksiin sisältyvien velvoitteiden täyttämiseksi, myönnetään kulkukortti. Määräaikaisessa työsuhteessa olevan henkilöstön jäsenen kortti saa olla voimassa työsuhteen kestoa pidempään ainoastaan, jos komission turvallisuuslinja on myöntänyt tähän luvan. Kyseisten henkilöiden kulkukortin voimassaoloaika ei missään tapauksessa voi jatkua yli seuraavan vuodenvaihteen. Euroopan parlamentin jäsenet pääsevät komission rakennukseen esittämällä päivystävälle vartijalle Euroopan parlamentin antaman kulkukortin, eikä heidän tarvitse osallistua ulkopuolisten vierailijoiden turvatarkastukseen.

| c) | Komission turvallisuuslinja myöntää perustelluista syistä kulkulupia, jotka oikeuttavat pääsyyn komission rakennuksiin. |
| --- | --- |

c)

Komission turvallisuuslinja myöntää perustelluista syistä kulkulupia, jotka oikeuttavat pääsyyn komission rakennuksiin.

| d) | Lehdistökortit: Toimittajien akkreditointipyynnöt käsittelee viestinnän pääosasto yhdessä neuvoston ja kansallisten yksiköiden kanssa. Jos akkreditointipyyntö hyväksytään, viestinnän pääosasto pyytää komission turvallisuuslinjaa myöntämään lehdistökortin. |
| --- | --- |

d)

Lehdistökortit: Toimittajien akkreditointipyynnöt käsittelee viestinnän pääosasto yhdessä neuvoston ja kansallisten yksiköiden kanssa. Jos akkreditointipyyntö hyväksytään, viestinnän pääosasto pyytää komission turvallisuuslinjaa myöntämään lehdistökortin.

| e) | Vierailijoiden kulkuluvat ja tavaran- tai palveluntoimittajien kulkuluvat myönnetään vierailijoille väliaikaisesti komission rakennuksen vastaanottopisteessä henkilötodistusten esittämisen jälkeen. |
| --- | --- |

e)

Vierailijoiden kulkuluvat ja tavaran- tai palveluntoimittajien kulkuluvat myönnetään vierailijoille väliaikaisesti komission rakennuksen vastaanottopisteessä henkilötodistusten esittämisen jälkeen.

| f) | Vain henkilöstökortin haltijat voivat kutsua vierailijoita komission rakennuksiin. Jos muiden voimassa olevien kulkulupien haltijat haluavat kutsua vierailijoita, asianomainen komission yksikkö esittää asiasta perustellun hakemuksen komission turvallisuuslinjalle. |
| --- | --- |

f)

Vain henkilöstökortin haltijat voivat kutsua vierailijoita komission rakennuksiin. Jos muiden voimassa olevien kulkulupien haltijat haluavat kutsua vierailijoita, asianomainen komission yksikkö esittää asiasta perustellun hakemuksen komission turvallisuuslinjalle.

| g) | Komission virkamiesten perheenjäseniä, jotka haluavat päästä hallintotiloihin, kohdellaan samoin kuin vierailijoita. |
| --- | --- |

g)

Komission virkamiesten perheenjäseniä, jotka haluavat päästä hallintotiloihin, kohdellaan samoin kuin vierailijoita.

| h) | Kaikki henkilöstökortit ja kulkuluvat ovat komission omaisuutta, ja ne on palautettava komission turvallisuuslinjalle pyydettäessä. Komission yksikkö, joka on pyytänyt komission turvallisuuslinjaa myöntämään voimassa olevia kulkulupia, vastaa siitä, että lupa palautetaan komission turvallisuuslinjalle joko sopimuksen päättyessä tai kun luvan myöntämisperuste ei enää ole pätevä. |
| --- | --- |

h)

Kaikki henkilöstökortit ja kulkuluvat ovat komission omaisuutta, ja ne on palautettava komission turvallisuuslinjalle pyydettäessä. Komission yksikkö, joka on pyytänyt komission turvallisuuslinjaa myöntämään voimassa olevia kulkulupia, vastaa siitä, että lupa palautetaan komission turvallisuuslinjalle joko sopimuksen päättyessä tai kun luvan myöntämisperuste ei enää ole pätevä.

4.3   Komission tiloihin saapuvat vierailijat

| a) | Komission hallintotiloihin saapuvien yksittäisten vierailijoiden mukana on oltava komission henkilöstökortin haltija. Hallintotiloilla tarkoitetaan niitä komission rakennusten osia, jotka eivät ole yleisessä käytössä ja jotka liittyvät komission toimintaan. Vierailijat tullaan hakemaan vastaanottoalueelta ja heidät saatetaan vierailun päätyttyä takaisin vastaanottoon. Yksittäiset vierailijat eivät saa liikkua komission tiloissa yksin. |
| --- | --- |

a)

Komission hallintotiloihin saapuvien yksittäisten vierailijoiden mukana on oltava komission henkilöstökortin haltija. Hallintotiloilla tarkoitetaan niitä komission rakennusten osia, jotka eivät ole yleisessä käytössä ja jotka liittyvät komission toimintaan. Vierailijat tullaan hakemaan vastaanottoalueelta ja heidät saatetaan vierailun päätyttyä takaisin vastaanottoon. Yksittäiset vierailijat eivät saa liikkua komission tiloissa yksin.

| b) | Kokouksiin ja tapahtumiin osallistuvat vierailijat. Kokouksen tai tapaamisen järjestänyt pääosasto, kabinetti tai yksikkö järjestää vierailijakorttien jakamisen tapahtumapaikan vastaanottoalueella. Osallistujien on pidettävä vierailijakortit näkyvillä oleskellessaan siinä komission rakennuksessa, jossa tilaisuus pidetään. |
| --- | --- |

b)

Kokouksiin ja tapahtumiin osallistuvat vierailijat. Kokouksen tai tapaamisen järjestänyt pääosasto, kabinetti tai yksikkö järjestää vierailijakorttien jakamisen tapahtumapaikan vastaanottoalueella. Osallistujien on pidettävä vierailijakortit näkyvillä oleskellessaan siinä komission rakennuksessa, jossa tilaisuus pidetään.

| c) | Tavaran- ja palveluntoimittajille myönnetään kulkulupa vain tietystä syystä, ja he saavat tilapäisen kulkuluvan henkilötodistuksen tarkastamisen jälkeen. Pääsy komission rakennuksiin edellyttää aina vierailijoiden saapumista ja rekisteröintiä koskevien menettelyjen noudattamista. |
| --- | --- |

c)

Tavaran- ja palveluntoimittajille myönnetään kulkulupa vain tietystä syystä, ja he saavat tilapäisen kulkuluvan henkilötodistuksen tarkastamisen jälkeen. Pääsy komission rakennuksiin edellyttää aina vierailijoiden saapumista ja rekisteröintiä koskevien menettelyjen noudattamista.

| d) | Pääsyä komission tiloihin valvotaan poikkeuksetta, myös evakuoitaessa rakennusta tai hätätilanteessa. |
| --- | --- |

d)

Pääsyä komission tiloihin valvotaan poikkeuksetta, myös evakuoitaessa rakennusta tai hätätilanteessa.

| e) | Työterveydestä ja -turvallisuudesta vastaava komission yksikkö antaa evakuointiharjoituksista etukäteen tiedon komission turvallisuuslinjalle sen varmistamiseksi, että pääsyä komission tiloihin valvotaan harjoituksen aikana ja sen jälkeen. |
| --- | --- |

e)

Työterveydestä ja -turvallisuudesta vastaava komission yksikkö antaa evakuointiharjoituksista etukäteen tiedon komission turvallisuuslinjalle sen varmistamiseksi, että pääsyä komission tiloihin valvotaan harjoituksen aikana ja sen jälkeen.

| f) | Komission rakennukseen tavaraa toimittavien henkilöiden on esitettävä tavaraluettelo, josta käy ilmi toimituksen syy. Tämän menettelyn laiminlyönnistä on ilmoitettava viipymättä komission turvallisuuslinjalle. |
| --- | --- |

f)

Komission rakennukseen tavaraa toimittavien henkilöiden on esitettävä tavaraluettelo, josta käy ilmi toimituksen syy. Tämän menettelyn laiminlyönnistä on ilmoitettava viipymättä komission turvallisuuslinjalle.

| g) | Jos tietyltä henkilöltä on evätty lupa saapua yhteen tai useampaan komission rakennukseen, tieto välitetään komission turvallisuuslinjalle, joka ryhtyy tarvittaviin toimiin. |
| --- | --- |

g)

Jos tietyltä henkilöltä on evätty lupa saapua yhteen tai useampaan komission rakennukseen, tieto välitetään komission turvallisuuslinjalle, joka ryhtyy tarvittaviin toimiin.

| h) | Komission rakennuksiin saapuvat vierailijat ja heidän henkilökohtaiset tavaransa voidaan tarkastaa, esimerkiksi suorittamalla ruumiintarkastus tai tarkastamalla laukun sisältö. |
| --- | --- |

h)

Komission rakennuksiin saapuvat vierailijat ja heidän henkilökohtaiset tavaransa voidaan tarkastaa, esimerkiksi suorittamalla ruumiintarkastus tai tarkastamalla laukun sisältö.

4.4   VIP-vierailut

Komission turvallisuuslinja on vastuussa kaikkien komission tiloissa tai niiden yhteydessä olevilla alueilla pidettävien virallisten vierailujen turvajärjestelyistä. Tämä kattaa myös sellaisten VIP-vieraiden vierailut, joiden käynti komissiossa edellyttää tiukempia turvatoimia. Komission yksikkö, joka järjestää vierailun, ilmoittaa komission turvallisuuslinjalle kaikista tarvittavista seikoista heti kun ne ovat tiedossa. Asianomainen yksikkö pitää komission turvallisuuslinjan ajan tasalla kaikista uusista tiedoista tai ilmoitettuun ohjelmaan tulleista muutoksista.

4.5   Rajoitettu pääsy komission rakennuksiin

| a) | Isäntämaan poliisilla ei Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan ja erityisesti sen 1 ja 19 artiklan mukaan ole oikeutta tulla komission rakennuksiin, elleivät komission toimivaltaiset yksiköt ole pyynnöstä antaneet siihen lupaa. Jos lupa myönnetään, komission henkilöstön on avustettava poliisia tarvittaessa. |
| --- | --- |

a)

Isäntämaan poliisilla ei Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan ja erityisesti sen 1 ja 19 artiklan mukaan ole oikeutta tulla komission rakennuksiin, elleivät komission toimivaltaiset yksiköt ole pyynnöstä antaneet siihen lupaa. Jos lupa myönnetään, komission henkilöstön on avustettava poliisia tarvittaessa.

| b) | Yksityiskohtaiset edellytykset isäntämaiden edustajien pääsylle voidaan vahvistaa erillisissä sopimuksissa. |
| --- | --- |

b)

Yksityiskohtaiset edellytykset isäntämaiden edustajien pääsylle voidaan vahvistaa erillisissä sopimuksissa.

| c) | Aseistautuneilla henkilöillä ei ole pääsyä komission rakennuksiin, ellei komission turvallisuuslinja ole antanut siihen kirjallista ennakkolupaa. |
| --- | --- |

c)

Aseistautuneilla henkilöillä ei ole pääsyä komission rakennuksiin, ellei komission turvallisuuslinja ole antanut siihen kirjallista ennakkolupaa.

| d) | Komission rakennuksiin ei saa päästää eläimiä lukuun ottamatta koiria, joita käytetään komission tilojen tarkastamiseen komission turvallisuuslinjan pyynnöstä, komission tilojen vartioimiseen käytettäviä partiokoiria, sokeain opaskoiria ja kuulokoiria. |
| --- | --- |

d)

Komission rakennuksiin ei saa päästää eläimiä lukuun ottamatta koiria, joita käytetään komission tilojen tarkastamiseen komission turvallisuuslinjan pyynnöstä, komission tilojen vartioimiseen käytettäviä partiokoiria, sokeain opaskoiria ja kuulokoiria.

| e) | Komission rakennuksissa ei saa ilman viestinnästä vastaavan komission yksikön ja turvallisuuslinjan ennakkolupaa valokuvata tai tallentaa kuvaa tai ääntä muutoin kuin virantoimituksen edellyttämissä tilanteissa. |
| --- | --- |

e)

Komission rakennuksissa ei saa ilman viestinnästä vastaavan komission yksikön ja turvallisuuslinjan ennakkolupaa valokuvata tai tallentaa kuvaa tai ääntä muutoin kuin virantoimituksen edellyttämissä tilanteissa.

4.6   Pääsy pysäköintihalleihin ja pysäköintialueille

| a) | Vain kuljettajat, joilla on voimassa oleva ajoneuvon kulkulupa ja voimassa oleva henkilöstökortti, kulkukortti tai kulkulupa, voivat tuoda auton komission pysäköintihalleihin tai pysäköintialueille. Kaikilla muillakin auton matkustajilla on oltava voimassa oleva kulkulupa komission rakennuksiin. Henkilöstö- ja kulkukortit on näytettävä pyynnöstä päivystävälle vartijalle tai komission turvallisuuslinjan henkilökunnalle. |
| --- | --- |

a)

Vain kuljettajat, joilla on voimassa oleva ajoneuvon kulkulupa ja voimassa oleva henkilöstökortti, kulkukortti tai kulkulupa, voivat tuoda auton komission pysäköintihalleihin tai pysäköintialueille. Kaikilla muillakin auton matkustajilla on oltava voimassa oleva kulkulupa komission rakennuksiin. Henkilöstö- ja kulkukortit on näytettävä pyynnöstä päivystävälle vartijalle tai komission turvallisuuslinjan henkilökunnalle.

| b) | Kaikilla ajoneuvoilla, jotka pyrkivät komission pysäköintihalleihin tai pysäköintialueille, lukuun ottamatta asianmukaisesti merkittyjä komission virka-autoja, on oltava voimassa oleva ajoneuvon kulkulupa selvästi näkyvillä koko ajan auton ollessa pysäköintihallissa tai pysäköintialueella. |
| --- | --- |

b)

Kaikilla ajoneuvoilla, jotka pyrkivät komission pysäköintihalleihin tai pysäköintialueille, lukuun ottamatta asianmukaisesti merkittyjä komission virka-autoja, on oltava voimassa oleva ajoneuvon kulkulupa selvästi näkyvillä koko ajan auton ollessa pysäköintihallissa tai pysäköintialueella.

| c) | Komission virkamies voi saada vain yhden ajoneuvon kulkuluvan. Virkamiehen on palautettava lupa, jos hän saa uuden luvan. Uutta lupaa ei myönnetä ennen kuin entinen lupa on palautettu. Jos lupa katoaa tai varastetaan, komission turvallisuuslinjalle on tehtävä asiasta virallinen ilmoitus. |
| --- | --- |

c)

Komission virkamies voi saada vain yhden ajoneuvon kulkuluvan. Virkamiehen on palautettava lupa, jos hän saa uuden luvan. Uutta lupaa ei myönnetä ennen kuin entinen lupa on palautettu. Jos lupa katoaa tai varastetaan, komission turvallisuuslinjalle on tehtävä asiasta virallinen ilmoitus.

| d) | Ajoneuvoa voi pitää komission pysäköintihallissa tai pysäköintialueella virka-ajan ulkopuolella vain, jos asianomainen komission virkamies on matkalla. Tähän on saatava ennakkolupa komission turvallisuuslinjalta. |
| --- | --- |

d)

Ajoneuvoa voi pitää komission pysäköintihallissa tai pysäköintialueella virka-ajan ulkopuolella vain, jos asianomainen komission virkamies on matkalla. Tähän on saatava ennakkolupa komission turvallisuuslinjalta.

| e) | Komission turvallisuuslinja voi estää pääsyn komission pysäköintihalleihin tai pysäköintialueille turvallisuussyistä, jos poikkeukselliset olosuhteet sitä edellyttävät. |
| --- | --- |

e)

Komission turvallisuuslinja voi estää pääsyn komission pysäköintihalleihin tai pysäköintialueille turvallisuussyistä, jos poikkeukselliset olosuhteet sitä edellyttävät.

| f) | Kiireellisiin ja poikkeuksellisiin toimenpiteisiin saatetaan ryhtyä pysäköintihalleihin, pysäköintialueille tai komission tilojen välittömään läheisyyteen pysäköityjen ajoneuvojen turvallisuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

f)

Kiireellisiin ja poikkeuksellisiin toimenpiteisiin saatetaan ryhtyä pysäköintihalleihin, pysäköintialueille tai komission tilojen välittömään läheisyyteen pysäköityjen ajoneuvojen turvallisuuden varmistamiseksi.

4.7   Postin jakelu

| a) | Kaikki ulkopuolelta saapuva posti, myös postipaketit, ohjataan komission postin vastaanottokeskusten kautta. Tarvittaessa epätavalliselle ja/tai epäilyttävälle postille tehdään tarkempia turvatarkastuksia. |
| --- | --- |

a)

Kaikki ulkopuolelta saapuva posti, myös postipaketit, ohjataan komission postin vastaanottokeskusten kautta. Tarvittaessa epätavalliselle ja/tai epäilyttävälle postille tehdään tarkempia turvatarkastuksia.

| b) | Mitään ulkopuolista postia ei saa tuoda suoraan komission rakennuksiin, ellei siitä ole ilmoitettu komission turvallisuuslinjalle, joka on asian hyväksynyt. |
| --- | --- |

b)

Mitään ulkopuolista postia ei saa tuoda suoraan komission rakennuksiin, ellei siitä ole ilmoitettu komission turvallisuuslinjalle, joka on asian hyväksynyt.

4.8   Arvoesineet

Komission henkilöstön, jonka hallussa on komission omaisuutta, on ryhdyttävä tarvittaviin varotoimiin omaisuuden asianmukaisen käytön ja säilytyksen varmistamiseksi ja sen vahingoittumisen, katoamisen tai luvattoman käytön estämiseksi.

4.9   Turvallisuus komission tilojen läheisyydessä

| a) | Komission rakennuksissa työskentelevien henkilöiden on ilmoitettava turvallisuuslinjalle, jos joku yrittää päästä luvattomasti komission rakennuksiin. Heidän on ilmoitettava komission turvallisuuslinjalle välittömästi komission rakennusten läheisyydessä olevista epäilyttävistä ajoneuvoista tai esineistä. |
| --- | --- |

a)

Komission rakennuksissa työskentelevien henkilöiden on ilmoitettava turvallisuuslinjalle, jos joku yrittää päästä luvattomasti komission rakennuksiin. Heidän on ilmoitettava komission turvallisuuslinjalle välittömästi komission rakennusten läheisyydessä olevista epäilyttävistä ajoneuvoista tai esineistä.

| b) | Komission tiloissa työskentelevien henkilöiden on poistuessaan illalla, ennen viikonloppua ja lomia varmistettava erityisen huolellisesti, että ikkunat ovat kiinni ja, tarvittaessa, että ovet on suljettu ja valot sammutettu. |
| --- | --- |

b)

Komission tiloissa työskentelevien henkilöiden on poistuessaan illalla, ennen viikonloppua ja lomia varmistettava erityisen huolellisesti, että ikkunat ovat kiinni ja, tarvittaessa, että ovet on suljettu ja valot sammutettu.

| c) | Kun komission turvallisuuslinja saa tiedon tapahtumista, jotka saattavat vaikuttaa turvallisuuteen, tai välikohtauksista komission rakennusten ulkopuolella tai läheisyydessä, se ryhtyy välittömästi tarvittaviin turvatoimiin henkilöiden tai ajoneuvojen luvattoman pääsyn estämiseksi. Tarvittaessa komission turvallisuuslinja ottaa yhteyttä isäntämaan turvallisuus- tai pelastuspalveluun. |
| --- | --- |

c)

Kun komission turvallisuuslinja saa tiedon tapahtumista, jotka saattavat vaikuttaa turvallisuuteen, tai välikohtauksista komission rakennusten ulkopuolella tai läheisyydessä, se ryhtyy välittömästi tarvittaviin turvatoimiin henkilöiden tai ajoneuvojen luvattoman pääsyn estämiseksi. Tarvittaessa komission turvallisuuslinja ottaa yhteyttä isäntämaan turvallisuus- tai pelastuspalveluun.

4.10   Turvallisuus komission tiloissa

Komission turvallisuuslinja määrittelee turvallisuusvaatimukset, joita kaikkien on noudatettava komission tiloissa.

4.11   Komission turvallisuuslinjan toimet vaaratilanteissa

| a) | Komission turvallisuuslinjassa on työterveydestä ja -turvallisuudesta vastaava yksikkö, joka huolehtii työterveys- ja työturvallisuusasioista. |
| --- | --- |

a)

Komission turvallisuuslinjassa on työterveydestä ja -turvallisuudesta vastaava yksikkö, joka huolehtii työterveys- ja työturvallisuusasioista.

| b) | Komission turvallisuuslinja pitää yllä sisäistä hälytyspuhelinlinjaa. Tarvittaessa hälytetään paikalle isäntämaan palokunta ja/tai ensiapuhenkilöstö käytössä olevien hätätilanneohjeiden mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

Komission turvallisuuslinja pitää yllä sisäistä hälytyspuhelinlinjaa. Tarvittaessa hälytetään paikalle isäntämaan palokunta ja/tai ensiapuhenkilöstö käytössä olevien hätätilanneohjeiden mukaisesti.

| c) | Kun komission turvallisuuslinjalle ilmoitetaan hätätapauksesta eli esimerkiksi vakavasta terveysuhasta, tulipalosta, kaasuvuodosta, sähkökatkoksesta, tulvasta tai vakavista rakenneongelmista jossakin komission rakennuksessa, komission turvallisuuslinja varoittaa rakennuksessa toimivien yksiköiden työntekijöitä ja teknistä yksikköä. |
| --- | --- |

c)

Kun komission turvallisuuslinjalle ilmoitetaan hätätapauksesta eli esimerkiksi vakavasta terveysuhasta, tulipalosta, kaasuvuodosta, sähkökatkoksesta, tulvasta tai vakavista rakenneongelmista jossakin komission rakennuksessa, komission turvallisuuslinja varoittaa rakennuksessa toimivien yksiköiden työntekijöitä ja teknistä yksikköä.

| d) | Tarvittaessa komission turvallisuuslinja ryhtyy tarvittaviin toimiin komission rakennuksissa olevien henkilöiden evakuoimiseksi. |
| --- | --- |

d)

Tarvittaessa komission turvallisuuslinja ryhtyy tarvittaviin toimiin komission rakennuksissa olevien henkilöiden evakuoimiseksi.

| e) | Vakavissa loukkaantumistapauksissa kuka tahansa henkilöstön jäsen voi soittaa isäntämaan ensiapupalveluun. Pelastuspalveluun soittaneen henkilön pitää ilmoittaa asiasta välittömästi komission turvallisuuslinjalle. Komission turvallisuuslinja varmistaa tarvittavin toimin, että komission rakennusta ei jätetä vartioimatta. |
| --- | --- |

e)

Vakavissa loukkaantumistapauksissa kuka tahansa henkilöstön jäsen voi soittaa isäntämaan ensiapupalveluun. Pelastuspalveluun soittaneen henkilön pitää ilmoittaa asiasta välittömästi komission turvallisuuslinjalle. Komission turvallisuuslinja varmistaa tarvittavin toimin, että komission rakennusta ei jätetä vartioimatta.

4.12   Toimet komission toimitilojen ulkopuolella pidettävän mielenosoituksen yhteydessä

| a) | Jos komission toimitilojen välittömässä läheisyydessä pidetään mielenosoitus, vastaanotto- ja pysäköintialueiden henkilöstön on ilmoitettava asiasta komission turvallisuuslinjalle, joka ryhtyy suojatoimiin ja antaa määräyksiä rakennuksen turvallisuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

a)

Jos komission toimitilojen välittömässä läheisyydessä pidetään mielenosoitus, vastaanotto- ja pysäköintialueiden henkilöstön on ilmoitettava asiasta komission turvallisuuslinjalle, joka ryhtyy suojatoimiin ja antaa määräyksiä rakennuksen turvallisuuden varmistamiseksi.

| b) | Jos on viitteitä siitä, että komission tiloihin todennäköisesti hyökätään, komission turvallisuuslinja antaa erityismääräyksiä kaikille komission yksiköille ja työntekijöille, joita asia koskee. Komission turvallisuuslinja ryhtyy uhan luonteesta riippuen tarvittaviin toimiin ongelman ratkaisemiseksi ja ottaa käyttöön valmiustilajärjestelmän täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetussa komission päätöksessä vahvistetut toimenpiteet. |
| --- | --- |

b)

Jos on viitteitä siitä, että komission tiloihin todennäköisesti hyökätään, komission turvallisuuslinja antaa erityismääräyksiä kaikille komission yksiköille ja työntekijöille, joita asia koskee. Komission turvallisuuslinja ryhtyy uhan luonteesta riippuen tarvittaviin toimiin ongelman ratkaisemiseksi ja ottaa käyttöön valmiustilajärjestelmän täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetussa komission päätöksessä vahvistetut toimenpiteet.

4.13   Komission tiloihin tunkeutuminen

| a) | Kaikkien henkilöiden, joilla on oikeus oleskella komission tiloissa, on kannettava mukanaan näkyvästi esillä henkilöstökorttia tai voimassa olevaa kulkulupaa. Henkilöitä, joilla ei ole henkilöstökorttia tai voimassa olevaa kulkulupaa, voidaan vaatia poistumaan komission tiloista välittömästi kulunvalvonnasta vastaavan henkilöstön tai komission turvallisuuslinjan asianmukaisesti nimittämän virkamiehen käskystä. |
| --- | --- |

a)

Kaikkien henkilöiden, joilla on oikeus oleskella komission tiloissa, on kannettava mukanaan näkyvästi esillä henkilöstökorttia tai voimassa olevaa kulkulupaa. Henkilöitä, joilla ei ole henkilöstökorttia tai voimassa olevaa kulkulupaa, voidaan vaatia poistumaan komission tiloista välittömästi kulunvalvonnasta vastaavan henkilöstön tai komission turvallisuuslinjan asianmukaisesti nimittämän virkamiehen käskystä.

| b) | Jos komission tiloihin yritetään tunkeutua laittomasti, komission virkamiesten on suljettava ensin toimistot, kassakaapit ja lukot, mikäli he eivät itse ole fyysisesti vaarassa. Heidän on ilmoitettava välikohtauksesta välittömästi komission turvallisuuslinjalle. Kun komission turvallisuuslinja saa tiedon tapahtumasta, se antaa ohjeet siitä, miten toimitaan ja mille yksiköille asiasta on ilmoitettava. |
| --- | --- |

b)

Jos komission tiloihin yritetään tunkeutua laittomasti, komission virkamiesten on suljettava ensin toimistot, kassakaapit ja lukot, mikäli he eivät itse ole fyysisesti vaarassa. Heidän on ilmoitettava välikohtauksesta välittömästi komission turvallisuuslinjalle. Kun komission turvallisuuslinja saa tiedon tapahtumasta, se antaa ohjeet siitä, miten toimitaan ja mille yksiköille asiasta on ilmoitettava.

| c) | Komission turvallisuuslinja ryhtyy tarvittaviin toimiin ongelman ratkaisemiseksi ja ottaa käyttöön valmiustilajärjestelmän täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetussa komission päätöksessä vahvistetut toimenpiteet. |
| --- | --- |

c)

Komission turvallisuuslinja ryhtyy tarvittaviin toimiin ongelman ratkaisemiseksi ja ottaa käyttöön valmiustilajärjestelmän täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetussa komission päätöksessä vahvistetut toimenpiteet.

4.14   Epäilyttävien henkilöiden läsnäolo komission tiloissa

| a) | Komission tiloissa työskentelevien henkilöiden ja komission omaisuuden suojelemiseksi kaikkien komission henkilöstön jäsenten on ilmoitettava henkilöistä, jotka käyttäytyvät omituisesti tai epäilyttävästi. Komission henkilöstöllä on velvollisuus ilmoittaa tällaisista henkilöistä komission turvallisuuslinjalle. |
| --- | --- |

a)

Komission tiloissa työskentelevien henkilöiden ja komission omaisuuden suojelemiseksi kaikkien komission henkilöstön jäsenten on ilmoitettava henkilöistä, jotka käyttäytyvät omituisesti tai epäilyttävästi. Komission henkilöstöllä on velvollisuus ilmoittaa tällaisista henkilöistä komission turvallisuuslinjalle.

| b) | Komission turvallisuuslinjalle on ilmoitettava välittömästi kaikista komission tiloissa olevista epäilyttävistä tai luvattomista henkilöistä. Komission turvallisuuslinja antaa aina viipymättä ohjeet siitä, miten toimitaan ja mille yksiköille asiasta on ilmoitettava.. |
| --- | --- |

b)

Komission turvallisuuslinjalle on ilmoitettava välittömästi kaikista komission tiloissa olevista epäilyttävistä tai luvattomista henkilöistä. Komission turvallisuuslinja antaa aina viipymättä ohjeet siitä, miten toimitaan ja mille yksiköille asiasta on ilmoitettava..

4.15   Pommiuhka

| a) | Jos komission tiloissa työskentelevä henkilö saa pommiuhkauksen, hänen on ilmoitettava siitä välittömästi komission turvallisuuslinjalle. Komission turvallisuuslinja yrittää saada mahdollisimman paljon tietoa puhelimessa olevalta henkilöltä tai jätetystä viestistä. |
| --- | --- |

a)

Jos komission tiloissa työskentelevä henkilö saa pommiuhkauksen, hänen on ilmoitettava siitä välittömästi komission turvallisuuslinjalle. Komission turvallisuuslinja yrittää saada mahdollisimman paljon tietoa puhelimessa olevalta henkilöltä tai jätetystä viestistä.

| b) | Komission turvallisuuslinja antaa kaikkina vuorokauden aikoina ohjeet siitä, miten toimitaan ja mille yksiköille asiasta on ilmoitettava, ja järjestää tarvittaessa evakuoinnin. |
| --- | --- |

b)

Komission turvallisuuslinja antaa kaikkina vuorokauden aikoina ohjeet siitä, miten toimitaan ja mille yksiköille asiasta on ilmoitettava, ja järjestää tarvittaessa evakuoinnin.

4.16   Epäilyttävät paketit tai muut esineet

| a) | Komission virkamiehen tai henkilöstön jäsenen on ilmoitettava komission turvallisuuslinjalle välittömästi epäilyttävistä paketeista tai muista esineistä. Kun pakettia tai muuta esinettä pidetään epäilyttävänä, joko komission turvallisuuslinja tai työterveydestä ja -turvallisuudesta vastaava paikallinen komission yksikkö rajaa sen ympärille riittävän suoja-alueen. Kukaan ei saa millään tavoin käsitellä epäilyttävää pakettia tai esinettä. Langattomien viestimien käyttö on kiellettävä tapahtumapaikan läheisyydessä. Komission turvallisuuslinja toimii edellä kuvatuissa toimissa läheisessä yhteistyössä työterveydestä ja -turvallisuudesta vastaavan paikallisen komission yksikön kanssa. |
| --- | --- |

a)

Komission virkamiehen tai henkilöstön jäsenen on ilmoitettava komission turvallisuuslinjalle välittömästi epäilyttävistä paketeista tai muista esineistä. Kun pakettia tai muuta esinettä pidetään epäilyttävänä, joko komission turvallisuuslinja tai työterveydestä ja -turvallisuudesta vastaava paikallinen komission yksikkö rajaa sen ympärille riittävän suoja-alueen. Kukaan ei saa millään tavoin käsitellä epäilyttävää pakettia tai esinettä. Langattomien viestimien käyttö on kiellettävä tapahtumapaikan läheisyydessä. Komission turvallisuuslinja toimii edellä kuvatuissa toimissa läheisessä yhteistyössä työterveydestä ja -turvallisuudesta vastaavan paikallisen komission yksikön kanssa.

| b) | Arvioituaan uhan ja tilanteen vakavuuden komission turvallisuuslinja ottaa yhteyttä työterveydestä ja -turvallisuudesta vastaavaan komission yksikköön ja toimivaltaisiin kansallisiin viranomaisiin. Komission turvallisuuslinja vastaa toiminnan koordinoimisesta muiden komission tai isäntämaan yksiköiden kanssa. |
| --- | --- |

b)

Arvioituaan uhan ja tilanteen vakavuuden komission turvallisuuslinja ottaa yhteyttä työterveydestä ja -turvallisuudesta vastaavaan komission yksikköön ja toimivaltaisiin kansallisiin viranomaisiin. Komission turvallisuuslinja vastaa toiminnan koordinoimisesta muiden komission tai isäntämaan yksiköiden kanssa.

4.17   Todistusaineiston suojaaminen

Jos komission tiloissa tapahtuu rikkomus tai rikos, tapahtuman silminnäkijöiden on otettava yhteyttä komission turvallisuuslinjaan, joka ryhtyy tarvittaviin toimiin. Silminnäkijät eivät saa koskea mahdolliseen todistusaineistoon.

Lisäys 2b

MUISSA KUIN LISÄYKSEN 2A PIIRIIN KUULUVISSA MAISSA SIJAITSEVISSA EUROOPAN KOMISSION TOIMITILOISSA SOVELLETTAVAT PERUSTURVATOIMET

Johdanto

Euroopan unionin ulkopuolella perusturvatoimet toteutetaan ja niihin liittyvät yksityiskohtaiset ohjeet annetaan Euroopan komission lähetystön päällikön alaisuudessa. Ulkosuhteiden pääosaston pääjohtaja pitää komission turvallisuuslinjan johtajan koko ajan ajan tasalla.

Jos Euroopan komission lähetystö sijaitsee jonkin jäsenvaltion tai kansainvälisen järjestön diplomaattikompleksissa, Euroopan komission ja jäsenvaltion, isäntämaan tai järjestön välisessä yhteisymmärryspöytäkirjassa vahvistetaan vähintään tätä päätöstä vastaavat turvallisuussäännöt.

1.   Soveltamisala

Näitä perusturvatoimia sovelletaan yleisesti. Niillä varmistetaan riittävä turvataso tilanteessa, jossa uhkia ei esiinny tavanomaista enempää. Tilannetta kuvataan värikoodilla VALKOINEN. Ne ovat komission tiloissa sovellettavien turvatoimien perusta.

Tarvittaessa perusturvatoimia mukautetaan paikallisen tilanteen mukaan.

2.   Yhteydenpito komission lähetystön ulkopuolelle

| a) | Komission lähetystön päällikkö luo mahdollisuuksien mukaan turvallisuuskysymyksissä säännölliset yhteydet isäntämaan viranomaisiin ja ylläpitää niitä. Tarvittaessa voidaan järjestää koordinointikokouksia. |
| --- | --- |

a)

Komission lähetystön päällikkö luo mahdollisuuksien mukaan turvallisuuskysymyksissä säännölliset yhteydet isäntämaan viranomaisiin ja ylläpitää niitä. Tarvittaessa voidaan järjestää koordinointikokouksia.

| b) | Komission lähetystön päällikkö nimittää yhteyshenkilöt muiden jäsenvaltioiden suurlähetystöihin erityisesti turvatoimiin liittyvien, kumpaakin osapuolta kiinnostavien tietojen säännöllistä vaihtamista varten. Tarvittaessa voidaan järjestää koordinointikokouksia. |
| --- | --- |

b)

Komission lähetystön päällikkö nimittää yhteyshenkilöt muiden jäsenvaltioiden suurlähetystöihin erityisesti turvatoimiin liittyvien, kumpaakin osapuolta kiinnostavien tietojen säännöllistä vaihtamista varten. Tarvittaessa voidaan järjestää koordinointikokouksia.

| c) | Tarvittaessa yhteyksiä voidaan luoda myös paikan päällä toimiviin kansainvälisiin järjestöihin. |
| --- | --- |

c)

Tarvittaessa yhteyksiä voidaan luoda myös paikan päällä toimiviin kansainvälisiin järjestöihin.

3.   Yhteydenpito komission lähetystön sisällä

Komission lähetystön päällikkö tiedottaa kaikille uusille työntekijöille, myös väliaikaiselle henkilöstölle, komennuksella oleville kansallisille asiantuntijoille ja sopimussuhteisille toimihenkilöille, lähetystön tiloissa noudatettavista perusturvatoimista. Tiedotuksen avulla korostetaan komission virkamiesten henkilökohtaista vastuuta ainakin seuraavissa asioissa: pääsy komission rakennuksiin, vierailijat, kokousjärjestelyihin liittyvät säännöt, postijärjestelmän käyttö, sähköpostin käyttö, puhelinviestinnän turvallisuusnäkökohdat sekä EU:n turvaluokitellun tiedon käsittely ja käyttö.

4.   Fyysinen suojaus / kulunvalvonta

4.1   Kulunvalvonnan periaatteet

| a) | Komission lähetystön tiloihin saa päästää vain henkilöitä, joilla on ”tarve päästä sisään”. Komission lähetystön päällikkö vahvistaa läheisessä yhteistyössä ulkosuhteiden pääosaston kanssa toimintaperiaatteet, joiden mukaisesti pääsyä komission lähetystön rakennuksiin valvotaan. |
| --- | --- |

a)

Komission lähetystön tiloihin saa päästää vain henkilöitä, joilla on ”tarve päästä sisään”. Komission lähetystön päällikkö vahvistaa läheisessä yhteistyössä ulkosuhteiden pääosaston kanssa toimintaperiaatteet, joiden mukaisesti pääsyä komission lähetystön rakennuksiin valvotaan.

| b) | Kaikilla komission lähetystön rakennukseen saapuvilla henkilöillä on oltava voimassa oleva komission turvallisuuslinjan myöntämä komission kulkulupa tai komission lähetystön päällikön turvallisuuslinjan vahvistamien sääntöjen ja vaatimusten mukaisesti myöntämä kulkulupa. Kaikkien komission rakennuksiin saapuvien henkilöiden on noudatettava komission lähetystön päällikön antamia turvallisuusohjeita. |
| --- | --- |

b)

Kaikilla komission lähetystön rakennukseen saapuvilla henkilöillä on oltava voimassa oleva komission turvallisuuslinjan myöntämä komission kulkulupa tai komission lähetystön päällikön turvallisuuslinjan vahvistamien sääntöjen ja vaatimusten mukaisesti myöntämä kulkulupa. Kaikkien komission rakennuksiin saapuvien henkilöiden on noudatettava komission lähetystön päällikön antamia turvallisuusohjeita.

| c) | Komission lähetystön rakennuksissa ja tiloissa oleskelevilla henkilöillä on oltava voimassa oleva kulkulupa jatkuvasti näkyvillä. |
| --- | --- |

c)

Komission lähetystön rakennuksissa ja tiloissa oleskelevilla henkilöillä on oltava voimassa oleva kulkulupa jatkuvasti näkyvillä.

4.2   Hyväksyttävät kulkuluvat

| a) | Komission virkamiehille eli Euroopan yhteisöjen virkamiesten henkilöstösääntöjen alaiselle tai muuhun Euroopan yhteisöjen henkilöstöön ja komennuksella oleviin kansallisiin asiantuntijoihin sovellettavien palvelussuhteen ehtojen alaisille henkilöille sekä tarvittaessa myös muiden toimielinten, virastojen ja laitosten lähetystön tiloihin sijoitetulle henkilöstölle myönnetään henkilöstökortti. |
| --- | --- |

a)

Komission virkamiehille eli Euroopan yhteisöjen virkamiesten henkilöstösääntöjen alaiselle tai muuhun Euroopan yhteisöjen henkilöstöön ja komennuksella oleviin kansallisiin asiantuntijoihin sovellettavien palvelussuhteen ehtojen alaisille henkilöille sekä tarvittaessa myös muiden toimielinten, virastojen ja laitosten lähetystön tiloihin sijoitetulle henkilöstölle myönnetään henkilöstökortti.

| b) | Muille henkilöstön jäsenille, joiden on päästävä lähetystörakennuksiin komission yksiköiden kanssa tehtyihin sopimuksiin liittyvien velvoitteiden täyttämiseksi, myönnetään kulkukortti. Määräaikaisessa työsuhteessa olevan henkilöstön korttien voimassaoloaika päättyy samaan aikaan kuin sopimus. Kulkukortin voimassaoloaika ei missään tapauksessa voi jatkua yli seuraavan vuodenvaihteen. |
| --- | --- |

b)

Muille henkilöstön jäsenille, joiden on päästävä lähetystörakennuksiin komission yksiköiden kanssa tehtyihin sopimuksiin liittyvien velvoitteiden täyttämiseksi, myönnetään kulkukortti. Määräaikaisessa työsuhteessa olevan henkilöstön korttien voimassaoloaika päättyy samaan aikaan kuin sopimus. Kulkukortin voimassaoloaika ei missään tapauksessa voi jatkua yli seuraavan vuodenvaihteen.

| c) | Komission lähetystön päällikkö myöntää perustelluista syistä kulkulupia, jotka oikeuttavat pääsyyn lähetystörakennuksiin. |
| --- | --- |

c)

Komission lähetystön päällikkö myöntää perustelluista syistä kulkulupia, jotka oikeuttavat pääsyyn lähetystörakennuksiin.

| d) | Vierailijoiden kulkuluvat ja tavaran- tai palveluntoimittajien kulkuluvat myönnetään vierailijoille väliaikaisesti komission lähetystörakennuksen vastaanottopisteessä henkilötodistusten esittämisen jälkeen. |
| --- | --- |

d)

Vierailijoiden kulkuluvat ja tavaran- tai palveluntoimittajien kulkuluvat myönnetään vierailijoille väliaikaisesti komission lähetystörakennuksen vastaanottopisteessä henkilötodistusten esittämisen jälkeen.

| e) | Komission lähetystön virkamiesten perheenjäseniä, jotka haluavat päästä hallintotiloihin, kohdellaan samoin kuin vierailijoita. |
| --- | --- |

e)

Komission lähetystön virkamiesten perheenjäseniä, jotka haluavat päästä hallintotiloihin, kohdellaan samoin kuin vierailijoita.

| f) | Vain henkilöstökortin haltijat voivat kutsua vierailijoita lähetystörakennuksiin. |
| --- | --- |

f)

Vain henkilöstökortin haltijat voivat kutsua vierailijoita lähetystörakennuksiin.

| g) | Henkilöstökortit ja kulkuluvat ovat komission omaisuutta, ja ne on palautettava komission lähetystön päällikölle pyydettäessä. Yksiköt, jotka ovat myöntäneet voimassa olevia kulkulupia, vastaavat siitä, että lupa palautetaan joko sopimuksen päättyessä tai kun luvan myöntämisperuste ei enää ole pätevä. |
| --- | --- |

g)

Henkilöstökortit ja kulkuluvat ovat komission omaisuutta, ja ne on palautettava komission lähetystön päällikölle pyydettäessä. Yksiköt, jotka ovat myöntäneet voimassa olevia kulkulupia, vastaavat siitä, että lupa palautetaan joko sopimuksen päättyessä tai kun luvan myöntämisperuste ei enää ole pätevä.

4.3   Komission tiloihin saapuvat vierailijat

| a) | Komission lähetystön hallintotiloihin saapuvien yksittäisten vierailijoiden mukana on oltava komission henkilöstökortin haltija. Hallintotiloilla tarkoitetaan niitä lähetystörakennusten osia, jotka eivät ole yleisessä käytössä ja jotka liittyvät lähetystön toimintaan. Vierailijat tullaan hakemaan vastaanottoalueelta ja heidät saatetaan vierailun päätyttyä takaisin vastaanottoon. Yksittäiset vierailijat eivät saa liikkua komission lähetystön tiloissa yksin. |
| --- | --- |

a)

Komission lähetystön hallintotiloihin saapuvien yksittäisten vierailijoiden mukana on oltava komission henkilöstökortin haltija. Hallintotiloilla tarkoitetaan niitä lähetystörakennusten osia, jotka eivät ole yleisessä käytössä ja jotka liittyvät lähetystön toimintaan. Vierailijat tullaan hakemaan vastaanottoalueelta ja heidät saatetaan vierailun päätyttyä takaisin vastaanottoon. Yksittäiset vierailijat eivät saa liikkua komission lähetystön tiloissa yksin.

| b) | Komission lähetystön päällikkö järjestää tilaisuuskohtaisten vierailijakorttien jakamisen kokouksiin ja tilaisuuksiin osallistuville vierailijoille tapahtumapaikan vastaanottoalueella. Osallistujien on pidettävä vierailijakortit näkyvillä oleskellessaan komission lähetystön rakennuksessa, jossa tilaisuus pidetään. |
| --- | --- |

b)

Komission lähetystön päällikkö järjestää tilaisuuskohtaisten vierailijakorttien jakamisen kokouksiin ja tilaisuuksiin osallistuville vierailijoille tapahtumapaikan vastaanottoalueella. Osallistujien on pidettävä vierailijakortit näkyvillä oleskellessaan komission lähetystön rakennuksessa, jossa tilaisuus pidetään.

| c) | Tavaran- ja palveluntoimittajille myönnetään kulkulupa vain tietystä syystä, ja he saavat tilapäisen kulkuluvan henkilötodistuksen tarkastamisen jälkeen. Pääsy komission lähetystön rakennuksiin edellyttää aina vierailijoiden saapumista ja rekisteröintiä koskevien menettelyjen noudattamista. |
| --- | --- |

c)

Tavaran- ja palveluntoimittajille myönnetään kulkulupa vain tietystä syystä, ja he saavat tilapäisen kulkuluvan henkilötodistuksen tarkastamisen jälkeen. Pääsy komission lähetystön rakennuksiin edellyttää aina vierailijoiden saapumista ja rekisteröintiä koskevien menettelyjen noudattamista.

| d) | Pääsyä komission tiloihin valvotaan poikkeuksetta, mahdollisuuksien mukaan myös evakuoitaessa rakennusta tai hätätilanteessa. |
| --- | --- |

d)

Pääsyä komission tiloihin valvotaan poikkeuksetta, mahdollisuuksien mukaan myös evakuoitaessa rakennusta tai hätätilanteessa.

| e) | Komission lähetystön päällikkö päättää lähetystön aukioloajoista. Komission lähetystöön edellä mainittujen aukioloaikojen ulkopuolella sekä viikonloppuisin ja lomien aikana saapuvien komission henkilöstökortin haltijoiden on kirjauduttava rakennuksen sisäänkäynnin yhteydessä olevaan rekisteriin. |
| --- | --- |

e)

Komission lähetystön päällikkö päättää lähetystön aukioloajoista. Komission lähetystöön edellä mainittujen aukioloaikojen ulkopuolella sekä viikonloppuisin ja lomien aikana saapuvien komission henkilöstökortin haltijoiden on kirjauduttava rakennuksen sisäänkäynnin yhteydessä olevaan rekisteriin.

| f) | Kaikkien vierailijoiden on kirjauduttava lähetystön vastaanottoon. Heidän on rekisteriin kirjautumisen lisäksi näytettävä voimassa oleva lupa, joka oikeuttaa pääsyyn lähetystörakennukseen. |
| --- | --- |

f)

Kaikkien vierailijoiden on kirjauduttava lähetystön vastaanottoon. Heidän on rekisteriin kirjautumisen lisäksi näytettävä voimassa oleva lupa, joka oikeuttaa pääsyyn lähetystörakennukseen.

| g) | Komission lähetystörakennukseen tavaraa toimittavien henkilöiden on esitettävä tavaraluettelo, josta käy ilmi toimituksen syy. Tämän menettelyn laiminlyönnistä on ilmoitettava viipymättä ulkosuhteiden pääosastolle. |
| --- | --- |

g)

Komission lähetystörakennukseen tavaraa toimittavien henkilöiden on esitettävä tavaraluettelo, josta käy ilmi toimituksen syy. Tämän menettelyn laiminlyönnistä on ilmoitettava viipymättä ulkosuhteiden pääosastolle.

| h) | Komission rakennuksiin saapuvat vierailijat ja heidän henkilökohtaiset tavaransa voidaan tarkastaa, esimerkiksi suorittamalla ruumiintarkastus tai tarkastamalla laukun sisältö. |
| --- | --- |

h)

Komission rakennuksiin saapuvat vierailijat ja heidän henkilökohtaiset tavaransa voidaan tarkastaa, esimerkiksi suorittamalla ruumiintarkastus tai tarkastamalla laukun sisältö.

4.4   VIP-vierailut

Komission lähetystön päällikkö on vastuussa kaikkien komission lähetystön tiloissa tai niiden yhteydessä olevilla alueilla pidettävien virallisten vierailujen turvajärjestelyistä.

4.5   Rajoitettu pääsy komission lähetystörakennuksiin

| a) | Euroopan komission lähetystön tiloihin pääsyä säännellään seuraavilla asiakirjoilla:






  — | Wienin yleissopimus diplomaattisista suhteista ja valinnaiset pöytäkirjat, tehty 18. huhtikuuta 1961 |
| --- | --- | --- |

a)

Euroopan komission lähetystön tiloihin pääsyä säännellään seuraavilla asiakirjoilla:

—

Wienin yleissopimus diplomaattisista suhteista ja valinnaiset pöytäkirjat, tehty 18. huhtikuuta 1961

| — | Euroopan talousyhteisön perustamissopimus ja erityisesti sen 218 artiklan nojalla annetut säännökset, pöytäkirja Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista ja erityisesti sen 1 ja 19 artikla, ja komission päätös C (1998) 2528/1, tehty 12. elokuuta 1998, komission toimitilojen, rakennusten ja arkistojen loukkaamattomuuden kumoamisesta vastaavan viranomaisen nimittämisestä, |
| --- | --- |

—

Euroopan talousyhteisön perustamissopimus ja erityisesti sen 218 artiklan nojalla annetut säännökset, pöytäkirja Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista ja erityisesti sen 1 ja 19 artikla, ja komission päätös C (1998) 2528/1, tehty 12. elokuuta 1998, komission toimitilojen, rakennusten ja arkistojen loukkaamattomuuden kumoamisesta vastaavan viranomaisen nimittämisestä,

| — | Euroopan komission tekemät lähetystöjen perustamista koskevat sopimukset yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa. |
| --- | --- |

—

Euroopan komission tekemät lähetystöjen perustamista koskevat sopimukset yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa.

| b) | Isäntämaan edustajien pääsyyn liittyvistä yksityiskohtaisista seikoista voidaan sopia erityisissä sopimuksissa, joiden mukaan isäntämaan pelastuspalvelun yksiköt saavat tulla komission lähetystön tiloihin välittömiä toimia edellyttävissä henkilöstön terveyttä uhkaavissa vaaratilanteissa, ellei lähetystön päällikkö sitä estä. Ulkosuhteiden pääosaston pääjohtajalle ilmoitetaan tällaisista toimenpiteistä välittömästi.
  Isäntämaan poliisilla ei ole oikeutta tulla komission lähetystön tiloihin muutoin kuin lähetystön päällikön pyynnöstä. Jos pääsyoikeus myönnetään, lähetystön henkilöstön on avustettava poliisia tarvittaessa. |
| --- | --- |

b)

Isäntämaan edustajien pääsyyn liittyvistä yksityiskohtaisista seikoista voidaan sopia erityisissä sopimuksissa, joiden mukaan isäntämaan pelastuspalvelun yksiköt saavat tulla komission lähetystön tiloihin välittömiä toimia edellyttävissä henkilöstön terveyttä uhkaavissa vaaratilanteissa, ellei lähetystön päällikkö sitä estä. Ulkosuhteiden pääosaston pääjohtajalle ilmoitetaan tällaisista toimenpiteistä välittömästi.

Isäntämaan poliisilla ei ole oikeutta tulla komission lähetystön tiloihin muutoin kuin lähetystön päällikön pyynnöstä. Jos pääsyoikeus myönnetään, lähetystön henkilöstön on avustettava poliisia tarvittaessa.

| c) | Aseistautuneilla henkilöillä ei ole pääsyä komission lähetystörakennuksiin ilman lähetystön päällikön antamaa kirjallista lupaa. |
| --- | --- |

c)

Aseistautuneilla henkilöillä ei ole pääsyä komission lähetystörakennuksiin ilman lähetystön päällikön antamaa kirjallista lupaa.

| d) | Lähetystörakennuksiin ei saa päästää eläimiä lukuun ottamatta koiria, joita käytetään lähetystötilojen tarkastamiseen, komission tilojen vartioimiseen käytettäviä partiokoiria, sokeain opaskoiria ja kuulokoiria. |
| --- | --- |

d)

Lähetystörakennuksiin ei saa päästää eläimiä lukuun ottamatta koiria, joita käytetään lähetystötilojen tarkastamiseen, komission tilojen vartioimiseen käytettäviä partiokoiria, sokeain opaskoiria ja kuulokoiria.

| e) | Komission lähetystörakennuksissa ei saa ilman lähetystön päällikön etukäteen antamaa lupaa kuvata, videoida tai nauhoittaa muutoin kuin virantoimituksen edellyttämissä tilanteissa. |
| --- | --- |

e)

Komission lähetystörakennuksissa ei saa ilman lähetystön päällikön etukäteen antamaa lupaa kuvata, videoida tai nauhoittaa muutoin kuin virantoimituksen edellyttämissä tilanteissa.

4.6   Pääsy pysäköintihalleihin ja pysäköintialueille

| a) | Vain kuljettajat, joilla on voimassa oleva ajoneuvon kulkulupa ja voimassa oleva henkilöstökortti, kulkukortti tai kulkulupa, voivat tuoda auton komission lähetystön pysäköintihalleihin tai pysäköintialueille. Kaikilla muillakin auton matkustajilla on oltava voimassa oleva lupa tulla lähetystörakennuksiin. Henkilöstö- ja kulkukortit on näytettävä pyydettäessä. |
| --- | --- |

a)

Vain kuljettajat, joilla on voimassa oleva ajoneuvon kulkulupa ja voimassa oleva henkilöstökortti, kulkukortti tai kulkulupa, voivat tuoda auton komission lähetystön pysäköintihalleihin tai pysäköintialueille. Kaikilla muillakin auton matkustajilla on oltava voimassa oleva lupa tulla lähetystörakennuksiin. Henkilöstö- ja kulkukortit on näytettävä pyydettäessä.

| b) | Kaikilla ajoneuvoilla, jotka pyrkivät komission pysäköintihalleihin tai pysäköintialueille, lukuun ottamatta asianmukaisesti merkittyjä komission virka-autoja, on oltava voimassa oleva ajoneuvon kulkulupa selvästi näkyvillä sekä rakennukseen saavuttaessa että koko sen ajan, jonka ajoneuvo on pysäköitynä. |
| --- | --- |

b)

Kaikilla ajoneuvoilla, jotka pyrkivät komission pysäköintihalleihin tai pysäköintialueille, lukuun ottamatta asianmukaisesti merkittyjä komission virka-autoja, on oltava voimassa oleva ajoneuvon kulkulupa selvästi näkyvillä sekä rakennukseen saavuttaessa että koko sen ajan, jonka ajoneuvo on pysäköitynä.

| c) | Komission virkamiehelle voidaan antaa vain yksi ajoneuvon kulkulupa. Virkamiehen on palautettava lupa, jos hän saa uuden luvan. Uutta lupaa ei myönnetä ennen kuin entinen lupa on palautettu. Jos lupa katoaa tai varastetaan, asiasta on tehtävä virallinen ilmoitus komission lähetystön päällikölle. |
| --- | --- |

c)

Komission virkamiehelle voidaan antaa vain yksi ajoneuvon kulkulupa. Virkamiehen on palautettava lupa, jos hän saa uuden luvan. Uutta lupaa ei myönnetä ennen kuin entinen lupa on palautettu. Jos lupa katoaa tai varastetaan, asiasta on tehtävä virallinen ilmoitus komission lähetystön päällikölle.

| d) | Komission lähetystön päällikkö voi turvallisuussyistä kieltää pääsyn lähetystön pysäköintihalleihin tai pysäköintialueille. |
| --- | --- |

d)

Komission lähetystön päällikkö voi turvallisuussyistä kieltää pääsyn lähetystön pysäköintihalleihin tai pysäköintialueille.

| e) | Kiireellisiin ja poikkeuksellisiin toimenpiteisiin saatetaan ryhtyä pysäköintihalleihin, pysäköintialueille tai komission lähetystön välittömään läheisyyteen pysäköityjen ajoneuvojen turvallisuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

e)

Kiireellisiin ja poikkeuksellisiin toimenpiteisiin saatetaan ryhtyä pysäköintihalleihin, pysäköintialueille tai komission lähetystön välittömään läheisyyteen pysäköityjen ajoneuvojen turvallisuuden varmistamiseksi.

4.7   Postin jakelu

| a) | Kaikelle ulkopuolelta saapuvalle tavallisuudesta poikkeavalle tai epäilyttävälle postille diplomaattipostia lukuun ottamatta tehdään ylimääräinen turvatarkastus. |
| --- | --- |

a)

Kaikelle ulkopuolelta saapuvalle tavallisuudesta poikkeavalle tai epäilyttävälle postille diplomaattipostia lukuun ottamatta tehdään ylimääräinen turvatarkastus.

| b) | Ulkopuolista postia ei saa tuoda suoraan komission lähetystörakennuksessa olevalle vastaanottajalle, ellei siitä ole ilmoitettu lähetystön päällikölle, joka on asian hyväksynyt. |
| --- | --- |

b)

Ulkopuolista postia ei saa tuoda suoraan komission lähetystörakennuksessa olevalle vastaanottajalle, ellei siitä ole ilmoitettu lähetystön päällikölle, joka on asian hyväksynyt.

4.8   Arvoesineet

Komission lähetystön henkilöstön, jonka hallussa on komission omaisuutta, on ryhdyttävä tarvittaviin varotoimiin omaisuuden asianmukaisen käytön ja säilytyksen varmistamiseksi ja sen vahingoittumisen, katoamisen tai luvattoman käytön estämiseksi.

4.9   Turvallisuus komission lähetystötilojen läheisyydessä

| a) | Komission lähetystörakennuksessa työskentelevien henkilöiden on ilmoitettava henkilöistä, jotka tarkkailevat lähetystörakennusta tai yrittävät päästä luvattomasti sisään. Heidän on ilmoitettava lähetystön päällikölle välittömästi komission lähetystön rakennusten läheisyydessä olevista epäilyttävistä ajoneuvoista, esineistä tai henkilöistä. |
| --- | --- |

a)

Komission lähetystörakennuksessa työskentelevien henkilöiden on ilmoitettava henkilöistä, jotka tarkkailevat lähetystörakennusta tai yrittävät päästä luvattomasti sisään. Heidän on ilmoitettava lähetystön päällikölle välittömästi komission lähetystön rakennusten läheisyydessä olevista epäilyttävistä ajoneuvoista, esineistä tai henkilöistä.

| b) | Lähetystön tiloissa työskentelevien henkilöiden on poistuessaan lähetystön tiloista illalla, ennen viikonloppua ja lomia varmistettava erityisen huolellisesti, että ikkunat ovat kiinni ja, tarvittaessa, että ovet on suljettu ja valot sammutettu. |
| --- | --- |

b)

Lähetystön tiloissa työskentelevien henkilöiden on poistuessaan lähetystön tiloista illalla, ennen viikonloppua ja lomia varmistettava erityisen huolellisesti, että ikkunat ovat kiinni ja, tarvittaessa, että ovet on suljettu ja valot sammutettu.

| c) | Kun ulkosuhteiden pääosaston pääjohtaja saa tiedon tapahtumista, jotka saattavat vaikuttaa turvallisuuteen, tai välikohtauksista komission lähetystön ulkopuolella tai läheisyydessä, hän ilmoittaa asiasta välittömästi lähetystön päällikölle, joka ryhtyy välittömästi tarvittaviin turvatoimiin henkilöiden tai ajoneuvojen luvattoman pääsyn estämiseksi. Tarvittaessa hän ottaa yhteyttä isäntämaan viranomaisiin. |
| --- | --- |

c)

Kun ulkosuhteiden pääosaston pääjohtaja saa tiedon tapahtumista, jotka saattavat vaikuttaa turvallisuuteen, tai välikohtauksista komission lähetystön ulkopuolella tai läheisyydessä, hän ilmoittaa asiasta välittömästi lähetystön päällikölle, joka ryhtyy välittömästi tarvittaviin turvatoimiin henkilöiden tai ajoneuvojen luvattoman pääsyn estämiseksi. Tarvittaessa hän ottaa yhteyttä isäntämaan viranomaisiin.

4.10   Turvallisuus komission lähetystön tiloissa

Komission lähetystön päällikkö määrittelee turvajärjestelyihin liittyvät vaatimukset, tehtävät ja ohjeet, joita sovelletaan kaikkiin henkilöihin lähetystörakennuksissa ja sitä ympäröivillä alueilla.

4.11   Komission lähetystön päällikön toimet vaaratilanteissa

| a) | Vakavissa loukkaantumistapauksissa kuka tahansa henkilöstön jäsen voi soittaa paikalliseen ensiapupalveluun. |
| --- | --- |

a)

Vakavissa loukkaantumistapauksissa kuka tahansa henkilöstön jäsen voi soittaa paikalliseen ensiapupalveluun.

| b) | Tarvittaviin toimiin on ryhdyttävä sen varmistamiseksi, että lähetystörakennus ei jää vartioimatta. |
| --- | --- |

b)

Tarvittaviin toimiin on ryhdyttävä sen varmistamiseksi, että lähetystörakennus ei jää vartioimatta.

4.12   Toimet komission lähetystön toimitilojen ulkopuolella pidettävän mielenosoituksen yhteydessä

| a) | Jos komission lähetystötilojen välittömässä läheisyydessä pidetään mielenosoitus, vastaanotto- ja pysäköintialueiden henkilöstön on ilmoitettava asiasta lähetystön päällikölle, joka ryhtyy suojatoimiin ja antaa määräyksiä rakennuksen turvallisuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

a)

Jos komission lähetystötilojen välittömässä läheisyydessä pidetään mielenosoitus, vastaanotto- ja pysäköintialueiden henkilöstön on ilmoitettava asiasta lähetystön päällikölle, joka ryhtyy suojatoimiin ja antaa määräyksiä rakennuksen turvallisuuden varmistamiseksi.

| b) | Tilanteissa, joissa hyökkäys lähetystötiloihin on todennäköinen, lähetystön päällikkö antaa erityismääräyksiä kaikille yksiköille ja lähetystön työntekijöille, joita asia koskee, ja ilmoittaa asiasta välittömästi ulkosuhteiden pääosastolle, joka puolestaan ilmoittaa asiasta komission turvallisuuslinjan johtajalle. Tarvittaviin toimiin ryhdytään uhan luonteesta riippuen. |
| --- | --- |

b)

Tilanteissa, joissa hyökkäys lähetystötiloihin on todennäköinen, lähetystön päällikkö antaa erityismääräyksiä kaikille yksiköille ja lähetystön työntekijöille, joita asia koskee, ja ilmoittaa asiasta välittömästi ulkosuhteiden pääosastolle, joka puolestaan ilmoittaa asiasta komission turvallisuuslinjan johtajalle. Tarvittaviin toimiin ryhdytään uhan luonteesta riippuen.

4.13   Komission lähetystötiloihin tunkeutuminen

| a) | Kaikkien henkilöiden, joilla on oikeus oleskella lähetystön tiloissa, on kannettava mukanaan näkyvästi esillä henkilöstökorttia tai voimassa olevaa kulkulupaa. Henkilöitä, joilla ei ole henkilöstökorttia tai voimassa olevaa kulkulupaa, voidaan vaatia poistumaan lähetystön tiloista välittömästi kulunvalvonnasta vastaavan henkilöstön tai lähetystön päällikön asianmukaisesti nimittämän virkamiehen käskystä. |
| --- | --- |

a)

Kaikkien henkilöiden, joilla on oikeus oleskella lähetystön tiloissa, on kannettava mukanaan näkyvästi esillä henkilöstökorttia tai voimassa olevaa kulkulupaa. Henkilöitä, joilla ei ole henkilöstökorttia tai voimassa olevaa kulkulupaa, voidaan vaatia poistumaan lähetystön tiloista välittömästi kulunvalvonnasta vastaavan henkilöstön tai lähetystön päällikön asianmukaisesti nimittämän virkamiehen käskystä.

| b) | Jos komission lähetystön tiloihin yritetään tunkeutua laittomasti, lähetystön virkamiesten on suljettava ensin toimistot, kassakaapit ja lukot, mikäli he eivät itse ole fyysisesti vaarassa. Heidän on ilmoitettava asiasta välittömästi ulkosuhteiden pääosaston pääjohtajalle ja pyydettävä ohjeet siitä, miten toimitaan ja mille yksiköille asiasta on ilmoitettava. |
| --- | --- |

b)

Jos komission lähetystön tiloihin yritetään tunkeutua laittomasti, lähetystön virkamiesten on suljettava ensin toimistot, kassakaapit ja lukot, mikäli he eivät itse ole fyysisesti vaarassa. Heidän on ilmoitettava asiasta välittömästi ulkosuhteiden pääosaston pääjohtajalle ja pyydettävä ohjeet siitä, miten toimitaan ja mille yksiköille asiasta on ilmoitettava.

| c) | Ulkosuhteiden pääosaston pääjohtaja ryhtyy tarvittaviin toimiin yhdessä komission turvallisuuslinjan johtajan kanssa ongelman ratkaisemiseksi. Hän voi ottaa yhteyttä isäntämaan viranomaisiin, myös poliisiin, avun saamiseksi. |
| --- | --- |

c)

Ulkosuhteiden pääosaston pääjohtaja ryhtyy tarvittaviin toimiin yhdessä komission turvallisuuslinjan johtajan kanssa ongelman ratkaisemiseksi. Hän voi ottaa yhteyttä isäntämaan viranomaisiin, myös poliisiin, avun saamiseksi.

4.14   Epäilyttävien henkilöiden läsnäolo komission lähetystön tiloissa

| a) | Komission lähetystön tiloissa työskentelevien henkilöiden ja komission omaisuuden suojelemiseksi kaikkien lähetystön henkilöstön jäsenten on ilmoitettava henkilöistä, jotka käyttäytyvät omituisesti tai epäilyttävästi. Lähetystön henkilöstöllä on velvollisuus ilmoittaa tällaisista henkilöistä lähetystön päällikölle. |
| --- | --- |

a)

Komission lähetystön tiloissa työskentelevien henkilöiden ja komission omaisuuden suojelemiseksi kaikkien lähetystön henkilöstön jäsenten on ilmoitettava henkilöistä, jotka käyttäytyvät omituisesti tai epäilyttävästi. Lähetystön henkilöstöllä on velvollisuus ilmoittaa tällaisista henkilöistä lähetystön päällikölle.

| b) | Komission lähetystön päällikölle ilmoitetaan välittömästi kaikista epäilyttävistä tai luvattomista tunkeutumisista komission rakennuksiin. Ulkosuhteiden pääosaston pääjohtaja antaa aina viipymättä ohjeet siitä, miten toimitaan ja mille yksiköille asiasta on ilmoitettava. |
| --- | --- |

b)

Komission lähetystön päällikölle ilmoitetaan välittömästi kaikista epäilyttävistä tai luvattomista tunkeutumisista komission rakennuksiin. Ulkosuhteiden pääosaston pääjohtaja antaa aina viipymättä ohjeet siitä, miten toimitaan ja mille yksiköille asiasta on ilmoitettava.

4.15   Pommiuhka

| a) | Jos komission lähetystön tiloissa työskentelevä henkilö saa pommiuhkauksen, hänen on ilmoitettava siitä välittömästi ulkosuhteiden pääosaston pääjohtajalle. Tämä yrittää saada mahdollisimman paljon tietoa puhelimessa olevalta henkilöltä tai jätetystä viestistä. |
| --- | --- |

a)

Jos komission lähetystön tiloissa työskentelevä henkilö saa pommiuhkauksen, hänen on ilmoitettava siitä välittömästi ulkosuhteiden pääosaston pääjohtajalle. Tämä yrittää saada mahdollisimman paljon tietoa puhelimessa olevalta henkilöltä tai jätetystä viestistä.

| b) | Ulkosuhteiden pääosaston pääjohtaja antaa ohjeet siitä, miten toimitaan, ja ilmoittaa asiasta viipymättä ulkosuhteista vastaavalle komission jäsenelle, joka puolestaan ilmoittaa turvallisuusasioista vastaavalle komission jäsenelle. |
| --- | --- |

b)

Ulkosuhteiden pääosaston pääjohtaja antaa ohjeet siitä, miten toimitaan, ja ilmoittaa asiasta viipymättä ulkosuhteista vastaavalle komission jäsenelle, joka puolestaan ilmoittaa turvallisuusasioista vastaavalle komission jäsenelle.

| c) | Komission lähetystön päällikkö voi päättää isäntämaan toimivaltaisten viranomaisten (esim. pelastuspalvelun) pyynnöstä evakuoida lähetystörakennuksen. Ulkosuhteiden pääosaston pääjohtaja pidetään koko ajan ajan tasalla. |
| --- | --- |

c)

Komission lähetystön päällikkö voi päättää isäntämaan toimivaltaisten viranomaisten (esim. pelastuspalvelun) pyynnöstä evakuoida lähetystörakennuksen. Ulkosuhteiden pääosaston pääjohtaja pidetään koko ajan ajan tasalla.

4.16   Epäilyttävät paketit tai muut esineet

| a) | Komission lähetystön virkamiehen tai henkilöstön jäsenen on ilmoitettava välittömästi lähetystön päällikölle epäilyttävästä paketista tai muusta esineestä. Epäilyttävän paketin tai muun epäilyttävän esineen ympärille rajataan riittävä suoja-alue. Kukaan ei saa millään tavoin käsitellä epäilyttävää pakettia tai esinettä. Langattomien viestimien käyttö on kiellettävä tapahtumapaikan läheisyydessä. |
| --- | --- |

a)

Komission lähetystön virkamiehen tai henkilöstön jäsenen on ilmoitettava välittömästi lähetystön päällikölle epäilyttävästä paketista tai muusta esineestä. Epäilyttävän paketin tai muun epäilyttävän esineen ympärille rajataan riittävä suoja-alue. Kukaan ei saa millään tavoin käsitellä epäilyttävää pakettia tai esinettä. Langattomien viestimien käyttö on kiellettävä tapahtumapaikan läheisyydessä.

| b) | Arvioituaan uhan ja tilanteen vakavuuden lähetystön päällikkö ottaa yhteyttä isäntämaan viranomaisiin. |
| --- | --- |

b)

Arvioituaan uhan ja tilanteen vakavuuden lähetystön päällikkö ottaa yhteyttä isäntämaan viranomaisiin.

4.17   Todistusaineiston suojaaminen

Jos komission lähetystön tiloissa tapahtuu rikkomus tai rikos, tapahtuman silminnäkijöiden on otettava yhteyttä lähetystön päällikköön, joka ryhtyy tarvittaviin toimiin. Silminnäkijät eivät saa koskea mahdolliseen todistusaineistoon.

---

| 6.2.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 32/161 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 32/161

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 18 päivänä joulukuuta 2006,

väliaikaisesta kokeesta tiettyjen rehukasvien siementen erän enimmäispainon nostamiseksi neuvoston direktiivin 66/401/ETY mukaisesti

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 6572)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/66/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon rehukasvien siementen pitämisestä kaupan 14 päivänä kesäkuuta 1966 annetun neuvoston direktiivin 66/401/ETY (1) ja erityisesti sen 13 a artiklan

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivissä 66/401/ETY säädetään siementen testauksen yhteydessä noudatettavasta erän enimmäispainosta siementen erien heterogeenisuuden välttämiseksi. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivissä 66/401/ETY säädetään siementen testauksen yhteydessä noudatettavasta erän enimmäispainosta siementen erien heterogeenisuuden välttämiseksi.

| (2) | Muutokset siementuotannossa ja kaupanpitämisen käytänteissä, erityisesti siementuotannon määrässä ja siementen kuljetusmenetelmissä irtolastikuljetukset mukaan luettuina, saattavat edellyttää heinäkasvien siementen erän enimmäispainon nostamista. |
| --- | --- |

(2)

Muutokset siementuotannossa ja kaupanpitämisen käytänteissä, erityisesti siementuotannon määrässä ja siementen kuljetusmenetelmissä irtolastikuljetukset mukaan luettuina, saattavat edellyttää heinäkasvien siementen erän enimmäispainon nostamista.

| (3) | Komission (2) päätöksellä 2002/454/EY järjestettiin tiettyjen rehukasvien siementen erän enimmäispainon nostamiseksi direktiivin 66/401/ETY mukaisesti väliaikainen koe, jonka oli määrä päättyä 1 päivänä kesäkuuta 2003. Yksikään siemenyritys ei kuitenkaan osallistunut kokeeseen, koska päätöksessä vaadittiin, että heterogeenisuustesti on tehtävä jokaiselle kokeen aikana tuotetulle siemenerälle, mikä aiheuttaa suuria lisäkustannuksia. |
| --- | --- |

(3)

Komission (2) päätöksellä 2002/454/EY järjestettiin tiettyjen rehukasvien siementen erän enimmäispainon nostamiseksi direktiivin 66/401/ETY mukaisesti väliaikainen koe, jonka oli määrä päättyä 1 päivänä kesäkuuta 2003. Yksikään siemenyritys ei kuitenkaan osallistunut kokeeseen, koska päätöksessä vaadittiin, että heterogeenisuustesti on tehtävä jokaiselle kokeen aikana tuotetulle siemenerälle, mikä aiheuttaa suuria lisäkustannuksia.

| (4) | Nykyisen kansainvälisen käytännön eli ISTA:n toimeenpanevan komitean 10 päivänä helmikuuta 2006 ja taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön OECD:n ministerineuvoston 24 päivänä toukokuuta 2006 hyväksymän kansainvälisen siementestausjärjestön ISTA:n ja kansainvälisen siemenliiton ISF:n teknisen protokollan mukaan sallitaan menettelyt, joilla nostetaan erän enimmäispainoa heinäkasvien osalta. |
| --- | --- |

(4)

Nykyisen kansainvälisen käytännön eli ISTA:n toimeenpanevan komitean 10 päivänä helmikuuta 2006 ja taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön OECD:n ministerineuvoston 24 päivänä toukokuuta 2006 hyväksymän kansainvälisen siementestausjärjestön ISTA:n ja kansainvälisen siemenliiton ISF:n teknisen protokollan mukaan sallitaan menettelyt, joilla nostetaan erän enimmäispainoa heinäkasvien osalta.

| (5) | Olisi järjestettävä väliaikainen koe heinäkasvien siementen erän enimmäispainon nostamiseksi, jotta voidaan testata käytännössä, missä olosuhteissa tuotantolaitokset pystyvät tuottamaan riittävän homogeenisiä suuria siemeneriä. |
| --- | --- |

(5)

Olisi järjestettävä väliaikainen koe heinäkasvien siementen erän enimmäispainon nostamiseksi, jotta voidaan testata käytännössä, missä olosuhteissa tuotantolaitokset pystyvät tuottamaan riittävän homogeenisiä suuria siemeneriä.

| (6) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat maataloudessa, puutarhaviljelyssä ja metsätaloudessa käytettäviä siemeniä ja lisäysaineistoa käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat maataloudessa, puutarhaviljelyssä ja metsätaloudessa käytettäviä siemeniä ja lisäysaineistoa käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Poiketen siitä, mitä direktiivin 66/401/ETY 7 artiklan 2 kohdassa ja kyseisen direktiivin liitteessä III säädetään, väliaikaiseen kokeeseen osallistuvien jäsenvaltioiden ja kyseisen direktiivin liitteessä III ”GRAMINEAE”-otsakkeen alla sarakkeessa 1 lueteltujen lajien siementen osalta erän enimmäispaino on 25 tonnia.

2.   Väliaikaiseen kokeeseen osallistuvien jäsenvaltioiden on noudatettava direktiivissä 66/401/ETY säädettyjen edellytysten lisäksi tämän päätöksen liitteessä säädettyjä edellytyksiä.

3.   Kokeeseen osallistuvien jäsenvaltioiden on ilmoitettava tästä komissiolle. Jäsenvaltiot voivat peruuttaa osallistumisensa kokeeseen milloin tahansa ilmoittamalla siitä komissiolle.

2 artikla

Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille raportit kunkin vuoden kokeen tuloksista seuraavan vuoden 31 päivään maaliskuuta mennessä.

3 artikla

Väliaikainen koe alkaa 1 päivänä tammikuuta 2007 ja päättyy 30 päivänä kesäkuuta 2012.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 18 päivänä joulukuuta 2006.

Komission puolesta

Markos KYPRIANOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL  125, 11.7.1966, s. 2298/66. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2004/117/EY (EUVL L 14, 18.1.2005, s. 18).

1

(2)  EYVL L 155, 14.6.2002, s. 57.

2

---

LIITE

Edellä olevassa 1 artiklassa tarkoitetut edellytykset ovat seuraavat:

| a) | poikettaessa Gramineae-siementen erien enimmäiskoosta on noudatettava OECD:n ministerineuvoston 24 päivänä toukokuuta 2006 hyväksymän rehukasvien siementen erän kokoa koskevan ISTA/ISF-kokeen (1) vaatimuksia; |
| --- | --- |

a)

poikettaessa Gramineae-siementen erien enimmäiskoosta on noudatettava OECD:n ministerineuvoston 24 päivänä toukokuuta 2006 hyväksymän rehukasvien siementen erän kokoa koskevan ISTA/ISF-kokeen (1) vaatimuksia;

| b) | varmentamisesta vastaavan viranomaisen on virallisesti hyväksyttävä siementuottajat; |
| --- | --- |

b)

varmentamisesta vastaavan viranomaisen on virallisesti hyväksyttävä siementuottajat;

| c) | direktiivissä 66/401/ETY kuvatussa virallisessa etiketissä on mainittava ilmaisun ”EY-säännöt ja -vaatimukset” jälkeen tämän päätöksen numero; |
| --- | --- |

c)

direktiivissä 66/401/ETY kuvatussa virallisessa etiketissä on mainittava ilmaisun ”EY-säännöt ja -vaatimukset” jälkeen tämän päätöksen numero;

| d) | väliaikaiseen kokeeseen osallistuvan jäsenvaltion yhteisön vertailukokeita varten toimittamien näytteiden on oltava peräisin tämän kokeen mukaisesti virallisesti varmennetuista siemeneristä; ja |
| --- | --- |

d)

väliaikaiseen kokeeseen osallistuvan jäsenvaltion yhteisön vertailukokeita varten toimittamien näytteiden on oltava peräisin tämän kokeen mukaisesti virallisesti varmennetuista siemeneristä; ja

| e) | varmentamisesta vastaava viranomainen seuraa koetta ja tarkistaa tarvittaessa enintään 5 prosenttia heterogeenisuustesteistä. |
| --- | --- |

e)

varmentamisesta vastaava viranomainen seuraa koetta ja tarkistaa tarvittaessa enintään 5 prosenttia heterogeenisuustesteistä.

---

(1)  http://www.seedtest.org/en/content —-1—1039.html)

---

| 6.2.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 32/164 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 32/164

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 18 päivänä joulukuuta 2006,

jäsenvaltioiden mahdollisuudesta pidentää uuden tehoaineen tritosulfuronin väliaikaisia lupia

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 6573)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/67/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta 15 päivänä heinäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/414/ETY (1) ja erityisesti sen 8 artiklan 1 kohdan neljännen alakohdan

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivin 91/414/ETY 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti Saksa vastaanotti kesäkuussa 2001 BASF AG:ltä hakemuksen tritosulfuroni-nimisen tehoaineen sisällyttämisestä direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I. Komission päätöksessä 2002/268/EY (2) vahvistettiin, että asiakirja-aineisto oli täydellinen ja että sen voitiin periaatteessa katsoa täyttävän kyseisen direktiivin liitteissä II ja III säädetyt tietovaatimukset. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivin 91/414/ETY 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti Saksa vastaanotti kesäkuussa 2001 BASF AG:ltä hakemuksen tritosulfuroni-nimisen tehoaineen sisällyttämisestä direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I. Komission päätöksessä 2002/268/EY (2) vahvistettiin, että asiakirja-aineisto oli täydellinen ja että sen voitiin periaatteessa katsoa täyttävän kyseisen direktiivin liitteissä II ja III säädetyt tietovaatimukset.

| (2) | Asiakirja-aineiston täydellisyys oli syytä varmistaa, jotta sitä voitaisiin tarkastella yksityiskohtaisesti ja jotta jäsenvaltioilla olisi mahdollisuus myöntää asianomaista tehoainetta sisältäville kasvinsuojeluaineille väliaikainen lupa enintään kolmeksi vuodeksi noudattaen samalla direktiivin 91/414/ETY 8 artiklan 1 kohdassa säädettyjä edellytyksiä, erityisesti edellytystä tehdä yksityiskohtainen arviointi tehoaineesta ja kasvinsuojeluaineesta kyseisen direktiivin vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Asiakirja-aineiston täydellisyys oli syytä varmistaa, jotta sitä voitaisiin tarkastella yksityiskohtaisesti ja jotta jäsenvaltioilla olisi mahdollisuus myöntää asianomaista tehoainetta sisältäville kasvinsuojeluaineille väliaikainen lupa enintään kolmeksi vuodeksi noudattaen samalla direktiivin 91/414/ETY 8 artiklan 1 kohdassa säädettyjä edellytyksiä, erityisesti edellytystä tehdä yksityiskohtainen arviointi tehoaineesta ja kasvinsuojeluaineesta kyseisen direktiivin vaatimusten mukaisesti.

| (3) | Tämän tehoaineen vaikutukset ihmisten terveyteen ja ympäristöön on arvioitu direktiivin 91/414/ETY 6 artiklan 2 ja 4 kohdan säännösten mukaisesti hakijan ehdottamien käyttötarkoitusten osalta. Esittelevä jäsenvaltio toimitti komissiolle arviointikertomuksen luonnoksen 5 päivänä syyskuuta 2002. |
| --- | --- |

(3)

Tämän tehoaineen vaikutukset ihmisten terveyteen ja ympäristöön on arvioitu direktiivin 91/414/ETY 6 artiklan 2 ja 4 kohdan säännösten mukaisesti hakijan ehdottamien käyttötarkoitusten osalta. Esittelevä jäsenvaltio toimitti komissiolle arviointikertomuksen luonnoksen 5 päivänä syyskuuta 2002.

| (4) | Esittelevän jäsenvaltion toimitettua arviointikertomusluonnoksen on käynyt ilmi, että hakijalta on pyydettävä lisätietoja, joista esittelevän jäsenvaltion on niitä tarkasteltuaan toimitettava arviointi. Asiakirja-aineiston tarkastelu on sen vuoksi edelleen käynnissä, eikä arviointia ole mahdollista saada päätökseen direktiivissä 91/414/ETY säädetyssä määräajassa. |
| --- | --- |

(4)

Esittelevän jäsenvaltion toimitettua arviointikertomusluonnoksen on käynyt ilmi, että hakijalta on pyydettävä lisätietoja, joista esittelevän jäsenvaltion on niitä tarkasteltuaan toimitettava arviointi. Asiakirja-aineiston tarkastelu on sen vuoksi edelleen käynnissä, eikä arviointia ole mahdollista saada päätökseen direktiivissä 91/414/ETY säädetyssä määräajassa.

| (5) | Koska arvioinnissa ei toistaiseksi ole ilmennyt välittömiä huolenaiheita, jäsenvaltioille olisi annettava mahdollisuus pidentää kyseistä tehoainetta sisältäville kasvinsuojeluaineille myönnettyjä väliaikaisia lupia 24 kuukauden ajaksi direktiivin 91/414/ETY 8 artiklan mukaisesti, jotta asiakirja-aineiston tarkastelua voidaan jatkaa. Tämän 24 kuukauden ajanjakson oletetaan olevan riittävä arviointi- ja päätösmenettelyn saattamiseksi loppuun, jotta tritosulfuronin mahdollisesta sisällyttämisestä liitteeseen I voidaan tehdä päätös. |
| --- | --- |

(5)

Koska arvioinnissa ei toistaiseksi ole ilmennyt välittömiä huolenaiheita, jäsenvaltioille olisi annettava mahdollisuus pidentää kyseistä tehoainetta sisältäville kasvinsuojeluaineille myönnettyjä väliaikaisia lupia 24 kuukauden ajaksi direktiivin 91/414/ETY 8 artiklan mukaisesti, jotta asiakirja-aineiston tarkastelua voidaan jatkaa. Tämän 24 kuukauden ajanjakson oletetaan olevan riittävä arviointi- ja päätösmenettelyn saattamiseksi loppuun, jotta tritosulfuronin mahdollisesta sisällyttämisestä liitteeseen I voidaan tehdä päätös.

| (6) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten hyvinvointia käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten hyvinvointia käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Jäsenvaltiot voivat pidentää tritosulfuronia sisältäville kasvinsuojelutuotteille myönnettyjä väliaikaisia lupia enintään 24 kuukauden pituiseksi ajaksi tämän päätöksen tekopäivästä.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 18. joulukuuta 2006.

Komission puolesta

Komission jäsen

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EYVL L 230, 19.8.1991, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2006/75/EY (EUVL L 248, 12.9.2006, s. 3).

1

(2)  EYVL L 92, 9.4.2002, s. 34.

2

---

| 6.2.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 32/165 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 32/165

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 18 päivänä joulukuuta 2006,

Latvian tasavallan pyynnöstä soveltaa alennettua arvonlisäverokantaa kotitalouksien kaukolämpö-, maakaasu- ja sähkötoimituksiin

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 6592)

(Ainoastaan latviankielinen teksti on todistusvoimainen)

(2007/68/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon jäsenvaltioiden liikevaihtoverojärjestelmän yhdenmukaistamisesta — yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste 17 päivänä toukokuuta 1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY (1) ja erityisesti sen 12 artiklan 3 kohdan b alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Latvian tasavalta ilmoitti 19 päivänä huhtikuuta 2006 komissiolle lähettämässään alkuperäisessä pyynnössä ja tämän jälkeen 10 päivänä heinäkuuta 2006 vastaanotetuksi kirjatussa muodollisessa kirjeessä aikeestaan soveltaa alennettua arvonlisäverokantaa kotitalouksien kaukolämpö-, maakaasu- ja sähkötoimituksiin. Latvian esittämän määritelmän mukaan kotitalouksia ovat kaikki loppukuluttajat, joiden kanssa on tehty sopimukset kyseessä olevista toimituksista samaan tapaan kuin luonnollisten henkilöiden kanssa. |
| --- | --- |

(1)

Latvian tasavalta ilmoitti 19 päivänä huhtikuuta 2006 komissiolle lähettämässään alkuperäisessä pyynnössä ja tämän jälkeen 10 päivänä heinäkuuta 2006 vastaanotetuksi kirjatussa muodollisessa kirjeessä aikeestaan soveltaa alennettua arvonlisäverokantaa kotitalouksien kaukolämpö-, maakaasu- ja sähkötoimituksiin. Latvian esittämän määritelmän mukaan kotitalouksia ovat kaikki loppukuluttajat, joiden kanssa on tehty sopimukset kyseessä olevista toimituksista samaan tapaan kuin luonnollisten henkilöiden kanssa.

| (2) | Liittymissopimuksen liitteen VIII mukaisesti Latvialle annettiin direktiivin 77/388/ETY, (jäljempänä ’kuudes arvonlisäverodirektiivi’), 12 artiklan 3 kohdan a alakohdan säännöksistä poiketen lupa jatkaa 31 päivään joulukuuta 2004 arvonlisäveroa koskevaa poikkeusta, jota sovelletaan kotitalouksille myytävän kaukolämmön toimituksiin. Itse asiassa Latvia jatkoi kotitalouksien kaukolämpötoimitusten arvonlisäveroa koskevaa poikkeusta myös kyseisen päivämäärän jälkeen. |
| --- | --- |

(2)

Liittymissopimuksen liitteen VIII mukaisesti Latvialle annettiin direktiivin 77/388/ETY, (jäljempänä ’kuudes arvonlisäverodirektiivi’), 12 artiklan 3 kohdan a alakohdan säännöksistä poiketen lupa jatkaa 31 päivään joulukuuta 2004 arvonlisäveroa koskevaa poikkeusta, jota sovelletaan kotitalouksille myytävän kaukolämmön toimituksiin. Itse asiassa Latvia jatkoi kotitalouksien kaukolämpötoimitusten arvonlisäveroa koskevaa poikkeusta myös kyseisen päivämäärän jälkeen.

| (3) | Latvia haluaa soveltaa alennettua verokantaa (5 %) kotitalouksien kaukolämpö-, maakaasu- ja sähkötoimituksiin, mutta ei kaupallisiin tarkoituksiin tai muihin ammattimaisiin tarkoituksiin tapahtuviin toimituksiin. Tämä verokanta ei vääristä kilpailua eikä aiheuta verotuksesta johtuvia muutoksia kotitalouksille myytävän sähkön, kaasun tai kaukolämmön kulutuksessa. Tämä johtuu pääasiassa siitä, että teknis-teknologiselta kannalta kyseiset kolme tuotetta voidaan korvata keskenään ainoastaan silloin kun niitä käytetään lämmitykseen. Koska tätä alennettua arvonlisäverokantaa sovelletaan ainoastaan kotitalouksiin, se ei todennäköisesti vääristä kilpailua sellaisiin oikeushenkilöihin nähden, jotka käyttävät arvonlisäveron vähennysoikeutta ja jotka eivät siten vastaa arvonlisäveron loppukustannuksista. |
| --- | --- |

(3)

Latvia haluaa soveltaa alennettua verokantaa (5 %) kotitalouksien kaukolämpö-, maakaasu- ja sähkötoimituksiin, mutta ei kaupallisiin tarkoituksiin tai muihin ammattimaisiin tarkoituksiin tapahtuviin toimituksiin. Tämä verokanta ei vääristä kilpailua eikä aiheuta verotuksesta johtuvia muutoksia kotitalouksille myytävän sähkön, kaasun tai kaukolämmön kulutuksessa. Tämä johtuu pääasiassa siitä, että teknis-teknologiselta kannalta kyseiset kolme tuotetta voidaan korvata keskenään ainoastaan silloin kun niitä käytetään lämmitykseen. Koska tätä alennettua arvonlisäverokantaa sovelletaan ainoastaan kotitalouksiin, se ei todennäköisesti vääristä kilpailua sellaisiin oikeushenkilöihin nähden, jotka käyttävät arvonlisäveron vähennysoikeutta ja jotka eivät siten vastaa arvonlisäveron loppukustannuksista.

| (4) | Kuudennessa arvonlisäverodirektiivissä säädetyt maakaasun ja sähkön toimituspaikkaa koskevat arvonlisäverosäännöt muutettiin neuvoston direktiivillä 2003/92/EY (2). Sen varmistamiseksi, että jakeluverkon kautta tapahtuvat maakaasutoimitukset ja sähkötoimitukset verotetaan tosiasiallisessa kulutuspaikassa, niiden loppukäyttövaiheen toimitusta eli toimitusta kauppiailta ja jakelijoilta loppukäyttäjälle verotetaan paikassa, jossa asiakas tosiasiallisesti käyttää ja kuluttaa nämä tuotteet. Koska kaukolämpöä ei toimiteta rajojen yli, toimitukset ovat paikallisia eikä kuudennen arvonlisäverodirektiivin 12 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettua kilpailun vääristymisen vaaraa ole. |
| --- | --- |

(4)

Kuudennessa arvonlisäverodirektiivissä säädetyt maakaasun ja sähkön toimituspaikkaa koskevat arvonlisäverosäännöt muutettiin neuvoston direktiivillä 2003/92/EY (2). Sen varmistamiseksi, että jakeluverkon kautta tapahtuvat maakaasutoimitukset ja sähkötoimitukset verotetaan tosiasiallisessa kulutuspaikassa, niiden loppukäyttövaiheen toimitusta eli toimitusta kauppiailta ja jakelijoilta loppukäyttäjälle verotetaan paikassa, jossa asiakas tosiasiallisesti käyttää ja kuluttaa nämä tuotteet. Koska kaukolämpöä ei toimiteta rajojen yli, toimitukset ovat paikallisia eikä kuudennen arvonlisäverodirektiivin 12 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettua kilpailun vääristymisen vaaraa ole.

| (5) | Suunniteltu toimenpide, jossa alennettua arvonlisäverokantaa sovellettaisiin kotitalouksien kaukolämpö-, maakaasu- ja sähkötoimituksiin kuudennen arvonlisäverodirektiivin 12 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla, koskee ainoastaan toimituksia loppukuluttajille eikä sitä sovelleta toimituksiin, jotka suoritetaan verovelvollisille niiden kaupallisia, ammattimaisia tai muita taloudellisia tarkoituksia varten. |
| --- | --- |

(5)

Suunniteltu toimenpide, jossa alennettua arvonlisäverokantaa sovellettaisiin kotitalouksien kaukolämpö-, maakaasu- ja sähkötoimituksiin kuudennen arvonlisäverodirektiivin 12 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla, koskee ainoastaan toimituksia loppukuluttajille eikä sitä sovelleta toimituksiin, jotka suoritetaan verovelvollisille niiden kaupallisia, ammattimaisia tai muita taloudellisia tarkoituksia varten.

| (6) | Koska toimenpide koskee ainoastaan toimituksia loppukuluttajille eikä sitä sovelleta toimituksiin, jotka suoritetaan verovelvollisille niiden kaupallisia, ammattimaisia tai muita taloudellisia tarkoituksia varten, kilpailun vääristymisen vaaraa on pidennettävä olemattomana. Koska kuudennen arvonlisäverodirektiivin 12 artiklan 3 kohdan b alakohdassa säädetty edellytys täyttyy, Latvialle olisi annettava lupa soveltaa kyseistä toimenpidettä heti, kun tämä päätös on annettu tiedoksi, |
| --- | --- |

(6)

Koska toimenpide koskee ainoastaan toimituksia loppukuluttajille eikä sitä sovelleta toimituksiin, jotka suoritetaan verovelvollisille niiden kaupallisia, ammattimaisia tai muita taloudellisia tarkoituksia varten, kilpailun vääristymisen vaaraa on pidennettävä olemattomana. Koska kuudennen arvonlisäverodirektiivin 12 artiklan 3 kohdan b alakohdassa säädetty edellytys täyttyy, Latvialle olisi annettava lupa soveltaa kyseistä toimenpidettä heti, kun tämä päätös on annettu tiedoksi,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Latvia saa soveltaa komissiolle osoittamassaan ja 10 päivänä heinäkuuta 2006 vastaanotetuksi kirjatussa kirjeessä ilmoitettua toimenpidettä, jossa alennettua arvonlisäverokantaa sovelletaan kotitalouksien kaukolämpö-, maakaasu- ja sähkötoimituksiin tuotanto- ja toimitusedellytyksistä riippumatta.

2 artikla

Tässä päätöksessä kotitaloudet määritellään luonnollisiksi henkilöiksi, jotka ottavat vastaan 1 artiklassa tarkoitettuja toimituksia loppukulutustaan varten, joten niiden kaupallisia, ammattimaisia tai muita taloudellisia tarkoituksia varten suoritettavat toimitukset eivät kuulu tämän päätöksen soveltamisalaan.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Latvian tasavallalle.

Tehty Brysselissä 18 päivänä joulukuuta 2006.

Komission puolesta

Komission jäsen

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EYVL 145, 13.6.1977, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2006/69/EY (EUVL 221, 12.8.2006, s. 9).

1

(2)  EUVL 260, 11.10.2003, s. 8.

2

---

| 6.2.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 32/167 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 32/167

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 18 päivänä joulukuuta 2006,

luvan antamisesta Romanialle lykätä neuvoston direktiivin 2002/53/EY tiettyjen säännösten soveltamista tiettyjen viljelykasvilajikkeiden siementen kaupan pitämisen osalta

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 6568)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/69/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Bulgarian ja Romanian liittymissopimuksen ja erityisesti sen 4 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon Bulgarian ja Romanian liittymisasiakirjan ja erityisesti sen 42 artiklan

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Liittymisasiakirjan 42 artiklan nojalla komissio voi toteuttaa siirtymätoimenpiteitä, jos ne ovat tarpeen helpottamaan siirtymistä Bulgariassa ja Romaniassa voimassa olevasta järjestelmästä yhteisön eläinlääkintä- ja kasvinsuojelualan sääntöjen soveltamisesta johtuvaan järjestelmään. Näihin sääntöihin kuuluvat myös siementen kaupan pitämistä koskevat säännöt. |
| --- | --- |

(1)

Liittymisasiakirjan 42 artiklan nojalla komissio voi toteuttaa siirtymätoimenpiteitä, jos ne ovat tarpeen helpottamaan siirtymistä Bulgariassa ja Romaniassa voimassa olevasta järjestelmästä yhteisön eläinlääkintä- ja kasvinsuojelualan sääntöjen soveltamisesta johtuvaan järjestelmään. Näihin sääntöihin kuuluvat myös siementen kaupan pitämistä koskevat säännöt.

| (2) | Viljelykasvilajien yleisestä lajikeluettelosta 13 päivänä kesäkuuta 2002 annetussa neuvoston direktiivissä 2002/53/EY (1) säädetään, että direktiivin 2002/53/EY soveltamisalaan kuuluvien 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen viljelykasvilajien lajikkeiden siemeniä saa pitää kaupan ainoastaan, jos direktiivin 4 artiklan 1 kohdassa, 7 artiklassa ja 11 artiklassa olevat edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

(2)

Viljelykasvilajien yleisestä lajikeluettelosta 13 päivänä kesäkuuta 2002 annetussa neuvoston direktiivissä 2002/53/EY (1) säädetään, että direktiivin 2002/53/EY soveltamisalaan kuuluvien 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen viljelykasvilajien lajikkeiden siemeniä saa pitää kaupan ainoastaan, jos direktiivin 4 artiklan 1 kohdassa, 7 artiklassa ja 11 artiklassa olevat edellytykset täyttyvät.

| (3) | Tiettyjen lajikkeiden siementen pitäminen kaupan olisi kiellettävä Romaniassa liittymispäivästä lukien, jollei poikkeusta säännöksiin myönnetä. |
| --- | --- |

(3)

Tiettyjen lajikkeiden siementen pitäminen kaupan olisi kiellettävä Romaniassa liittymispäivästä lukien, jollei poikkeusta säännöksiin myönnetä.

| (4) | Jotta Romania voisi toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kyseessä olevat lajikkeet on hyväksytty yhteisön järjestelmän periaatteiden mukaisesti, sille olisi annettava lupa lykätä kolmen vuoden ajan liittymispäivästä lukien direktiivin 2002/53/EY soveltamista Romanian alueella kaupan pidettyjen sellaisten lajikkeiden siementen osalta, jotka on mainittu direktiivissä olevassa luettelossa muiden kuin direktiivin periaatteiden mukaisesti ja jotka kuuluvat Romanian 28 päivänä syyskuuta 2006 esittämän virallisen pyynnön piiriin. |
| --- | --- |

(4)

Jotta Romania voisi toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kyseessä olevat lajikkeet on hyväksytty yhteisön järjestelmän periaatteiden mukaisesti, sille olisi annettava lupa lykätä kolmen vuoden ajan liittymispäivästä lukien direktiivin 2002/53/EY soveltamista Romanian alueella kaupan pidettyjen sellaisten lajikkeiden siementen osalta, jotka on mainittu direktiivissä olevassa luettelossa muiden kuin direktiivin periaatteiden mukaisesti ja jotka kuuluvat Romanian 28 päivänä syyskuuta 2006 esittämän virallisen pyynnön piiriin.

| (5) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat maataloudessa, puutarhanviljelyssä ja metsätaloudessa käytettäviä siemeniä ja lisäysaineistoa käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat maataloudessa, puutarhanviljelyssä ja metsätaloudessa käytettäviä siemeniä ja lisäysaineistoa käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Poiketen siitä, mitä direktiivin 2002/53/EY 4 artiklan 1 kohdassa, 7 artiklassa ja 11 artiklassa säädetään, Romania voi lykätä direktiivin soveltamista kolmen vuoden ajan liittymispäivästä lukien tämän päätöksen liitteessä lueteltujen lajikkeiden siementen kaupan pitämisen osalta.

Tänä aikana siemeniä saa pitää kaupan ainoastaan Romanian alueella. Tämän päätöksen säännösten mukaiseen siemenerään kiinnitetyissä tai liitetyissä virallisissa ja muissa merkinnöissä tai asiakirjoissa on ilmaistava selkeästi, että siemenet on tarkoitettu pidettäväksi kaupan ainoastaan Romanian alueella.

2 artikla

Tätä päätöstä sovelletaan edellyttäen, että Bulgarian ja Romanian liittymissopimus tulee voimaan, ja tällöin liittymissopimuksen voimaantulopäivästä.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 18 päivänä joulukuuta 2006.

Komission puolesta

Komission jäsen

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EYVL L 193, 20.7.2002, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1829/2003 (EUVL L 268, 18.10.2003, s. 1).

1

---

LIITE

| Laji/Lajike |
| --- |
| Beta vulgaris L. — sokerijuurikas |
| Graf |
| Beta vulgaris L. — rehujuurikas |
| Lovrin 515 |
| Lovrin 628 |
| Dactylis glomerata L. |
| Magda |
| Marius (ant. Adrian) |
| Ovidiu |
| Poiana |
| Regent |
| Simina |
| Festuca arundinacea Schreber |
| Adela |
| Vio |
| Festuca pratensis Hudson |
| Postăvar |
| Tâmpa |
| Transilvan |
| Festuca rubra L. |
| Feruma |
| Măgurele 23 (ant. Pastoral) |
| Peisaj (ant. Tedi) |
| Lolium multiflorum Lam. |
| Ancuţa (ant. Anca) |
| Iuliana (ant. Iulia) |
| Lolium perenne L. |
| Martarom (ant. Marta) |
| Măgura |
| Lolium x boucheanum Kunth |
| Cătălin |
| Florin |
| Phleum pratense L. |
| Horia |
| Rarău |
| Tirom |
| Poa pratensis L. |
| Colina (ant. Fima) |
| Lotus corniculatus L. |
| Doru |
| Nicol (ant. Nico) |
| Oltim |
| Lupinus albus L. |
| Medi |
| Medicago sativa L. |
| Adin |
| Alina |
| Carina |
| Cosmina |
| Daniela (ant. Dana) |
| Dorinela (ant. Dorina) |
| Granat |
| Magnat |
| Mădălina |
| Opal (ant. Topaz) |
| Sandra |
| Satelit |
| Sigma |
| Tamas |
| Pisum sativum L. |
| Aurora |
| Dorica (ant. Dora) |
| Mona |
| Vedea |
| Trifolium alexandrinum L. |
| Viorel |
| Trifolium repens L. |
| Carmencita (ant. Carmen) |
| Carpatin |
| Danitim |
| Mioriţa |
| Trifolium pratense L. |
| Novac |
| Rotrif (ant. Roza) |
| Sătmărean |
| Vicia faba L. |
| Montana |
| Brassica napus L., var. napobrassica (L.) Rchb. |
| Ana Maria |
| Montana |
| Arachis hypogaea L. |
| Solar |
| Venus |
| Brassica napus L. (part.) |
| Diana |
| Doina |
| Perla |
| Cannabis sativa L. |
| Denise |
| Diana |
| Zenit |
| Carthamus tinctorius L. |
| CW1221 |
| CW4440 |
| Linum usitatissimum L. |
| Ada |
| Adria |
| Alexin |
| Alin |
| Bazil |
| Betalisa (ant. Elisa) |
| Codruţa |
| Cosmin |
| Cristina |
| Ferdinand (ant. Carolina) |
| Floriana |
| Florinda |
| Fluin |
| Iunia 96 |
| Louis |
| Luncavăţ (ant. Elena) |
| Martin |
| Monica |
| Nineta |
| Paula |
| Radu |
| Rareş |
| Sabena |
| Şumuleu |
| Vasilelin (ant. Iordan) |
| Sinapis alba L. |
| Alex |
| Petrana |
| Glycine max (L.) Merrill |
| Balkan |
| Columna |
| Daciana |
| Danubiana |
| Eugen |
| Felix |
| Granat (ant. Agat) |
| Kiskun Daniela |
| Onix |
| Perla |
| Proteinka |
| Românesc 99 |
| Safir |
| Stine 2250 |
| Triumf |
| Venera |
| Avena sativa L. |
| Jeremy |
| Mureş |
| Lovrin 1 |
| Lovrin 27 |
| Hordeum vulgare L.- ohra kaksitahoinen |
| Andreea |
| Bogdana (ant. Avânt) |
| Capriana |
| Daciana |
| Haşdate (ant. Aura) |
| Jubileu |
| Kristal |
| Laura |
| Maria |
| NS 525 |
| NS 529 |
| Romaniţa |
| Stindard |
| Hordeum vulgare L.- ohra monitahoinen |
| Amical (ant. Adi) |
| Andrei |
| Compact |
| Dana |
| Liliana |
| Mădălin |
| NS 313 |
| Orizont |
| Regal |
| Univers |
| Oryza sativa L. |
| Brăila |
| Dunărea |
| Elida |
| Magic |
| Polizeşti 28 |
| Speranţa |
| Zefir |
| Secale cereale L. |
| Suceveana |
| Sorghum bicolor (L.) Moench |
| Andrea |
| Donaris |
| Dorina |
| F135ST |
| Fundulea 21 |
| Fundulea 32 |
| Marina |
| Regina |
| Siret |
| Sorghum sudanense (Piper) Stapf. |
| Sabin |
| Sorin |
| Sorghum bicolor (L.) Moench x Sorghum sudanense (Piper) Stapf. |
| Catinca (ant. Tinca) |
| Fundulea 235 (ant. Tereza) |
| x Triticosecale Wittm. |
| Gorun |
| Haiduc |
| Plai |
| Silver |
| Stil |
| Trilstar |
| Ţebea |
| Triticum aestivum L. emend. Fiori et Paol. |
| Albota |
| Aniversar |
| Apullum |
| Ardeal 1 |
| Arieşan |
| Beti |
| Boema |
| Briana |
| Ciprian |
| Crina |
| Crişana |
| Delabrad |
| Dor |
| Drobeta |
| Dropia |
| Dumbrava |
| Eliana |
| Esenţial |
| Faur |
| Flamura 85 |
| Gabriela |
| Gasparom |
| Gruia |
| Iaşi 2 |
| Kraljevica |
| Kristina |
| Ljiljana |
| Lovrin 34 |
| Mina |
| Moldova 83 |
| Pădureni (ant. Rubin) |
| PKB Romança |
| Romulus |
| Sonata |
| Speranţa |
| SV99 |
| Şimnic 30 |
| Trivale |
| Turda 95 |
| Turda 2000 |
| Voroneţ |
| Triticum durum Desf. |
| Condurum (ant. Condur) |
| Grandur |
| Pandur |
| Zea mays L. |
| Andreea |
| Boris 5 |
| Brateş |
| Campion |
| Cera 6 |
| Cera 9 |
| Cera 10 |
| Ciclon |
| Dacic |
| Dáma |
| Danubian (ant. Danubiu) |
| F425M |
| Falco |
| Faur |
| Fulger |
| Fundulea 322 |
| Fundulea 365 |
| Fundulea 376 |
| Fundulea 475M |
| Fundulea 515 (ant. Premier) |
| Fundulea 540 (ant. Granit) |
| Fundulea 625 |
| Generos |
| GS307 |
| GS308 |
| Kiskun 4230 |
| Kiskun 4255 |
| Kiskun 4297 |
| Kiskun 4344 |
| Kiskun 4380 |
| Kiskun Aliz |
| Kiskun Blako |
| Kiskun Cilike |
| Kiskun Dori |
| Kiskun Ermina |
| Kiskun Galja |
| Kiskun Gitta |
| Kiskun Kristof |
| Kiskun Natalie (ant. Natalie) |
| Kiskun Nusi |
| Kiskun Olika |
| Kiskun Piros |
| Kiskun Reni |
| Kiskun Roy |
| Kiskun Szoliani |
| Kiskun Tamara |
| Kiskun Vanda |
| Kiskun Vivien |
| Kiskun Xintia |
| Klausen |
| Krisztina |
| Laurina |
| Lorenca |
| Lovrin 400 |
| Milcov |
| Mv Major |
| Neptun |
| NS300 |
| NS355 |
| NS540 |
| NSSC420YU |
| Octavian |
| Oituz |
| Olimpius (ant. Olimp) |
| Olt |
| Ozana (ant. Dana) |
| Paltin |
| Pamela |
| Panciu |
| Partizan |
| Patria |
| Podu Iloaiei 110 |
| Rapid |
| Rapsodia |
| Rodna |
| Staniša |
| Star |
| Szegedi SC 276 |
| Szegedi SC 516 |
| Turda 145 |
| Turda 165 |
| Turda 167 |
| Turda 200 |
| Turda 201 |
| Turda Favorit |
| Turda Mold 188 |
| Turda Star |
| Turda Super |
| Turda SU181 |
| Turda SU182 |
| Turda SU210 |
| ZP278 |
| ZP335 |
| ZP394 |
| ZP409 |
| ZP434 |
| ZP471 |
| ZP488 |
| ZP684 |
| Solanum tuberosum L. |
| Alina |
| Alize (ant. Amelia) |
| Amicii |
| Astral N |
| Armonia |
| Christian |
| Claudiu |
| Coval |
| Cristela |
| Dacia |
| Dragomirna |
| Dumbrava |
| Eterna |
| Frumoasa |
| Harghita |
| Ioana |
| Loial |
| Luiza |
| Magic |
| Mikel |
| Milenium |
| Moldoviţa |
| Nana |
| Nativ |
| Nemere |
| Productiv |
| Rapsodia |
| Rasant |
| Redsec |
| Robusta |
| Roclas |
| Rozal |
| Ruxandra (ant. Nicoleta) |
| Speranţa |
| Star |
| Tâmpa |
| Tentant |
| Timpuriu de Braşov |
| Transilvania |

Laji/Lajike

Beta vulgaris L. — sokerijuurikas

Graf

Beta vulgaris L. — rehujuurikas

Lovrin 515

Lovrin 628

Dactylis glomerata L.

Magda

Marius (ant. Adrian)

Ovidiu

Poiana

Regent

Simina

Festuca arundinacea Schreber

Adela

Vio

Festuca pratensis Hudson

Postăvar

Tâmpa

Transilvan

Festuca rubra L.

Feruma

Măgurele 23 (ant. Pastoral)

Peisaj (ant. Tedi)

Lolium multiflorum Lam.

Ancuţa (ant. Anca)

Iuliana (ant. Iulia)

Lolium perenne L.

Martarom (ant. Marta)

Măgura

Lolium x boucheanum Kunth

Cătălin

Florin

Phleum pratense L.

Horia

Rarău

Tirom

Poa pratensis L.

Colina (ant. Fima)

Lotus corniculatus L.

Doru

Nicol (ant. Nico)

Oltim

Lupinus albus L.

Medi

Medicago sativa L.

Adin

Alina

Carina

Cosmina

Daniela (ant. Dana)

Dorinela (ant. Dorina)

Granat

Magnat

Mădălina

Opal (ant. Topaz)

Sandra

Satelit

Sigma

Tamas

Pisum sativum L.

Aurora

Dorica (ant. Dora)

Mona

Vedea

Trifolium alexandrinum L.

Viorel

Trifolium repens L.

Carmencita (ant. Carmen)

Carpatin

Danitim

Mioriţa

Trifolium pratense L.

Novac

Rotrif (ant. Roza)

Sătmărean

Vicia faba L.

Montana

Brassica napus L., var. napobrassica (L.) Rchb.

Ana Maria

Montana

Arachis hypogaea L.

Solar

Venus

Brassica napus L. (part.)

Diana

Doina

Perla

Cannabis sativa L.

Denise

Diana

Zenit

Carthamus tinctorius L.

CW1221

CW4440

Linum usitatissimum L.

Ada

Adria

Alexin

Alin

Bazil

Betalisa (ant. Elisa)

Codruţa

Cosmin

Cristina

Ferdinand (ant. Carolina)

Floriana

Florinda

Fluin

Iunia 96

Louis

Luncavăţ (ant. Elena)

Martin

Monica

Nineta

Paula

Radu

Rareş

Sabena

Şumuleu

Vasilelin (ant. Iordan)

Sinapis alba L.

Alex

Petrana

Glycine max (L.) Merrill

Balkan

Columna

Daciana

Danubiana

Eugen

Felix

Granat (ant. Agat)

Kiskun Daniela

Onix

Perla

Proteinka

Românesc 99

Safir

Stine 2250

Triumf

Venera

Avena sativa L.

Jeremy

Mureş

Lovrin 1

Lovrin 27

Hordeum vulgare L.- ohra kaksitahoinen

Andreea

Bogdana (ant. Avânt)

Capriana

Daciana

Haşdate (ant. Aura)

Jubileu

Kristal

Laura

Maria

NS 525

NS 529

Romaniţa

Stindard

Hordeum vulgare L.- ohra monitahoinen

Amical (ant. Adi)

Andrei

Compact

Dana

Liliana

Mădălin

NS 313

Orizont

Regal

Univers

Oryza sativa L.

Brăila

Dunărea

Elida

Magic

Polizeşti 28

Speranţa

Zefir

Secale cereale L.

Suceveana

Sorghum bicolor (L.) Moench

Andrea

Donaris

Dorina

F135ST

Fundulea 21

Fundulea 32

Marina

Regina

Siret

Sorghum sudanense (Piper) Stapf.

Sabin

Sorin

Sorghum bicolor (L.) Moench x Sorghum sudanense (Piper) Stapf.

Catinca (ant. Tinca)

Fundulea 235 (ant. Tereza)

x Triticosecale Wittm.

Gorun

Haiduc

Plai

Silver

Stil

Trilstar

Ţebea

Triticum aestivum L. emend. Fiori et Paol.

Albota

Aniversar

Apullum

Ardeal 1

Arieşan

Beti

Boema

Briana

Ciprian

Crina

Crişana

Delabrad

Dor

Drobeta

Dropia

Dumbrava

Eliana

Esenţial

Faur

Flamura 85

Gabriela

Gasparom

Gruia

Iaşi 2

Kraljevica

Kristina

Ljiljana

Lovrin 34

Mina

Moldova 83

Pădureni (ant. Rubin)

PKB Romança

Romulus

Sonata

Speranţa

SV99

Şimnic 30

Trivale

Turda 95

Turda 2000

Voroneţ

Triticum durum Desf.

Condurum (ant. Condur)

Grandur

Pandur

Zea mays L.

Andreea

Boris 5

Brateş

Campion

Cera 6

Cera 9

Cera 10

Ciclon

Dacic

Dáma

Danubian (ant. Danubiu)

F425M

Falco

Faur

Fulger

Fundulea 322

Fundulea 365

Fundulea 376

Fundulea 475M

Fundulea 515 (ant. Premier)

Fundulea 540 (ant. Granit)

Fundulea 625

Generos

GS307

GS308

Kiskun 4230

Kiskun 4255

Kiskun 4297

Kiskun 4344

Kiskun 4380

Kiskun Aliz

Kiskun Blako

Kiskun Cilike

Kiskun Dori

Kiskun Ermina

Kiskun Galja

Kiskun Gitta

Kiskun Kristof

Kiskun Natalie (ant. Natalie)

Kiskun Nusi

Kiskun Olika

Kiskun Piros

Kiskun Reni

Kiskun Roy

Kiskun Szoliani

Kiskun Tamara

Kiskun Vanda

Kiskun Vivien

Kiskun Xintia

Klausen

Krisztina

Laurina

Lorenca

Lovrin 400

Milcov

Mv Major

Neptun

NS300

NS355

NS540

NSSC420YU

Octavian

Oituz

Olimpius (ant. Olimp)

Olt

Ozana (ant. Dana)

Paltin

Pamela

Panciu

Partizan

Patria

Podu Iloaiei 110

Rapid

Rapsodia

Rodna

Staniša

Star

Szegedi SC 276

Szegedi SC 516

Turda 145

Turda 165

Turda 167

Turda 200

Turda 201

Turda Favorit

Turda Mold 188

Turda Star

Turda Super

Turda SU181

Turda SU182

Turda SU210

ZP278

ZP335

ZP394

ZP409

ZP434

ZP471

ZP488

ZP684

Solanum tuberosum L.

Alina

Alize (ant. Amelia)

Amicii

Astral N

Armonia

Christian

Claudiu

Coval

Cristela

Dacia

Dragomirna

Dumbrava

Eterna

Frumoasa

Harghita

Ioana

Loial

Luiza

Magic

Mikel

Milenium

Moldoviţa

Nana

Nativ

Nemere

Productiv

Rapsodia

Rasant

Redsec

Robusta

Roclas

Rozal

Ruxandra (ant. Nicoleta)

Speranţa

Star

Tâmpa

Tentant

Timpuriu de Braşov

Transilvania

---

| 6.2.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 32/174 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 32/174

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 20 päivänä joulukuuta 2006,

sellaisten tiettyjä tehoaineita sisältävien biosidituotteiden markkinoille saattamisen määräajan jatkamisesta, joita ei ole tutkittu direktiivin 98/8/EY 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun kymmenvuotisen työohjelman aikana

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 6707)

(Ainostaan englannin-, ruotsin-, kreikan-, suomen-, tanskan- ja tšekinkieliset tekstit ovat todistusvoimaisia)

(2007/70/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon biosidituotteiden markkinoille saattamisesta 16 päivänä helmikuuta 1998 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY (1) ja erityisesti sen 16 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivin 98/8/EY, jäljempänä ’direktiivi’, 16 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa ja 3 kohdassa säädetään, että jos tehoaineen arvioimiseksi vaadittuja tietoja ei ole toimitettu määrätyssä ajassa, tehoaine voidaan päättää jättää sisällyttämättä direktiivin liitteeseen I, I A tai I B. Tällaisen päätöksen jälkeen jäsenvaltioiden olisi peruttava kaikkien kyseistä tehoainetta sisältävien biosidituotteiden luvat. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivin 98/8/EY, jäljempänä ’direktiivi’, 16 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa ja 3 kohdassa säädetään, että jos tehoaineen arvioimiseksi vaadittuja tietoja ei ole toimitettu määrätyssä ajassa, tehoaine voidaan päättää jättää sisällyttämättä direktiivin liitteeseen I, I A tai I B. Tällaisen päätöksen jälkeen jäsenvaltioiden olisi peruttava kaikkien kyseistä tehoainetta sisältävien biosidituotteiden luvat.

| (2) | Komission asetuksissa (EY) N:o 1896/2002 ja (EY) N:o 2032/2003 säädetään direktiivin 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun kymmenvuotisen työohjelman ensimmäisen ja toisen vaiheen täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä. Komission asetuksen (EY) N:o 2032/2003 4 artiklan 2 kohdassa vahvistetaan 1 päivä syyskuuta 2006 päivämääräksi, josta alkaen jäsenvaltioiden on peruutettava sellaisia tehoaineita sisältäviä biosidivalmisteita koskevat voimassa olevat luvat, joista ei ole tehty hyväksyttyä ilmoitusta tai joista mikään jäsenvaltio ei ole ilmaissut olevansa kiinnostunut. |
| --- | --- |

(2)

Komission asetuksissa (EY) N:o 1896/2002 ja (EY) N:o 2032/2003 säädetään direktiivin 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun kymmenvuotisen työohjelman ensimmäisen ja toisen vaiheen täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä. Komission asetuksen (EY) N:o 2032/2003 4 artiklan 2 kohdassa vahvistetaan 1 päivä syyskuuta 2006 päivämääräksi, josta alkaen jäsenvaltioiden on peruutettava sellaisia tehoaineita sisältäviä biosidivalmisteita koskevat voimassa olevat luvat, joista ei ole tehty hyväksyttyä ilmoitusta tai joista mikään jäsenvaltio ei ole ilmaissut olevansa kiinnostunut.

| (3) | Komission asetuksen (EY) N:o 2032/2003, sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1048/2005, 4 a artiklassa säädetään edellytyksistä, joiden mukaisesti jäsenvaltiot voivat hakea komissiolta mainitun asetuksen 4 artiklan 2 kohdassa vahvistetun käytöstä poistamisen määräajan jatkamista, sekä tällaisen lisäajan myöntämisehdoista. |
| --- | --- |

(3)

Komission asetuksen (EY) N:o 2032/2003, sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1048/2005, 4 a artiklassa säädetään edellytyksistä, joiden mukaisesti jäsenvaltiot voivat hakea komissiolta mainitun asetuksen 4 artiklan 2 kohdassa vahvistetun käytöstä poistamisen määräajan jatkamista, sekä tällaisen lisäajan myöntämisehdoista.

| (4) | Yksittäiset jäsenvaltiot ovat esittäneet komissiolle hakemuksia tämän käytöstä poistamisen määräajan jatkamisesta joidenkin sellaisten tehoaineiden osalta, joiden käyttö biosidituotteissa kielletään 1 päivästä syyskuuta 2006. Ne ovat myös toimittaneet tiedot, joissa perustellaan tarve jatkaa kyseisten aineiden käyttöä. |
| --- | --- |

(4)

Yksittäiset jäsenvaltiot ovat esittäneet komissiolle hakemuksia tämän käytöstä poistamisen määräajan jatkamisesta joidenkin sellaisten tehoaineiden osalta, joiden käyttö biosidituotteissa kielletään 1 päivästä syyskuuta 2006. Ne ovat myös toimittaneet tiedot, joissa perustellaan tarve jatkaa kyseisten aineiden käyttöä.

| (5) | Suomi, Tanska, Norja ja Islanti ovat toimittaneet tietoja, joissa osoitetaan, ettei historiallisten puurakennusten ja perinteisten alusten ja esineiden puunsuoja-aineena käytetylle mäntytervalle ole käyttökelpoisia vaihtoehtoja. Kyseisen aineen käytöstä poistamisen määräaikaa on aiheellista jatkaa näiden jäsenvaltioiden ja maiden kulttuuriperinnön säilyttämiseksi. |
| --- | --- |

(5)

Suomi, Tanska, Norja ja Islanti ovat toimittaneet tietoja, joissa osoitetaan, ettei historiallisten puurakennusten ja perinteisten alusten ja esineiden puunsuoja-aineena käytetylle mäntytervalle ole käyttökelpoisia vaihtoehtoja. Kyseisen aineen käytöstä poistamisen määräaikaa on aiheellista jatkaa näiden jäsenvaltioiden ja maiden kulttuuriperinnön säilyttämiseksi.

| (6) | Tšekki on toimittanut tietoja, joissa osoitetaan, että natrium-N-klooribentseenisulfonamidi / kloramiini B on yleisimmin käytetty desinfiointiaine Tšekin asevoimissa ja julkisessa terveydenhuollossa. Sen korvaaminen toisella, ilmoitetulla aineella voisi osoittautua ongelmalliseksi, jos sen täytyisi tapahtua käytöstä poistamisen määräajan loppuun mennessä, etenkin silloin, kun on sovellettava julkisia hankintoja koskevia menettelyjä. Kyseisen aineen käytöstä poistamisen määräaikaa on aiheellista jatkaa, jotta mahdollistetaan siirtyminen muiden desinfiointiaineiden käyttöön. |
| --- | --- |

(6)

Tšekki on toimittanut tietoja, joissa osoitetaan, että natrium-N-klooribentseenisulfonamidi / kloramiini B on yleisimmin käytetty desinfiointiaine Tšekin asevoimissa ja julkisessa terveydenhuollossa. Sen korvaaminen toisella, ilmoitetulla aineella voisi osoittautua ongelmalliseksi, jos sen täytyisi tapahtua käytöstä poistamisen määräajan loppuun mennessä, etenkin silloin, kun on sovellettava julkisia hankintoja koskevia menettelyjä. Kyseisen aineen käytöstä poistamisen määräaikaa on aiheellista jatkaa, jotta mahdollistetaan siirtyminen muiden desinfiointiaineiden käyttöön.

| (7) | Kreikka on toimittanut tietoja, joissa osoitetaan, että temefossi on viranomaisten yleisimmin käyttämä aine hyttysten aiheuttamien haittojen ja kansanterveysvaikutusten rajoittamisessa. Sen korvaaminen toisella, ilmoitetulla aineella voisi osoittautua ongelmalliseksi, jos sen täytyisi tapahtua käytöstä poistamisen määräajan loppuun mennessä, etenkin silloin, kun on sovellettava julkisia hankintoja koskevia menettelyjä. Kyseisen aineen käytöstä poistamisen määräaikaa on aiheellista jatkaa, jotta mahdollistetaan siirtyminen muiden saatavilla olevien aineiden käyttöön. |
| --- | --- |

(7)

Kreikka on toimittanut tietoja, joissa osoitetaan, että temefossi on viranomaisten yleisimmin käyttämä aine hyttysten aiheuttamien haittojen ja kansanterveysvaikutusten rajoittamisessa. Sen korvaaminen toisella, ilmoitetulla aineella voisi osoittautua ongelmalliseksi, jos sen täytyisi tapahtua käytöstä poistamisen määräajan loppuun mennessä, etenkin silloin, kun on sovellettava julkisia hankintoja koskevia menettelyjä. Kyseisen aineen käytöstä poistamisen määräaikaa on aiheellista jatkaa, jotta mahdollistetaan siirtyminen muiden saatavilla olevien aineiden käyttöön.

| (8) | Yhdistynyt kuningaskunta on toimittanut tietoja, joissa osoitetaan, että ammoniakin käyttöä eläinten hygienian hoitoon tarkoitettuna biosidivalmisteena on syytä väliaikaisesti jatkaa, jotta voidaan estää kokkidien, kryptosporidiumin ja sukkulamatojen aiheuttamia infektioita karjassa. Kyseisen aineen käytöstä poistamisen määräaikaa on aiheellista jatkaa, jotta mahdollistetaan sen asteittainen korvaaminen muilla saatavilla olevilla aineilla, jotka on ilmoitettu arvioitaviksi direktiivin tarkistusohjelman puitteissa. |
| --- | --- |

(8)

Yhdistynyt kuningaskunta on toimittanut tietoja, joissa osoitetaan, että ammoniakin käyttöä eläinten hygienian hoitoon tarkoitettuna biosidivalmisteena on syytä väliaikaisesti jatkaa, jotta voidaan estää kokkidien, kryptosporidiumin ja sukkulamatojen aiheuttamia infektioita karjassa. Kyseisen aineen käytöstä poistamisen määräaikaa on aiheellista jatkaa, jotta mahdollistetaan sen asteittainen korvaaminen muilla saatavilla olevilla aineilla, jotka on ilmoitettu arvioitaviksi direktiivin tarkistusohjelman puitteissa.

| (9) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat biosidituotteita käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaisia, |
| --- | --- |

(9)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat biosidituotteita käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaisia,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Poiketen siitä, mitä komission asetuksen (EY) N:o 2032/2003 4 artiklan 2 kohdassa säädetään, tämän päätöksen liitteessä olevassa sarakkeessa B luetellut jäsenvaltiot voivat myöntää tai pitää voimassa luvan saattaa markkinoille liitteessä olevassa sarakkeessa A lueteltuja tehoaineita sisältäviä biosidituotteita liitteessä olevassa sarakkeessa D lueteltuja välttämättömiä käyttötarkoituksia varten kyseisen liitteen sarakkeessa C mainittuihin määräaikoihin saakka.

2 artikla

(1)   Tämän päätöksen 1 artiklassa säädettyä poikkeusta soveltavien jäsenvaltioiden on varmistettava seuraavien edellytysten täyttyminen:

| a) | käytön jatkaminen on mahdollista ainoastaan sillä ehdolla, että ainetta sisältävät tuotteet on hyväksytty välttämättömään käyttötarkoitukseen; |
| --- | --- |

a)

käytön jatkaminen on mahdollista ainoastaan sillä ehdolla, että ainetta sisältävät tuotteet on hyväksytty välttämättömään käyttötarkoitukseen;

| b) | käytön jatkaminen on sallittua ainoastaan, jos sillä ei ole ihmisten tai eläinten terveyteen tai ympäristöön vaikutuksia, joita ei voida hyväksyä; |
| --- | --- |

b)

käytön jatkaminen on sallittua ainoastaan, jos sillä ei ole ihmisten tai eläinten terveyteen tai ympäristöön vaikutuksia, joita ei voida hyväksyä;

| c) | lupaa myönnettäessä määrätään kaikki tarvittavat toimenpiteet, joilla vähennetään riskejä; |
| --- | --- |

c)

lupaa myönnettäessä määrätään kaikki tarvittavat toimenpiteet, joilla vähennetään riskejä;

| d) | tällaiset 1 päivän syyskuuta 2006 jälkeen edelleen markkinoilla olevat biosidituotteet merkitään uudelleen sen takaamiseksi, että merkinnät vastaavat rajoitettuja käyttöedellytyksiä; |
| --- | --- |

d)

tällaiset 1 päivän syyskuuta 2006 jälkeen edelleen markkinoilla olevat biosidituotteet merkitään uudelleen sen takaamiseksi, että merkinnät vastaavat rajoitettuja käyttöedellytyksiä;

| e) | jäsenvaltioiden on varmistettava tapauksen mukaan, että lupien haltijat tai asianomaiset jäsenvaltiot pyrkivät löytämään vaihtoehtoja kyseisten aineiden käyttöön näissä käyttötarkoituksissa tai että laaditaan asiakirjakirja-aineisto toimitettavaksi 14 päivään toukokuuta 2008 mennessä direktiivin 98/8/EY 11 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

e)

jäsenvaltioiden on varmistettava tapauksen mukaan, että lupien haltijat tai asianomaiset jäsenvaltiot pyrkivät löytämään vaihtoehtoja kyseisten aineiden käyttöön näissä käyttötarkoituksissa tai että laaditaan asiakirjakirja-aineisto toimitettavaksi 14 päivään toukokuuta 2008 mennessä direktiivin 98/8/EY 11 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti.

(2)   Kyseisten jäsenvaltioiden on vuosittain ilmoitettava komissiolle 1 kohdan soveltamisesta ja erityisesti e alakohdan mukaisesti toteutetuista toimista.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Suomen tasavallalle, Tanskan kuningaskunnalle, Tšekin tasavallalle, Helleenien tasavallalle ja Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneelle kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 20 päivään joulukuuta 2006.

Komission puolesta

Komission jäsen

Stavros DIMAS

---

(1)  EYV L 123, 24.4.1998, s. 1.

1

---

LIITE

Luettelo 1 artiklassa tarkoitetuista luvista

| Sarake A | Sarake B | Sarake C | Sarake D |
| --- | --- | --- | --- |
| Tehoaine | Jäsenvaltio | Määräajat | Käyttö |
| Mäntyterva | Suomi | 14.5.2010 | Hakemuksen tehneiden jäsenvaltioiden kulttuuriperintöön kuuluvissa rakennuksissa, aluksissa ja esineissä käytettävä puunsuoja-aine |
| EY-nro 232-374-8
  CAS-nro 8011-48-1 | Tanska | 14.5.2010 |
| Natrium-N-klooribentseeni-sulfonamidi / kloramiini B
  EY-nro 204-847-9
  CAS-nro 127-52-6 | Tšekki | 1.11.2007 | Hakemuksen tehneen jäsenvaltion julkisessa terveydenhuollossa, eläinterveydenhuollossa ja asevoimissa (siviilitarkoituksissa) käytettävä desinfiointiaine |
| Temefossi
  EY-nro 222-191-1
  CAS-nro 3383-96-8 | Kreikka | 1.11.2007 | Hyttysten (Culicidae) aiheuttamien haittojen ja kansanterveysvaikutusten rajoittaminen |
| Ammoniakki
  EY-nro 231-635-3
  CAS-nro 7664-41-7 | Yhdistynyt kuningaskunta | 14.5.2008 | Eläinten hygienian hoitoon tarkoitettu biosidivalmiste, jolla pyritään estämään kokkidien, kryptosporidiumin ja sukkulamatojen aiheuttamia infektioita karjassa; käytetään ainoastaan, jos saatavilla ei ole muita, vaikutuksiltaan vastaavia aineita |

Sarake A

Sarake B

Sarake C

Sarake D

Tehoaine

Jäsenvaltio

Määräajat

Käyttö

Mäntyterva

Suomi

14.5.2010

Hakemuksen tehneiden jäsenvaltioiden kulttuuriperintöön kuuluvissa rakennuksissa, aluksissa ja esineissä käytettävä puunsuoja-aine

EY-nro 232-374-8

CAS-nro 8011-48-1

Tanska

14.5.2010

Natrium-N-klooribentseeni-sulfonamidi / kloramiini B

EY-nro 204-847-9

CAS-nro 127-52-6

Tšekki

1.11.2007

Hakemuksen tehneen jäsenvaltion julkisessa terveydenhuollossa, eläinterveydenhuollossa ja asevoimissa (siviilitarkoituksissa) käytettävä desinfiointiaine

Temefossi

EY-nro 222-191-1

CAS-nro 3383-96-8

Kreikka

1.11.2007

Hyttysten (Culicidae) aiheuttamien haittojen ja kansanterveysvaikutusten rajoittaminen

Ammoniakki

EY-nro 231-635-3

CAS-nro 7664-41-7

Yhdistynyt kuningaskunta

14.5.2008

Eläinten hygienian hoitoon tarkoitettu biosidivalmiste, jolla pyritään estämään kokkidien, kryptosporidiumin ja sukkulamatojen aiheuttamia infektioita karjassa; käytetään ainoastaan, jos saatavilla ei ole muita, vaikutuksiltaan vastaavia aineita

---

| 6.2.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 32/177 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 32/177

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 20 päivänä joulukuuta 2006,

alkuperänimityksiä, maantieteellisiä merkintöjä ja aitoja perinteisiä tuotteita käsittelevän tieteellisen asiantuntijaryhmän perustamisesta

(2007/71/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 20 päivänä maaliskuuta 2006 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 510/2006 (1) vahvistetaan edellytykset, jotka nimen on täytettävä, jotta se voidaan rekisteröidä yhteisössä suojattuna maantieteellisenä merkintänä (SMM) tai suojattuna alkuperänimityksenä (SAN). |
| --- | --- |

(1)

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 20 päivänä maaliskuuta 2006 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 510/2006 (1) vahvistetaan edellytykset, jotka nimen on täytettävä, jotta se voidaan rekisteröidä yhteisössä suojattuna maantieteellisenä merkintänä (SMM) tai suojattuna alkuperänimityksenä (SAN).

| (2) | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden rekisteröimisestä aidoiksi perinteisiksi tuotteiksi 20 päivänä maaliskuuta 2006 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 509/2006 (2) vahvistetaan edellytykset, jotka nimen on täytettävä, jotta se voidaan rekisteröidä ja suojata yhteisössä aitona perinteisenä tuotteena (APT). |
| --- | --- |

(2)

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden rekisteröimisestä aidoiksi perinteisiksi tuotteiksi 20 päivänä maaliskuuta 2006 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 509/2006 (2) vahvistetaan edellytykset, jotka nimen on täytettävä, jotta se voidaan rekisteröidä ja suojata yhteisössä aitona perinteisenä tuotteena (APT).

| (3) | Koska suojatun alkuperänimityksen, suojatun maantieteellisen merkinnän tai aidon perinteisen tuotteen rekisteröimisedellytyksiä tutkittaessa voi ilmetä hankalia tieteellisiä ja teknisiä ongelmia, komission saattaa olla tarpeen hyödyntää neuvoa-antavassa ryhmässä kokoontuvien asiantuntijoiden asiantuntemusta. |
| --- | --- |

(3)

Koska suojatun alkuperänimityksen, suojatun maantieteellisen merkinnän tai aidon perinteisen tuotteen rekisteröimisedellytyksiä tutkittaessa voi ilmetä hankalia tieteellisiä ja teknisiä ongelmia, komission saattaa olla tarpeen hyödyntää neuvoa-antavassa ryhmässä kokoontuvien asiantuntijoiden asiantuntemusta.

| (4) | Ryhmän on muodostuttava huippuammattilaisista, joilla on pätevyys maatalous- ja elintarvikealaan, humanistisiin tieteisiin tai teollisoikeuksiin liittyvillä tieteellisillä ja teknisillä aloilla. |
| --- | --- |

(4)

Ryhmän on muodostuttava huippuammattilaisista, joilla on pätevyys maatalous- ja elintarvikealaan, humanistisiin tieteisiin tai teollisoikeuksiin liittyvillä tieteellisillä ja teknisillä aloilla.

| (5) | Olisi perustettava alkuperänimityksiä, maantieteellisiä merkintöjä ja aitoja perinteisiä tuotteita käsittelevä tieteellinen asiantuntijaryhmä ja määriteltävä sen tehtävät ja rakenne. |
| --- | --- |

(5)

Olisi perustettava alkuperänimityksiä, maantieteellisiä merkintöjä ja aitoja perinteisiä tuotteita käsittelevä tieteellinen asiantuntijaryhmä ja määriteltävä sen tehtävät ja rakenne.

| (6) | Komission päätöksellä 93/53/ETY (3) perustettu alkuperänimityksiä, maantieteellisiä merkintöjä ja erityisluonteesta annettuja todistuksia koskeva tiedekomitea olisi lakkautettava, |
| --- | --- |

(6)

Komission päätöksellä 93/53/ETY (3) perustettu alkuperänimityksiä, maantieteellisiä merkintöjä ja erityisluonteesta annettuja todistuksia koskeva tiedekomitea olisi lakkautettava,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Perustetaan alkuperänimityksiä, maantieteellisiä merkintöjä ja aitoja perinteisiä tuotteita käsittelevä tieteellinen asiantuntijaryhmä, jäljempänä ’ryhmä’.

2 artikla

Toimenkuva

Komissio voi kuulla ryhmää kaikissa alkuperänimitysten ja maantieteellisten merkintöjen suojaan sekä aitoihin perinteisiin tuotteisiin, maataloustuotteisiin ja elintarvikkeisiin liittyvissä kysymyksissä, jotka koskevat erityisesti:

| — | sitä, täyttääkö nimi, jolle haetaan rekisteröintiä, asetuksen (EY) N:o 510/2006 2 artiklassa mainitut perusteet erityisesti yhteyden maantieteelliseen ympäristöön tai alkuperään ja/tai maineen osalta, |
| --- | --- |

—

sitä, täyttääkö nimi, jolle haetaan rekisteröintiä, asetuksen (EY) N:o 510/2006 2 artiklassa mainitut perusteet erityisesti yhteyden maantieteelliseen ympäristöön tai alkuperään ja/tai maineen osalta,

| — | sitä, täyttääkö nimi, jolle haetaan rekisteröintiä, asetuksen (EY) N:o 509/2006 2, 4 ja 5 artiklassa mainitut perusteet erityisesti perinteisen ja/tai erityisluonteen osalta, |
| --- | --- |

—

sitä, täyttääkö nimi, jolle haetaan rekisteröintiä, asetuksen (EY) N:o 509/2006 2, 4 ja 5 artiklassa mainitut perusteet erityisesti perinteisen ja/tai erityisluonteen osalta,

| — | sitä, onko nimi yleisnimi, |
| --- | --- |

—

sitä, onko nimi yleisnimi,

| — | arviointia rehtiin kaupankäyntiin ja kuluttajille aiheutuvaan sekaannuksen vaaraan liittyvistä perusteista silloin kun alkuperänimitys tai maantieteellinen merkintä on ristiriidassa jo rekisteröidyn alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän, tavaramerkin, kasvilajikkeen nimen, eläinrodun nimen, homonyymin tai sellaisen olemassa olevan tuotenimen kanssa, jota jo pidetään laillisesti kaupan, |
| --- | --- |

—

arviointia rehtiin kaupankäyntiin ja kuluttajille aiheutuvaan sekaannuksen vaaraan liittyvistä perusteista silloin kun alkuperänimitys tai maantieteellinen merkintä on ristiriidassa jo rekisteröidyn alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän, tavaramerkin, kasvilajikkeen nimen, eläinrodun nimen, homonyymin tai sellaisen olemassa olevan tuotenimen kanssa, jota jo pidetään laillisesti kaupan,

| — | muita ryhmän vastuualueen kannalta kiinnostavia seikkoja. |
| --- | --- |

—

muita ryhmän vastuualueen kannalta kiinnostavia seikkoja.

Ryhmän puheenjohtaja voi ilmoittaa komissiolle, että ryhmää on suotavaa kuulla jostain tietystä kysymyksestä.

Komissio voi tällöin pyytää ryhmältä lausuntoa kysymyksestä tietyssä määräajassa.

3 artikla

Kokoonpano ja jäsenten nimittäminen

1.   Komissio nimittää ryhmän jäsenet tätä tarkoitusta varten järjestettyyn hakuilmoitukseen vastanneiden asiantuntijoiden joukosta; näiden asiantuntijoiden on oltava erittäin päteviä 2 artiklassa tarkoitettuihin aloihin liittyvissä tieteellisissä ja teknisissä kysymyksissä ja heidän on yhdessä katettava mahdollisimman laaja kirjo tieteellisiä ja teknisiä aloja; tämän lisäksi heidän maantieteellisen jakautumisensa on heijasteltava tieteellisten ongelmien ja toimintamallien monimuotoisuutta yhteisössä.

2.   Ryhmässä on 11 jäsentä.

Ryhmään soveltuviksi katsotut hakijat, joita ei kuitenkaan nimitetty jäseniksi, merkitään varallaololuetteloon. Komissio voi käyttää varallaololuetteloa nimetäkseen jäsenille korvaavan jäsenen.

3.   Jäseniin sovelletaan seuraavaa:

| — | Jäsenen nimitys on henkilökohtainen, ja hänen on annettava komissiolle neuvoja ulkopuolisista ohjeista riippumattomasti. Jäsen ei voi siirtää toimivaltaansa toiselle jäsenelle eikä kolmannelle osapuolelle. |
| --- | --- |

—

Jäsenen nimitys on henkilökohtainen, ja hänen on annettava komissiolle neuvoja ulkopuolisista ohjeista riippumattomasti. Jäsen ei voi siirtää toimivaltaansa toiselle jäsenelle eikä kolmannelle osapuolelle.

| — | Jäsenten toimikausi on kolmivuotinen, ja se voidaan uusia. Jäsen voi kuitenkin 1 kohdassa mainitun nimittämisen jälkeen toimia tehtävässään korkeintaan kolme perättäistä toimikautta. Jäsenen on toimittava tehtävässään, kunnes hänen tilalleen nimetään uusi jäsen tai hänen toimikautensa uusitaan. |
| --- | --- |

—

Jäsenten toimikausi on kolmivuotinen, ja se voidaan uusia. Jäsen voi kuitenkin 1 kohdassa mainitun nimittämisen jälkeen toimia tehtävässään korkeintaan kolme perättäistä toimikautta. Jäsenen on toimittava tehtävässään, kunnes hänen tilalleen nimetään uusi jäsen tai hänen toimikautensa uusitaan.

| — | Jos jäsen ei pysty enää osallistumaan tehokkaasti ryhmän työhön tai jos hän eroaa tai rikkoo tämän artiklan ensimmäisen tai toisen luetelmakohdan säännöksiä tai Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 287 artiklan määräyksiä, hänelle voidaan nimetä seuraaja jäljellä olevaksi toimikaudeksi. |
| --- | --- |

—

Jos jäsen ei pysty enää osallistumaan tehokkaasti ryhmän työhön tai jos hän eroaa tai rikkoo tämän artiklan ensimmäisen tai toisen luetelmakohdan säännöksiä tai Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 287 artiklan määräyksiä, hänelle voidaan nimetä seuraaja jäljellä olevaksi toimikaudeksi.

| — | Jäsenten on joka vuosi allekirjoitettava sitoumus toimimisesta yleisen edun hyväksi sekä ilmoitus sellaisten sidonnaisuuksien puuttumisesta tai olemassaolosta, jotka voisivat vaarantaa heidän puolueettomuutensa. |
| --- | --- |

—

Jäsenten on joka vuosi allekirjoitettava sitoumus toimimisesta yleisen edun hyväksi sekä ilmoitus sellaisten sidonnaisuuksien puuttumisesta tai olemassaolosta, jotka voisivat vaarantaa heidän puolueettomuutensa.

| — | Ryhmän jäsenten nimet julkaistaan maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston Internet-sivuilla ja Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa. Jäsenten nimet kerätään, käsitellään ja julkaistaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (4) henkilötietojen suojelua ja käsittelemistä koskevien säännösten mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Ryhmän jäsenten nimet julkaistaan maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston Internet-sivuilla ja Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa. Jäsenten nimet kerätään, käsitellään ja julkaistaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (4) henkilötietojen suojelua ja käsittelemistä koskevien säännösten mukaisesti.

4 artikla

Toiminta

1.   Ryhmä valitsee keskuudestaan puheenjohtajan ja kaksi varapuheenjohtajaa. Valinta tehdään jäsenten yksinkertaisella ääntenenemmistöllä.

2.   Ryhmä voi komission kanssa siitä sovittuaan perustaa alaryhmiä tarkastelemaan tiettyjä aiheita ryhmän määrittelemien tehtävien mukaisesti; alaryhmät lakkautetaan heti kun ne ovat suorittaneet tehtävänsä.

3.   Komission edustaja voi kutsua käsiteltävän asian erityisasiantuntijoita tai asiaa hyvin tuntevia tarkkailijoita osallistumaan ryhmän tai alaryhmien työhön, jos tämä on hyödyllistä ja/tai tarpeen.

4.   Tietoja, jotka on saatu ryhmän tai alaryhmien toimintaan osallistumisen kautta, ei saa paljastaa, jos komissio on ilmoittanut tietojen liittyvän luottamuksellisiin asioihin.

Jäsen ei voi käyttää ryhmän jäsenenä haltuunsa saamia tietoja ammatillisiin tarkoituksiin.

5.   Ryhmä ja sen alaryhmät kokoontuvat yleensä komission tiloissa komission vahvistamien menettelyjen ja aikataulun mukaisesti. Komissio huolehtii ryhmän sihteeripalveluista. Komission muut asiasta kiinnostuneet virkamiehet voivat osallistua kokouksiin.

6.   Ryhmä hyväksyy työjärjestyksensä komission vahvistaman työjärjestyksen mallin pohjalta.

7.   Komission yksiköt voivat julkaista Internet-sivuilla lausuntopyyntöjä, esityslistoja, tiivistelmiä ja ryhmän antamia lausuntoja asiakirjan alkuperäkielellä. Ne voivat samoin edellytyksin julkaista ryhmän minkä tahansa työasiakirjan.

5 artikla

Kokouskulut

Ryhmän jäsenten, asiantuntijoiden ja tarkkailijoiden matka- ja oleskelukustannukset, jotka liittyvät ryhmän toimintaan, korvataan komission voimassa olevien määräysten mukaisesti. Suoritetut tehtävät eivät oikeuta palkkioon.

Kokouskulut korvataan vuosittaisessa määrärahojen kohdentamista koskevassa menettelyssä asianomaiselle yksikölle myönnettyjen määrärahojen puitteissa.

6 artikla

Kumoaminen

Kumotaan päätös 93/53/ETY.

Mainitulla päätöksellä perustettu komitea jatkaa kuitenkin tehtävässään, kunnes komissio on ilmoittanut sen jäsenille tällä päätöksellä perustetun ryhmän toimeen astumisesta.

7 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 20 päivänä joulukuuta 2006.

Komission puolesta

Komission jäsen

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 1.

2

(3)  EYVL L 13, 21.1.1993, s. 16. Päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 97/656/EY (EYVL L 277, 10.10.1997, s. 30).

3

(4)  EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.

4

---

| 6.2.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 32/180 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 32/180

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 20 päivänä joulukuuta 2006,

tiettyjen valtiontukipäätösten voimassaoloajan jatkamisesta

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 6927)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/72/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 87 ja 88 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta työllisyystukeen 12 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2204/2002 (1), Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 70/2001 (2) ja Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta koulutustukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 68/2001 (3) voimassaoloa on pidennetty 30 päivään kesäkuuta 2008 saakka asetusten (EY) N:o 2204/2002, (EY) N:o 70/2001 ja (EY) N:o 68/2001 muuttamisesta niiden soveltamisajan pidentämiseksi 20 päivänä joulukuuta 2006 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 1976/2006 (4). |
| --- | --- |

(1)

Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta työllisyystukeen 12 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2204/2002 (1), Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 70/2001 (2) ja Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta koulutustukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 68/2001 (3) voimassaoloa on pidennetty 30 päivään kesäkuuta 2008 saakka asetusten (EY) N:o 2204/2002, (EY) N:o 70/2001 ja (EY) N:o 68/2001 muuttamisesta niiden soveltamisajan pidentämiseksi 20 päivänä joulukuuta 2006 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 1976/2006 (4).

| (2) | Tarpeettoman hallinnollisen työn välttämiseksi ja oikeusvarmuuden takaamiseksi on aiheellista pidentää niiden komission päätösten voimassaoloaikaa, joilla hyväksytään edellä mainitun, voimassaoloajan pidentämistä koskevan asetuksen kohteena olevien poikkeusasetusten mukaisesti ilmoitetut tukiohjelmat, |
| --- | --- |

(2)

Tarpeettoman hallinnollisen työn välttämiseksi ja oikeusvarmuuden takaamiseksi on aiheellista pidentää niiden komission päätösten voimassaoloaikaa, joilla hyväksytään edellä mainitun, voimassaoloajan pidentämistä koskevan asetuksen kohteena olevien poikkeusasetusten mukaisesti ilmoitetut tukiohjelmat,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Jatketaan asetusten (EY) N:o 2204/2002, (EY) N:o 70/2001 tai (EY) N:o 68/2001 perusteella ennen tämän päätöksen voimaantuloa tehtyjen, valtiontukiohjelmien hyväksymistä koskevien komission päätösten voimassaoloaikaa 30 päivään kesäkuuta 2008, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 4 päivänä maaliskuuta 2006 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien vuosien 2007–2013 suuntaviivojen (5) 107 kohdan kolmannessa luetelmakohdassa tarkoitettujen, kaikkien jäsenvaltioiden hyväksymien aiheellisten toimenpiteiden soveltamista.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2007.

Tehty Brysselissä 20 päivänä joulukuuta 2006.

Komission puolesta

Komission jäsen

Neelie KROES

---

(1)  EYVL L 337, 13.12.2002, s. 3. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1040/2006 (EUVL L 187, 8.7.2006, s. 8).

1

(2)  EYVL L 10, 13.1.2001, s. 33. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1040/2006.

2

(3)  EYVL L 10, 13.1.2001, s. 20. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1040/2006.

3

(4)  EUVL L 368, 23.12.2006, s. 85.

4

(5)  EUVL C 54, 4.3.2006, s. 13.

5

---

| 6.2.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 32/181 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 32/181

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 20 päivänä joulukuuta 2006,

tilinpäätösstandardeja koskevien lausuntojen tarkasteluryhmän perustamisesta tietojen antamiseksi komissiolle EFRAGin (European Financial Reporting Advisory Group) lausuntojen puolueettomuudesta ja tasapuolisuudesta 14 päivänä heinäkuuta 2006 tehdyllä komission päätöksellä 2006/505/EY perustetun tilinpäätösstandardeja koskevien lausuntojen tarkasteluryhmän jäsenten nimeämisestä

(2007/73/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon tilinpäätösstandardeja koskevien lausuntojen tarkasteluryhmän perustamisesta tietojen antamiseksi komissiolle EFRAGin (European Financial Reporting Advisory Group) lausuntojen puolueettomuudesta ja tasapuolisuudesta 14 päivänä heinäkuuta 2006 tehdyn komission päätöksen 2006/505/EY (1) ja erityisesti sen 3 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

Komission päätöksen 2006/505/EY 3 artiklan mukaisesti komissio nimittää tilintarkastusstandardeja koskevien lausuntojen tarkasteluryhmään enintään seitsemän jäsentä sellaisten riippumattomien asiantuntijoiden parista, joiden kokemus ja pätevyys tilinpäätöksen ja ennen kaikkea tilinpäätösraportoinnin alalla tunnustetaan yleisesti koko yhteisössä.

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Komissio nimittää tilintarkastusstandardeja koskevien lausuntojen tarkasteluryhmään seitsemän jäsentä, joiden nimet on lueteltu liitteessä.

2 artikla

Tätä päätöstä noudatetaan päivästä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä, 20 päivänä joulukuuta 2006.

Komission puolesta

Komission jäsen

Charlie McCREEVY

---

(1)  EUVL 199, 21.7.2006, s. 33.

1

---

LIITE

JÄSENLUETTELO

Josef JÍLEK

Elisabeth KNORR

Carlos Soria SENDRA

Hervé STOLOWY

Enrico LAGHI

Jan KLAASEN

Geoffrey MITCHELL

---

| 6.2.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 32/183 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 32/183

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 21 päivänä joulukuuta 2006,

sähkön ja lämmön erillisen tuotannon yhdenmukaistettujen hyötysuhteen viitearvojen määrittämisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/8/EY soveltamiseksi

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 6817)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/74/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon hyötylämmön tarpeeseen perustuvan sähkön ja lämmön yhteistuotannon edistämisestä sisämarkkinoilla ja direktiivin 92/42/ETY muuttamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/8/EY (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission on määrä vahvistaa direktiivin 2004/8/EY 4 artiklan mukaisesti lämmön ja sähkön erillisen tuotannon yhdenmukaistetut hyötysuhteen viitearvot, jotka sisältävät asiaankuuluvien tekijöiden, kuten rakentamisvuoden ja polttoainetyyppien, mukaan eriytettyjen viitearvojen matriisin. |
| --- | --- |

(1)

Komission on määrä vahvistaa direktiivin 2004/8/EY 4 artiklan mukaisesti lämmön ja sähkön erillisen tuotannon yhdenmukaistetut hyötysuhteen viitearvot, jotka sisältävät asiaankuuluvien tekijöiden, kuten rakentamisvuoden ja polttoainetyyppien, mukaan eriytettyjen viitearvojen matriisin.

| (2) | Komissio on laatinut hyvin dokumentoidun analyysin direktiivin 2004/8/EY 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Kyseisen analyysin kattamalla kaudella parhaan käytettävissä olevan ja taloudellisesti perusteltavissa olevan teknologian on havaittu kehittyneen siten, että sähkön erillisen tuotannon yhdenmukaistetuissa hyötysuhteen viitearvoissa olisi syytä tehdä ero yhteistuotantoyksikön rakentamisvuoden mukaan. Lisäksi näihin viitearvoihin olisi sovellettava ilmasto-olosuhteisiin liittyviä korjauskertoimia, koska ilman lämpötila vaikuttaa polttoaineeseen perustuvan sähköntuotannon termodynamiikkaan. Viitearvoihin olisi sovellettava myös verkossa vältettyjä häviöitä koskevia korjauskertoimia, jotta voidaan ottaa huomioon energian säästöt, jotka saavutetaan, kun verkon käyttöä rajoitetaan hajautetussa tuotannossa. |
| --- | --- |

(2)

Komissio on laatinut hyvin dokumentoidun analyysin direktiivin 2004/8/EY 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Kyseisen analyysin kattamalla kaudella parhaan käytettävissä olevan ja taloudellisesti perusteltavissa olevan teknologian on havaittu kehittyneen siten, että sähkön erillisen tuotannon yhdenmukaistetuissa hyötysuhteen viitearvoissa olisi syytä tehdä ero yhteistuotantoyksikön rakentamisvuoden mukaan. Lisäksi näihin viitearvoihin olisi sovellettava ilmasto-olosuhteisiin liittyviä korjauskertoimia, koska ilman lämpötila vaikuttaa polttoaineeseen perustuvan sähköntuotannon termodynamiikkaan. Viitearvoihin olisi sovellettava myös verkossa vältettyjä häviöitä koskevia korjauskertoimia, jotta voidaan ottaa huomioon energian säästöt, jotka saavutetaan, kun verkon käyttöä rajoitetaan hajautetussa tuotannossa.

| (3) | Analyysi osoitti toisaalta, että lämmön erillisen tuotannon yhdenmukaistetuissa hyötysuhteen viitearvoissa ei ole tarpeen tehdä eroa rakentamisvuoden mukaan, koska kattiloiden nettoenergiatehokkuus ei ole juurikaan parantunut analyysin kattamalla kaudella. Ilmasto-olosuhteisiin liittyviä korjauskertoimia ei tarvita, koska ilman lämpötila ei vaikuta polttoaineeseen perustuvan lämmöntuotannon termodynamiikkaan. Myöskään verkoissa tapahtuvia lämpöhäviöitä koskevia korjauskertoimia ei tarvita, koska lämpö käytetään aina tuotantolaitoksen lähellä. |
| --- | --- |

(3)

Analyysi osoitti toisaalta, että lämmön erillisen tuotannon yhdenmukaistetuissa hyötysuhteen viitearvoissa ei ole tarpeen tehdä eroa rakentamisvuoden mukaan, koska kattiloiden nettoenergiatehokkuus ei ole juurikaan parantunut analyysin kattamalla kaudella. Ilmasto-olosuhteisiin liittyviä korjauskertoimia ei tarvita, koska ilman lämpötila ei vaikuta polttoaineeseen perustuvan lämmöntuotannon termodynamiikkaan. Myöskään verkoissa tapahtuvia lämpöhäviöitä koskevia korjauskertoimia ei tarvita, koska lämpö käytetään aina tuotantolaitoksen lähellä.

| (4) | Yhdenmukaistetut hyötysuhteen viitearvot perustuvat direktiivin 2004/8/EY liitteessä III olevassa f kohdassa mainittuihin periaatteisiin. |
| --- | --- |

(4)

Yhdenmukaistetut hyötysuhteen viitearvot perustuvat direktiivin 2004/8/EY liitteessä III olevassa f kohdassa mainittuihin periaatteisiin.

| (5) | On tarpeen varmistaa vakaat olosuhteet yhteistuotantoon tehtäville investoinneille sekä investoijien luottamuksen jatkuminen. Tämän vuoksi on asianmukaista säilyttää yhteistuotantoyksikköä varten samat viitearvot suhteellisen pitkän ajan eli kymmenen vuotta. Kun kuitenkin otetaan huomioon direktiivin 2004/8/EY päätavoite eli yhteistuotannon edistäminen primäärienergian säästämiseksi, olisi tarjottava kannustin vanhempien yhteistuotantoyksiköiden nykyaikaistamiseksi, jotta parannetaan niiden energiatehokkuutta. Tämän vuoksi yhteistuotantoyksikköön sovellettavia yhdenmukaistettuja hyötysuhteen viitearvoja olisi tiukennettava yhdennestätoista vuodesta sen rakennusvuoden jälkeen. |
| --- | --- |

(5)

On tarpeen varmistaa vakaat olosuhteet yhteistuotantoon tehtäville investoinneille sekä investoijien luottamuksen jatkuminen. Tämän vuoksi on asianmukaista säilyttää yhteistuotantoyksikköä varten samat viitearvot suhteellisen pitkän ajan eli kymmenen vuotta. Kun kuitenkin otetaan huomioon direktiivin 2004/8/EY päätavoite eli yhteistuotannon edistäminen primäärienergian säästämiseksi, olisi tarjottava kannustin vanhempien yhteistuotantoyksiköiden nykyaikaistamiseksi, jotta parannetaan niiden energiatehokkuutta. Tämän vuoksi yhteistuotantoyksikköön sovellettavia yhdenmukaistettuja hyötysuhteen viitearvoja olisi tiukennettava yhdennestätoista vuodesta sen rakennusvuoden jälkeen.

| (6) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat yhteistuotantoa käsittelevän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat yhteistuotantoa käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Yhdenmukaistettujen hyötysuhteen viitearvojen vahvistaminen

Sähkön erillisen tuotannon yhdenmukaistetut hyötysuhteen viitearvot esitetään liitteessä I ja lämmön erillisen tuotannon yhdenmukaistetut hyötysuhteen viitearvot liitteessä II.

2 artikla

Sähkön erillisen tuotannon yhdenmukaistettujen hyötysuhteen viitearvojen korjauskertoimet

1.   Jäsenvaltioiden on sovellettava liitteessä III olevassa a kohdassa esitettyjä korjauskertoimia liitteessä I esitettyjen yhdenmukaistettujen hyötysuhteen viitearvojen mukauttamiseksi keskimääräisiin ilmasto-olosuhteisiin kussakin jäsenvaltiossa.

Keskimääräisiä ilmasto-olosuhteita koskevia korjauskertoimia ei sovelleta polttokennoihin perustuvaan yhteistuotantotekniikkaan.

Jos viralliset säätiedot osoittavat, että tietyn jäsenvaltion alueella ilman vuotuisessa lämpötilassa on viiden celsiusasteen tai sitä suurempia eroja, kyseinen jäsenvaltio voi asiasta komissiolle ilmoitettuaan käyttää useita ilmastovyöhykkeitä ensimmäisen kohdan soveltamiseksi ja soveltaa tällöin liitteessä III olevassa b kohdassa esitettyä menetelmää.

2.   Jäsenvaltioiden on sovellettava liitteessä IV esitettyjä korjauskertoimia mukauttaakseen liitteessä I esitettyjä yhdenmukaistettuja hyötysuhteen viitearvoja verkossa vältettyihin häviöihin.

Verkossa vältettyjä häviöitä koskevia korjauskertoimia ei sovelleta puupolttoaineisiin ja biokaasuun.

3.   Kun jäsenvaltiot soveltavat sekä liitteessä III olevassa a kohdassa että liitteessä IV esitettyjä korjauskertoimia, niiden on sovellettava liitteessä III olevaa a kohtaa ennen liitteen IV soveltamista.

3 artikla

Yhdenmukaistettujen hyötysuhteen viitearvojen soveltaminen

1.   Jäsenvaltioiden on sovellettava niitä liitteessä I esitettyjä yhdenmukaistettuja hyötysuhteen viitearvoja, jotka liittyvät yhteistuotantoyksikön rakentamisvuoteen. Näitä yhdenmukaistettuja hyötysuhteen viitearvoja sovelletaan 10 vuoden ajan yhteistuotantoyksikön rakentamisesta.

2.   Alkaen yhdennestätoista vuodesta yhteistuotantoyksikön rakentamisesta jäsenvaltioiden on sovellettava yhdenmukaistettuja hyötysuhteen viitearvoja, joita 1 kohdan nojalla sovelletaan 10 vuotta vanhaan yhteistuotantoyksikköön. Näitä yhdenmukaistettuja hyötysuhteen viitearvoja sovelletaan vuoden ajan.

3.   Tämän artiklan soveltamiseksi yhteistuotantoyksikön rakentamisvuodella tarkoitetaan sitä kalenterivuotta, jona sähköntuotanto aloitetaan.

4 artikla

Yhteistuotantoyksikön nykyaikaistaminen

Jos olemassa oleva yhteistuotantoyksikkö nykyaikaistetaan ja nykyaikaistamisen investointikustannukset ylittävät 50 prosenttia uuden vastaavan yhteistuotantoyksikön investointikustannuksista, 3 artiklan soveltamiseksi nykyaikaistetun yhteistuotantoyksikön sähköntuotannon rakentamisvuonna pidetään sitä kalenterivuotta, jona sähköntuotanto aloitetaan.

5 artikla

Polttoaineseos

Jos yhteistuotantoyksikkö toimii polttoaineseoksella, erillisen tuotannon yhdenmukaistettuja hyötysuhteen viitearvoja sovelletaan suhteessa eri polttoaineiden energiapanoksen painotettuun keskiarvoon.

6 artikla

Osoitus

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 21 joulukuuta 2006.

Komission puolesta

Komission jäsen

Andris PIEBALGS

---

(1)  EUV L 52, 21.2.2004, s. 50.

1

---

LIITE I

Sähkön erillisen tuotannon yhdenmukaistetut hyötysuhteen viitearvot (1 artiklassa tarkoitetut)

Taulukossa esitetyt sähkön erillisen tuotannon yhdenmukaistetut hyötysuhteen viitearvot perustuvat alempiin lämpöarvoihin ja ISO-standardin mukaisiin vakio-olosuhteisiin (ilman lämpötila 15 oC, paine 1,013 baaria, suhteellinen kosteus 60 %).

| % |
| --- |
| | Rakennusvuosi:
  Polttoaine | 1996 ja sitä ennen | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006-2011 |
| Kiinteät | Kivihiili / koksi | 39,7 | 40,5 | 41,2 | 41,8 | 42,3 | 42,7 | 43,1 | 43,5 | 43,8 | 44,0 | 44,2 |
| Ruskohiili / ruskohiilibriketit | 37,3 | 38,1 | 38,8 | 39,4 | 39,9 | 40,3 | 40,7 | 41,1 | 41,4 | 41,6 | 41,8 |
| turve/ turvebriketit | 36,5 | 36,9 | 37,2 | 37,5 | 37,8 | 38,1 | 38,4 | 38,6 | 38,8 | 38,9 | 39,0 |
| Puupolttoaineet | 25,0 | 26,3 | 27,5 | 28,5 | 29,6 | 30,4 | 31,1 | 31,7 | 32,2 | 32,6 | 33,0 |
| Maatalouden tuottama biomassa | 20,0 | 21,0 | 21,6 | 22,1 | 22,6 | 23,1 | 23,5 | 24,0 | 24,4 | 24,7 | 25,0 |
| Biohajoava (yhdyskunta-) jäte | 20,0 | 21,0 | 21,6 | 22,1 | 22,6 | 23,1 | 23,5 | 24,0 | 24,4 | 24,7 | 25,0 |
| Uusiutumaton (yhdyskunta- ja teollisuus-) jäte | 20,0 | 21,0 | 21,6 | 22,1 | 22,6 | 23,1 | 23,5 | 24,0 | 24,4 | 24,7 | 25,0 |
| Öljyliuske | 38,9 | 38,9 | 38,9 | 38,9 | 38,9 | 38,9 | 38,9 | 38,9 | 38,9 | 38,9 | 39,0 |
| Nestemäiset | Öljy (kaasuöljy + raskas polttoöljy, nestekaasu) | 39,7 | 40,5 | 41,2 | 41,8 | 42,3 | 42,7 | 43,1 | 43,5 | 43,8 | 44,0 | 44,2 |
| Biopolttoaineet | 39,7 | 40,5 | 41,2 | 41,8 | 42,3 | 42,7 | 43,1 | 43,5 | 43,8 | 44,0 | 44,2 |
| Biohajoava jäte | 20,0 | 21,0 | 21,6 | 22,1 | 22,6 | 23,1 | 23,5 | 24,0 | 24,4 | 24,7 | 25,0 |
| Uusiutumaton jäte | 20,0 | 21,0 | 21,6 | 22,1 | 22,6 | 23,1 | 23,5 | 24,0 | 24,4 | 24,7 | 25,0 |
| Kaasumaiset | Maakaasu | 50,0 | 50,4 | 50,8 | 51,1 | 51,4 | 51,7 | 51,9 | 52,1 | 52,3 | 52,4 | 52,5 |
| Jalostamokaasu / vety | 39,7 | 40,5 | 41,2 | 41,8 | 42,3 | 42,7 | 43,1 | 43,5 | 43,8 | 44,0 | 44,2 |
| Biokaasu | 36,7 | 37,5 | 38,3 | 39,0 | 39,6 | 40,1 | 40,6 | 41,0 | 41,4 | 41,7 | 42,0 |
| Koksauskaasu, masuunikaasu, muut jätekaasut, talteenotettu jätelämpö | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 |

%

Rakennusvuosi:

Polttoaine

1996 ja sitä ennen

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006-2011

Kiinteät

Kivihiili / koksi

39,7

40,5

41,2

41,8

42,3

42,7

43,1

43,5

43,8

44,0

44,2

Ruskohiili / ruskohiilibriketit

37,3

38,1

38,8

39,4

39,9

40,3

40,7

41,1

41,4

41,6

41,8

turve/ turvebriketit

36,5

36,9

37,2

37,5

37,8

38,1

38,4

38,6

38,8

38,9

39,0

Puupolttoaineet

25,0

26,3

27,5

28,5

29,6

30,4

31,1

31,7

32,2

32,6

33,0

Maatalouden tuottama biomassa

20,0

21,0

21,6

22,1

22,6

23,1

23,5

24,0

24,4

24,7

25,0

Biohajoava (yhdyskunta-) jäte

20,0

21,0

21,6

22,1

22,6

23,1

23,5

24,0

24,4

24,7

25,0

Uusiutumaton (yhdyskunta- ja teollisuus-) jäte

20,0

21,0

21,6

22,1

22,6

23,1

23,5

24,0

24,4

24,7

25,0

Öljyliuske

38,9

38,9

38,9

38,9

38,9

38,9

38,9

38,9

38,9

38,9

39,0

Nestemäiset

Öljy (kaasuöljy + raskas polttoöljy, nestekaasu)

39,7

40,5

41,2

41,8

42,3

42,7

43,1

43,5

43,8

44,0

44,2

Biopolttoaineet

39,7

40,5

41,2

41,8

42,3

42,7

43,1

43,5

43,8

44,0

44,2

Biohajoava jäte

20,0

21,0

21,6

22,1

22,6

23,1

23,5

24,0

24,4

24,7

25,0

Uusiutumaton jäte

20,0

21,0

21,6

22,1

22,6

23,1

23,5

24,0

24,4

24,7

25,0

Kaasumaiset

Maakaasu

50,0

50,4

50,8

51,1

51,4

51,7

51,9

52,1

52,3

52,4

52,5

Jalostamokaasu / vety

39,7

40,5

41,2

41,8

42,3

42,7

43,1

43,5

43,8

44,0

44,2

Biokaasu

36,7

37,5

38,3

39,0

39,6

40,1

40,6

41,0

41,4

41,7

42,0

Koksauskaasu, masuunikaasu, muut jätekaasut, talteenotettu jätelämpö

35

35

35

35

35

35

35

35

35

35

35

---

LIITE II

Lämmön erillisen tuotannon yhdenmukaistetut hyötysuhteen viitearvot (1 artiklassa tarkoitetut)

Taulukossa esitetyt lämmön erillisen tuotannon yhdenmukaistetut hyötysuhteen viitearvot perustuvat alempiin lämpöarvoihin ja ISO-standardin mukaisiin vakio-olosuhteisiin (ilman lämpötila 15 oC, paine 1,013 baaria, suhteellinen kosteus 60 %).

| % |
| --- |
| | Polttoaine | Höyry (*1) /kuuma vesi | Pakokaasujen suora käyttö (*2) |
| Kiinteät | Kivihiili / koksi | 88 % | 80 % |
| Ruskohiili / ruskohiilibriketit | 86 % | 78 % |
| Turve/ turvebriketit | 86 % | 78 % |
| Puupolttoaineet | 86 % | 78 % |
| Maatalouden tuottama biomassa | 80 % | 72 % |
| Biohajoava (yhdyskunta-)jäte | 80 % | 72 % |
| Uusiutumaton (yhdyskunta- ja teollisuus-)jäte | 80 % | 72 % |
| Öljyliuske | 86 % | 78 % |
| Nestemäiset | Öljy (kaasuöljy + raskas polttoöljy, nestekaasu) | 89 % | 81 % |
| Biopolttoaineet | 89 % | 81 % |
| Biohajoava jäte | 80 % | 72 % |
| Uusiutumaton jäte | 80 % | 72 % |
| Kaasumaiset | Maakaasu | 90 % | 82 % |
| Jalostamokaasu / vety | 89 % | 81 % |
| Biokaasu | 70 % | 62 % |
| Koksauskaasu, masuunikaasu, muut jätekaasut | 80 % | 72 % |

%

Polttoaine

Höyry (*1) /kuuma vesi

Pakokaasujen suora käyttö (*2)

Kiinteät

Kivihiili / koksi

88 %

80 %

Ruskohiili / ruskohiilibriketit

86 %

78 %

Turve/ turvebriketit

86 %

78 %

Puupolttoaineet

86 %

78 %

Maatalouden tuottama biomassa

80 %

72 %

Biohajoava (yhdyskunta-)jäte

80 %

72 %

Uusiutumaton (yhdyskunta- ja teollisuus-)jäte

80 %

72 %

Öljyliuske

86 %

78 %

Nestemäiset

Öljy (kaasuöljy + raskas polttoöljy, nestekaasu)

89 %

81 %

Biopolttoaineet

89 %

81 %

Biohajoava jäte

80 %

72 %

Uusiutumaton jäte

80 %

72 %

Kaasumaiset

Maakaasu

90 %

82 %

Jalostamokaasu / vety

89 %

81 %

Biokaasu

70 %

62 %

Koksauskaasu, masuunikaasu, muut jätekaasut

80 %

72 %

---

(*1)  Höyryntuotannon hyötysuhteita olisi alennettava viidellä absoluuttisella prosenttiyksiköllä, jos jäsenvaltiot, jotka soveltavat direktiivin 2004/8/EY 12 artiklan 2 kohtaa, sisällyttävät lauhteen palautuksen tuotantoyksikköä koskeviin laskelmiin.

(*2)  Jos lämpötila on 250 oC tai sitä korkeampi, on käytettävä suoran lämmönkäytön arvoja.

---

LIITE III

(2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut) keskimääräisiin ilmasto-olosuhteisiin liittyvät korjauskertoimet sekä menetelmä ilmastovyöhykkeiden määrittämiseksi erilliseen sähkön tuotannon yhdenmukaistettujen hyötysuhteen viitearvojen soveltamiseksi

| (a) | Keskimääräisiin ilmasto-olosuhteisiin liittyvät korjauskertoimet
  Ilman lämpötilaan liittyvä korjaus perustuu tietyn jäsenvaltion vuosittaisen keskilämpötilan ja ISO-standardin mukaisten vakio-olosuhteiden (15 oC) väliseen eroon. Korjaus on seuraava:
  Hyötysuhteen alentaminen 0,1 prosenttiyksiköllä kutakin 15 oC:n ylittävää astetta kohti;
  Hyötysuhteen korottaminen 0,1 prosenttiyksiköllä kutakin 15 oC:n alittavaa astetta kohti.
  Esimerkki:
  Jos vuosittainen keskilämpötila jäsenvaltiossa on 10 oC, kyseisessä jäsenvaltiossa olevan yhteistuotantoyksikön viitearvoa on korotettava 0,5:llä prosenttiyksiköllä. |
| --- | --- |

(a)

Keskimääräisiin ilmasto-olosuhteisiin liittyvät korjauskertoimet

Ilman lämpötilaan liittyvä korjaus perustuu tietyn jäsenvaltion vuosittaisen keskilämpötilan ja ISO-standardin mukaisten vakio-olosuhteiden (15 oC) väliseen eroon. Korjaus on seuraava:

Hyötysuhteen alentaminen 0,1 prosenttiyksiköllä kutakin 15 oC:n ylittävää astetta kohti;

Hyötysuhteen korottaminen 0,1 prosenttiyksiköllä kutakin 15 oC:n alittavaa astetta kohti.

Esimerkki:

Jos vuosittainen keskilämpötila jäsenvaltiossa on 10 oC, kyseisessä jäsenvaltiossa olevan yhteistuotantoyksikön viitearvoa on korotettava 0,5:llä prosenttiyksiköllä.

| (b) | Menetelmä ilmastovyöhykkeiden määrittämiseksi
  Kunkin ilmastovyöhykkeen rajat muodostuvat (kokonaisina celsiusasteina ilmaistuista) vuotuisen keskilämpötilan lämpökäyristä, joiden ero on vähintään 4 oC. Vierekkäisten ilmastovyöhykkeiden ilman vuotuisen keskilämpötilan eron on oltava vähintään 4 oC.
  Esimerkki:
  Tietyssä jäsenvaltiossa ilman vuotuinen keskilämpötila paikassa A on 12 oC ja paikassa B 6 oC. Ero on yli 5 oC. Jäsenvaltio voi nyt määrittää kaksi ilmastovyöhykettä, joita erottaa 9 oC:n lämpökäyrä. Näin muodostuu 9 oC:n ja 13 oC:n lämpökäyrien väliin yksi ilmastovyöhyke, jossa ilman vuotuinen keskilämpötila on 11 oC, ja 5 oC:n ja 9 oC:n lämpökäyrien väliin toinen ilmastovyöhyke, jossa ilman vuotuinen keskilämpötila on 7 oC. |
| --- | --- |

(b)

Menetelmä ilmastovyöhykkeiden määrittämiseksi

Kunkin ilmastovyöhykkeen rajat muodostuvat (kokonaisina celsiusasteina ilmaistuista) vuotuisen keskilämpötilan lämpökäyristä, joiden ero on vähintään 4 oC. Vierekkäisten ilmastovyöhykkeiden ilman vuotuisen keskilämpötilan eron on oltava vähintään 4 oC.

Esimerkki:

Tietyssä jäsenvaltiossa ilman vuotuinen keskilämpötila paikassa A on 12 oC ja paikassa B 6 oC. Ero on yli 5 oC. Jäsenvaltio voi nyt määrittää kaksi ilmastovyöhykettä, joita erottaa 9 oC:n lämpökäyrä. Näin muodostuu 9 oC:n ja 13 oC:n lämpökäyrien väliin yksi ilmastovyöhyke, jossa ilman vuotuinen keskilämpötila on 11 oC, ja 5 oC:n ja 9 oC:n lämpökäyrien väliin toinen ilmastovyöhyke, jossa ilman vuotuinen keskilämpötila on 7 oC.

---

LIITE IV

verkossa vältettyjä häviöitä koskevat korjauskertoimet sähkön erillisen tuotannon yhdenmukaistettujen hyötysuhteen viitearvojen soveltamiseksi (2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut)

| Jännite: | Verkkoon siirretty sähkö | Paikalla käytetty sähkö |
| --- | --- | --- |
| > 200 kV | 1 | 0,985 |
| 100-200 kV | 0,985 | 0,965 |
| 50-100 kV | 0,965 | 0,945 |
| 0,4 -50 kV | 0,945 | 0,925 |
| < 0,4 kV | 0,925 | 0,860 |

Jännite:

Verkkoon siirretty sähkö

Paikalla käytetty sähkö

> 200 kV

1

0,985

100-200 kV

0,985

0,965

50-100 kV

0,965

0,945

0,4 -50 kV

0,945

0,925

< 0,4 kV

0,925

0,860

Esimerkki:

100 kWel:n yhteistuotantoyksikkö, jossa on maakaasulla toimiva mäntämoottori, tuottaa 380 V:n sähköä. Tästä sähköstä 85 prosenttia menee omaan käyttöön ja 15 prosenttia siirretään verkkoon. Laitos rakennettiin vuonna 1999. Vuosittainen ilman lämpötila on 15 oC (joten ilmastoon liittyvää korjausta ei tarvita).

Tämän päätöksen liitteen I mukaan maakaasun yhdenmukaistettu hyötysuhteen viitearvo vuoden 1999 osalta on 51,1 prosenttia. Verkossa tapahtuvaan häviöön liittyvän korjauksen jälkeen sähkön erillisen tuotannon hyötysuhteen viitearvo varten tässä yhteistuotantoyksikössä olisi (perustuen tässä liitteessä esitettyjen tekijöiden painotettuun keskiarvoon):

Ref Eη = 51,1 % * (0,860 * 85 % + 0,925 * 15 %) = 44,4 %

---

| 6.2.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 32/189 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 32/189

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 22 päivänä joulukuuta kuuta 2006,

siirtohinnoittelun asiantuntijaryhmän perustamisesta

(2007/75/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission sisäisen valmisteluasiakirjan ”Yhtiöverotus sisämarkkinoilla” (1) mukaan siirtohinnoitteluun liittyvillä vero-ongelmilla on yhä merkittävämpi asema sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

(1)

Komission sisäisen valmisteluasiakirjan ”Yhtiöverotus sisämarkkinoilla” (1) mukaan siirtohinnoitteluun liittyvillä vero-ongelmilla on yhä merkittävämpi asema sisämarkkinoilla.

| (2) | Tiedonannossa ”Kohti sisämarkkinoita, joilla ei ole veroesteitä — Strategia yhtenäistetyn yhtiöveropohjan luomiseksi yritysten EU:n laajuista toimintaa varten” (2) komissio totesi, että siirtohinnoittelun asiantuntijoiden erityisosaamista olisi käytettävä hyväksi. |
| --- | --- |

(2)

Tiedonannossa ”Kohti sisämarkkinoita, joilla ei ole veroesteitä — Strategia yhtenäistetyn yhtiöveropohjan luomiseksi yritysten EU:n laajuista toimintaa varten” (2) komissio totesi, että siirtohinnoittelun asiantuntijoiden erityisosaamista olisi käytettävä hyväksi.

| (3) | EU:n yhteinen siirtohinnoittelufoorumi perustettiin virallisesti vuonna 2002. |
| --- | --- |

(3)

EU:n yhteinen siirtohinnoittelufoorumi perustettiin virallisesti vuonna 2002.

| (4) | Koska EU:n yhteinen siirtohinnoittelufoorumi on perustamisestaan lähtien toiminut jäsenvaltioiden ja yksityisen sektorin välisenä keskustelufoorumina, komissio ehdotti kahta toimintasääntöpakettia, jotka jäsenvaltiot hyväksyivät neuvostossa. |
| --- | --- |

(4)

Koska EU:n yhteinen siirtohinnoittelufoorumi on perustamisestaan lähtien toiminut jäsenvaltioiden ja yksityisen sektorin välisenä keskustelufoorumina, komissio ehdotti kahta toimintasääntöpakettia, jotka jäsenvaltiot hyväksyivät neuvostossa.

| (5) | Foorumista saatujen myönteisten kokemusten vuoksi foorumin työn jatkamisesta olisi annettava virallinen asiakirja, sillä komissio tarvitsee edelleen tällaista elintä. Sen vuoksi on tarpeen perustaa siirtohinnoittelun asiantuntijaryhmä ja määritellä sen tehtävät ja kokoonpano. |
| --- | --- |

(5)

Foorumista saatujen myönteisten kokemusten vuoksi foorumin työn jatkamisesta olisi annettava virallinen asiakirja, sillä komissio tarvitsee edelleen tällaista elintä. Sen vuoksi on tarpeen perustaa siirtohinnoittelun asiantuntijaryhmä ja määritellä sen tehtävät ja kokoonpano.

| (6) | Siirtohinnoittelun asiantuntijaryhmässä olisi oltava julkishallinnon ja yksityisen sektorin siirtohinnoitteluasiantuntijoita. |
| --- | --- |

(6)

Siirtohinnoittelun asiantuntijaryhmässä olisi oltava julkishallinnon ja yksityisen sektorin siirtohinnoitteluasiantuntijoita.

| (7) | Siirtohinnoittelun asiantuntijaryhmän olisi annettava komissiolle apua ja neuvoja siirtohinnoitteluun liittyvissä verokysymyksissä. |
| --- | --- |

(7)

Siirtohinnoittelun asiantuntijaryhmän olisi annettava komissiolle apua ja neuvoja siirtohinnoitteluun liittyvissä verokysymyksissä.

| (8) | Olisi vahvistettava ryhmän jäseniin sovellettavat tietojen julkistamista koskevat säännöt rajoittamatta kuitenkaan komission menettelysäännöistä tehdyn päätöksen 2001/844/EY, EHTY, Euratom (3) liitteessä vahvistettujen turvallisuussääntöjen soveltamista. |
| --- | --- |

(8)

Olisi vahvistettava ryhmän jäseniin sovellettavat tietojen julkistamista koskevat säännöt rajoittamatta kuitenkaan komission menettelysäännöistä tehdyn päätöksen 2001/844/EY, EHTY, Euratom (3) liitteessä vahvistettujen turvallisuussääntöjen soveltamista.

| (9) | Ryhmän jäseniin liittyvien henkilötietojen käsittelyssä olisi noudatettava yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (4) säännöksiä. |
| --- | --- |

(9)

Ryhmän jäseniin liittyvien henkilötietojen käsittelyssä olisi noudatettava yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (4) säännöksiä.

| (10) | On aiheellista vahvistaa tämän päätöksen soveltamisaika. Komissio harkitsee hyvissä ajoin, onko voimassaolon jatkaminen suotavaa, |
| --- | --- |

(10)

On aiheellista vahvistaa tämän päätöksen soveltamisaika. Komissio harkitsee hyvissä ajoin, onko voimassaolon jatkaminen suotavaa,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Siirtohinnoittelun asiantuntijaryhmä

Perustetaan siirtohinnoittelun asiantuntijaryhmä, jäljempänä ’ryhmä’, 1 päivästä maaliskuuta 2007 alkaen.

Ryhmää kutsutaan EU:n yhteiseksi siirtohinnoittelufoorumiksi.

2 artikla

Tehtävät

Ryhmän tehtävät ovat seuraavat:

| — | se toimii foorumina, jolla liike-elämän edustajat ja kansalliset veroasiantuntijat voivat keskustella siirtohinnoitteluun liittyvistä ongelmista, jotka estävät rajatylittävää liiketoimintaa yhteisössä; |
| --- | --- |

—

se toimii foorumina, jolla liike-elämän edustajat ja kansalliset veroasiantuntijat voivat keskustella siirtohinnoitteluun liittyvistä ongelmista, jotka estävät rajatylittävää liiketoimintaa yhteisössä;

| — | se antaa komissiolle neuvoja siirtohinnoitteluun liittyvistä kysymyksistä; |
| --- | --- |

—

se antaa komissiolle neuvoja siirtohinnoitteluun liittyvistä kysymyksistä;

| — | se avustaa komissiota löytämään OECD:n toimintaohjeiden (5) mukaiset käytännön ratkaisut siirtohinnoittelua koskevien sääntöjen soveltamisen yhdenmukaistamiseksi yhteisössä. |
| --- | --- |

—

se avustaa komissiota löytämään OECD:n toimintaohjeiden (5) mukaiset käytännön ratkaisut siirtohinnoittelua koskevien sääntöjen soveltamisen yhdenmukaistamiseksi yhteisössä.

3 artikla

Kuuleminen

1.   Komissio voi kuulla ryhmää mistä tahansa siirtohinnoitteluun liittyvästä kysymyksestä.

2.   Ryhmän puheenjohtaja voi ilmoittaa komissiolle, että ryhmän kuuleminen jostain tietystä kysymyksestä on toivottavaa.

4 artikla

Jäsenten nimittäminen

1.   Ryhmässä on 43 jäsentä seuraavasti:

| (a) | yksi edustaja kaikista jäsenvaltioista; |
| --- | --- |

(a)

yksi edustaja kaikista jäsenvaltioista;

| (b) | enintään 15 edustajaa yksityiseltä sektorilta; |
| --- | --- |

(b)

enintään 15 edustajaa yksityiseltä sektorilta;

| (c) | puheenjohtaja. |
| --- | --- |

(c)

puheenjohtaja.

2.   Asianomaiset kansalliset viranomaiset nimittävät jäsenvaltioiden edustajat. Heidän on oltava siirtohinnoittelua käsitteleviä virkamiehiä.

3.   Komissio nimittää yksityisen sektorin edustajat sellaisten asiantuntijoiden joukosta, joilla on kokemusta ja erityisosaamista siirtohinnoitteluun liittyvistä kysymyksistä.

4.   Sopivina pidetyt hakijat voidaan lisätä varallaololuetteloon, jota komissio voi käyttää nimittäessään uusia jäseniä.

5.   Yksityisen sektorin edustajat nimitetään yksityishenkilöinä, ja heidän on komissiolle tietoja antaessaan oltava ulkopuolisesta vaikutuksesta riippumattomia.

6.   Heidän on ilmoitettava komissiolle hyvissä ajoin mahdollisista eturistiriidoista, jotka voivat vaarantaa heidän puolueettomuutensa.

7.   Komissio nimittää myös puheenjohtajan.

8.   Ryhmän jäsenet nimitetään kaksivuotiskaudeksi, joka voidaan uudistaa. Heidän on toimittava tehtävässään, kunnes heidän tilalleen nimetään uusi jäsen tai heidän toimikautensa päättyy.

9.   Jäsenten tilalle voidaan nimittää uusi jäsen niiden toimikauden loppuajaksi seuraavissa tapauksissa:

| a) | jäsen eroaa; |
| --- | --- |

a)

jäsen eroaa;

| b) | jäsen ei enää pysty osallistumaan tehokkaasti ryhmän työhön; |
| --- | --- |

b)

jäsen ei enää pysty osallistumaan tehokkaasti ryhmän työhön;

| c) | jäsen ei täytä perustamissopimuksen 287 artiklassa määrättyjä vaatimuksia; |
| --- | --- |

c)

jäsen ei täytä perustamissopimuksen 287 artiklassa määrättyjä vaatimuksia;

| d) | jäsen ei ole ulkopuolisista vaikutuksista riippumaton, mikä on 5 kohdan säännösten vastaista; |
| --- | --- |

d)

jäsen ei ole ulkopuolisista vaikutuksista riippumaton, mikä on 5 kohdan säännösten vastaista;

| e) | jäsen ei ole ilmoittanut komissiolle hyvissä ajoin eturistiriidasta, mikä on 6 kohdan säännösten vastaista. |
| --- | --- |

e)

jäsen ei ole ilmoittanut komissiolle hyvissä ajoin eturistiriidasta, mikä on 6 kohdan säännösten vastaista.

10.   Yksityishenkilöinä nimitettyjen jäsenten nimet julkaistaan verotuksen ja tulliliiton pääosaston www-sivustolla. Jäsenten nimet kerätään, käsitellään ja julkaistaan asetuksen (EY) N:o 45/2001 mukaisesti.

5 artikla

Toiminta

1.   Ryhmä voi komission suostumuksella perustaa alaryhmiä tutkimaan erityiskysymyksiä ryhmän vahvistaman tehtävänmäärityksen mukaisesti. Alaryhmät hajotetaan heti, kun ne ovat täyttäneet toimeksiantonsa.

2.   Komission edustaja voi pyytää käsiteltävän asian erityisasiantuntijoita tai asiaa hyvin tuntevia tarkkailijoita osallistumaan ryhmän tai jonkin alaryhmän työhön, jos se on komission mielestä tarpeellista tai hyödyllistä.

Erityisesti ehdokasmaiden ja OECD:n sihteeristöjen edustajia voidaan pyytää osallistumaan tarkkailijoina.

3.   Ryhmän tai sen alaryhmän toimintaan osallistumisen yhteydessä saatuja tietoja ei saa paljastaa, jos komissio katsoo niiden liittyvän luottamuksellisiin asioihin.

4.   Ryhmä ja sen alaryhmät kokoontuvat yleensä komission tiloissa komission vahvistamia menettelyjä ja aikataulua noudattaen. Komission yksiköt huolehtivat sihteeripalveluista.

5.   Komission virkamiehet, joita asia koskee, voivat osallistua kokouksiin.

6.   Ryhmä vahvistaa työjärjestyksensä komission laatiman työjärjestyksen mallin pohjalta.

7.   Komission yksiköt voivat julkaista Internetissä (6) ryhmän tiivistelmiä, päätelmiä, päätelmien osia tai valmisteluasiakirjoja asianomaisen asiakirjan alkukielellä.

6 artikla

Kustannusten korvaaminen

Komissio korvaa ryhmän toimintaan liittyvät jäsenten, asiantuntijoiden ja tarkkailijoiden matkakulut ja soveltuvin osin myös oleskelukulut ulkopuolisille asiantuntijoille maksettavia korvauksia koskevien komission sääntöjen mukaisesti.

Jäsenet, asiantuntijat ja tarkkailijat eivät saa palkkiota tehtäviensä hoidosta.

Kokouskulut korvataan komission vastuuyksikön ryhmälle varaaman vuositalousarvion rajoissa.

7 artikla

Päättymisajankohta

Tämän päätöksen voimassaolo päättyy 31 päivänä maaliskuuta 2011.

Tehty Brysselissä 22 päivänä joulukuuta kuuta 2006.

Komission puolesta

László KOVÁCS

Komission jäsen

---

(1)  SEC(2001) 1681, 23.10.2001.

1

(2)  KOM(2001) 582 lopullinen, 23.10.2001.

2

(3)  EYVL L 317, 3.12.2001, s. 1.

3

(4)  EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.

4

(5)  Heinäkuussa 1995 hyväksytyt siirtohinnoittelua koskevat OECD:n toimintaohjeet monikansallisia yhtiöitä ja verohallintoja varten.

5

(6)  http://ec.europa.eu/taxation_customs/taxation/company_tax/transfer_pricing/forum/index_en.htm

6

---

| 6.2.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 32/192 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 32/192

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 22 päivänä joulukuuta 2006,

kuluttajansuojalainsäädännön täytäntöönpanosta vastaavien kansallisten viranomaisten yhteistyöstä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2006/2004 täytäntöönpanosta keskinäisen avunannon osalta

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 6903)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/76/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon kuluttajansuojalainsäädännön täytäntöönpanosta vastaavien kansallisten viranomaisten yhteistyöstä (”asetus kuluttajansuojaa koskevasta yhteistyöstä”) 27 päivänä lokakuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2006/2004 (1) ja erityisesti sen 6 artiklan 4 kohdan, 7 artiklan 3 kohdan, 8 artiklan 7 kohdan, 9 artiklan 4 kohdan, 10 artiklan 3 kohdan, 12 artiklan 6 kohdan, 13 artiklan 5 kohdan ja 15 artiklan 6 kohdan

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 2006/2004 säädetään, millä tavoin kuluttajien etuja suojaavan lainsäädännön täytäntöönpanosta vastaavat jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset tekevät yhteistyötä keskenään ja komission kanssa, jotta voidaan varmistaa kyseisen lainsäädännön noudattaminen ja sisämarkkinoiden toimivuus sekä parantaa kuluttajien taloudellisten etujen suojaa. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 2006/2004 säädetään, millä tavoin kuluttajien etuja suojaavan lainsäädännön täytäntöönpanosta vastaavat jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset tekevät yhteistyötä keskenään ja komission kanssa, jotta voidaan varmistaa kyseisen lainsäädännön noudattaminen ja sisämarkkinoiden toimivuus sekä parantaa kuluttajien taloudellisten etujen suojaa.

| (2) | Asetuksessa säädetään myös näiden toimivaltaisten viranomaisten verkottumisesta jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksessa säädetään myös näiden toimivaltaisten viranomaisten verkottumisesta jäsenvaltioissa.

| (3) | On tarpeen vahvistaa toimenpiteet, joilla panna täytäntöön tämän asetuksen säännökset, jotka koskevat toimivaltaisten viranomaisten keskinäisen avunannon menetelmiä ja edellytyksistä sekä yhteysviraston asemaa. |
| --- | --- |

(3)

On tarpeen vahvistaa toimenpiteet, joilla panna täytäntöön tämän asetuksen säännökset, jotka koskevat toimivaltaisten viranomaisten keskinäisen avunannon menetelmiä ja edellytyksistä sekä yhteysviraston asemaa.

| (4) | Jotta järjestelmä toimisi tehokkaasti, on aiheellista säätää keskinäisten avunantopyyntöjen yhteydessä toimitettavien tietojen vähimmäisvaatimuksista. Lisäksi on säädettävä tietojenvaihdossa käytettävien vakiolomakkeiden sisällöstä, jotta tietojen käsittelyä voidaan tehostaa ja helpottaa. |
| --- | --- |

(4)

Jotta järjestelmä toimisi tehokkaasti, on aiheellista säätää keskinäisten avunantopyyntöjen yhteydessä toimitettavien tietojen vähimmäisvaatimuksista. Lisäksi on säädettävä tietojenvaihdossa käytettävien vakiolomakkeiden sisällöstä, jotta tietojen käsittelyä voidaan tehostaa ja helpottaa.

| (5) | Keskinäisen avunannon menettelyjen kutakin vaihetta varten on asetettava määräajat sen varmistamiseksi, että järjestelmä toimii nopeasti. |
| --- | --- |

(5)

Keskinäisen avunannon menettelyjen kutakin vaihetta varten on asetettava määräajat sen varmistamiseksi, että järjestelmä toimii nopeasti.

| (6) | On säädettävä yhteisön sisäisistä rikkomuksista ilmoittamisesta, jotta rikkomuksia vastaan voidaan ryhtyä nopeisiin ja tehokkaisiin toimiin kaikissa jäsenvaltioissa, joita asia koskee. |
| --- | --- |

(6)

On säädettävä yhteisön sisäisistä rikkomuksista ilmoittamisesta, jotta rikkomuksia vastaan voidaan ryhtyä nopeisiin ja tehokkaisiin toimiin kaikissa jäsenvaltioissa, joita asia koskee.

| (7) | Koska asetuksen (EY) N:o 2006/2004 mukaisesti toimitetut tiedot voivat usein olla arkaluontoisia, on tarpeen vahvistaa asianmukaiset säännöt, joilla rajoitetaan tällaisiin tietoihin tutustumista. |
| --- | --- |

(7)

Koska asetuksen (EY) N:o 2006/2004 mukaisesti toimitetut tiedot voivat usein olla arkaluontoisia, on tarpeen vahvistaa asianmukaiset säännöt, joilla rajoitetaan tällaisiin tietoihin tutustumista.

| (8) | On tehtävä asianmukaisia yleisiä järjestelyjä sen varmistamiseksi, ettei kommunikointi vaikeudu puutteellisen kielitaidon vuoksi, mutta kuitenkin niin, että yksittäisissä tapauksissa voidaan menetellä joustavasti. |
| --- | --- |

(8)

On tehtävä asianmukaisia yleisiä järjestelyjä sen varmistamiseksi, ettei kommunikointi vaikeudu puutteellisen kielitaidon vuoksi, mutta kuitenkin niin, että yksittäisissä tapauksissa voidaan menetellä joustavasti.

| (9) | Lisätoimenpiteitä voidaan toteuttaa sen kokemuksen perusteella, jota jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten yhteistyöverkoston toiminnasta on saatu. |
| --- | --- |

(9)

Lisätoimenpiteitä voidaan toteuttaa sen kokemuksen perusteella, jota jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten yhteistyöverkoston toiminnasta on saatu.

| (10) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 2006/2004 19 artiklan 1 kohdassa perustetun komitean lausunnon mukaisia, |
| --- | --- |

(10)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 2006/2004 19 artiklan 1 kohdassa perustetun komitean lausunnon mukaisia,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Kohde

Tässä päätöksessä vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 2006/2004 täytäntöönpanoa koskevat säännöt toimivaltaisten viranomaisten keskinäisen avunannon ja sen edellytysten osalta.

2 artikla

Määritelmät

Asetuksessa (EY) N:o 2006/2004 säädettyjen määritelmien lisäksi tässä päätöksessä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| 1. | ”tietokannalla” tarkoitetaan asetuksen (EY) N:o 2006/2004 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tietokantaa, |
| --- | --- |

1.

”tietokannalla” tarkoitetaan asetuksen (EY) N:o 2006/2004 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tietokantaa,

| 2. | ”ilmoituksella” tarkoitetaan yhteisön sisäisestä rikkomuksesta ilmoittamista asetuksen (EY) N:o 2006/2004 7 artiklan 1 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

2.

”ilmoituksella” tarkoitetaan yhteisön sisäisestä rikkomuksesta ilmoittamista asetuksen (EY) N:o 2006/2004 7 artiklan 1 kohdan mukaisesti,

| 3. | ”luottamuksellisella käsittelyllä” tarkoitetaan tietojen käsittelyä noudattaen asetuksen (EY) N:o 2006/2004 13 artiklassa tarkoitettujen luottamuksellisuutta sekä ammatti- ja liikesalaisuuksien salassapitovelvollisuutta koskevia vaatimuksia, |
| --- | --- |

3.

”luottamuksellisella käsittelyllä” tarkoitetaan tietojen käsittelyä noudattaen asetuksen (EY) N:o 2006/2004 13 artiklassa tarkoitettujen luottamuksellisuutta sekä ammatti- ja liikesalaisuuksien salassapitovelvollisuutta koskevia vaatimuksia,

| 4. | ”oikeusperustalla” tarkoitetaan kuluttajien etuja suojaavaa lainsäädäntöä, joka on tai jonka epäillään olevan yhteisön sisäisen rikkomuksen kohteena, mukaan lukien pyynnön esittävän viranomaisen jäsenvaltion asianomaisen lainsäädännön täsmentäminen. |
| --- | --- |

4.

”oikeusperustalla” tarkoitetaan kuluttajien etuja suojaavaa lainsäädäntöä, joka on tai jonka epäillään olevan yhteisön sisäisen rikkomuksen kohteena, mukaan lukien pyynnön esittävän viranomaisen jäsenvaltion asianomaisen lainsäädännön täsmentäminen.

3 artikla

Tietovaatimukset

Tämän päätöksen liitteessä olevassa 1 luvussa säädetään, mitä tietoja asetuksen (EY) N:o 2006/2004 mukaisesti on toimitettava ja missä muodossa.

4 artikla

Määräajat

Tämän päätöksen liitteessä olevassa 2 luvussa säädetään, mitä määräaikoja asetuksen (EY) N:o 2006/2004 mukaisesti on noudatettava keskinäisen avunannon eri vaiheissa.

5 artikla

Ilmoitukset

Tämän päätöksen liitteessä olevassa 3 luvussa säädetään ilmoitusten yksityiskohdista.

6 artikla

Vaihdettuihin tietoihin tutustuminen

Tämän päätöksen liitteessä olevassa 4 luvussa säädetään asetuksen (EY) N:o 2006/2004 mukaisesti vaihdettuihin tietoihin tutustumista koskevista rajoituksista.

7 artikla

Kielet

Tämän päätöksen liitteessä olevassa 5 luvussa säädetään, mitä kieliä asetuksen (EY) N:o 2006/2004 mukaisessa tietopyynnössä ja tietojenvaihdossa käytetään.

8 artikla

Soveltamisen alkamispäivä

Tätä päätöstä sovelletaan 29 päivästä joulukuuta 2006.

9 artikla

Osoitus

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 22 päivästä joulukuuta 2006.

Komission puolesta

Markos KYPRIANOU

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 364, 9.12.2004, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2005/29/EY (EUVL L 149, 11.6.2005, s. 22).

1

---

LIITE

Asetuksen (EY) N:o 2006/2004 II ja III luvun mukaista toimivaltaisten viranomaisten keskinäistä avunantoa koskevat säännöt

1.   1 LUKU — TIETOVAATIMUKSET

1.1.   Tietokannan vakiolomakkeiden tietokentät, jotka on asetettava toimivaltaisten viranomaisten saataville

Tietokannan vakiolomakkeiden tietokentät, jotka on asetettava saataville, voidaan määritellä seuraavasti:

a)   Tiedot viranomaisista ja virkamiehistä, jotka käsittelevät yhteisön sisäisiä rikkomuksia

| i) | toimivaltainen viranomainen, |
| --- | --- |

i)

toimivaltainen viranomainen,

| ii) | yhteysvirasto, |
| --- | --- |

ii)

yhteysvirasto,

| iii) | toimivaltainen virkamies. |
| --- | --- |

iii)

toimivaltainen virkamies.

b)   Tiedot elinkeinonharjoittajasta, joka on vastuussa todetusta tai epäillystä yhteisön sisäisestä rikkomuksesta

| i) | nimi, |
| --- | --- |

i)

nimi,

| ii) | muut toiminimet, |
| --- | --- |

ii)

muut toiminimet,

| iii) | emoyrityksen nimi, tarvittaessa |
| --- | --- |

iii)

emoyrityksen nimi, tarvittaessa

| iv) | liiketoiminnan tyyppi, |
| --- | --- |

iv)

liiketoiminnan tyyppi,

| v) | postiosoite (-osoitteet), |
| --- | --- |

v)

postiosoite (-osoitteet),

| vi) | sähköpostiosoite, |
| --- | --- |

vi)

sähköpostiosoite,

| vii) | puhelinnumero, |
| --- | --- |

vii)

puhelinnumero,

| viii) | faksinumero, |
| --- | --- |

viii)

faksinumero,

| ix) | verkkosivu, |
| --- | --- |

ix)

verkkosivu,

| x) | IP-osoite, |
| --- | --- |

x)

IP-osoite,

| xi) | yrityksen johtajan (johtajien) nimi (nimet), tarvittaessa. |
| --- | --- |

xi)

yrityksen johtajan (johtajien) nimi (nimet), tarvittaessa.

c)   Tiedot, jotka koskevat ilman pyyntöä tapahtuvaa tietojenvaihtoa (ilmoitukset) (asetuksen (EY) N:o 2006/2004 7 artikla)

| i) | yhteisön sisäisen rikkomuksen tyyppi, |
| --- | --- |

i)

yhteisön sisäisen rikkomuksen tyyppi,

| ii) | yhteisön sisäisen rikkomuksen tila (todennettu, perusteltu epäilys), |
| --- | --- |

ii)

yhteisön sisäisen rikkomuksen tila (todennettu, perusteltu epäilys),

| iii) | oikeusperusta, |
| --- | --- |

iii)

oikeusperusta,

| iv) | lyhyt tiivistelmä, |
| --- | --- |

iv)

lyhyt tiivistelmä,

| v) | arvio todennäköisesti loukatuiksi tulevien kuluttajien lukumäärästä ja taloudellisesta vahingosta, |
| --- | --- |

v)

arvio todennäköisesti loukatuiksi tulevien kuluttajien lukumäärästä ja taloudellisesta vahingosta,

| vi) | luottamuksellisen käsittelyn tarve, |
| --- | --- |

vi)

luottamuksellisen käsittelyn tarve,

| vii) | liiteasiakirjat (erityisesti lausuntojen ja muun näytön yhteydessä). |
| --- | --- |

vii)

liiteasiakirjat (erityisesti lausuntojen ja muun näytön yhteydessä).

d)   Tiedot, jotka koskevat keskinäisiä avunantopyyntöjä (asetuksen (EY) N:o 2006/2004 6 ja 8 artikla)

| i) | todennäköisesti loukatuiksi tulevien kuluttajien asuinpaikka, |
| --- | --- |

i)

todennäköisesti loukatuiksi tulevien kuluttajien asuinpaikka,

| ii) | tuotteen tai palvelun nimi, |
| --- | --- |

ii)

tuotteen tai palvelun nimi,

| iii) | COICOP-koodi [yksilöllisen kulutuksen käyttötarkoituksen mukainen koodi (Yhdistyneiden Kansakuntien tilastointimenetelmä, http://unstats.un.org/unsd/cr/registry/regcst.asp?Cl=5)], |
| --- | --- |

iii)

COICOP-koodi [yksilöllisen kulutuksen käyttötarkoituksen mukainen koodi (Yhdistyneiden Kansakuntien tilastointimenetelmä, http://unstats.un.org/unsd/cr/registry/regcst.asp?Cl=5)],

| iv) | oikeusperusta, |
| --- | --- |

iv)

oikeusperusta,

| v) | käytetty mainonta- tai myyntiväline, |
| --- | --- |

v)

käytetty mainonta- tai myyntiväline,

| vi) | yhteisön sisäisen rikkomuksen tyyppi, |
| --- | --- |

vi)

yhteisön sisäisen rikkomuksen tyyppi,

| vii) | yhteisön sisäisen rikkomuksen tila (todennettu, perusteltu epäilys), |
| --- | --- |

vii)

yhteisön sisäisen rikkomuksen tila (todennettu, perusteltu epäilys),

| viii) | arvio todennäköisesti loukatuiksi tulevien kuluttajien lukumäärästä ja taloudellisesta vahingosta, |
| --- | --- |

viii)

arvio todennäköisesti loukatuiksi tulevien kuluttajien lukumäärästä ja taloudellisesta vahingosta,

| ix) | ehdotettu vastausaika, |
| --- | --- |

ix)

ehdotettu vastausaika,

| x) | liiteasiakirjat (erityisesti lausuntojen ja muun näytön yhteydessä) ja luottamuksellisen käsittelyn tarve, |
| --- | --- |

x)

liiteasiakirjat (erityisesti lausuntojen ja muun näytön yhteydessä) ja luottamuksellisen käsittelyn tarve,

| xi) | avunantopyynnön kuvaus, |
| --- | --- |

xi)

avunantopyynnön kuvaus,

| xii) | maininta ilmoituksesta (tarvittaessa), |
| --- | --- |

xii)

maininta ilmoituksesta (tarvittaessa),

| xiii) | luettelo pyynnön vastaanottavista viranomaisista ja jäsenvaltioista, joita asia koskee, |
| --- | --- |

xiii)

luettelo pyynnön vastaanottavista viranomaisista ja jäsenvaltioista, joita asia koskee,

| xiv) | pyyntö toimivaltaisen virkamiehen osallistumisesta tutkimukseen (asetuksen (EY) N:o 2006/2004 6 artiklan 3 kohta). |
| --- | --- |

xiv)

pyyntö toimivaltaisen virkamiehen osallistumisesta tutkimukseen (asetuksen (EY) N:o 2006/2004 6 artiklan 3 kohta).

1.2.   Vähimmäistiedot, jotka on sisällytettävä keskinäisiin avunantopyyntöihin ja ilmoituksiin (asetuksen (EY) N:o 2006/2004 6, 7 ja 8 artikla)

| 1.2.1. | Kun kyseessä on keskinäinen avunantopyyntö tai ilmoitus, toimivaltaisen viranomaisen on toimitettava muille toimivaltaisille viranomaisille kaikki sellaiset käytössään olevat tiedot, jotka voivat olla niille avuksi pyynnön tehokkaan toteuttamisen tai ilmoituksen asianomaisen seurannan varmistamisen kannalta, ja mainittava, onko joitakin tiedoista käsiteltävä luottamuksellisesti. |
| --- | --- |

1.2.1.

Kun kyseessä on keskinäinen avunantopyyntö tai ilmoitus, toimivaltaisen viranomaisen on toimitettava muille toimivaltaisille viranomaisille kaikki sellaiset käytössään olevat tiedot, jotka voivat olla niille avuksi pyynnön tehokkaan toteuttamisen tai ilmoituksen asianomaisen seurannan varmistamisen kannalta, ja mainittava, onko joitakin tiedoista käsiteltävä luottamuksellisesti.

| 1.2.2. | Kun kyseessä on asetuksen (EY) N:o 2006/2004 6 artiklan mukainen tietopyyntö, pyynnön esittävän viranomaisen on vähintään






  a) | ilmoitettava pyynnön vastaanottavalle viranomaiselle epäillyn, yhteisön sisäisen rikkomuksen luonne ja oikeusperusta, |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

Kun kyseessä on asetuksen (EY) N:o 2006/2004 6 artiklan mukainen tietopyyntö, pyynnön esittävän viranomaisen on vähintään

a)

ilmoitettava pyynnön vastaanottavalle viranomaiselle epäillyn, yhteisön sisäisen rikkomuksen luonne ja oikeusperusta,

| b) | toimitettava riittävät tiedot tutkittavana olevan menettelyn tai käytännön yksilöimiseksi, |
| --- | --- |

b)

toimitettava riittävät tiedot tutkittavana olevan menettelyn tai käytännön yksilöimiseksi,

| c) | täsmennettävä pyydetyt tiedot. |
| --- | --- |

c)

täsmennettävä pyydetyt tiedot.

| 1.2.3. | Kun kyseessä on asetuksen (EY) N:o 2006/2004 8 artiklan mukainen pyyntö täytäntöönpanotoimenpiteisiin ryhtymiseksi, pyynnön esittävän viranomaisen on toimitettava pyynnön vastaanottavalle viranomaiselle vähintään






  a) | tiedot elinkeinonharjoittajasta, jota vastaan pyydetään ryhtymään toimenpiteisiin, |
| --- | --- | --- |

1.2.3.

Kun kyseessä on asetuksen (EY) N:o 2006/2004 8 artiklan mukainen pyyntö täytäntöönpanotoimenpiteisiin ryhtymiseksi, pyynnön esittävän viranomaisen on toimitettava pyynnön vastaanottavalle viranomaiselle vähintään

a)

tiedot elinkeinonharjoittajasta, jota vastaan pyydetään ryhtymään toimenpiteisiin,

| b) | tiedot tutkittavasta menettelystä tai käytännöstä, |
| --- | --- |

b)

tiedot tutkittavasta menettelystä tai käytännöstä,

| c) | yhteisön sisäisen rikkomuksen oikeudellinen määritelmä sovellettavan lain mukaisesti ja oikeusperusta, |
| --- | --- |

c)

yhteisön sisäisen rikkomuksen oikeudellinen määritelmä sovellettavan lain mukaisesti ja oikeusperusta,

| d) | näyttöä kuluttajien yhteisten etujen loukkaamisesta, mahdollisesti myös arvio todennäköisesti loukatuiksi tulevien kuluttajien lukumäärästä. |
| --- | --- |

d)

näyttöä kuluttajien yhteisten etujen loukkaamisesta, mahdollisesti myös arvio todennäköisesti loukatuiksi tulevien kuluttajien lukumäärästä.

1.3.   Keskinäisiin avunantopyyntöihin vastaaminen

| 1.3.1. | Vastatessaan asetuksen (EY) N:o 2006/2004 6 artiklan mukaiseen tietopyyntöön pyynnön vastaanottavan viranomaisen on toimitettava kaikki pyynnön esittävän viranomaisen yksilöimät tiedot, jotta voidaan todeta, onko yhteisön sisäinen rikkomus tapahtunut tai voidaanko epäillä perustellusti, että tällainen rikkomus voi tapahtua. |
| --- | --- |

1.3.1.

Vastatessaan asetuksen (EY) N:o 2006/2004 6 artiklan mukaiseen tietopyyntöön pyynnön vastaanottavan viranomaisen on toimitettava kaikki pyynnön esittävän viranomaisen yksilöimät tiedot, jotta voidaan todeta, onko yhteisön sisäinen rikkomus tapahtunut tai voidaanko epäillä perustellusti, että tällainen rikkomus voi tapahtua.

| 1.3.2. | Vastatessaan asetuksen (EY) N:o 2006/2004 8 artiklan mukaiseen pyyntöön täytäntöönpanotoimenpiteisiin ryhtymiseksi pyynnön vastaanottavan viranomaisen on ilmoitettava pyynnön esittävälle viranomaisille, mitä toimia on toteutettu tai suunnitteilla ja mitä valtuuksia on käytetty tai käytetään pyynnön käsittelemiseksi. |
| --- | --- |

1.3.2.

Vastatessaan asetuksen (EY) N:o 2006/2004 8 artiklan mukaiseen pyyntöön täytäntöönpanotoimenpiteisiin ryhtymiseksi pyynnön vastaanottavan viranomaisen on ilmoitettava pyynnön esittävälle viranomaisille, mitä toimia on toteutettu tai suunnitteilla ja mitä valtuuksia on käytetty tai käytetään pyynnön käsittelemiseksi.

| 1.3.3. | Pyynnön vastaanottavan viranomaisen on kaikissa tapauksissa ilmoitettava, onko joitakin toimitetuista tiedoista käsiteltävä luottamuksellisesti. |
| --- | --- |

1.3.3.

Pyynnön vastaanottavan viranomaisen on kaikissa tapauksissa ilmoitettava, onko joitakin toimitetuista tiedoista käsiteltävä luottamuksellisesti.

| 1.3.4. | Jos toimivaltainen viranomainen kieltäytyy noudattamasta asetuksen (EY) N:o 2006/2004 15 artiklan 2, 3 ja 4 kohdassa tarkoitettua pyyntöä, sen on mainittava vastauksessaan kieltäytymisen syyt. |
| --- | --- |

1.3.4.

Jos toimivaltainen viranomainen kieltäytyy noudattamasta asetuksen (EY) N:o 2006/2004 15 artiklan 2, 3 ja 4 kohdassa tarkoitettua pyyntöä, sen on mainittava vastauksessaan kieltäytymisen syyt.

1.4.   Lisävaltuudet, joita toimivaltaisille viranomaisille on myönnetty kansallisessa lainsäädännössä

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille tietokantaan luotavan keskustelufoorumin välityksellä sellaisista tutkinta- ja täytäntöönpanovaltuuksista, joita ne ovat myöntäneet toimivaltaisille viranomaisille asetuksen (EY) N:o 2006/2004 4 artiklan 6 kohdassa säädettyjen valtuuksien lisäksi.

1.5.   Sellaisten elinten nimeäminen, joiden oikeutetun edun mukaista on, että yhteisön sisäiset rikkomukset lopetetaan tai kielletään (asetuksen (EY) N:o 2006/2004 8 artiklan 3 kohta)

| 1.5.1. | Kun jäsenvaltio ilmoittaa asetuksen (EY) N:o 2006/2004 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti komissiolle ja muille jäsenvaltioille sen elimen nimen, jonka se on nimennyt kyseisen asetuksen 4 artiklan 2 kohdan toisen virkkeen mukaisesti ja jonka oikeutetun edun mukaista on, että yhteisön sisäiset rikkomukset lopetetaan tai kielletään, sen on täsmennettävä, mitä tutkinta- ja täytäntöönpanovaltuuksia kyseiselle elimelle on myönnetty. |
| --- | --- |

1.5.1.

Kun jäsenvaltio ilmoittaa asetuksen (EY) N:o 2006/2004 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti komissiolle ja muille jäsenvaltioille sen elimen nimen, jonka se on nimennyt kyseisen asetuksen 4 artiklan 2 kohdan toisen virkkeen mukaisesti ja jonka oikeutetun edun mukaista on, että yhteisön sisäiset rikkomukset lopetetaan tai kielletään, sen on täsmennettävä, mitä tutkinta- ja täytäntöönpanovaltuuksia kyseiselle elimelle on myönnetty.

| 1.5.2. | Pyynnön vastaanottavan viranomaisen, joka aikoo asetuksen (EY) N:o 2006/2004 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti antaa tehtävän elimelle, jonka oikeutetun edun mukaista on, että yhteisön sisäiset rikkomukset lopetetaan tai kielletään, on toimitettava pyynnön esittävälle viranomaiselle riittävät tiedot kyseisestä elimestä, jotta pyynnön esittävä viranomainen voi todeta, täyttyvätkö 8 artiklan 4 kohdassa säädetyt edellytykset. Ennen tehtävän antamista kyseiselle elimelle pyynnön vastaanottavan viranomaisen on saatava tätä varten lupa pyynnön esittävältä viranomaiselta, joka ilmoittaa yksityiskohtaisesti, mitä toimitetuista tiedoista pyynnön vastaanottava viranomainen saa toimittaa eteenpäin kyseiselle elimelle. |
| --- | --- |

1.5.2.

Pyynnön vastaanottavan viranomaisen, joka aikoo asetuksen (EY) N:o 2006/2004 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti antaa tehtävän elimelle, jonka oikeutetun edun mukaista on, että yhteisön sisäiset rikkomukset lopetetaan tai kielletään, on toimitettava pyynnön esittävälle viranomaiselle riittävät tiedot kyseisestä elimestä, jotta pyynnön esittävä viranomainen voi todeta, täyttyvätkö 8 artiklan 4 kohdassa säädetyt edellytykset. Ennen tehtävän antamista kyseiselle elimelle pyynnön vastaanottavan viranomaisen on saatava tätä varten lupa pyynnön esittävältä viranomaiselta, joka ilmoittaa yksityiskohtaisesti, mitä toimitetuista tiedoista pyynnön vastaanottava viranomainen saa toimittaa eteenpäin kyseiselle elimelle.

2.   2 LUKU — MÄÄRÄAJAT

2.1.   Keskinäiset avunantopyynnöt ja vastaaminen

| 2.1.1. | Pyynnön vastaanottavan viranomaisen on vastattava pyynnön esittävän viranomaisen keskinäisiin avunantopyyntöihin viipymättä parhaan kykynsä mukaan käyttäen kaikkia asianmukaisia tutkinta- ja täytäntöönpanovaltuuksiaan. |
| --- | --- |

2.1.1.

Pyynnön vastaanottavan viranomaisen on vastattava pyynnön esittävän viranomaisen keskinäisiin avunantopyyntöihin viipymättä parhaan kykynsä mukaan käyttäen kaikkia asianmukaisia tutkinta- ja täytäntöönpanovaltuuksiaan.

| 2.1.2. | Pyynnön esittävä viranomainen ja pyynnön vastaanottava viranomainen sopivat tapauskohtaisesti asetuksen (EY) N:o 2006/2004 6 ja 8 artiklassa tarkoitettuihin keskinäisiin avunantopyyntöihin vastaamisen määräajoista, ja ne käyttävät vastatessaan tietokannan vakiolomakkeita. |
| --- | --- |

2.1.2.

Pyynnön esittävä viranomainen ja pyynnön vastaanottava viranomainen sopivat tapauskohtaisesti asetuksen (EY) N:o 2006/2004 6 ja 8 artiklassa tarkoitettuihin keskinäisiin avunantopyyntöihin vastaamisen määräajoista, ja ne käyttävät vastatessaan tietokannan vakiolomakkeita.

| 2.1.3. | Ellei sopimukseen päästä, pyynnön vastaanottavan viranomaisen on vastattava neljäntoista päivän kuluessa siitä päivästä, jona se on vastaanottanut pyynnön yhteysvirastonsa kautta, ja ilmoitettava vastauksessaan kaikki käytössään olevat oleelliset tiedot ja kuvattava jo toteutetut tai suunnitteilla olevat tutkinta- ja täytäntöönpanotoimet (määräaikoineen). Pyynnön vastaanottavan viranomaisen on pidettävä pyynnön esittävä viranomainen ajan tasalla näistä toimista vähintään kerran kuussa,






  a) | kunnes pyynnön esittävälle viranomaiselle on lähetetty kaikki oleelliset tiedot, joiden avulla voidaan todeta, onko yhteisön sisäinen rikkomus tapahtunut tai voidaanko epäillä perustellusti, että tällainen rikkomus voi tapahtua,
  tai |
| --- | --- | --- |

2.1.3.

Ellei sopimukseen päästä, pyynnön vastaanottavan viranomaisen on vastattava neljäntoista päivän kuluessa siitä päivästä, jona se on vastaanottanut pyynnön yhteysvirastonsa kautta, ja ilmoitettava vastauksessaan kaikki käytössään olevat oleelliset tiedot ja kuvattava jo toteutetut tai suunnitteilla olevat tutkinta- ja täytäntöönpanotoimet (määräaikoineen). Pyynnön vastaanottavan viranomaisen on pidettävä pyynnön esittävä viranomainen ajan tasalla näistä toimista vähintään kerran kuussa,

a)

kunnes pyynnön esittävälle viranomaiselle on lähetetty kaikki oleelliset tiedot, joiden avulla voidaan todeta, onko yhteisön sisäinen rikkomus tapahtunut tai voidaanko epäillä perustellusti, että tällainen rikkomus voi tapahtua,

tai

| b) | kunnes yhteisön sisäinen rikkomus on lopetettu tai pyyntö on todettu perusteettomaksi. |
| --- | --- |

b)

kunnes yhteisön sisäinen rikkomus on lopetettu tai pyyntö on todettu perusteettomaksi.

| 2.1.4. | Pyynnön vastaanottavan viranomaisen yhteysviraston on toimitettava kaikki pyynnöt, jotka se on saanut pyynnön esittävän viranomaisen yhteysviraston kautta, eteenpäin asianomaiselle toimivaltaiselle viranomaiselle niin pian kuin teknisesti mahdollista ja joka tapauksessa kahden työpäivän kuluessa siitä päivästä, jona pyyntö on vastaanotettu. |
| --- | --- |

2.1.4.

Pyynnön vastaanottavan viranomaisen yhteysviraston on toimitettava kaikki pyynnöt, jotka se on saanut pyynnön esittävän viranomaisen yhteysviraston kautta, eteenpäin asianomaiselle toimivaltaiselle viranomaiselle niin pian kuin teknisesti mahdollista ja joka tapauksessa kahden työpäivän kuluessa siitä päivästä, jona pyyntö on vastaanotettu.

| 2.1.5. | Pyynnön esittävän viranomaisen on ilmoitettava komissiolle tapauksen päätökseen saattamisesta ja poistettava tiedot tietokannasta niin pian kuin teknisesti mahdollista ja joka tapauksessa seitsemän päivän kuluessa päätökseen saattamisesta, jos asetuksen (EY) N:o 2006/2004 6 artiklassa tarkoitetusta pyynnöstä seuraa, että






  a) | vaihdetut tiedot eivät anna aihetta 8 artiklan mukaiseen ilmoitukseen tai pyyntöön
  tai että |
| --- | --- | --- |

2.1.5.

Pyynnön esittävän viranomaisen on ilmoitettava komissiolle tapauksen päätökseen saattamisesta ja poistettava tiedot tietokannasta niin pian kuin teknisesti mahdollista ja joka tapauksessa seitsemän päivän kuluessa päätökseen saattamisesta, jos asetuksen (EY) N:o 2006/2004 6 artiklassa tarkoitetusta pyynnöstä seuraa, että

a)

vaihdetut tiedot eivät anna aihetta 8 artiklan mukaiseen ilmoitukseen tai pyyntöön

tai että

| b) | todetaan, ettei yhteisön sisäistä rikkomusta ole tapahtunut. |
| --- | --- |

b)

todetaan, ettei yhteisön sisäistä rikkomusta ole tapahtunut.

2.2.   Ilmoitukset

| 2.2.1. | Toimivaltaisen viranomaisen on annettava ilmoitus niin pian kuin teknisesti mahdollista ja joka tapauksessa seitsemän päivän kuluessa siitä, kun se on saanut tiedon yhteisön sisäisestä rikkomuksesta tai todennut, että on perusteltua epäillä, että tällainen rikkomus voi tapahtua. |
| --- | --- |

2.2.1.

Toimivaltaisen viranomaisen on annettava ilmoitus niin pian kuin teknisesti mahdollista ja joka tapauksessa seitsemän päivän kuluessa siitä, kun se on saanut tiedon yhteisön sisäisestä rikkomuksesta tai todennut, että on perusteltua epäillä, että tällainen rikkomus voi tapahtua.

| 2.2.2. | Jos ilmoitus todetaan perusteettomaksi, toimivaltaisen viranomaisen on peruutettava se niin pian kuin teknisesti mahdollista ja joka tapauksessa seitsemän päivän kuluessa. Komissio poistaa kaikki tietokantaan tallennetut perusteettomaa ilmoitusta koskevat tiedot niin pian kuin teknisesti mahdollista ja joka tapauksessa seitsemän päivän kuluessa siitä, kun toimivaltainen viranomainen on peruuttanut ilmoituksen. |
| --- | --- |

2.2.2.

Jos ilmoitus todetaan perusteettomaksi, toimivaltaisen viranomaisen on peruutettava se niin pian kuin teknisesti mahdollista ja joka tapauksessa seitsemän päivän kuluessa. Komissio poistaa kaikki tietokantaan tallennetut perusteettomaa ilmoitusta koskevat tiedot niin pian kuin teknisesti mahdollista ja joka tapauksessa seitsemän päivän kuluessa siitä, kun toimivaltainen viranomainen on peruuttanut ilmoituksen.

3.   3 LUKU — ILMOITUSTEN TOIMITTAMINEN

Toimivaltaisen viranomaisen on toimitettava antamansa ilmoitus komissiolle ja muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille, jotka vastaavat asianomaisen lainsäädännön täytäntöönpanemisesta, tietokannan vakiolomakkeiden välityksellä. Ilmoituksen antava toimivaltainen viranomainen päättää yksin, mille muille jäsenvaltioille se toimittaa ilmoituksen.

4.   4 LUKU — VAIHDETTUIHIN TIETOIHIN TUTUSTUMINEN

4.1.   Toimivaltaiset viranomaiset

Toimivaltaisen viranomaisen tutustuttavissa ja käytettävissä ovat vain ne tietokannan tiedot, jotka liittyvät kuluttajan etuja suojaavaan lainsäädäntöön, jonka suhteen sillä on suorat täytäntöönpanovaltuudet, edellyttäen että jäsenvaltio on nimennyt toimivaltaisen viranomaisen asetuksen (EY) N:o 2006/2004 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

4.2.   Yhteysvirastot

Suorittaessaan koordinointitehtäviään, siten kuin ne on määritelty erityisesti asetuksen (EY) N:o 2006/2004 9 artiklan 2 kohdassa sekä 12 artiklan 2 ja 5 kohdassa, yhteysvirastot saavat tutustua tietoihin, jotka liittyvät muihin kuin luottamuksellisesti käsiteltäviin keskinäisiin avunantopyyntöihin.

5.
     5 LUKU — KESKINÄISISSÄ AVUNANTOPYYNNÖISSÄ JA TIETOJENVAIHDOSSA KÄYTETTÄVÄT KIELET

| 5.1. | Toimivaltaisten viranomaisten asetuksen (EY) N:o 2006/2004 12 artiklan 4 kohdan ensimmäisen virkkeen mukaisesti tekemät sopimukset tietopyynnöissä ja tietojenvaihdossa käytettävistä kielistä kirjataan taulukkoon, joka asetetaan toimivaltaisten viranomaisten saataville tietokantaan. |
| --- | --- |

5.1.

Toimivaltaisten viranomaisten asetuksen (EY) N:o 2006/2004 12 artiklan 4 kohdan ensimmäisen virkkeen mukaisesti tekemät sopimukset tietopyynnöissä ja tietojenvaihdossa käytettävistä kielistä kirjataan taulukkoon, joka asetetaan toimivaltaisten viranomaisten saataville tietokantaan.

| 5.2. | Näihin sopimuksiin on sisällytettävä lauseke, joka sallii toimivaltaisen viranomaisen ehdottaa yksittäisissä tapauksessa jonkin muun kielen käyttöä, jotta voidaan ottaa huomioon asianomaisen toimivaltaisen viranomaisen kielitaito. |
| --- | --- |

5.2.

Näihin sopimuksiin on sisällytettävä lauseke, joka sallii toimivaltaisen viranomaisen ehdottaa yksittäisissä tapauksessa jonkin muun kielen käyttöä, jotta voidaan ottaa huomioon asianomaisen toimivaltaisen viranomaisen kielitaito.

| 5.3. | Tietokannan vakiolomakkeissa on tietokenttä, jossa toimivaltainen viranomainen voi ehdottaa toiselle viranomaiselle jonkin muun kielen käyttöä.
  Ellei sopimukseen päästä, sovelletaan asetuksen (EY) N:o 2006/2004 12 artiklan 4 kohdan toista virkettä. |
| --- | --- |

5.3.

Tietokannan vakiolomakkeissa on tietokenttä, jossa toimivaltainen viranomainen voi ehdottaa toiselle viranomaiselle jonkin muun kielen käyttöä.

Ellei sopimukseen päästä, sovelletaan asetuksen (EY) N:o 2006/2004 12 artiklan 4 kohdan toista virkettä.

---

| 6.2.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 32/198 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 32/198

---

VASTAVUOROISESTA TUNNUSTAMISESTA TEHDYN EUROOPAN YHTEISÖN JA AMERIKAN YHDYSVALTOJEN SOPIMUKSEN MUKAISESTI PERUSTETUN SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS

Päätös N:o 35/2006, tehty 22 päivänä joulukuuta 2006,

vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksen merkitsemisestä televiestintälaitteita koskevaan alakohtaiseen liitteeseen

(2007/77/EY)

SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon vastavuoroisesta tunnustamisesta tehdyn Euroopan yhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen sopimuksen ja erityisesti sen 7 ja 14 artiklan,

sekä katsoo, että sekakomitean olisi tehtävä päätös vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksen tai -laitosten lisäämisestä alakohtaiseen liitteeseen,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

| 1. | Lisätään lisäyksessä A mainittu vaatimustenmukaisuuden arviointilaitos televiestintälaitteita koskevassa alakohtaisessa liitteessä olevassa V jaksossa olevaan vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten luetteloon. |
| --- | --- |

1.

Lisätään lisäyksessä A mainittu vaatimustenmukaisuuden arviointilaitos televiestintälaitteita koskevassa alakohtaisessa liitteessä olevassa V jaksossa olevaan vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten luetteloon.

| 2. | Sopimuspuolet ovat sopineet lisäyksessä A mainitun vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksen toiminta-alaan kuuluvista tuotteista ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyistä ja pitävät näitä tietoja ajan tasalla. |
| --- | --- |

2.

Sopimuspuolet ovat sopineet lisäyksessä A mainitun vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksen toiminta-alaan kuuluvista tuotteista ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyistä ja pitävät näitä tietoja ajan tasalla.

Tämän kahtena kappaleena laaditun päätöksen allekirjoittavat sekakomitean edustajat, jotka on valtuutettu toimimaan sopimuspuolten puolesta sopimuksen muuttamiseksi. Päätös tulee voimaan päivänä, jona myöhempi allekirjoituksista tehdään.

Amerikan yhdysvaltojen puolesta

James C. SANFORD

Allekirjoitettu Washington DC:ssä 15 päivänä joulukuuta 2006.

Euroopan yhteisön puolesta

Andra KOKE

Allekirjoitettu Brysselissä22 päivänä joulukuuta 2006.

---

Lisäys A

Televiestintälaitteita koskevassa alakohtaisessa liitteessä olevassa V jaksossa olevaan vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten luetteloon lisättävä EY:n vaatimustenmukaisuuden arviointilaitos

| Curtis-Straus LLC |
| --- |
| A Bureau Veritas Company |
| 527 Great Road |
| Littleton, Massachusetts 01460 |
| United States |
| Puhelin: 978 486 8880 |
| Faksi: 978 486 8828 |
| Yhteyshenkilö: Barry Quinlan (barry.quinlan@us.bureauveritas.com) |

Curtis-Straus LLC

A Bureau Veritas Company

527 Great Road

Littleton, Massachusetts 01460

United States

Puhelin: 978 486 8880

Faksi: 978 486 8828

Yhteyshenkilö: Barry Quinlan (barry.quinlan@us.bureauveritas.com)

---

SUOSITUKSET

Komissio

| 6.2.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 32/200 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 32/200

---

KOMISSION SUOSITUS,

annettu 22 päivänä joulukuuta 2006,

turvallisista ja tehokkaista ajoneuvoihin asennettavista tieto- ja viestintäjärjestelmistä: ajantasaistetut käyttöliittymiä koskevat eurooppalaiset periaatteet

(2007/78/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 211 artiklan, sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komissio antoi 21 päivänä joulukuuta 1999 suosituksen 2000/53/EY (1) turvallisista ja tehokkaista ajoneuvoihin asennettavista tieto- ja viestintäjärjestelmistä. Alan teknologian kehityttyä suositus on nyt saatettava ajan tasalle, jotta voidaan varmistaa ajoneuvoihin asennettavien tietojärjestelmien käyttöturvallisuus. |
| --- | --- |

(1)

Komissio antoi 21 päivänä joulukuuta 1999 suosituksen 2000/53/EY (1) turvallisista ja tehokkaista ajoneuvoihin asennettavista tieto- ja viestintäjärjestelmistä. Alan teknologian kehityttyä suositus on nyt saatettava ajan tasalle, jotta voidaan varmistaa ajoneuvoihin asennettavien tietojärjestelmien käyttöturvallisuus.

| (2) | Komission suositukseen johtanutta työtä jatkettiin sen julkaisemisen jälkeen komission nimittämässä asiantuntijaryhmässä, jossa kehitettiin periaatteita edelleen, selitettiin kukin periaate entistä yksityiskohtaisemmin, esitettiin perusteluja hyville toteutusmalleille ja annettiin niistä esimerkkejä sekä kehitettiin verifiointimenetelmiä. Periaatteiden kehittämistyöstä laadittiin raportti, joka julkaistiin heinäkuussa 2001. |
| --- | --- |

(2)

Komission suositukseen johtanutta työtä jatkettiin sen julkaisemisen jälkeen komission nimittämässä asiantuntijaryhmässä, jossa kehitettiin periaatteita edelleen, selitettiin kukin periaate entistä yksityiskohtaisemmin, esitettiin perusteluja hyville toteutusmalleille ja annettiin niistä esimerkkejä sekä kehitettiin verifiointimenetelmiä. Periaatteiden kehittämistyöstä laadittiin raportti, joka julkaistiin heinäkuussa 2001.

| (3) | Komissio antoi 15 päivänä syyskuuta 2003 tiedonannon Turvallisia ja älykkäitä ajoneuvoja tieto- ja viestintätekniikan avulla (KOM(2003) 542 lopullinen), jossa nimettiin käyttöliittymiä koskevien suositusten kehittäminen yhdeksi tärkeimmistä alan toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(3)

Komissio antoi 15 päivänä syyskuuta 2003 tiedonannon Turvallisia ja älykkäitä ajoneuvoja tieto- ja viestintätekniikan avulla (KOM(2003) 542 lopullinen), jossa nimettiin käyttöliittymiä koskevien suositusten kehittäminen yhdeksi tärkeimmistä alan toimenpiteistä.

| (4) | Alan teollisuuden ja julkisen sektorin yhteinen eSafety-foorumi perusti käyttöliittymiä käsittelevän työryhmän, joka antoi loppuraporttinsa helmikuussa 2005. Myös tässä raportissa pidettiin vuoden 1999 suositusten ajantasaistamista välttämättömänä. |
| --- | --- |

(4)

Alan teollisuuden ja julkisen sektorin yhteinen eSafety-foorumi perusti käyttöliittymiä käsittelevän työryhmän, joka antoi loppuraporttinsa helmikuussa 2005. Myös tässä raportissa pidettiin vuoden 1999 suositusten ajantasaistamista välttämättömänä.

| (5) | Komissio antoi 15 päivänä helmikuuta 2006 tiedonannon Älyautoaloite — ”Tieto- ja viestintätekniikkaa älykkäämpiä, turvallisempia ja puhtaampia autoja varten” (KOM(2006) 59 lopullinen), jossa mainittiin tämän suosituksen antaminen yhtenä tärkeimmistä toimenpiteistä, |
| --- | --- |

(5)

Komissio antoi 15 päivänä helmikuuta 2006 tiedonannon Älyautoaloite — ”Tieto- ja viestintätekniikkaa älykkäämpiä, turvallisempia ja puhtaampia autoja varten” (KOM(2006) 59 lopullinen), jossa mainittiin tämän suosituksen antaminen yhtenä tärkeimmistä toimenpiteistä,

ESITTÄÄ AJANTASAISTETUN VERSION KÄYTTÖLIITTYMISTÄ VUONNA 1999 ANNETUSTA SUOSITUKSESTA

Tässä suosituksessa pyydetään kaikkia asianosaisia, kuten alan teollisuutta ja liikenteen alalla toimivia organisaatioita noudattamaan oheisia eurooppalaisia periaatteita; jäsenvaltioita pyydetään seuraamaan suositusten soveltamista ja käyttöä. Ajantasaistetuissa eurooppalaisissa periaatteissa (vuoden 2006 versio) esitetään tiivistetysti keskeiset ajoneuvoihin asennettavien tieto- ja viestintäjärjestelmien käyttöliittymien suunnittelussa ja käytössä huomioon otettavat turvallisuusnäkökohdat. Tämä vuoden 2006 suositus ja sen liite korvaavat vuoden 1999 suosituksen ja sen liitteen,

JA SUOSITTAA:

| 1. | Eurooppalaisten ajoneuvo- ja laitevalmistajien, jotka suunnittelevat ja/tai valmistavat ja/tai asentavat ajoneuvoihin tieto- ja viestintäjärjestelmiä joko ensi- tai jälkiasennuksena, sekä maahantuojien ja kannettavien laitteiden toimittajien olisi noudatettava liitteenä olevia ajantasaistettuja eurooppalaisia periaatteita ja tehtävä asiasta vapaaehtoinen sopimus yhdeksän kuukauden kuluessa tämän suosituksen julkaisemisesta. |
| --- | --- |

1.

Eurooppalaisten ajoneuvo- ja laitevalmistajien, jotka suunnittelevat ja/tai valmistavat ja/tai asentavat ajoneuvoihin tieto- ja viestintäjärjestelmiä joko ensi- tai jälkiasennuksena, sekä maahantuojien ja kannettavien laitteiden toimittajien olisi noudatettava liitteenä olevia ajantasaistettuja eurooppalaisia periaatteita ja tehtävä asiasta vapaaehtoinen sopimus yhdeksän kuukauden kuluessa tämän suosituksen julkaisemisesta.

| 2. | Liikenteen alalla toimivien organisaatioiden (esimerkiksi kuljetusyritysten ja autovuokraamojen) olisi sitouduttava noudattamaan näitä periaatteita samalla aikataululla. |
| --- | --- |

2.

Liikenteen alalla toimivien organisaatioiden (esimerkiksi kuljetusyritysten ja autovuokraamojen) olisi sitouduttava noudattamaan näitä periaatteita samalla aikataululla.

| 3. | Jäsenvaltioiden olisi seurattava käyttöliittymiin liittyviä toimia, levitettävä periaatteiden ajantasaista versiota kaikille sidosryhmille sekä kannustettava niitä noudattamaan näitä periaatteita. Jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa keskusteltava toimistaan ja niiden koordinoinnista komission, eSafety-foorumin tai muiden asianmukaisten yhteistyökanavien (esimerkiksi Nomadic Devices -foorumin) välityksellä. Jäsenvaltioiden olisi jatkuvasti seurattava ja arvioitava vuoden 2006 eurooppalaisten periaatteiden vaikutuksia sekä raportoitava komissiolle tiedonlevittämistoimista ja vuoden 2006 periaatteiden soveltamisen tuloksista 18 kuukauden kuluessa niiden julkaisemisesta. |
| --- | --- |

3.

Jäsenvaltioiden olisi seurattava käyttöliittymiin liittyviä toimia, levitettävä periaatteiden ajantasaista versiota kaikille sidosryhmille sekä kannustettava niitä noudattamaan näitä periaatteita. Jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa keskusteltava toimistaan ja niiden koordinoinnista komission, eSafety-foorumin tai muiden asianmukaisten yhteistyökanavien (esimerkiksi Nomadic Devices -foorumin) välityksellä. Jäsenvaltioiden olisi jatkuvasti seurattava ja arvioitava vuoden 2006 eurooppalaisten periaatteiden vaikutuksia sekä raportoitava komissiolle tiedonlevittämistoimista ja vuoden 2006 periaatteiden soveltamisen tuloksista 18 kuukauden kuluessa niiden julkaisemisesta.

Tehty Brysselissä 22 päivänä joulukuuta 2006.

Komission puolesta

Viviane REDING

Komission jäsen

---

(1)  OJ L 19, 25.1.2000, p. 64.)

1

---

LIITE

PÄIVITETTY VERSIO AJONEUVOIHIN ASENNETTAVIEN TIETO- JA VIESTINTÄJÄRJESTELMIEN KÄYTTÖLIITTYMIÄ KOSKEVISTA EUROOPPALAISISTA PERIAATTEISTA

1.   MÄÄRITELMÄ JA TAVOITTEET

Näissä periaatteissa tehdään yhteenveto niistä tärkeistä turvallisuusnäkökohdista, jotka on otettava huomioon ajoneuvoon asennettavien tieto- ja viestintäjärjestelmien käyttöliittymissä. Tämä päivitetty vuoden 2006 tekstiversio korvaa vuonna 1999 laaditun aiemman version.

Nämä periaatteet edistävät hyvin suunniteltujen järjestelmien tuomista markkinoille, ja koska niissä otetaan huomioon sekä mahdolliset edut että riskit, ne eivät estä alalla tehtäviä innovaatioita.

Periaatteiden lähtökohtana on, että periaatteita soveltavilla henkilöillä on teknistä tietämystä tuotteista sekä mahdollisuudet käyttää niitä resursseja, joita tarvitaan periaatteiden soveltamiseen näiden järjestelmien suunnittelussa. Koska kuljettajan ensisijainen tehtävä on hallita ajoneuvoa turvallisesti monimutkaisessa ja muuttuvassa liikenneympäristössä, periaatteiden ensisijaisena tavoitteena on täyttää tämä vaatimus.

Periaatteissa otetaan huomioon myös kaikkien sidosryhmien kyvyt ja rajoitteet ajoneuvoon asennettavien tieto- ja viestintäjärjestelmien suunnitteluun, asentamiseen ja käyttöön liittyvissä pyrkimyksissä. Periaatteita voidaan soveltaa kehittämisprosessiin ja niissä otetaan huomioon mm. monimutkaisuus, tuotekustannukset ja markkinoilletuloaika. Periaatteissa otetaan huomioon erityisesti pienet järjestelmävalmistajat. Koska kuljettaja päättää lopulta itse, hankkiiko hän esimerkiksi integroidun navigointijärjestelmän, liikuteltavan laitteen vai paperikartan, tavoitteena on pikemminkin parantaa käyttöliittymän suunnittelun laatua kuin kieltää tiettyjen toimintojen mukaan ottaminen yksinkertaistettujen kriteerien perusteella.

Nämä periaatteet eivät korvaa mitään nykyisiä asetuksia tai standardeja, jotka on otettava aina huomioon. Periaatteet voidaan vahvistaa kansallisella lainsäädännöllä tai yksittäisten yritysten omilla säännöillä. Periaatteet sisältävät vähimmäisvaatimukset, joita tulee aina soveltaa.

2.   SOVELTAMISALA

Nämä periaatteet koskevat ensisijaisesti ajoneuvoon asennettavia tieto- ja viestintäjärjestelmiä, joita kuljettaja käyttää ajoneuvon ollessa liikkeessä, kuten esimerkiksi navigointijärjestelmiä, matkapuhelimia sekä liikenne- ja matkatietojärjestelmiä. Koska kattavia tutkimustuloksia ja tieteellisiä todisteita ei ole, periaatteita ei ole tarkoitus soveltaa ääniohjausjärjestelmiin eikä ajoneuvojen jarrujen vakauttamisjärjestelmiin (kuten ABS ja ESP) tai sellaisia tietoja, varoituksia tai vihjeitä antaviin järjestelmätoimintoihin, jotka vaativat kuljettajan välittömiä toimenpiteitä (esim. törmäystilanteen ennakoivat turvajärjestelmät tai Night Vision -infrapunajärjestelmä), joihin viitataan joskus nimityksellä Advanced Driver Assistance Systems (ADAS, kuljettajaa avustavat edistyneet järjestelmät). ADAS-järjestelmät ovat olennaisesti erilaisia, ja niiden käyttöliittymiin liittyy monia muitakin kysymyksiä. Osaa periaatteista voidaan ehkä kuitenkin hyödyntää ADAS-järjestelmien suunnittelussa.

Nämä periaatteet koskevat kaikkien järjestelmien kaikkia niitä osia ja toimintoja, joita kuljettaja käyttää ajon aikana, sekä muutamia muitakin komponentteja. Periaatteet sisältävät määräyksiä myös sellaisista järjestelmistä ja toiminnoista, joita ei saisi ajon aikana käyttää. Näissä periaatteissa ”järjestelmä” viittaa toimintoihin ja osiin, kuten näyttöihin ja hallintalaitteisiin, jotka muodostavat ajoneuvoon asennetun järjestelmän ja kuljettajan välisen käyttöliittymän. Periaatteiden soveltamisalaan eivät kuulu tuulilasinäytöt eivätkä käyttöliittymään kuulumattomat osat, kuten sähköominaisuudet, materiaalien ominaisuudet ja oikeudelliset näkökohdat, jotka eivät liity ajoneuvon turvalliseen käyttöön. Joissakin periaatteissa tehdään selkeä ero sen suhteen, käytetäänkö järjestelmää ”ajon aikana” (eli ”ajoneuvon ollessa liikkeessä”) vai muussa yhteydessä. Silloin kun eroa ei tehdä, periaatteet viittaavat ainoastaan järjestelmän ajon aikana tapahtuvaan käyttöön.

Periaatteet koskevat erityisesti M- ja N-luokan ajoneuvoja (1). Periaatteet koskevat sekä kannettavia että pysyvästi asennettuja järjestelmiä. Periaatteita on tarkoitus soveltaa alkuperäisten laitevalmistajien järjestelmiin ja toimintoihin sekä jälkiasennuksiin ja liikuteltaviin järjestelmiin. Periaatteet koskevat käyttöliittymän toimintoja riippumatta siitä, missä määrin järjestelmät on integroitu toisiinsa. Tällaisten järjestelmien ja niihin liittyvien palveluiden osien suunnitteluun, valmistukseen ja toimittamiseen osallistuu yleensä useita aloja ja tahoja, esimerkiksi seuraavat:

| — | ajoneuvojen valmistajat, jotka tarjoavat tieto- ja viestintätoimintoja sisältäviä ajoneuvoon asennettuja laitteita |
| --- | --- |

—

ajoneuvojen valmistajat, jotka tarjoavat tieto- ja viestintätoimintoja sisältäviä ajoneuvoon asennettuja laitteita

| — | jälkiasennusten ja -palveluiden tuottajat |
| --- | --- |

—

jälkiasennusten ja -palveluiden tuottajat

| — | ajon aikana käytettävien liikuteltavien laitteiden tarjoajat |
| --- | --- |

—

ajon aikana käytettävien liikuteltavien laitteiden tarjoajat

| — | sellaisten osien valmistajat, joiden avulla kuljettaja voi ajon aikana käyttää liikuteltavia laitteita (esim. kannattimet, käyttöliittymät ja liittimet) |
| --- | --- |

—

sellaisten osien valmistajat, joiden avulla kuljettaja voi ajon aikana käyttää liikuteltavia laitteita (esim. kannattimet, käyttöliittymät ja liittimet)

| — | palveluiden tuottajat, mukaan lukien ohjelmistotuottajat tai kuljettajan ajon aikana käyttämien tietojen (esim. liikenne-, matkustus- ja navigointitiedot sekä liikennetietoja tarjoavat radio-ohjelmat) välittäjät. |
| --- | --- |

—

palveluiden tuottajat, mukaan lukien ohjelmistotuottajat tai kuljettajan ajon aikana käyttämien tietojen (esim. liikenne-, matkustus- ja navigointitiedot sekä liikennetietoja tarjoavat radio-ohjelmat) välittäjät.

3.   NYKYISET MÄÄRÄYKSET

Periaatteet eivät korvaa asetuksia tai standardeja, jotka on aina otettava huomioon ja joita on noudatettava.

Standardeja tarkistetaan aika ajoin, joten näitä periaatteita sovellettaessa tulee käyttää edellä mainittujen standardien uusimpia painoksia.

Sovellettavia EY:n direktiivejä kaikkine myöhemmin tehtyine muutoksineen ovat seuraavat:

| — | moottoriajoneuvojen kuljettajien näkökenttä: 30 päivänä lokakuuta 1990 annettu komission direktiivi 90/630/ETY (2); |
| --- | --- |

—

moottoriajoneuvojen kuljettajien näkökenttä: 30 päivänä lokakuuta 1990 annettu komission direktiivi 90/630/ETY (2);

| — | moottoriajoneuvojen sisustus (muut matkustajatilan sisäiset osat kuin taustapeilit, hallintalaitteiden sijoittelu, katto tai kattoluukku, selkänojat ja istuimien takaosat): 17 päivänä joulukuuta 1973 annettu neuvoston direktiivi 74/60/ETY (3); |
| --- | --- |

—

moottoriajoneuvojen sisustus (muut matkustajatilan sisäiset osat kuin taustapeilit, hallintalaitteiden sijoittelu, katto tai kattoluukku, selkänojat ja istuimien takaosat): 17 päivänä joulukuuta 1973 annettu neuvoston direktiivi 74/60/ETY (3);

| — | moottoriajoneuvojen sisällä käytettävät varusteet (hallintalaitteiden, ilmaisimien ja osoittimien kuvatunnukset): 21 päivänä joulukuuta 1977 annettu neuvoston direktiivi 78/316/ETY (4); |
| --- | --- |

—

moottoriajoneuvojen sisällä käytettävät varusteet (hallintalaitteiden, ilmaisimien ja osoittimien kuvatunnukset): 21 päivänä joulukuuta 1977 annettu neuvoston direktiivi 78/316/ETY (4);

| — | neuvoston päätöslauselma, annettu 17 päivänä joulukuuta 1998 (5), (4) teknisten kulutustavaroiden käyttöohjeista; |
| --- | --- |

—

neuvoston päätöslauselma, annettu 17 päivänä joulukuuta 1998 (5), (4) teknisten kulutustavaroiden käyttöohjeista;

| — | neuvoston direktiivi 92/59/ETY, annettu 29 päivänä kesäkuuta 1992, yleisestä tuoteturvallisuudesta (6) |
| --- | --- |

—

neuvoston direktiivi 92/59/ETY, annettu 29 päivänä kesäkuuta 1992, yleisestä tuoteturvallisuudesta (6)

Euroopan talouskomission (YK/ECE) säännöt, jotka yhteisö tunnustaa liityttyään vuoden 1958 tarkistettuun sopimukseen (ks. neuvoston päätös 97/836/EY, 27.11.1997):

| — | ECE-R21 (1. joulukuuta 1971) |
| --- | --- |

—

ECE-R21 (1. joulukuuta 1971)

| — | 71/127/ETY — näkökenttä taaksepäin |
| --- | --- |

—

71/127/ETY — näkökenttä taaksepäin

| — | 77/649/ETY — moottoriajoneuvojen kuljettajien näkökenttä |
| --- | --- |

—

77/649/ETY — moottoriajoneuvojen kuljettajien näkökenttä

Periaatteissa viitataan epäsuorasti seuraaviin standardeihin ja valmisteilla oleviin standardointiasiakirjoihin:

| — | ISO 3958 Road vehicles — Passenger car driver hand control reach |
| --- | --- |

—

ISO 3958 Road vehicles — Passenger car driver hand control reach

| — | ISO (DIS) 11429 Ergonomics — System danger and non-danger signals with sounds and lights |
| --- | --- |

—

ISO (DIS) 11429 Ergonomics — System danger and non-danger signals with sounds and lights

| — | ISO 4513 (2003) Road vehicles — Visibility. Method for establishment of eyellipse for driver's eye location |
| --- | --- |

—

ISO 4513 (2003) Road vehicles — Visibility. Method for establishment of eyellipse for driver's eye location

| — | ISO 15008 (2003): ”Road vehicles — Ergonomic aspects of transport information and control systems — Specifications and compliance procedures for in-vehicle visual presentation” |
| --- | --- |

—

ISO 15008 (2003): ”Road vehicles — Ergonomic aspects of transport information and control systems — Specifications and compliance procedures for in-vehicle visual presentation”

| — | ISO 15005 (2002): ”Road vehicles — Ergonomic aspects of transport information and control systems — Dialogue Management principles and compliance procedures” |
| --- | --- |

—

ISO 15005 (2002): ”Road vehicles — Ergonomic aspects of transport information and control systems — Dialogue Management principles and compliance procedures”

| — | ISO 17287 (2003): ”Road vehicles — Ergonomic aspects of transport information and control systems — Procedure for assessing suitability for use while driving” |
| --- | --- |

—

ISO 17287 (2003): ”Road vehicles — Ergonomic aspects of transport information and control systems — Procedure for assessing suitability for use while driving”

| — | ISO 4040 (2001): ”Road vehicles — passenger cars — location of hand controls, indicators and tell-tales” |
| --- | --- |

—

ISO 4040 (2001): ”Road vehicles — passenger cars — location of hand controls, indicators and tell-tales”

| — | ISO 15006 (2004): Road vehicles — Ergonomic aspects of transport information and control systems — Specifications and compliance procedures for in-vehicle auditory presentation |
| --- | --- |

—

ISO 15006 (2004): Road vehicles — Ergonomic aspects of transport information and control systems — Specifications and compliance procedures for in-vehicle auditory presentation

| — | ISO/TS16951 (2004): Road Vehicles — Ergonomic aspects of transport information and control systems — Procedure for determining priority of on-board messages presented to drivers |
| --- | --- |

—

ISO/TS16951 (2004): Road Vehicles — Ergonomic aspects of transport information and control systems — Procedure for determining priority of on-board messages presented to drivers

| — | ISO 15007-1 (2002): Road vehicles — Measurement of driver visual behaviour with respect to transport information and control systems — Part 1: Definitions & parameters |
| --- | --- |

—

ISO 15007-1 (2002): Road vehicles — Measurement of driver visual behaviour with respect to transport information and control systems — Part 1: Definitions & parameters

| — | ISO TS 15007-2 (2001): Road vehicles — Measurement of driver visual behaviour with respect to transport information and control systems — Part 2: Equipment and procedures |
| --- | --- |

—

ISO TS 15007-2 (2001): Road vehicles — Measurement of driver visual behaviour with respect to transport information and control systems — Part 2: Equipment and procedures

| — | ISO FDIS 16673: Road vehicles — Ergonomic aspects of transport information and control systems — Occlusion method to assess visual distraction |
| --- | --- |

—

ISO FDIS 16673: Road vehicles — Ergonomic aspects of transport information and control systems — Occlusion method to assess visual distraction

| — | ISO 2575 (2004) — Road Vehicles — Symbols for Controls, Indications and Telltales |
| --- | --- |

—

ISO 2575 (2004) — Road Vehicles — Symbols for Controls, Indications and Telltales

| — | ISO 7000 (2004) — Graphical symbols for use on equipment — Index and synopsis |
| --- | --- |

—

ISO 7000 (2004) — Graphical symbols for use on equipment — Index and synopsis

4.   KÄYTTÖLIITTYMIEN SUUNNITTELUA KOSKEVAT EUROOPPALAISET PERIAATTEET (ESOP 2006, EUROPEAN STATEMENT OF PRINCIPLES 2006)

4.1.   Järjestelmien suunnitteluun ja asentamiseen osallistuvat sidosryhmät

Kuten soveltamisalan yhteydessä selostettiin, periaatteita on tarkoitus soveltaa alkuperäisten laitevalmistajien järjestelmiin ja toimintoihin sekä jälkiasennuksiin ja liikuteltaviin (kannettaviin) järjestelmiin. Tällaisten järjestelmien ja laitteiden osien suunnitteluun, valmistukseen ja toimittamiseen osallistuu yleensä useita tahoja, esimerkiksi seuraavat:

| — | ajoneuvojen valmistajat, jotka tarjoavat tieto- ja viestintätoimintoja sisältäviä ajoneuvoon asennettuja laitteita |
| --- | --- |

—

ajoneuvojen valmistajat, jotka tarjoavat tieto- ja viestintätoimintoja sisältäviä ajoneuvoon asennettuja laitteita

| — | jälkiasennusten ja -palveluiden tuottajat |
| --- | --- |

—

jälkiasennusten ja -palveluiden tuottajat

| — | ajon aikana käytettävien liikuteltavien laitteiden tarjoajat |
| --- | --- |

—

ajon aikana käytettävien liikuteltavien laitteiden tarjoajat

| — | sellaisten osien valmistajat, joiden avulla kuljettaja voi ajon aikana käyttää liikuteltavia laitteita (esim. kannattimet, käyttöliittymät ja liittimet) |
| --- | --- |

—

sellaisten osien valmistajat, joiden avulla kuljettaja voi ajon aikana käyttää liikuteltavia laitteita (esim. kannattimet, käyttöliittymät ja liittimet)

| — | palveluiden tuottajat, mukaan lukien ohjelmistotuottajat tai kuljettajan ajon aikana käyttämien tietojen (esim. liikenne-, matkustus- ja navigointitiedot sekä liikennetietoja tarjoavat radio-ohjelmat) välittäjät. |
| --- | --- |

—

palveluiden tuottajat, mukaan lukien ohjelmistotuottajat tai kuljettajan ajon aikana käyttämien tietojen (esim. liikenne-, matkustus- ja navigointitiedot sekä liikennetietoja tarjoavat radio-ohjelmat) välittäjät.

Silloin kun järjestelmän toimittaa ajoneuvon alkuperäinen laitevalmistaja, on selvää, että valmistaja on vastuussa kokonaissuunnittelusta. Muissa tapauksissa tuotteesta vastaava taho on taho, joka tuo markkinoille tuotteen tai toiminnon, jonka ovat suunnitelleet ja valmistaneet mahdollisesti aivan eri osapuolet joko kokonaan tai osittain. Näin ollen vastuu voi jakautua useille eri tahoille. Silloin kun seuraavassa käytetään termiä ”valmistaja”, se voi viitata useisiin tuotteesta vastaaviin tahoihin.

Yleisesti ottaen on selvää, että periaatteiden soveltamisesta ovat vastuussa valmistajat, osatoimittajat ja asennuksia tekevät yritykset. Silloin kun vastuu jakautuu useamman osapuolen kesken, osapuolia kehotetaan käyttämään näitä periaatteita lähtökohtana määritellessään tehtäväjakoaan.

Kuljettaja on edelleen vastuussa turvallisesta ajosuorituksesta kyseisiä järjestelmiä käytettäessä.

4.2.   Yleisiä huomautuksia

Se, vaatiiko järjestelmän käyttö erityistaitoja tai koulutusta ja soveltuuko se eri kuljettajaryhmille, on valmistajien määriteltävä asia. Nämä määrittelyt on otettava huomioon harkittaessa periaatteiden soveltamista järjestelmän käyttöliittymään.

Silloin kun valmistajan tarkoitus on ilmaistu selkeästi (siten, että kuljettajan voidaan kohtuudella odottaa olevan siitä tietoinen) ja kuljettaja kuitenkin käyttää järjestelmää tavalla, jota valmistaja ei ole tarkoittanut, käyttö voidaan katsoa väärinkäytöksi.

Tieteellisen kehityksen tämänhetkinen tila ei mahdollista noudattamisvaatimusten kiinteää linkittämistä turvallisuuteen kaikkien periaatteiden osalta. Tästä syystä kaikkia periaatteita ei ole linkitetty järjestelmällisesti standardeihin tai jo määriteltyihin tai hyväksyttyihin vaatimuksiin.

Periaatteiden mukaisesti suunniteltujen järjestelmien odotetaan yleensä olevan turvallisempia kuin järjestelmien, joissa periaatteita ei ole otettu huomioon. Kokonaissuunnittelun tavoitteet voidaan mahdollisesti kuitenkin täyttää, vaikka yhtä tai useampaa periaatetta ei noudatettaisikaan.

4.3.   Periaatteet

Kustakin periaatteesta esitetään seuraavanlaiset lisätiedot:

Selitys: sisältää perusteluja sekä periaatteen tarkemman selityksen.

Esimerkit: ”Hyvät” ja ”huonot” esimerkit antavat lisätietoja periaatteen täytäntöönpanosta.

Sovellus: kuvaa, mihin järjestelmiin tai käyttöliittymän toimintoihin periaate liittyy pyrittäessä määrittämään, onko tietyn järjestelmän käyttöliittymä periaatteen mukainen.

Varmentaminen: tarjoaa tietoa sen ratkaisemiseksi, onko järjestelmä periaatteen mukainen. Mikäli mahdollista, hahmotellaan sopiva menetelmä ja esitetään tulosten tulkinta:

| — | Silloin kun tulos voidaan ilmaista sanalla ”kyllä” tai ”ei”, se ilmaisee, onko voitu selkeästi todeta periaatetta noudatetun. |
| --- | --- |

—

Silloin kun tulos voidaan ilmaista sanalla ”kyllä” tai ”ei”, se ilmaisee, onko voitu selkeästi todeta periaatetta noudatetun.

| — | Muissa tapauksissa tunnistetut lähestymistavat/menetelmät eivät mahdollista yksinkertaisten kriteerien soveltamista, vaan tarjoavat mahdollisuuden käyttöliittymän optimoinnin tehostamiseen. |
| --- | --- |

—

Muissa tapauksissa tunnistetut lähestymistavat/menetelmät eivät mahdollista yksinkertaisten kriteerien soveltamista, vaan tarjoavat mahdollisuuden käyttöliittymän optimoinnin tehostamiseen.

| — | Jos asiaan liittyy säännöksiä, on mainittava perusdirektiivi. Tuotteesta vastaavan tahon tulee noudattaa tämän direktiivin nykyistä versiota. |
| --- | --- |

—

Jos asiaan liittyy säännöksiä, on mainittava perusdirektiivi. Tuotteesta vastaavan tahon tulee noudattaa tämän direktiivin nykyistä versiota.

Viiteasiakirjat: antavat lisätietoja, joilla saattaa olla merkitystä kunkin periaatteen noudattamisen kannalta.

Koska kansainvälisiä standardeja tarkistetaan aika ajoin, standardin painos mainitaan.

Tarkistettavana olevat standardit ja ISO:n standardiluonnokset ilmoitetaan joskus siltä varalta, että järjestelmien suunnittelijat tarvitsevat näitä tietoja.

4.3.1.   Kokonaissuunnitteluperiaatteet

4.3.1.1.   Suunnittelutavoite 1

Järjestelmä toimii kuljettajan apuvälineenä. Järjestelmästä ei saa johtua, että kuljettaja tai joku muu tienkäyttäjä toimii vaarallisella tavalla.

Selitys:

Tärkeä yleisvaatimus voidaan muotoilla yksinkertaisesti: ”Älä aiheuta haittaa”. Tämä merkitsee sitä, että järjestelmän tulee parantaa tieturvallisuutta tai se ei saa ainakaan heikentää sitä. Tässä asiakirjassa pyritään järjestelmällisesti opastamaan järjestelmän suunnittelijaa suunnittelun kannalta tärkeitä asioita, kuten asentamista, tiedon esittämistä tai käyttöliittymää koskevien periaatteiden avulla. Syynä tähän on se, että yleisvaikutukset eivät välttämättä ole täysin ennustettavissa tai mitattavissa, koska ne riippuvat järjestelmän toteutustavan lisäksi myös kuljettajasta ja ajotehtävästä/liikennetilanteesta.

Järjestelmät, joita ei ole suunniteltu tämä periaate huomioon ottaen, eivät todennäköisesti ole yhdenmukaisia muidenkaan periaatteiden kanssa.

4.3.1.2.   Suunnittelutavoite 2

Kuljettajan on voitava kiinnittää huomiota järjestelmän näyttöihin, kytkimiin ja säätimiin ajamisen vaatiman riittävän huomiointikyvyn heikentymättä.

Selitys:

Kuljettajalla on rajallinen mutta vaihteleva huomiointikyky ja fyysinen valmius, jonka kuljettaja voi jakaa dynaamisesti eri tehtävien suorittamiseen. Siihen, mitkä resurssit kuljettaja ottaa käyttöön, vaikuttavat henkilökohtaisten tekijöiden lisäksi myös hänen motivaationsa ja tilansa. Käyttöliittymät (näköhavaintoon, kosketukseen ja ääneen perustuvat) voivat aiheuttaa sekä fyysistä että kognitiivista kuormitusta.

Tämä kokonaissuunnittelutavoite liittyy seuraaviin tehtäviin:

| | ajotehtävä (ajoneuvon hallinta, osallistuminen liikennevirtaan ja kohteeseen pääseminen). Tähän liittyy huomiointikykyä koskeva vaatimus, jonka laatu vaihtelee ajotilanteen mukaan. |
| --- | --- |

ajotehtävä (ajoneuvon hallinta, osallistuminen liikennevirtaan ja kohteeseen pääseminen). Tähän liittyy huomiointikykyä koskeva vaatimus, jonka laatu vaihtelee ajotilanteen mukaan.

| | toimiminen vuorovaikutuksessa järjestelmän näyttöjen ja hallintalaitteiden kanssa. Erittäin yksinkertaisia järjestelmiä lukuun ottamatta tämän tehtävän edellyttämä huomiointikyvyn tarve vaihtelee järjestelmän käytön mukaan. |
| --- | --- |

toimiminen vuorovaikutuksessa järjestelmän näyttöjen ja hallintalaitteiden kanssa. Erittäin yksinkertaisia järjestelmiä lukuun ottamatta tämän tehtävän edellyttämä huomiointikyvyn tarve vaihtelee järjestelmän käytön mukaan.

Tämän tavoitteen saavuttaminen vaatii näiden kahden tehtävän yhteensovittamista, mikä tarkoittaa, että järjestelmän seuraaminen ei saa vaatia niin paljon huomiota, että varsinaisesta ajotehtävästä selviäminen kärsii. Tämä merkitsee myös sitä, että kuljettajan tulee pystyä ennakoimaan sekä ajotehtävään että toissijaisiin tehtäviin liittyviä huomiointitarpeita.

Yhteensopivuuden käsite katsotaan paremmaksi lähtökohdaksi kuin käyttöliittymien kokonaismäärän rajoittaminen seuraavista syistä:

Tehtävän käsite on monitahoinen, koska sama tehtävä voi vaihdella huomattavasti esimerkiksi kestonsa osalta. Lisäksi tehtävästä ei ole saatavilla sopivaa määritelmää.

Kuljettajan motivaatiosta ja tilasta riippuen näytöillä ja hallintalaitteilla varustetun käyttöliittymän vaikutus kuljettajaan vaihtelee; tämä johtuu siitä, että kuormituksen vähäisyys ei ole välttämättä hyvä asia.

Käyttöliittymän osien (monimutkaisuus, voimakkuus, kesto jne.), työtaakan ja ajosuorituksen välistä suhdetta ei ymmärretä riittävän hyvin.

Eurooppalaisten periaatteiden mukaisesti suunniteltujen järjestelmien tulee olla luonteeltaan sellaisia, että kuljettaja voi itse päättää, toimiiko vuorovaikutuksessa järjestelmän kanssa ja milloin tai miten se tapahtuu. Tämä tarkoittaa myös sitä, että kuljettaja voi ennakoida tarpeen kiinnittää huomiota järjestelmään.

4.3.1.3.   Suunnittelutavoite 3

Järjestelmä ei saa häiritä kuljettajaa tai tarjota tälle visuaalista viihdykettä.

Selitys:

Tämän periaatteen tavoitteena on varmistaa, että ajotieto- tai viestintäjärjestelmän käyttö häiritsee kuljettajaa mahdollisimman vähän ajon aikana, jotta hänen kykynsä hallita ajoneuvoa täydellisesti ei vaarannu. Tämän suunnittelutavoitteen tarkoituksena on korostaa myös sitä, että visuaalinen viihde ei saa häiritä kuljettajaa.

Visuaalisesta viihteestä voi olla kyse silloin kun näytössä näkyy muotonsa tai sisältönsä ansiosta kiinnostavia kuvia (jotka todennäköisesti saavat huomion kiinnittymään itseensä). Tämä seikka on erityisen keskeinen ajon aikana, koska näköaisti on ratkaisevan tärkeä aisti ajoturvallisuuden kannalta.

4.3.1.4.   Suunnittelutavoite 4

Järjestelmä ei saa esittää kuljettajalle tietoa, jonka johdosta kuljettaja tai joku muu tienkäyttäjä saattaa toimia vaarallisella tavalla.

Selitys:

Tietojen sisältö ei saa olla luonteeltaan sellainen, että se saa kuljettajan käyttäytymään tavalla, joka saattaa aiheuttaa onnettomuusriskin ajon aikana. Vaarallinen käytös voi vaikuttaa myös muiden tienkäyttäjien käytökseen. Esimerkkinä tästä voidaan mainita näytössä näkyvä kilpa-ajosuunnitelma, jonka avulla pyritään saavuttamaan kaarteessa suurin mahdollinen nopeus.

Muille tienkäyttäjille saattaa aiheutua haittaa, jos kuljettaja käyttäytyy vaarallisesti ollessaan vuorovaikutuksessa heidän kanssaan tai jos järjestelmä luo ulkopuolelta havaittavia signaaleja, jotka ehkä saavat muut tienkäyttäjät tekemään virheellisiä tulkintoja ja mahdollisesti vaarallisia liikkeitä.

4.3.1.5.   Suunnittelutavoite 5

Käyttöliittymät ja niiden järjestelmien käyttöliittymät, joita kuljettajan on tarkoitus käyttää yhdistetysti ajoneuvon ollessa liikkeessä, ovat yhtenäisiä ja yhteensopivia.

Selitys:

Kaikki erillisten järjestelmien käyttöliittymien osat on suunniteltava yksittäisiä järjestelmiä koskevien periaatteiden mukaisesti, jotta saavutetaan yhtenäisyyden vähimmäistaso. Yhtenäisyys voi kuitenkin olla ongelmallinen asia tarkasteltaessa yksittäisiä sinänsä hyvin suunniteltuja tuotteita.

Järjestelmiä käytetään ”yhdistetysti” silloin kun halutun tuloksen saavuttamiseksi käytetään useampaa kuin yhtä järjestelmää. Tähän sisältyy rinnakkaiskäyttö (toisin sanoen useamman kuin yhden järjestelmän käyttäminen samanaikaisesti) ja peräkkäiskäyttö, jolloin järjestelmiä käytetään peräkkäin. Suunniteltaessa järjestelmää, jota on tarkoitus käyttää yhdessä toisen (mahdollisesti jo olemassa olevan) kanssa, on otettava huomioon jo olemassa oleva järjestelmä. Jos toiminnot ovat täysin erilaiset, saattaa olla paikallaan ottaa käyttöön eri käyttöliittymä sekaannusten välttämiseksi.

Yhtenäisyyteen liittyvät esimerkiksi seuraavat suunnittelua koskevat asiat:

| — | yhteisen terminologian käyttäminen järjestelmissä, esim. ”hidas liikenne”, ”seuraava liittymä” |
| --- | --- |

—

yhteisen terminologian käyttäminen järjestelmissä, esim. ”hidas liikenne”, ”seuraava liittymä”

| — | sanojen ja/tai kuvakkeiden käyttäminen käsitteiden tai toimintojen kuvaamiseen, esim. ”Help”, ”Enter” |
| --- | --- |

—

sanojen ja/tai kuvakkeiden käyttäminen käsitteiden tai toimintojen kuvaamiseen, esim. ”Help”, ”Enter”

| — | värien, kuvakkeiden, äänien ja merkkien käyttäminen (samankaltaisuuden ja erilaistumisen välisen tasapainon optimoimiseksi) |
| --- | --- |

—

värien, kuvakkeiden, äänien ja merkkien käyttäminen (samankaltaisuuden ja erilaistumisen välisen tasapainon optimoimiseksi)

| — | fyysisen vuorovaikutuksen kanaviin liittyvät kysymykset, esim. yksi/kaksi napsautusta, vasteen ja viiveaikojen ajoitus, palautteen muoto, esim. näköhavaintoon, kosketukseen ja ääneen perustuva (toimintojen palautteesta riippuen ominaisuuksien tulisi olla erilaisia väärinkäsitysten välttämiseksi) |
| --- | --- |

—

fyysisen vuorovaikutuksen kanaviin liittyvät kysymykset, esim. yksi/kaksi napsautusta, vasteen ja viiveaikojen ajoitus, palautteen muoto, esim. näköhavaintoon, kosketukseen ja ääneen perustuva (toimintojen palautteesta riippuen ominaisuuksien tulisi olla erilaisia väärinkäsitysten välttämiseksi)

| — | käsitteiden ja samankaltaisten valikkorakenteiden ryhmittely (silloin kun toiminnot liittyvät toisiinsa) |
| --- | --- |

—

käsitteiden ja samankaltaisten valikkorakenteiden ryhmittely (silloin kun toiminnot liittyvät toisiinsa)

| — | vuorovaikutuksen yleissuunnittelu ja käsitteiden keskinäinen järjestys. |
| --- | --- |

—

vuorovaikutuksen yleissuunnittelu ja käsitteiden keskinäinen järjestys.

4.3.2.   Asentamista koskevat periaatteet

4.3.2.1.   Asentamista koskeva periaate 1

Järjestelmä on sijoitettava ja asennettava turvallisesti noudattaen asiaa koskevia määräyksiä, standardeja ja valmistajan ohjeita järjestelmän asentamisesta ajoneuvoihin.

Selitys:

Valmistajat suunnittelevat tuotteita (esim. järjestelmiä, pidikkeitä ja toimintoja) tiettyä tarkoitusta varten. Jos oikeaan asennukseen tarvittavia asianmukaisia välineitä (esim. pidikettä) ei ole toimitettu tai valmistajan asennusohjeita ei noudateta, kuljettaja saattaa käyttää järjestelmää tavalla, jota valmistaja ei ole tarkoittanut, ja tällä voi olla vaikutusta turvallisuuteen.

Järjestelmä on sijoitettava (eli asennettava) ajoneuvoon siten, että kuljettaja voi käyttää sitä seuraavilla tavoilla:

| — | kiinteänä järjestelmänä ajoneuvon sisällä |
| --- | --- |

—

kiinteänä järjestelmänä ajoneuvon sisällä

| — | ennalta määritetyin tavoin siirrettävänä järjestelmänä (järjestelmät, joita voi siirtää esimerkiksi kaapelin, varren tai kannattimen avulla) |
| --- | --- |

—

ennalta määritetyin tavoin siirrettävänä järjestelmänä (järjestelmät, joita voi siirtää esimerkiksi kaapelin, varren tai kannattimen avulla)

| — | asennettuun pidikkeeseen sijoitettuna järjestelmänä. |
| --- | --- |

—

asennettuun pidikkeeseen sijoitettuna järjestelmänä.

Järjestelmiä asennettaessa on kiinnitettävä erityistä huomiota passiiviseen turvallisuuteen auto-onnettomuuksiin liittyvän loukkaantumisriskin minimoimiseksi.

Esimerkkejä:

Hyvä: Kaikkien vaadittujen standardien, määräysten ja valmistajan ohjeiden mukaisesti asennettu handsfree-toiminnolla varustettu matkapuhelin.

Huono: Kojelaudassa oleva liikennetietonäyttö, joka on kiinnitetty heikkolaatuisen tilapäiskiinnittimen (esimerkiksi teipin) eikä valmistajan suositteleman pidikkeen avulla.

Soveltamisala:

Periaatetta voidaan soveltaa kaikkiin ajoneuvoon asennettaviin järjestelmiin, ja se on erittäin tärkeää ottaa huomioon jälkiasenteisten järjestelmien ja liikuteltavien laitteiden asennuksissa.

Varmentaminen / käytettävät menetelmät:

Tämä periaate edellyttää, että järjestelmien sijoittamisessa ja asentamisessa otetaan huomioon seuraavat vaatimukset:

| — | moottoriajoneuvojen sisustus (17 päivänä joulukuuta 1973 annettu neuvoston direktiivi 74/60/ETY, 1 päivänä joulukuuta 1971 annettu ECE-R21 ja 21 joulukuuta 1977 annettu neuvoston direktiivi 78/316/ETY) |
| --- | --- |

—

moottoriajoneuvojen sisustus (17 päivänä joulukuuta 1973 annettu neuvoston direktiivi 74/60/ETY, 1 päivänä joulukuuta 1971 annettu ECE-R21 ja 21 joulukuuta 1977 annettu neuvoston direktiivi 78/316/ETY)

| — | tuotteesta vastaavan tahon antamat ohjeet (valmistajan antamat viralliset kirjalliset ohjeet) |
| --- | --- |

—

tuotteesta vastaavan tahon antamat ohjeet (valmistajan antamat viralliset kirjalliset ohjeet)

| — | sen tarkastaminen, onko asiaan liittyvät vaatimukset otettu huomioon. |
| --- | --- |

—

sen tarkastaminen, onko asiaan liittyvät vaatimukset otettu huomioon.

Tulos: kyllä/ei

Viiteasiakirjat:

| — | ISO 4040 (2001) — location of hand controls, indicators and tell-tales |
| --- | --- |

—

ISO 4040 (2001) — location of hand controls, indicators and tell-tales

4.3.2.2.   Asentamista koskeva periaate 2

Mikään järjestelmän osa ei saa rajoittaa kuljettajan tienäkymää.

Selitys:

Ajotehtävän suorittaminen onnistuneesti perustuu pääasiassa paikalliseen tie- ja liikenneympäristöön liittyvien visuaalisten tietojen hankkimiseen. Näin ollen auton rakennetta koskevissa määräyksissä varmistetaan, että kuljettajalle jää kaikissa maantieliikenteen ajoneuvoissa riittävä näkökenttä ajoneuvon ulkopuolelle kuljettajan paikalta käsin. Lisäjärjestelmät eivät saa vaarantaa tämän suunnittelun perusvaatimuksen täyttämistä. Tällä periaatteella on todennäköisesti erityisen suuri merkitys jälkiasennusten ja liikuteltavien järjestelmien asentamisessa.

”Kuljettajan tienäkymää” koskeva vaatimus on ETY:n asetusten mukainen pakollinen vähimmäisvaatimus. Sen on tulkittava liittyvän tuulilasin läpi eteen avautuvaan näkymään sekä sivulle ja taakse avautuvaan joko suoraan tai epäsuoraan näkymään.

Jos kuljettaja voi itse muuttaa järjestelmän komponentin fyysistä sijaintia ja jos se voi rajoittaa kuljettajan näkökenttää (kun sitä on siirretty tarkoitetulla tavalla), kuljettajalle on ilmoitettava valmistajan tarkoittamasta käytöstä järjestelmää koskevissa ohjeissa (ks. osa 6). Jos kuljettajalle ei ole annettu tällaisia tietoja, järjestelmän tai sen komponentin kaikkien säätöasentojen tulee olla periaatteen mukaisia.

Esimerkkejä:

Hyvä: Näyttö on asennettu kojelautaan siten, että kuljettaja näkee sen helposti ja se on kuljettajan näkökenttää koskevien vaatimusten mukainen.

Huono: Näyttö on asennettu kojelaudan yläpintaan kiinnitettyyn pitkään joustovarteen, jota voi säätää siten, että näyttö peittää huomattavan osan ajoneuvon ulkopuolella olevasta tienäkymästä.

Soveltamisala:

Periaatetta voidaan soveltaa kaikkiin ajoneuvoon asennettaviin järjestelmiin, ja se on tärkeä ottaa huomioon jälkiasenteisten järjestelmien ja liikuteltavien laitteiden asennuksissa. Periaate ei koske tuulilasinäyttöjä.

Varmentaminen / käytettävät menetelmät:

Ajoneuvoon asennettuna mikään järjestelmän osa ei saa olla sellaisessa asennossa, että se rajoittaa kuljettajan tienäkymää siinä määrin, että määräysten vaatimuksia ei voida noudattaa.

Järjestelmä on tämän periaatteen mukainen, jos kaikki sen osat on sijoitettu oikein seuraavien säädösten mukaisesti:

| — | 71/127/ETY — näkökenttä taaksepäin |
| --- | --- |

—

71/127/ETY — näkökenttä taaksepäin

| — | 77/649/ETY — moottoriajoneuvojen kuljettajien näkökenttä |
| --- | --- |

—

77/649/ETY — moottoriajoneuvojen kuljettajien näkökenttä

Asia varmistetaan tarkastuksen tai mittauksen avulla.

Tulos: kyllä/ei

Viiteasiakirjat:

Muita viiteasiakirjoja ei ole.

4.3.2.3.   Asentamista koskeva periaate 3

Järjestelmä ei saa rajoittaa ensisijaisen ajotehtävän edellyttämien hallintalaitteiden ja näyttöjen käyttöä.

Selitys:

Tämän periaatteen tavoitteena on varmistaa, että järjestelmän (esim. näytön) olemassaolo ei vaaranna kuljettajan kykyä käyttää pakollisia näyttöjä ja hallintalaitteita ja muita ensisijaisen ajotehtävän edellyttämiä näyttöjä ja hallintalaitteita. Samalla varmistetaan, että järjestelmän asentaminen ei vaikuta kuljettajan kykyyn hallita ajoneuvoa täydellisesti.

Hallintalaitteiden käytön rajoittaminen merkitsee tässä yhteydessä sitä, että toiminta estetään tai hallintalaitteiden tunnistamisesta, niihin yltämisestä ja/tai niiden käyttämisestä tarkoitetulla tavalla tehdään entistä huomattavasti vaikeampaa.

Näyttöjen käytön rajoittaminen merkitsee tässä yhteydessä sitä, että jokin osa (mikä tahansa osa) tarvittavista näytöistä ei enää näy kuljettajan paikalta.

Tarvittaviin näyttöihin ja hallintalaitteisiin luetaan ensisijaisen ajotehtävän edellyttämät laitteet ja kaikki pakolliset laitteet.

Tarvittavia hallintalaitteita ovat seuraavat: kaasupoljin, jarru (mahdollinen kytkin), ohjauspyörä, vaihdetanko, pysäköintijarru, äänitorvi, valokytkimet, suuntavilkut, tuulilasin pesimet ja tuulilasin pyyhkimet (kaikki toimintavaihtoehdot ja -nopeudet), hätävilkut ja sumunpoistolaitteet.

Tarvittavia näyttöjä ja merkkejä ovat seuraavat: nopeusmittari, kaikki varoitusvalot, pakolliset valvontatarrat ja pakolliset ilmaisimet.

Muiden näyttöjen ja hallintalaitteiden käytön rajoittumista tai vaikeutumista on tarkasteltava asianomaisen järjestelmän tarjoamien lisähyötyjen valossa.

Esimerkkejä:

Hyvä: Reittiopastusnäyttö on integroitu korkealle kojelaudan keskiosaan, joten se ei rajoita muiden näyttöjen tai hallintalaitteiden käyttöä.

Huono:

Jälkiasenteinen reittiopastusjärjestelmä, joka rajoittaa valokytkinten käyttöä

Näyttö, joka peittää hätävilkkujen hallintalaitteen

Ohjauspyörän reunuksen ulkopintaan kiinnitetty lisähallintalaite, joka saattaa tehdä ohjauspyörän käytöstä hankalampaa kaarteissa

Soveltamisala:

Periaatetta voidaan soveltaa kaikkiin ajoneuvoon asennettaviin järjestelmiin, ja se on tärkeä ottaa huomioon jälkiasenteisten järjestelmien ja liikuteltavien laitteiden asennuksissa.

Varmentaminen / käytettävät menetelmät:

Asia varmistetaan tarkastamalla, näkeekö kuljettaja kaikki ensisijaisen ajotehtävän edellyttämät näytöt ja hallintalaitteet.

Tulos: kyllä/ei

Viiteasiakirjat:

| — | ISO 4513 (2003) — Road Vehicle — Visibility, method for establishment of eyellipse for driver's eye location |
| --- | --- |

—

ISO 4513 (2003) — Road Vehicle — Visibility, method for establishment of eyellipse for driver's eye location

4.3.2.4.   Asentamista koskeva periaate 4

Näytöt on sijoitettava mahdollisimman lähelle kuljettajan normaalia katseen suuntaa.

Selitys:

Jotta kuljettaja voi hallita ajoneuvon täydellisesti ja jotta hän voi seurata jatkuvasti muuttuvaa tienäkymää, ajatellaan yleisesti, että pikaisia peileihin tai kojelautaan suuntautuneita silmäyksiä lukuun ottamatta kuljettajan katseen tulee olla suuntautunut tienäkymään. Jos näytöt on sijoitettu lähelle normaalia katseen suuntaa, aika, jonka katse on suuntautuneena pois tieltä, on lyhyempi kuin kauemmaksi sijoitettuja näyttöjä käytettäessä. Näin kuljettaja voi käyttää mahdollisimman paljon ääreisnäköään tienäkymässä tapahtuvien merkittävien muutosten tarkkailemiseen katsoessaan samalla näyttöä. Mitä kauemmas kuljettajan normaalista katseen suunnasta näyttö on sijoitettu, sitä vaikeampaa on saada tietoa ja sitä enemmän näyttö vaikuttaa ajosuoritukseen.

On suositeltu, että tärkeimmät tai turvallisuuden kannalta oleelliset tiedot sijoitetaan lähimmäksi normaalia katseen suuntaa.

Näin ollen periaate edellyttää, että suunnittelija/asentaja tekee selkeän, mutta pohjimmiltaan laadullisen kompromissin käytännöllisyyden ja läheisen sijainnin välillä. Seuraavat tekijät ovat tärkeitä:

| — | Mikään järjestelmän osa ei saa rajoittaa kuljettajan tienäkymää (ks. periaate 4.3.2.2). |
| --- | --- |

—

Mikään järjestelmän osa ei saa rajoittaa kuljettajan tienäkymää (ks. periaate 4.3.2.2).

| — | Mikään järjestelmän osa ei saa rajoittaa hallintalaitteiden ja näyttöjen käyttöä (ks. periaate 4.3.2.3). |
| --- | --- |

—

Mikään järjestelmän osa ei saa rajoittaa hallintalaitteiden ja näyttöjen käyttöä (ks. periaate 4.3.2.3).

| — | Hallintalaitteet, esimerkiksi ohjauspyörä tai vaihdetanko eivät saa huomattavasti peittää näyttöä. |
| --- | --- |

—

Hallintalaitteet, esimerkiksi ohjauspyörä tai vaihdetanko eivät saa huomattavasti peittää näyttöä.

Erityisesti henkilöautoissa on suositeltavaa, että ajamisen aikana tarvittavia tietoja sisältävät näytöt ja kaikki ne näytöt, joiden käyttö edellyttää pitkäaikaista vuorovaikutusta, sijoitetaan enintään noin 30 asteen kulmaan kuljettajan normaalin eteenpäin suuntautuvan katseen alapuolelle. Lisätietoja pitkäaikaisesta vuorovaikutuksesta on periaatteen 4.3.4.2 yhteydessä.

Esimerkkejä:

Hyvä: Henkilöauton navigointinäyttö on asennettu enintään noin 30 asteen kulmaan normaalin katseen suunnan alapuolelle, koska näytön tiedot liittyvät ajamiseen.

Huono: Viestintään tarkoitettu näyttö, esimerkiksi kämmentietokone (PDA, Personal Digital Assistant) tai puhelin, on sijoitettu lähelle vaihdetankoa henkilöauton etuistuinten väliin, vaikka esimerkiksi puhelinnumeron etsiminen edellyttää pitkäaikaista vuorovaikutusta.

Soveltamisala:

Periaate koskee kaikkia ajoneuvon sisäisiä näytöillä varustettuja järjestelmiä, joiden käyttötilanteissa katse on suunnattu eteenpäin. Erityisissä ajotilanteissa, esimerkiksi peruuttamisen yhteydessä tarvittavat näytöt ovat erillinen kysymys.

Varmentaminen / käytettävät menetelmät:

Yleisesti ottaen tavoitteena on saavuttaa kojelaudan tilan käytössä paras mahdollinen kompromissi, jonka arvioinnissa tarvitaan sekä suunnittelijoita että ergonomia-asiantuntijoita.

Viiteasiakirjat:

| — | ISO 4513 (2003) — Road Vehicle — Visibility, method for establishment of eyellipse for driver's eye location |
| --- | --- |

—

ISO 4513 (2003) — Road Vehicle — Visibility, method for establishment of eyellipse for driver's eye location

4.3.2.5.   Asentamista koskeva periaate 5

Näytöt on suunniteltava ja asennettava niin, että heijastumia syntyy mahdollisimman vähän.

Selitys:

Heijastumat, jotka todennäköisesti vaikeuttavat näytön tietojen näkemistä, voivat häiritä varsinaista ajosuoritusta tai muiden ajon aikaisten tehtävien suorittamista. Tämä johtaa todennäköisesti kuljettajan turhautumiseen ja ärtymykseen, mikä voi aiheuttaa monenlaisia reaktioita: kuljettaja saattaa siristellä silmiään, sulkea silmänsä hetkeksi ja liikuttaa päätänsä saadakseen paremman näkyvyyden. Kaikki nämä tekijät todennäköisesti vähentävät kuljettajan ajomukavuutta ja saattavat näin ollen jopa heikentää tieturvallisuutta.

Häikäisy on häiritsevä (ja mahdollisesti myös käytön estävä) vaikutus, joka kirkkaalla valolla on muutoin suhteellisen pimeässä ympäristössä. Häikäisy häiritsee näköhavaintojen ja valintojen tekemistä. Ajoneuvossa häikäisyä voi aiheutua monin tavoin:

Ulkoinen valo (yleensä auringonvalo) kohdistuu näyttöön, jolloin näytön kontrasti heikkenee ja kuljettajan on vaikeampaa nähdä näytön tiedot normaalista asennosta.

Näyttö on liian kirkas ja rajoittaa kykyä huomioida tienäkymä ja ajoneuvon muut näytöt ja hallintalaitteet. Näin käy kuljettajalle todennäköisimmin silloin, kun ympäristössä on valoa vain vähän.

Heijastumasta on kyse silloin, kun kohteesta syntyy toissijainen kuva siten, että kohteesta peräisin oleva valo heijastuu muista pinnoista. Tämä on tärkeä seikka monellakin tavalla:

Valoa säteilevästä näytöstä peräisin oleva valo siirtyy toiseen pintaan (tai useiden pintojen kautta), jolloin näytöstä heijastuu toissijainen kuva esimerkiksi tuulilasiin. Kuljettaja huomaa tämän todennäköisimmin silloin, kun toissijaisen kuvan ja sen taustan välillä on suuri kontrasti, esimerkiksi kuvan heijastuessa tuulilasiin pimeällä.

Ulkoisesta lähteestä (esimerkiksi auringosta, katuvaloista tai muista kirkkaista kohteista) peräisin oleva valo heijastuu näytöstä kuljettajan silmiin (ks. myös häikäisyä koskeva kohta edellä).

Nämä vaikutukset on otettava huomioon suunnittelu- ja asennusprosessissa. Huomioon otettavia seikkoja ovat esimerkiksi näytön kirkkauden säätöjärjestelmä (manuaalinen tai automaattinen), näyttöteknologian valinta, näytön pinnan rakenteen ja viimeistelyn valinta, näytön pinnan värin valinta ja näytön pintaan heijastuvien pintojen kiilto, kuvien polariteetin valinta, näytön erottuminen ja säätäminen sekä syvennyksen tai lipan käyttäminen.

Esimerkkejä:

Hyvä: Näytössä on automaattinen kirkkaudensäätöjärjestelmä, joka estää toissijaisten kuvien muodostumisen ajoneuvon lasiin. Näytön tietoja on helppo lukea kaikissa normaaleissa valaistusolosuhteissa.

Huono: Näyttö on öiseen aikaan niin kirkas, että sillä on vaikutusta kuljettajan ääreisnäköön hänen katsoessaan edessä olevaa tienäkymää. Näytön tietoja on vaikea lukea auringonvalossa, koska kontrasti on niin alhainen.

Soveltamisala:

Periaate koskee kaikkia näytöillä varustettuja ajoneuvon sisäisiä tieto- ja viestintäjärjestelmiä.

Varmentaminen / käytettävät menetelmät:

Varmentamisen tulee perustua häikäisyn ja heijastumien määrittämiseen käytettyihin menettelytapoihin. Erityisvaatimukset riippuvat ajoneuvotyypistä.

Viiteasiakirjat:

| — | ISO 15008 (2003): Road vehicles — ergonomic aspects of transport information and control systems — specifications and compliance procedures for in-vehicle visual presentation |
| --- | --- |

—

ISO 15008 (2003): Road vehicles — ergonomic aspects of transport information and control systems — specifications and compliance procedures for in-vehicle visual presentation

4.3.3.   Tiedon esittämistä koskevat periaatteet

4.3.3.1.   Tiedon esittämistä koskeva periaate 1

Kuljettajan on voitava omaksua järjestelmän milloin tahansa visuaalisesti esittämä tieto niin lyhyillä silmäyksillä, että ajosuoritus ei häiriinny.

Selitys:

Kuljettajan suorittama visuaalisten tietojen käsittely liikenneympäristön huomioon ottamiseksi toimii ajoneuvon hallinnan ja ohjauksen perustana. Tästä syystä kuljettajan ei pitäisi joutua havaitsemaan ja hankkimaan kovin suurta määrää visuaalisesti esitettyä tärkeää tietoa yhdellä kertaa. Jos kuljettajan pitää havaita ja hankkia visuaalisesti esitettyä tietoa entistä tiheämmin toistuvilla ja/tai pitemmillä silmäyksillä, mahdollisesti vaarallisten liikennetilanteiden riski kasvaa, koska kuljettaja on keskittynyt tehtäviin, jotka eivät liity ensisijaisesti ajamiseen. Tärkeitä tietoja ovat kaikki ne visuaalisesti esitetyt tiedot, joita kuljettaja etsii tietyn tarpeen täyttämiseksi.

Esimerkkejä:

Hyvä: Asianmukaisesti sijoitetussa näytössä näkyy helppolukuisia ja johdonmukaisesti esitettyjä graafisia tietoja, joten oleellinen valikkokohta on löydettävissä yhden sekunnin mittaisella silmäyksellä.

Huono: Navigointijärjestelmä tarjoaa kuljettajan tueksi ainoastaan erittäin yksityiskohtaisen näytön, joka vaatii kuljettajan täyden, pitkäaikaisen huomion kohteen löytämiseksi liikkuvalta kartalta.

Soveltamisala:

Periaate koskee kaikkia ajoneuvon sisäisiä tieto- ja viestintäjärjestelmiä, joiden näyttöjen tietoja kuljettajan on tarkoitus seurata ajon aikana.

Varmentaminen / käytettävät menetelmät:

Vertaillaan tiedon esittämiseen tarkoitettuja erilaisia vaihtoehtoja: tavoitteena on, että kuljettaja voi havaita ja hankkia kulloisessakin tilanteessa tärkeät tiedot mahdollisimman harvoin ja lyhytkestoisin silmäyksin.

Tulos: yksittäisen näytön optimoitu rakenne

Viiteasiakirjat:

| — | ISO 15007-1 (2002): Road vehicles — Measurement of driver visual behaviour with respect to transport information and control systems — Part 1: Definitions & parameters |
| --- | --- |

—

ISO 15007-1 (2002): Road vehicles — Measurement of driver visual behaviour with respect to transport information and control systems — Part 1: Definitions & parameters

| — | ISO TS 15007-2 (2001): Road vehicles — Measurement of driver visual behaviour with respect to transport information and control systems — Part 2: Equipment and procedures |
| --- | --- |

—

ISO TS 15007-2 (2001): Road vehicles — Measurement of driver visual behaviour with respect to transport information and control systems — Part 2: Equipment and procedures

| — | ISO 15008 (2003): Road vehicles — ergonomic aspects of transport information and control systems — specifications and compliance procedures for in-vehicle visual presentation |
| --- | --- |

—

ISO 15008 (2003): Road vehicles — ergonomic aspects of transport information and control systems — specifications and compliance procedures for in-vehicle visual presentation

| — | ISO FDIS 16673: Road vehicles — Ergonomic aspects of transport information and control systems — Occlusion method to assess visual distraction |
| --- | --- |

—

ISO FDIS 16673: Road vehicles — Ergonomic aspects of transport information and control systems — Occlusion method to assess visual distraction

ISO TC22/SC13/WG8 -standardointiryhmässä kehitetään paraikaa muita menetelmiä ja mittareita visuaalisen havainnoinnin häiriintymisen määrällistä tutkimista varten. Tähän liittyy esimerkiksi ISO 15008 -standardin tarkistaminen ja näytön luettavuus. TC22/SC13/WG8/AWI-ryhmä on perehtynyt Lane Change -testiin, joka on kuljettajan havainnoinnin häiriintymisen mittaamiseen tarkoitettu menetelmä.

4.3.3.2.   Tiedon esittämistä koskeva periaate 2

Kansainvälisesti ja/tai kansallisesti sovittuja luettavuutta, kuuluvuutta, kuvakkeita, kuvatunnuksia, sanoja, lyhennesanoja ja/tai lyhenteitä koskevia standardeja on noudatettava.

Selitys:

Luettavuutta, kuuluvuutta ja kuvatunnuksia koskevissa standardeissa määritetään katsottavien ja/tai kuunneltavien tietojen geometriset ja/tai fysikaaliset ominaisuudet. Standardeilla pyritään siihen, että kuljettajien olisi mahdollisimman helppo ymmärtää tiedot erilaisissa olosuhteissa ja ympäristöissä.

Koska kuljettajan käytettäväksi tulee jatkuvasti lisää toimintoja, on tärkeää valita toimintojen tunnistamiseen mahdollisimman tavalliset kuvatunnukset, kuvakkeet, lyhenteet ja sanat.

Esimerkkejä:

Hyvä: Ajoneuvoihin asennetuissa näytöissä käytetään liikennemerkkejä, jotka tarkentavat liikennetietoja.

Huono: Tietty valmistaja käyttää navigointijärjestelmässään omia kuvatunnuksiaan ja kuvakkeitaan, joita valtaosa kuljettajista ei ymmärrä.

Soveltamisala:

Periaate koskee kaikkia vihjeitä, joita käytetään ajoneuvon tieto- tai viestintäjärjestelmien toimintojen tunnistamiseksi.

Varmentaminen / käytettävät menetelmät:

Asia varmistetaan tarkastamalla, noudatetaanko kansainvälisesti ja/tai kansallisesti sovittuja luettavuutta, kuuluvuutta, kuvakkeita, kuvatunnuksia, sanoja, lyhennesanoja ja/tai lyhenteitä koskevia standardeja ottaen huomioon asiaa koskevat keskeiset standardit.

Tulos: kyllä/ei

Viiteasiakirjat:

| — | ISO 15008 (2003) — Road Vehicles — Traffic Information and Control Systems (TICS) — Ergonomic Aspects of In-Vehicle Information Presentation (on parhaillaan tarkistettavana) |
| --- | --- |

—

ISO 15008 (2003) — Road Vehicles — Traffic Information and Control Systems (TICS) — Ergonomic Aspects of In-Vehicle Information Presentation (on parhaillaan tarkistettavana)

| — | ISO 15006 (2004) — Road Vehicles — Traffic Information and Control Systems (TICS) — Auditory Presentation of Information |
| --- | --- |

—

ISO 15006 (2004) — Road Vehicles — Traffic Information and Control Systems (TICS) — Auditory Presentation of Information

| — | ISO 2575 (2004) — Road Vehicles — Symbols for Controls, Indications and Telltales |
| --- | --- |

—

ISO 2575 (2004) — Road Vehicles — Symbols for Controls, Indications and Telltales

| — | ISO 7000 (2004) — Graphical symbols for use on equipment — Index and synopsis |
| --- | --- |

—

ISO 7000 (2004) — Graphical symbols for use on equipment — Index and synopsis

4.3.3.3.   Tiedon esittämistä koskeva periaate 3

Ajamiseen liittyvien tietojen on oltava ajantasaisia ja tarkkoja.

Selitys:

Ajamiseen liittyvät tiedot on annettava kuljettajalle juuri sopivalla hetkellä, ja niiden on oltava niin tarkkoja, että ne auttavat kuljettajaa selviämään ajotilanteesta asianmukaisella tavalla.

Ajaminen edellyttää, että kuljettaja tarkkailee ympäristöään jatkuvasti oleellisten ärsykkeiden erottamiseksi ja keskittää huomionsa niihin ärsykkeisiin, jotka vaativat häntä muuttamaan omaa toimintaansa. Tämä muutos riippuu siitä, millaiset toimenpiteet tilanteeseen sopivat parhaiten ja millaiset tavoitteet kuljettajalla on. Tarvittavia toimenpiteitä voivat olla nopeuden tai kaistan muuttaminen, muiden tienkäyttäjien varoittaminen jne.

Ajantasaiset ja tarkat tiedot vähentävät epävarmuutta ja antavat asianmukaiset ja täsmälliset vastaukset kysymyksiin ”Mitä?”, ”Miten?”, ”Missä?”, ”Kuinka kauan?” jne. Tietojen ajantasaisuutta ja tarkkuutta koskeva vaatimus viittaa myös siihen, että näytössä näkyvän viestin tulee vastata kuljettajan omaa arviota ympäristöstä. Tästä syystä tiedot eivät saa olla ristiriidassa esimerkiksi liikennemerkkien kanssa. Väärin ajoitettuja ja/tai virheellisiä tietoja antavat järjestelmät saattavat häiritä kuljettajaa ja saada hänet turhautuneeksi, mikä voi olla riski liikenneturvallisuudelle.

Esimerkkejä:

Hyvä: Etäisyys seuraavaan toimenpiteeseen ilmoitetaan juuri silloin kun kuljettajan pitääkin tietää, onko johonkin toimenpiteeseen syytä ryhtyä ja mikä toimenpide on kyseessä.

Huono: Navigointijärjestelmän suorat ohjeet näkyvät huomattavasti myöhemmin kuin toimenpiteeseen on syytä ryhtyä.

Soveltamisala:

Periaate koskee kaikkea tieto- ja viestintäjärjestelmien äänen muodossa antamaa tai visuaalista aikasidonnaista tietoa.

Varmentaminen / käytettävät menetelmät:

Asia varmistetaan tarkastamalla, ovatko järjestelmän antamat tiedot riittävän oikeat ja onko ne esitetty oikeaan aikaan.

Tulos: kyllä/ei

Viiteasiakirjat:

Muita viiteasiakirjoja ei ole.

4.3.3.4.   Tiedon esittämistä koskeva periaate 4

Tiedot, joilla on suuri merkitys turvallisuudelle, on asetettava etusijalle.

Selitys:

Kuljettaja saattaa joutua havaitsemaan turvallisuuteen liittyviä tietoja ja toimimaan niiden pohjalta hyvin lyhyessä ajassa. Tästä syystä nämä tiedot on esitettävä mahdollisimman nopeasti eivätkä rutiiniluonteiset tiedot saa viivyttää niiden välittymistä.

Se, millaiset tiedot ovat ensisijaisia turvallisuuden kannalta, riippuu niiden kiireellisyydestä ja tärkeydestä (niistä seurauksista, joita tietojen noudattamatta jättämisestä saattaa aiheutua). Nämä tekijät puolestaan riippuvat myös ajotilanteesta standardissa ISO/TS 16951 kuvatulla tavalla. Jos tietoja tulee ajoneuvon ulkopuolelta (tienvarsi- tai etäjärjestelmästä), tietojen tärkeyden arvioinnissa ei voida ottaa huomioon ajotilannetta ja tärkeydestä on mahdollista tehdä vain yleinen arvio. Jos tietoja saadaan ajoneuvon omista järjestelmistä tai jos ulkoiset ja ajoneuvon sisäiset tiedot voidaan yhdistää, ajotilanne voidaan ottaa huomioon ja viestin tärkeys voidaan määrittää.

Kun tiedot tulevat ajoneuvon ulkopuolelta, muuttuvien tietojen tarjoajien (palveluntarjoajien) on otettava käyttöön tietojen levittämistä koskeva strategia, jonka avulla taataan — ajantasaisuuden ja luotettavuuden lisäksi — se, että tärkeimmät viestit välitetään ensimmäiseksi. Ajoneuvon sisäisten järjestelmien on tunnistettava tulevat turvallisuutta koskevat viestit ja käsiteltävä niitä tarvittavalla tavalla.

Tietojen merkitystä turvallisuudelle ei ole välttämättä aina helppo ratkaista, eikä kaikkia tietoja välttämättä ole teknisesti saatavilla tärkeyden määrittämiseksi.

Esimerkkejä:

Hyvä: Monimutkaisesta risteyksestä selviytymistä koskevia tietoja pidetään tärkeämpinä kuin tulevaa puhelinsoittoa.

Huono: Alueen teiden jäätilannetta koskevaa erittäin tärkeää viestiä ei toimiteta heti, koska tietonäytössä näkyy kaukana olevaa liikenneruuhkaa koskeva viesti.

Soveltamisala:

Periaate koskee järjestelmiä, jotka antavat muuttuvia tietoja (tietoja, jotka muuttuvat ajoneuvon ympärillä vallitsevien olosuhteiden tai yleisempien liikenneolosuhteiden johdosta).

Varmentaminen / käytettävät menetelmät:

Asia varmistetaan tarkastamalla, onko tiedon tärkeys otettu huomioon.

Tulos: kyllä/ei

Viiteasiakirjat:

| — | ISO/TS16951 (2004): Road Vehicles — Ergonomic aspects of transport information and control systems — Procedure for determining priority of on-board messages presented to drivers |
| --- | --- |

—

ISO/TS16951 (2004): Road Vehicles — Ergonomic aspects of transport information and control systems — Procedure for determining priority of on-board messages presented to drivers

4.3.3.5.   Tiedon esittämistä koskeva periaate 5

Järjestelmän tuottamat kuljettajan kontrolloimattomissa olevat äänet eivät saa peittää alleen ajoneuvolta tai sen ulkopuolelta kuuluvia varoitusääniä.

Selitys:

Jos äänen muodossa annettu tieto kuuluu liian voimakkaasti, se saattaa vaikuttaa ajo- tai tieturvallisuuteen, koska se peittää tie- ja ajoneuvoturvallisuutta koskevia merkittäviä ja tärkeitä varoitusääniä. Lisäksi epäasianmukaisesti suunnitellut äänet saattavat häiritä kuljettajaa ja aiheuttaa ärtymystä. Tästä syystä äänen muodossa annettu tieto on suunniteltava siten, että se ei peitä kuljettajalle tarkoitettuja ajoneuvon sisä- tai ulkopuolelta tulevia varoitusääniä. Kaikkien järjestelmien — myös ääneen perustuvien järjestelmien — suunnittelussa on otettava huomioon järjestelmän vaikutus kuljettajaan ennen järjestelmän ottamista käyttöön.

Tärkeitä seikkoja ovat muun muassa seuraavat:

| — | Järjestelmän tuottamat äänet eivät ole niin voimakkaita, että varoitusäänet todennäköisesti hautautuvat niiden alle. |
| --- | --- |

—

Järjestelmän tuottamat äänet eivät ole niin voimakkaita, että varoitusäänet todennäköisesti hautautuvat niiden alle.

| — | Äänien kesto on niin lyhyt, että varoitukset eivät jää kuulematta. |
| --- | --- |

—

Äänien kesto on niin lyhyt, että varoitukset eivät jää kuulematta.

| — | Toistuvien äänien väli on niin pitkä, että kuljettaja pystyy kuulemaan varoitukset. |
| --- | --- |

—

Toistuvien äänien väli on niin pitkä, että kuljettaja pystyy kuulemaan varoitukset.

Esimerkkejä:

Hyvä: Järjestelmän antamat äänisignaalit ovat voimakkuudeltaan heikompia kuin ajoneuvon sisältä ja ulkopuolelta tulevat varoitukset.

Huono: Tulevan puhelinsoiton ääni on erittäin voimakas ja todennäköisesti peittää varoitusäänet, eikä kuljettaja pääse kontrolloimaan sitä.

Soveltamisala:

Periaate koskee kaikkia tieto- ja viestintäjärjestelmistä kuuluvia ääniä, joiden äänenvoimakkuutta kuljettaja ei voi kontrolloida ja jotka ovat peräisin joko ajoneuvon sisäisistä järjestelmistä tai jälkiasenteisista tai liikuteltavista laitteista tai jotka aiheutuvat ajoneuvon ulkopuolisesta viestinnästä.

Varmentaminen / käytettävät menetelmät:

Asia varmistetaan tarkastamalla, ovatko varoitukset selkeästi havaittavissa silloinkin kun järjestelmä tuottaa kontrolloimattomissa olevia ääniä.

Tulos: kyllä/ei

Viiteasiakirjat:

| — | ISO 15006 (2004) — Road Vehicles — Traffic Information and Control Systems (TICS) — Auditory Presentation of Information |
| --- | --- |

—

ISO 15006 (2004) — Road Vehicles — Traffic Information and Control Systems (TICS) — Auditory Presentation of Information

4.3.4.   Näytöillä ja hallintalaitteilla varustettu käyttöliittymä

4.3.4.1.   Vuorovaikutusta näyttöjen ja hallintalaitteiden kanssa koskeva periaate 1

Kuljettajan on järjestelmää käyttäessään voitava aina pitää vähintään toinen käsi ohjauspyörällä.

Selitys:

Tämä periaate koskee käyttöliittymiä, joita kuljettajan on käytettävä manuaalisesti (esim. käyttämällä painikkeita tai säätimiä).

Joissakin ajotilanteissa kuljettajan on pystyttävä ohjaamaan ajoneuvoa erittäin tarkasti, joten silloin on syytä pitää molemmat kädet ohjauspyörällä. Muissa ajotilanteissa on hyväksyttävää, että ohjauspyörällä on vain toinen käsi, kunhan toinen käsi on käytettävissä ohjaukseen välittömästi olosuhteiden sitä vaatiessa. Kädessä pidettäviä laitteita ei tästä syystä suositella käytettäväksi ajon aikana.

Jotta järjestelmä on tämän periaatteen mukainen, se on suunniteltava siten, että vuorovaikutus järjestelmän kanssa edellyttää vain toisen käden nostamista ohjauspyörältä, jolloin toinen käsi jää ohjauspyörälle. Lisäksi on muistettava, että jos toinen käsi on nostettava ohjauspyörältä jonkin järjestelmän käyttämiseksi, toista kättä ei voida samanaikaisesti käyttää jonkin toisen järjestelmän käyttämiseen (esim. sormenpäillä ohjattavien säädinten käyttämiseen).

Esimerkkejä:

Hyvä: Hallintalaite on asennettu turvallisesti sopivaan kohtaan sijoitettuun pidikkeeseen, ja sitä voi käyttää yhdellä kädellä pidikkeestä irrottamatta.

Huono: Hallintalaite on irrallinen, ja kuljettajan on pidettävä sitä kädessään käytön aikana.

Soveltamisala:

Kaikki tieto- ja viestintäjärjestelmät

Varmentaminen / käytettävät menetelmät:

Asia varmistetaan tarkastamalla, voiko kuljettaja käyttää järjestelmää vain yhdellä kädellä.

Tulos: kyllä/ei

Viiteasiakirjat:

Muita viiteasiakirjoja ei ole.

4.3.4.2.   Vuorovaikutusta näyttöjen ja hallintalaitteiden kanssa koskeva periaate 2

Järjestelmän käyttö ei saa edellyttää pitkäaikaista keskeytymätöntä manuaalis-visuaalista vuorovaikutusta. Jos vuorovaikutus on lyhytaikainen, se saa olla keskeytymätön.

Selitys:

Periaate sallii keskeytymättömän vuorovaikutuksen, kunhan se pysyy lyhytaikaisena, kun taas pitkäaikaisen vuorovaikutuksen tulisi olla kuljettajan keskeytettävissä. Tämä merkitsee sitä, että järjestelmä ei saa poistaa mitään kuljettajan antamia käskyjä keskeytyksen aikana, ellei vuorovaikutus ole lyhytaikainen tai ellei riittävä viiveaika ole kulunut.

Jos kuljettaja on tietoinen siitä, että vuorovaikutus on ”keskeytettävissä”, kuljettaja osallistuu liikennetilanteisiin täysipainoisemmin, koska hän tietää voivansa jatkaa järjestelmän käyttöliittymän käyttämistä kulloisestakin liikennetilanteesta selvittyään.

Toisaalta vuorovaikutuksen ei tarvitse olla keskeytettävissä, jos se on lyhyt ja jos näin vältytään lisäsyötteiltä järjestelmän tilan palauttamiseksi normaaliksi. Tunnettu esimerkki on kaksi- tai kolmivaiheinen käyttöliittymä, jonka avulla muutetaan tavallisen autoradion ääniasetuksia.

Esimerkkejä:

Hyvä: Liikennetietojen etsimiseen liittyvä vuorovaikutus voi keskeytyä ilman että järjestelmän tila muuttuu.

Ainoastaan muutamilla lyhytaikaisilla vuorovaikutusjaksoilla (enintään kolme painikkeen painallusta) on 10 sekunnin viiveaika.

Huono: Kun puhelinnumeroa näppäillään, näppäilyjen välinen aika saa olla enintään 5 sekuntia — muutoin kaikki aiemmin näppäillyt numerot häviävät.

Soveltamisala:

Periaate koskee järjestelmiä, joilla on manuaalis-visuaaliset käyttöliittymät, toisin sanoen toiminto vaatii useamman kuin yhden syötteen (kokeilemalla). Periaate ei koske puheohjaukseen perustuvia järjestelmiä.

Varmentaminen / käytettävät menetelmät:

| 1. | Analysoidaan, voidaanko vuorovaikutus katsoa lyhytaikaiseksi, ottamalla huomioon seuraavat käyttöliittymän tekijät:






  — | yksittäisten syötteiden määrä (esim. alle 4–5 painikkeen painallusta) |
| --- | --- | --- |

1.

Analysoidaan, voidaanko vuorovaikutus katsoa lyhytaikaiseksi, ottamalla huomioon seuraavat käyttöliittymän tekijät:

—

yksittäisten syötteiden määrä (esim. alle 4–5 painikkeen painallusta)

| — | käyttöliittymän monimutkaisuus (esim. alle 2 valikon vaihdosta) |
| --- | --- |

—

käyttöliittymän monimutkaisuus (esim. alle 2 valikon vaihdosta)

| — | syötteiden antamiseen käytettävissä oleva aika |
| --- | --- |

—

syötteiden antamiseen käytettävissä oleva aika

| — | käyttöliittymän visuaalinen voimakkuus. |
| --- | --- |

—

käyttöliittymän visuaalinen voimakkuus.

| 2. | Tarkastetaan, muuttuuko järjestelmän tila silloin kun vaiheen 1 mukaisesti pitkäaikaiseksi määritetty vuorovaikutus keskeytetään. |
| --- | --- |

2.

Tarkastetaan, muuttuuko järjestelmän tila silloin kun vaiheen 1 mukaisesti pitkäaikaiseksi määritetty vuorovaikutus keskeytetään.

Tulos: kyllä/ei

Viiteasiakirjat:

| — | Käyttöliittymän visuaalinen voimakkuus: katso lisätietoja okkluusiosta ISO FDIS 16673 -standardista. |
| --- | --- |

—

Käyttöliittymän visuaalinen voimakkuus: katso lisätietoja okkluusiosta ISO FDIS 16673 -standardista.

4.3.4.3.   Vuorovaikutusta näyttöjen ja hallintalaitteiden kanssa koskeva periaate 3

Kuljettajan on voitava palata keskeytyneeseen vuorovaikutustapahtumien sarjaan joko keskeytymiskohtaan tai muuhun loogiseen kohtaan.

Selitys:

Jos osittain annetut tiedot katoavat vuorovaikutuksen keskeytyessä, kuljettaja saattaa yrittää suorittaa koko vuorovaikutustapahtuman kerrallaan, vaikka ajotilanne vaatisi hänen täyden huomionsa.

Periaate edellyttää, että kuljettajalle annetaan mahdollisuus jatkaa keskeytynyttä vuorovaikutusta (eikä hänen tarvitse aloittaa sitä alusta) joko keskeytymiskohdasta tai muusta kohdasta, josta jatkaminen on luontevaa.

Kun kuljettaja jatkaa vuorovaikutusta, tilanne on mahdollisesti jo muuttunut eikä keskeytymiskohta olekaan enää sopiva jatkamiskohta. Tällaisissa tapauksissa järjestelmän osoittama looginen kohta tekee tehtävän suorittamisesta helpompaa ja vähentää kuljettajan kuormitusta.

Esimerkkejä:

Hyvä: Kuljettaja voi keskeyttää puhelinnumeron näppäilemisen, katsoa tienäkymää usean sekunnin ajan ja kirjoittaa sitten numeron loppuun.

Huono: Kun kuljettaja lukee liikennettä koskevien viestien luetteloa ja keskeyttää lukemisen luettelon puolivälissä, järjestelmä poistaa luettelon näkyvistä lyhyen viiveajan jälkeen. Näin ollen kuljettajan pitää hakea luettelo esiin uudelleen voidakseen jatkaa lukemista.

Soveltamisala:

Kaikki tieto- ja viestintäjärjestelmät, joissa on vuorovaikutustapahtumien sarjoja

Varmentaminen / käytettävät menetelmät:

Asia varmennetaan tarkistamalla, muuttuuko järjestelmän tila vuorovaikutustapahtumien sarjan keskeytymisen jälkeen.

Tulos: kyllä/ei

Jos tulos on ei, tarkastetaan/arvioidaan, onko jatkamiskohta looginen. Tämän varmistaminen edellyttää arviointia ja harkintaa.

Viiteasiakirjat:

Muita viiteasiakirjoja ei ole.

4.3.4.4.   Vuorovaikutusta näyttöjen ja hallintalaitteiden kanssa koskeva periaate 4

Kuljettajan on voitava päättää järjestelmän vuorovaikutusnopeudesta. Järjestelmän käyttö ei saa edellyttää kuljettajalta myöskään aikarajoitteista reagointia.

Selitys:

Vuorovaikutus järjestelmän kanssa merkitsee tässä syötteiden antamista järjestelmälle ohjaustoimenpiteellä tai äänellä joko kuljettajan omasta aloitteesta tai kuljettajan reaktiona järjestelmän näyttämiin tietoihin. Asianmukainen reagointi edellyttää yleensä, että kuljettaja ymmärtää ja käsittelee tietoa ennen kuin päättää tarvittavista toimista. Ennakko-oletuksena on, että tilanne kehittyy siten, että kuljettajalla on riittävästi aikaa ja kognitiivisia resursseja reagoimista varten. Koska saatavilla ei ole järjestelmiä, jotka kykenevät ennustamaan kuljettajan työmäärän jatkuvasti ja luotettavasti, kuljettajan on turvallisuus- ja mukavuussyistä voitava itse päättää, milloin hän on valmis reagoimaan järjestelmään.

Aikarajoitteinen reagointi on reagointia, jota kuljettajalta vaaditaan lyhyen ajan sisällä. Kuljettaja kykenee vaikuttamaan vuorovaikutusnopeuteen, jos hän pystyy itse päättämään, milloin antaa oman syötteensä ja miten kauan järjestelmän tuottama informaatio näkyy.

Poikkeukset:

Näytetyt tiedot liittyvät suoraan asianomaiseen ajotilanteeseen (esim. ajoneuvon tarkka nopeus tai etäisyys seuraavaan käännökseen, joka vaikuttaa näytetyn reittiohjeen voimassaoloaikaan).

Järjestelmä antaa tietoja, joiden avulla kuljettaja pystyy välttymään vaaroilta ja virheiltä, ja vaatii kuljettajaa tästä syystä reagoimaan tietyssä ajassa.

Kaksoisnapsautusta vaativaan syöttölaitteeseen kohdistuva toinen napsautus on hyväksyttävissä erikoissignaalina.

Tämän periaatteen soveltamisalaan eivät kuulu tapaukset, joissa samalla hallintalaitteella saadaan aikaan erilaiset tulokset hallintalaitteen käytön kestosta riippuen (esim. kun painiketta pidetään alas painettuna useiden sekuntien ajan radiokanavien tallentamiseksi).

Esimerkkejä:

Hyvä: Kuljettaja voi kuunnella matkailijoille tarkoitettuja tiedotteita tilanteen salliessa, eikä tiedotteita esitetä kuljettajalle automaattisesti heti niiden saavuttua.

Huono: Navigointijärjestelmän antaman liikenneongelmiin perustuvan reittiohjausehdotuksen hyväksyminen tai hylkääminen on mahdollista vain muutaman sekunnin ajan ennen reittiohjauksen automaattista muuttumista.

Soveltamisala:

Järjestelmät, joiden antamat tiedot eivät liity suoraan asianomaiseen ajotilanteeseen. (Vertaa selityksen yhteydessä esitettyihin poikkeuksiin.)

Varmentaminen / käytettävät menetelmät:

Tarkastetaan, pystyykö kuljettaja toimimaan vuorovaikutuksessa järjestelmän kanssa omassa tahdissaan eli voiko hän itse päättää, milloin antaa syötteen ja kuinka kauan tiedot ovat näkyvissä.

Tulos: kyllä/ei

Viiteasiakirjat:

Muita viiteasiakirjoja ei ole.

4.3.4.5.   Vuorovaikutusta näyttöjen ja hallintalaitteiden kanssa koskeva periaate 5

Järjestelmän hallintalaitteet on suunniteltava niin, että niitä voidaan käyttää ensisijaisten ajonhallintalaitteiden käytön häiriintymättä.

Selitys:

Tämä periaate koskee ensisijaisten ajonhallintalaitteiden ja järjestelmän hallintalaitteiden välistä suhdetta. Tavoitteena on välttää toiminnan tahattomat häiriöt. Tämä merkitsee sitä, että järjestelmän hallintalaitteen sijainti, kinematiikka, tehokkuus ja liikkuvuus on suunniteltava siten, että sen toiminta ei estä tarkoitettua ensisijaisen hallintalaitteen käyttöä mutta ei myöskään edistä sen tahatonta käyttöä.

Esimerkkejä:

Hyvä: Järjestelmän eniten käytetyt hallintalaitteet ovat sormien ulottuvilla käsien ollessa ohjauspyörällä.

Huono: Pyörivän hallintalaitteen samankeskinen akseli on ohjauspyörässä, ja se vaatii käyttövoimaa, joka saattaa aiheuttaa myös ohjauskulman muuttumisen.

Soveltamisala:

Kaikki ajon aikana käytettävät järjestelmät, erityisesti liikuteltavat järjestelmät ja jälkiasenteiset järjestelmät

Varmentaminen / käytettävät menetelmät:

Asia varmennetaan tarkastamalla, häiritseekö järjestelmän käyttö ensisijaisten ajonhallintalaitteiden käyttöä, jolloin ajoneuvon liikkumiseen kohdistuu tahaton vaikutus.

Tulos: kyllä/ei

Viiteasiakirjat:

ISO 4040 (2001): Road vehicles — Location of hand controls, indicators and tell-tales

4.3.4.6.   Vuorovaikutusta näyttöjen ja hallintalaitteiden kanssa koskeva periaate 6

Kuljettajan on voitava hallita äänen muodossa annetun tiedon voimakkuutta silloin, kun se voi häiritä.

Selitys:

Äänen muodossa annetun tiedon hallitseminen tarkoittaa sitä, että kuljettaja voi säätää äänen voimakkuutta ja hiljentää sen tasolle, jota on lähes mahdoton havaita.

Häiriöistä on kyse silloin, kun suuren osan kuljettajan huomiosta vievät ärsykkeet, jotka voivat olla peräisin ajamiseen liittymättömistä tiedoista tai ajamiseen liittyvistä tiedoista, joiden esittämistapa vie kuljettajan huomiota liikaa. Syynä tähän ei-haluttuun ilmiöön voi olla ärsykkeen esiintymistiheys, kesto tai voimakkuus tai mahdollisesti myös se, että ärsykkeellä ei ole merkitystä itse ajosuoritukselle, mikä saattaa aiheuttaa myös ärtymystä.

Koska kuljettajalle on joskus välitettävä tärkeitä tietoja silloin, kun ääni on vaimennettu kokonaan tai äänenvoimakkuutta on alennettu tasolle, jota ei kuule, järjestelmä saattaa antaa tilastaan muita kuin ääneen perustuvia tietoja.

Esimerkkejä:

Hyvä: Kuljettaja voi hallita ”tulevan puhelinsoiton” akustista signaalia ja valita tilan, jossa näkyy vain visuaalinen signaali.

Huono: Vanhentunut liikennettä koskeva viesti toistetaan useita kertoja, eikä toimintoa voi poistaa käytöstä.

Soveltamisala:

Kaikki sellaisia äänen muodossa annettuja tietoja antavat järjestelmät, joilla ei ole merkitystä turvallisuudelle. Ajotehtävään liittyviä varoituksia antavat järjestelmät eivät kuulu periaatteen soveltamisalaan.

Varmentaminen / käytettävät menetelmät:

Varmennetaan tarkastamalla, voidaanko järjestelmän äänijärjestelmä kytkeä päälle ja pois tai voiko kuljettaja säätää äänenvoimakkuuden lähes äänettömälle tasolle.

Tulos: kyllä/ei

Viiteasiakirjat:

ISO 15006 (2004): Road vehicles — Ergonomic aspects of transport information and control systems — Specifications and compliance procedures for in-vehicle auditory presentation

4.3.4.7.   Vuorovaikutusta näyttöjen ja hallintalaitteiden kanssa koskeva periaate 7

Järjestelmän kuljettajan toimiin antaman vasteen (esimerkiksi palautteen tai vahvistussanomien) on oltava nopeaa ja selkeästi havaittavissa.

Selitys:

Järjestelmän antamat vasteet voidaan jakaa kahteen ryhmään:

| — | hallintalaitteen aktivoinnin aikaansaama palaute (esim. painikkeen painuminen alas tai äänimerkki) |
| --- | --- |

—

hallintalaitteen aktivoinnin aikaansaama palaute (esim. painikkeen painuminen alas tai äänimerkki)

| — | vuoropuhelu, jolloin järjestelmä vastaa kuljettajan antamaan syötteeseen (esim. suositeltu reitti). |
| --- | --- |

—

vuoropuhelu, jolloin järjestelmä vastaa kuljettajan antamaan syötteeseen (esim. suositeltu reitti).

Järjestelmän vaste on nopea, jos sen koetaan tulevan välittömästi. Hallintalaitteiden aktivoinnin aikaansaaman palautteen osalta aika on laskettava siitä hetkestä alkaen, jolloin järjestelmä tunnistaa kuljettajan kunkin syötteen. Vuoropuhelussa annetun vasteen osalta (kyseessä voi olla joko pyydetty tieto tai ilmoitus siitä, että käsittely on kesken) aika on laskettava siitä hetkestä alkaen, kun kuljettaja on antanut syötteensä.

Silloin kun järjestelmä tarvitsee runsaasti käsittelyaikaa, kuljettajalle on annettava jonkinlainen visuaalinen signaali siitä, että järjestelmä on tunnistanut syötteen ja valmistelee pyydettyä vastetta.

Järjestelmän vaste on selkeästi havaittavissa, jos kuljettaja näkee selvästi, että järjestelmässä on tapahtunut muutos ja että muutos on hänen antamansa syötteen seuraus.

Se, että järjestelmä reagoi kuljettajan odottamalla tavalla, parantaa kuljettajan ja järjestelmän välisen käyttöliittymän luotettavuutta. Kaikki viivästyneet, moniselitteiset tai epäselvät järjestelmän antamat vasteet voidaan tulkita väärin ja katsoa järjestelmän tai kuljettajan virheeksi. Tällöin kuljettaja saattaa antaa uuden syötteen.

Epävarmuus syötteen mahdollisesta keskeneräisyydestä heikentää myös kuljettajan kykyä kiinnittää huomiota tienäkymään.

Esimerkkejä:

Hyvä: ”NÄYTTÖÄ PÄIVITETÄÄN” -teksti tulee näkyviin heti kun kuljettaja on pyytänyt, että karttanäkymää muutetaan.

Huono: Uusin kuljettajan pyynnöstä näkyviin tuleva RDS-järjestelmän viesti eroaa edellisestä vain yhden tiedon eli kilometrimäärän osalta. Uutta tietoa ei korosteta mitenkään, joten kuljettaja alkaa mahdollisesti epäillä, onko järjestelmä tunnistanut syötettä ollenkaan.

Soveltamisala:

Kaikki tieto- ja viestintäjärjestelmät, joihin syötetään tiedot manuaalisesti.

Ääniohjattujen järjestelmien ei nykyään katsota kuuluvan periaatteen soveltamisalaan, koska puhe on luonteeltaan ja rakenteeltaan sellaista, että myös virkkeiden sisäiset tauot voivat olla merkittäviä. Tällä hetkellä ei ole vielä riittävästi kokemusta sen määrittämiseksi, mitä ”nopea” käytännössä merkitsee ääniohjattuja järjestelmiä käytettäessä.

Varmentaminen / käytettävät menetelmät:

Asia varmennetaan mittaamalla järjestelmän vasteaika: Järjestelmän tulee reagoida nopeasti manuaalisesti annettuun syötteeseen tai antaa ”tietoja käsitellään” -viesti.

Tulos: kyllä/ei

Viiteasiakirjat:

Muita viiteasiakirjoja ei ole.

4.3.4.8.   Vuorovaikutusta näyttöjen ja hallintalaitteiden kanssa koskeva periaate 8

Järjestelmät, jotka antavat turvallisuuteen liittymätöntä muuttuvaa visuaalista tietoa, on voitava kytkeä pois tällaisesta toimintatilasta.

Selitys:

Muuttuvat visuaaliset tiedot ovat visuaalisia tietoja, jotka muuttuvat järjestelmän aloitteesta. Turvallisuuteen liittymättömät tiedot ovat tietoja, joita kuljettaja ei tarvitse välittömän tai uhkaavan vaaratilanteen välttämiseksi tai sitä koskevan riskin pienentämiseksi.

Esimerkkejä turvallisuuteen liittymättömistä tiedoista ovat navigointikartta, rahtia ja ajoneuvoja koskevat tiedot sekä pankkipalvelut.

Koska turvallisuuteen liittymättömien muuttuvien tietojen esittäminen saattaa aiheuttaa kuljettajalle tarpeetonta häiriötä, kuljettajan on voitava itse kytkeä tiedot pois käytöstä.

Esimerkkejä:

Hyvä: Kuljettaja voi itse valita valikosta, näytetäänkö turvallisuuteen liittymättömiä muuttuvia visuaalisia tietoja vai ei.

Huono: Sekunnin välein päivitettävää navigointikarttaa ei voi kytkeä pois käytöstä ilman, että reittiohjaustoiminto poistuu käytöstä kokonaan.

Soveltamisala:

Turvallisuuteen liittymättömiä muuttuvia visuaalisia tietoja antavat tieto- ja viestintäjärjestelmät

Varmentaminen / käytettävät menetelmät:

Varmennetaan tarkistamalla, voidaanko järjestelmä kytkeä toimintatilaan, jossa kuljettajalle ei anneta turvallisuuteen liittymättömiä muuttuvia visuaalisia tietoja.

Tulos: kyllä/ei

Viiteasiakirjat:

Muita viiteasiakirjoja ei ole.

4.3.5.   Järjestelmän käyttäytymistä koskevat periaatteet

4.3.5.1.   Järjestelmän käyttäytymistä koskeva periaate 1

Ajoneuvon liikkuessa on sellaisen visuaalisen tiedon, joka todennäköisesti häiritsee kuljettajaa huomattavassa määrin eikä liity ajamiseen, kytkeydyttävä automaattisesti pois päältä tai siirryttävä kuljettajan näkymättömiin.

Selitys:

Tällä periaatteella korostetaan näkemisen merkitystä ajoturvallisuuden kannalta ja pyritään rajoittamaan ajoneuvon antamia visuaalisia tietoja, jotka saattavat häiritä keskittymistä ensisijaiseen ajotehtävään. Todennäköisellä huomattavalla häiritsemisellä tarkoitetaan tiedon esittämistapoja, joissa tieto on luonteeltaan dynaamista ja ennakoimatonta, kuten silloin, kun kuljettaja ei voi omaksua kaikkea esitettävää tietoa muutamalla lyhyellä silmäyksellä (esimerkiksi televisio- tai videokuva tai automaattisesti etenevä kuva ja teksti).

Yhtenä esimerkkinä tästä voidaan mainita automaattisesti etenevä kuva ja teksti, joka kattaa monenlaiset dynaamiset esittämistavat, kun kuljettaja ei voi säätää esittämisvauhtia ja kun kaikki tieto ei ole saatavissa kerralla. Näihin esimerkkeihin lukeutuvat myös muut erityiset esittämistavat, esimerkiksi Internet-sivut. Vieritettävät luettelot, joita kuljettaja voi hallita, kuten navigointijärjestelmän kohteet, eivät kuulu tämän periaatteen soveltamisalaan, sillä kuljettaja voi niiden tapauksessa keskeyttää käyttöliittymän käyttämisen milloin tahansa ja jatkaa sitä uudelleen.

On suositeltavaa, että vielä ajoneuvon pysähdyttyäkin tämän periaatteen soveltamisalaan kuuluvien visuaalisten esitysmuotojen käynnistymistä edeltäisi muutaman sekunnin aikaviive. Tällä pyritään ainakin osittain estämään se, että kuljettaja joutuisi keskittymään useaan asiaan liikennetilanteissa, joissa eteneminen on nykivää.

Esimerkkejä:

Hyvä: Televisiokuva, joka pimenee ajoneuvon ollessa liikkeessä eikä palaa välittömästi ajoneuvon pysähdyttyä

Huono: Matkustajan viihdejärjestelmä, jonka kuljettaja kykenee näkemään ajoneuvon ollessa liikkeessä

Soveltamisala:

Tämä periaate koskee vain sellaisia visuaalisia tietoja, jotka eivät liity ajamiseen. Siksi sitä ei sovelleta ei-visuaalisiin tietoihin, kuten erilaisiin äänimerkkeihin ja -ohjeisiin, eikä ajamiseen liittyviin visuaalisiin tietoihin.

Varmentaminen / käytettävät menetelmät:

Varmennetaan tarkistamalla, voiko kuljettaja nähdä tiedot, joita hänen ei ole tarkoitus nähdä ajoneuvon ollessa liikkeessä.

Tulos: kyllä/ei

Viiteasiakirjat:

| — | ISO 15005 (2002) ”Road vehicles — Ergonomic aspects of transport information and control systems — Dialogue Management principles and compliance procedures” (2002) |
| --- | --- |

—

ISO 15005 (2002) ”Road vehicles — Ergonomic aspects of transport information and control systems — Dialogue Management principles and compliance procedures” (2002)

| — | ISO 4513 (2003) ”Road Vehicle — Visibility, method for establishment of eyellipse for driver's eye location” |
| --- | --- |

—

ISO 4513 (2003) ”Road Vehicle — Visibility, method for establishment of eyellipse for driver's eye location”

4.3.5.2.   Järjestelmän käyttäytymistä koskeva periaate 2

Järjestelmän käyttäytyminen ei saa vaikuttaa haitallisesti varsinaisen ajamisen ja liikenneturvallisuuden edellyttämien näyttöjen ja hallintalaitteiden toimintaan ja käyttöön.

Selitys:

Tällä periaatteella on tarkoitus varmistaa, ettei tieto- ja viestintäjärjestelmä vaikuta normaalin toiminnan aikana tai toimintahäiriön sattuessa (turvallisuutta heikentävällä tavalla) kuljettajan kykyyn hallita täysin ajoneuvoa. Tämä tarkoittaa, ettei järjestelmä saa estää sellaisten tietojen antamista tai sellaisten hallintalaitteiden käyttämistä, jotka ovat tärkeitä ajoneuvon turvallisen käytön kannalta. Tässä yhteydessä häiriöllä tarkoitetaan kaikenlaista vaikutusta ja vuorovaikutusta, joka muuttaa näyttöjen tai hallintalaitteiden suorituskykyä, ominaispiirteitä tai toimintaa.

Näyttöihin tai hallintalaitteisiin kohdistuva haitallinen häiriö aiheuttaa näytön tai hallintalaitteiden yleisen suorituskyvyn heikkenemisen (verrattuna siihen, millaiseksi se on tarkoitettu). Esimerkkinä tästä ovat pakollisiin näyttöihin tai hallintalaitteisiin kohdistuvat muutokset. Järjestelmän toiminta ei saa myöskään estää tai haitata muiden sellaisten järjestelmien toimintaa, jotka on tarkoitettu nimenomaan turvallisuusjärjestelmiksi.

Esimerkkejä:

Hyvä: Suuntaohjeet annetaan monitoiminäytössä siten, että nopeusmittaria on jatkuvasti helppo lukea.

Huono: Radiokanavan tunnistetiedot peittävät monitoiminäytöllä pakolliset tiedot.

Soveltamisala:

Tässä periaatteessa viitataan järjestelmiin, joiden voidaan kohtuudella ennakoida aiheuttavan näyttöön ja hallintalaitteisiin kohdistuvia häiriöitä.

Varmentaminen / käytettävät menetelmät:

Varmennetaan tarkistamalla, aiheuttaako järjestelmän toiminta häiriötä, joka kohdistuu ensisijaiseen ajotehtävään tarvittavien näyttöjen ja hallintalaitteiden käyttöön.

Tulos: kyllä/ei

Viiteasiakirjat:

| — | ISO 4040 (2001): ”Road vehicles — passenger cars — location of hand controls, indicators and tell-tales”. |
| --- | --- |

—

ISO 4040 (2001): ”Road vehicles — passenger cars — location of hand controls, indicators and tell-tales”.

4.3.5.3.   Järjestelmän käyttäytymistä koskeva periaate 3

Sellaisten järjestelmän toimintojen käyttö, joita ei ole tarkoitettu kuljettajan käyttöön ajon aikana, on estettävä ajoneuvon liikkuessa, tai niiden käyttämisestä tarkoituksen vastaisesti on ainakin varoitettava selkeästi.

Selitys:

Tällä periaatteella pyritään varmistamaan, että erityisesti kuljettajalle on selvää, mihin valmistaja on tarkoittanut järjestelmää käytettävän. Jos tätä periaatetta noudatetaan, järjestelmän myöhempää käyttöä, joka ei vastaa käyttötarkoitusta, voidaan pitää väärinkäyttönä.

”Estämisellä” tarkoitetaan tässä yhteydessä sitä, ettei kuljettaja voi käyttää tiettyä toimintoa normaalin käytön tai kohtuullisen hyvin ennakoitavissa olevan väärinkäytön yhteydessä. Tässä yhteydessä kohtuullisena ei pidetä sitä, että valmistajan pitäisi ennakoida kuljettajan ryhtyvän monimutkaisiin teknisiin toimenpiteisiin voidakseen käyttää järjestelmää muulla kuin valmistajan tarkoittamalla tavalla. Valmistajan perustelut voivat perustua määräyksiin tai valmistajan omaan arvioon.

Selvässä varoituksessa on annettava riittävän tarkkoja tietoja tai neuvoja tilanteen tai teon kielteisistä seurauksista. Varoitus annetaan sillä tavalla tai sellaisessa muodossa, että kuljettajan on helppo havaita se. Se voi olla kirjallinen ilmoitus tai järjestelmän antama automaattinen merkki. Järkevälle kuljettajalle pitäisi olla varoituksen huomioon ottamisen jälkeen selvää, mihin valmistaja on tarkoittanut järjestelmää käytettävän.

Varoituksia voi antaa monella eri tavalla. Yhtenä vaihtoehtona on jatkuvasti näkyvä varoitus. Jos varoitus ei ole näkyvillä jatkuvasti, sen pitäisi jäädä näkyviin riittävän pitkäksi aikaa, jotta voidaan varmistaa, että kuljettajalla on tilaisuus havaita se. Yksi sopiva ratkaisu on se, että kuljettajan on nappia painamalla kuitattava saaneensa varoituksen.

Esimerkkejä:

Hyvä: Ajoneuvon lähtiessä liikkeelle kuljettajan käyttöliittymä, jossa näkyy Internet-sivu, pimenee ja näyttöön tulee teksti ”ei käytössä ajon aikana”. Kuljettaja voi jatkaa käyttöliittymän käyttämistä pysäytettyään ajoneuvon.

Huono: Televisiotoiminto ei ole käytettävissä ajoneuvon liikkuessa, mutta se, tulkitseeko järjestelmä ajoneuvon olevan liikkeessä, riippuu siitä, mitä käsijarrun asennosta kertova anturi ilmoittaa. Käsijarrussa oleva anturi voidaan kytkeä pois päältä kytkemällä käsijarru osittain päälle. (Tämä on esimerkki väärinkäytöstä, joka on kohtuudella ennakoitavissa. Siksi tällaista vaihtoehtoa ei pitäisi hyväksyä suunnitteluvaiheessa, tai muutoin kuljettajaa on varoitettava selvästi asiasta.)

Soveltamisala:

Tätä periaatetta sovelletaan vain toimintoihin, joita valmistaja ei ole tarkoittanut kuljettajan käyttäviksi ajon aikana.

Varmentaminen / käytettävät menetelmät:

Varmennetaan tarkistamalla, estetäänkö kuljettajaa käyttämästä toimintoa, jota ei ole tarkoitettu käytettäväksi ajon aikana (paras vaihtoehto) tai annetaanko kuljettajalle asiasta selvä varoitus.

Tulos: kyllä/ei

Viiteasiakirjat:

| — | ISO 15005 (2002): ”Road vehicles — Ergonomic aspects of transport information and control systems — Dialogue Management principles and compliance procedures” |
| --- | --- |

—

ISO 15005 (2002): ”Road vehicles — Ergonomic aspects of transport information and control systems — Dialogue Management principles and compliance procedures”

| — | ISO 17287 (2003): ”Road vehicles — Ergonomic aspects of transport information and control systems — Procedure for assessing suitability for use while driving” |
| --- | --- |

—

ISO 17287 (2003): ”Road vehicles — Ergonomic aspects of transport information and control systems — Procedure for assessing suitability for use while driving”

4.3.5.4.   Järjestelmän käyttäytymistä koskeva periaate 4

Järjestelmän on annettava kuljettajalle tietoa järjestelmän tilasta ja turvallisuuteen mahdollisesti vaikuttavista häiriöistä.

Selitys:

Se, että järjestelmän todellinen toiminta sekä kuljettajan kohtuulliset odotukset, jotka perustuvat hänen aikaisempiin tietoihinsa ja/tai kokemuksiinsa, eroavat toisistaan, voi vaikuttaa turvallisuuteen. Siksi kuljettajalle on ilmoitettava toimintatilan muutoksista tai häiriöistä, jotka muuttavat järjestelmän suorituskykyä.

Annettavat tiedot on suunniteltava sellaisiksi, että kuljettajan on helppo ymmärtää ne. Toisin sanoen niiden on oltava helposti käsitettäviä ja sisällettävä mielekästä tietoa siitä, kuinka toimintatila tai järjestelmän häiriö vaikuttaa erityisesti ajoneuvon hallintaan ja käsittelyyn suhteessa muuhun liikenteeseen ja tieinfrastruktuuriin.

Esimerkkejä:

Hyvä: Nopeusrajoituksia koskeva ajoneuvon sisäinen tietojärjestelmä ilmoittaa kuljettajalle, ettei järjestelmä pysty antamaan muuttuvia nopeusrajoitustietoja vaan ilmoittaa vallitsevan maantienopeusrajoituksen myös kaupunkialueelle saavuttaessa.

Huono: Reitinohjausjärjestelmä antaa näytössä ilmoituksen ”Virheellinen syöte 31” aina ennen kuin se ohjaa kääntymään. Kuljettajan ei ole helppo ymmärtää tämän viestin merkitystä.

Soveltamisala:

Tätä periaatetta sovelletaan vain tietoihin, jotka koskevat tieto- ja viestintäjärjestelmän toimintatiloja ja häiriöitä, jotka vaikuttavat todennäköisesti turvallisuuteen.

Varmentaminen / käytettävät menetelmät:

Varmennetaan tarkistamalla, annetaanko kuljettajalle asianmukaisella tavalla tiedot, jotka koskevat järjestelmän toimintatiloja ja häiriöitä, jotka vaikuttavat todennäköisesti turvallisuuteen.

Tulos: kyllä/ei

Viiteasiakirjat:

| — | ISO 15008 (2003): ”Road vehicles — Ergonomic aspects of transport information and control systems — Specifications and compliance procedures for in-vehicle visual presentation” |
| --- | --- |

—

ISO 15008 (2003): ”Road vehicles — Ergonomic aspects of transport information and control systems — Specifications and compliance procedures for in-vehicle visual presentation”

| — | ISO 15005 (2002): ”Road vehicles — Ergonomic aspects of transport information and control systems — Dialogue Management principles and compliance procedures” |
| --- | --- |

—

ISO 15005 (2002): ”Road vehicles — Ergonomic aspects of transport information and control systems — Dialogue Management principles and compliance procedures”

4.3.6.   Järjestelmästä annettavat tiedot

4.3.6.1.   Järjestelmästä annettavia tietoja koskeva periaate 1

Kuljettajan on saatava riittävät ohjeet järjestelmän käytöstä ja tarvittavassa määrin asennuksesta ja huollosta.

Selitys:

Tällä periaatteella pyritään varmistamaan, että mahdollisimman monet kuljettajat saavat ohjeet, joiden avulla heidän on helppo tutustua järjestelmän ominaisuuksiin ja rajoituksiin, sen käyttöyhteyteen ja siihen, kuinka se asennetaan ja kuinka sitä huolletaan asianmukaisesti. Kuljettajien ei pitäisi juuri joutua etsimään muita kuin ohjeissa annettuja tietoja.

Ohjeet ovat sopivat, kun ne riittävät kuljettajalle siihen käyttötarkoitukseen, joka valmistajan on kohtuullista ennakoida. Tämä riippuu järjestelmän suunnitellusta käytöstä (toimintatarkoitus, käyttöyhteys jne.). Ohjeiden riittävyyteen vaikuttavat tekstin ja kaaviokuvien koko ja laatu. Painojälki ei saa esimerkiksi olla suttuista eikä ohjeissa saa käyttää liian pientä tai vaikeaselkoista kirjasintyyliä. Kun kyse on kirjallisista ohjeista, sanalla ”riittävä” viitataan fyysiseen välineeseen, jossa tiedot esitetään. Esimerkiksi painomateriaalin on oltava paperimuodossa (tai muussa muodossa), joka on riittävän kestävää, ja painomusteen on tartuttava kyseiseen materiaaliin. Ohjeita, jotka löytyvät vain pakkausmateriaalista, ei katsota riittäviksi, sillä pakkaus todennäköisesti heitetään pois eikä sitä luovuteta seuraaville omistajille. Mikäli ohjeet ovat saatavana vain ”aputoimintojen” muodossa, ne on suunniteltava siten, että niiden käyttö on mahdollista ilman kirjallisen materiaalin lukemista etukäteen.

Esimerkkejä:

Hyvä: Laadukas, painettu, värillinen käyttöopas, joka on kokoa A5, sisältää tekstiä ja kuvia ja mahtuu hansikaslokeroon

Huono: Ei ohjeita; vain pakkausmateriaalissa annetut pintapuoliset ohjeet; huonolaatuiselle paperille painetut ohjeet; niin pienikokoiset ohjeet, että ne on helppo hukata

Soveltamisala:

Tätä periaatetta sovelletaan järjestelmää koskeviin ohjeisiin niiden muodosta riippumatta.

Tässä periaatteessa tarkoitetaan kuljettajalle tarkoitettuja, järjestelmää koskevia ohjeita — ei siis autokorjaamoilla tai huoltamoilla käytettävää täydellistä korjausopasta.

Tämä periaate koskee järjestelmän kaikkia näkökohtia, jotka ovat sellaisia, että valmistaja voi kohtuudella ennakoida kuljettajan tarvitsevan niitä koskevia ohjeita järjestelmän odotettavissa olevan elinkaaren jossakin vaiheessa. Periaate ei koske järjestelmien sellaisia näkökohtia, joita ei ole valmistajan nimenomaisen ilmoituksen mukaisesti tarkoitus käyttää ajamisen aikana.

Varmentaminen / käytettävät menetelmät:

Varmentaminen edellyttää arviointia ja harkintaa, jossa otetaan erityisesti huomioon järjestelmän toiminnallisuus ja suunnitellut käyttäjäryhmät.

4.3.6.2.   Järjestelmästä annettavia tietoja koskeva periaate 2

Järjestelmää koskevien ohjeiden on oltava virheettömiä ja selkeitä.

Selitys:

Käyttöohjeiden suunnittelu on itsessään käyttäjän ja järjestelmän vuorovaikutukseen liittyvä näkökohta. On tavallista, etteivät kuljettajat lue ohjeita, ja tilannetta pahentaa se, että ohjeet on suunniteltu huonosti. Tällä periaatteella on tarkoitus saada yhä useampi kuljettaja lukemaan ohjeet.

Kaikkia tärkeitä näkökohtia koskevien ohjeiden on oltava asiasisällöltään virheettömiä. Ohjeiden jokaisen osatekijän (sanallisen selityksen, kaavion, toiminnon kuvauksen jne.) on vastattava virheettömästi sitä todellista järjestelmää, johon se liittyy.

”Selkeyden” määrittelyssä on otettava huomioon itse järjestelmän piirteet, ja sitä koskevat vaatimukset vaihtelevat järjestelmän monimutkaisuuden ja toimintatarkoituksen mukaan. Ohjeiden on oltava yksitulkintaisia ja helposti ymmärrettäviä koko suunnitellun käyttäjäryhmän kannalta, jos mahdollista (esimerkkinä selkokieliset oppaat). Ohjeet eivät saa olla liian teknisiä, ja niissä on käytettävä käyttäjäsuuntautunutta kieltä. On tärkeää, että ohjeet ovat selkeät, vaikka järjestelmä on monimutkainen.

Esimerkkejä:

Hyvä: Hyviin esimerkkeihin voidaan liittää joitakin seuraavista ominaisuuksista: selkeä käyttöopas, jonka tekstissä ja kaavioissa ei ole asiavirheitä, jossa on sisällysluettelo ja sivunumerot, jossa on käytetty värejä selkeästi ja joka on kirjoitettu selvällä kielellä tavallisia sanoja käyttäen; hyvä hakemisto; tekstin eri osien erottaminen toisistaan eri kirjasintyyppejä käyttämällä, kursivoimalla, lihavoimalla, alleviivaamalla jne.).

Huono: Ohjeet, joissa viitataan aikaisempaan malliin, jossa on eri toiminnot ja hallintalaitteet.

Soveltamisala:

Tätä periaatetta sovelletaan järjestelmää koskeviin ohjeisiin kaikissa muodoissa.

Varmentaminen / käytettävät menetelmät:

Virheettömyyden arviointi edellyttää varsinaisen järjestelmän ja järjestelmää koskevien ohjeiden vertaamista. Selkeyttä arvioitaessa on otettava huomioon kuljettajan tiedot ja odotukset.

Järjestelmää koskevien ohjeiden voidaan katsoa olevan tämän periaatteen mukaiset, vaikka niissä olisi pieniä virheitä, kunhan voidaan osoittaa, etteivät virheet ole merkittäviä ja ettei niitä ole liikaa.

Varmentaminen edellyttää arviointia ja harkintaa.

4.3.6.3.   Järjestelmästä annettavia tietoja koskeva periaate 3

Järjestelmää koskevat ohjeet on esitettävä kuljettajalle ymmärrettävässä muodossa ja tämän ymmärtämällä kielellä.

Selitys:

Tällä periaatteella pyritään varmistamaan, että ohjeista on hyötyä mahdollisimman monelle kuljettajalle ja että kuljettajat ovat perillä järjestelmän ominaisuuksista ja rajoituksista, sen käyttöyhteydestä jne.

Ohjeita voi olla olemassa eri muodoissa, ja niitä voidaan antaa eri tavoin: ääniohjeet voivat olla puhutussa muodossa, tai ne voidaan antaa äänimerkkeinä tai korvakkeina. Visuaalisiin ohjeisiin kuuluu kaavioita, valokuvia, seuraavan elementin korostus, ohjelmoidut opasohjelmat jne.

Puheohjeet ja kirjalliset ohjeet (joko painetut tai järjestelmässä olevat kirjalliset ohjeet) on annettava yhdellä tai useammalla kielellä (esimerkiksi englanniksi, suomeksi jne.).

Tämä periaate edellyttää sitä, että ohjeita laadittaessa on kiinnitettävä huomiota siihen, keitä kuljettajien suunnitellaan olevan ja keitä he todennäköisesti ovat, ja että ohjeet laaditaan siten, että mahdollisimman monen kuljettajan voidaan kohtuudella odottaa voivan ymmärtää ja käyttää niitä.

Valmistajien pitäisi ottaa huomioon kohderyhmän kuljettajat, järjestelmän todennäköinen ja suunniteltu käyttö sekä paikalliset kielet ja muut puhutut ja kirjoitetut kielet kohderyhmän keskuudessa. Viitteenä voidaan käyttää julkaistuja tilastotietoja kielitaidosta eri maissa. Huomioon pitäisi ottaa ainakin kieli, jota enemmistö käyttää maassa, jossa järjestelmää myydään. Kaaviokuvat selventävät usein ohjeita. Jos ohjeissa käytetään kaavioita, niiden on vastattava sen väestön yleisiä käytäntöjä, jolle ohjeet on suunnattu.

Esimerkkejä:

Hyvä: Ruotsissa myytävän järjestelmän ohjeet on laadittu helposti ymmärrettävällä ruotsin kielellä ja ohjeiden tukena on kuvia sellaisissa kohdissa, joissa se on tarpeen.

Huono: Kirjalliset ohjeet (ilman kaavioita tai valokuvia), jotka on käännetty automaattisesti japanista (editoimatta), kun kyse on järjestelmästä, joka on tarkoitettu myyntiin Euroopan markkinoilla

Soveltamisala:

Tätä periaatetta sovelletaan ohjeisiin kaikissa muodoissa.

Varmentaminen / käytettävät menetelmät:

Varmentaminen edellyttää arviointia ja harkintaa, jossa otetaan huomioon järjestelmän toiminta ja suunnitellut käyttäjäryhmät.

4.3.6.4.   Järjestelmästä annettavia tietoja koskeva periaate 4

Ohjeista on selkeästi käytävä ilmi, mitkä järjestelmän toiminnot on tarkoitettu kuljettajan käyttöön ajon aikana ja mitkä eivät.

Selitys:

Tämän periaatteen mukaiset ohjeet tarjoavat kuljettajalle mahdollisuuden perehtyä täysin siihen, millä tavalla valmistaja on tarkoittanut järjestelmää käytettävän, ja niistä selviää, kuka on vastuussa, jos kuljettaja käyttää järjestelmää valmistajan tarkoitusten vastaisesti. Sellaisten toimintojen kohdalle, joita valmistajan mukaan kuljettajan ei nimenomaisesti ole tarkoitus käyttää ajon aikana, on laitettava selkeä asiaa koskeva merkintä riippumatta siitä, onko niiden käyttö estetty auton liikkuessa vai ei.

Järkevälle kuljettajalle pitäisi olla ohjeisiin tutustumisen jälkeen täysin selvää, mitkä järjestelmän toiminnot on tarkoitettu kuljettajan käytettäviksi ajamisen aikana (järjestelmän suunniteltu käyttö). Hänelle pitäisi olla myös täysin selvää, mitä toimintoja ei ole tarkoitettu käytettäviksi ajamisen aikana.

Erityisenä suosituksena on, että jos kuljettajan on otettava esiin sopivat varusteet ennen handsfree-viestintäjärjestelmän käyttämistä, heitä pitäisi neuvoa tekemään niin sellaisessa vaiheessa, kun ajoneuvo ei ole liikkeessä.

Esimerkkejä:

Hyvä: Matkapuhelimen käyttöä koskevat ohjeet, joissa todetaan, ettei kuulokeosaa pidä käyttää ajoneuvon liikkuessa (ja että kuulokeosan käyttö estetään ja puhe ohjautuu handsfree-mikrofoniin/kaiuttimeen ajoneuvon ollessa liikkeessä)

Huono: Kuljettajan tieto- ja viestintäjärjestelmä, jossa on runsaasti erilaisia ominaisuuksia ja lisätoimintona käyttömahdollisuus, joka on tarkoitettu matkustajalle tai auton ollessa pysähdyksissä kuljettajalle mutta jonka ohjeissa ei tuoda selvästi esiin, mitkä ominaisuudet on tarkoitettu kuljettajan käytettäviksi ajon aikana

Soveltamisala:

Tätä periaatetta sovelletaan ohjeisiin kaikissa muodoissa.

Varmentaminen / käytettävät menetelmät:

Asia varmistetaan tarkastuksen avulla.

Tulos: kyllä/ei

4.3.6.5.   Järjestelmästä annettavia tietoja koskeva periaate 5

Kaikissa tuotetiedoissa on pyrittävä kuvaamaan täsmällisesti järjestelmän toiminta.

Selitys:

Tämän periaatteen tavoitteena on kannustaa laatimaan kunnolla kaikki tuotetiedot ja auttaa järjestelmän potentiaalista tai nykyistä käyttäjää arvioimaan järjestelmän hyötyjä ja rajoituksia.

Kaikkien tuotetietojen on oltava asiasisällöltään virheettömiä, ja ne on esitettävä avoimesti ja yksiselitteisellä tavalla. Tietojen ei tarvitse olla tyhjentäviä ollakseen täsmällisiä.

Toiminnallisuus tarkoittaa sitä, mitä järjestelmä tekee ja mitä etuja järjestelmästä on tällä tavoin kuljettajalle. Toiminnot, jotka on tarkoitettu kuljettajan käytettäväksi ajamisen aikana, on erotettava selvästi toiminnoista, joita ei ole tarkoitettu ajonaikaiseen käyttöön. Toisin sanoen tiedoissa ei pidä todeta nimenomaisesti tai viitata siihen, että toimintoa, jota ei ole tarkoitettu ajonaikaiseen käyttöön, voidaan kuitenkin käyttää ajon aikana. Mikäli jokin tietty toiminto edellyttää (muita kuin perusmallin mukana tulevia) lisäohjelmia tai -laitteita, asiasta on mainittava selvästi tuotetiedoissa.

Tämä periaate vastaa myös kuluttajansuojavaatimuksia, yhteisön säädöksiä ja voimassa olevia, mainostamista koskevia sääntöjä, ja kaikkien tuotetietojen on oltava yhdenmukaisia mainonnan alan itsesääntelyä koskevan raportin kanssa.

Esimerkkejä:

Hyvä: Sellaisen viestintäjärjestelmän kohdalla, jota ei ole suunniteltu tallentamaan puhelinnumeroita ajon aikana, ilmoitetaan, että ”etukäteen tallennetut numerot ovat valittavissa yhtä painiketta käyttämällä”.

Huono: Samanlaisen viestintäjärjestelmän kohdalla ilmoitetaan, että ”puhelinnumerot voidaan tallentaa myöhempää käyttöä varten”, ja tämä teksti löytyy suoraan kuljettajaa ja liikkeessä olevaa ajoneuvoa kuvaavan kuvan vierestä. Tämä yhteys viittaa siihen, että numeroiden tallennus on tarkoitettu käytettäväksi ajamisen aikana.

Soveltamisala:

Tämä periaate koskee kuljettajille tarkoitettuja tuotetietoja — ei siis täydellistä korjausopasta, jollaista saatetaan tarvita autokorjaamoilla tai huoltamoilla.

Varmentaminen / käytettävät menetelmät:

Varmentaminen edellyttää arviointia ja harkintaa, jossa otetaan huomioon järjestelmän toiminnallisuus ja suunnitellut käyttäjäryhmät.

Viiteasiakirjat:

| — | ”Advertising in the context of road safety”, loppuraportti VII/671/1995, jäsenvaltioiden hallitusten edustajien korkean tason työryhmä |
| --- | --- |

—

”Advertising in the context of road safety”, loppuraportti VII/671/1995, jäsenvaltioiden hallitusten edustajien korkean tason työryhmä

4.3.6.6.   Järjestelmästä annettavia tietoja koskeva periaate 6

Jos järjestelmän käyttö edellyttää erityistaitoja tai tuote ei sovellu tietyille käyttäjäryhmille, tämän on käytävä selkeästi ilmi tuotetiedoista.

Selitys:

Tällä periaatteella pyritään varmistamaan, että järjestelmän mahdolliset ja todelliset käyttäjät ovat perillä siitä, millaiselle käyttäjäryhmälle valmistaja on suunnitellut järjestelmän. Normaalioletuksena on, että kaikki kuljettajat voivat käyttää järjestelmää. Järjestelmän käyttö voi kuitenkin edellyttää koulutusta esimerkiksi silloin, kun kyse on erityisistä ammattilaiskäyttöön tarkoitetuista järjestelmistä. Vaikka kaikille kuljettajille on asetettu (kauko)näköä koskevat vähimmäisvaatimukset, heidän muut kykynsä voivat vaihdella huomattavasti, mikä koskee myös sellaisten kuljettajien kykyjä, jolla on erityistarpeita.

Tällä periaatteella pyritään myös edistämään kuluttajansuojavaatimusten, yhteisön säädösten ja olemassa olevien, mainostamista koskevien sääntöjen noudattamista.

Tuotetiedoilla tarkoitetaan kaikkia järjestelmää koskevia tietoja, jotka ovat kuljettajan saatavissa. Niihin kuuluu järjestelmää koskevat ohjeet, tekniset eritelmät, myynninedistämismateriaali, pakkaus yms. Tätä periaatetta ei sovelleta kuitenkaan täydellisiin korjausoppaisiin ja teknisiin käsikirjoihin.

Valmistajien on määritettävä, edellyttääkö järjestelmä erityistaitoja tai soveltuuko se kaikille erikoiskäyttäjäryhmille. Jos valmistaja katsoo järjestelmän käytön edellyttävän erityisiä taitoja tai koulutusta, asia on tuotava selvästi esiin kaikissa tuotetiedoissa. Tuotetiedoissa on myös kuvattava kaikki rajoitukset, jotka liittyvät valmistajan tarkoittamaan käyttöön.

Esimerkkejä:

Hyvä: Tuotetiedoissa tuodaan selvästi esiin, että reittiä koskevat ohjeet annetaan ainoastaan äänimuodossa, minkä vuoksi järjestelmä ei sovi kuulorajoitteisille kuljettajille.

Huono: Ääniohjaus toimii luotettavasti vain, kun puhujalla on matala miesääni, mutta tätä rajoitusta ei tuoda selvästi esiin tuotetiedoissa.

Soveltamisala:

Tämä periaate koskee kuljettajille tarkoitettuja tuotetietoja — ei siis täydellistä korjausopasta, jollaista saatetaan tarvita autokorjaamoilla tai huoltamoilla.

Varmentaminen / käytettävät menetelmät:

Asia varmistetaan tarkastuksen avulla.

Tulos: kyllä/ei

4.3.6.7.   Järjestelmästä annettavia tietoja koskeva periaate 7

Järjestelmää koskevissa kuvauksissa (esim. selostuksissa, valokuvissa ja kaavioissa) ei saa luoda mahdollisille käyttäjille epärealistisia odotuksia eikä rohkaista näitä turvallisuutta vaarantavaan käyttöön.

Selitys:

Tällä periaatteella pyritään auttamaan kuljettajaa arvioimaan järjestelmän toimintaa, hyötyjä ja rajoituksia ennen käyttöä (ja käytön aikana). Sen tarkoituksena on myös edistää tieturvallisuutta sekä olemassa olevien liikennesääntöjen, teiden ja ajoneuvojen käyttöä koskevien sääntöjen, kuluttajansuojavaatimusten, yhteisön säädösten ja olemassa olevien, mainontaa koskevien sääntöjen noudattamista.

Epärealistisilla odotuksilla tarkoitetaan järkevien potentiaalisten käyttäjien odotuksia, jotka perustuvat heidän omiin tietoihinsa ja kokemuksiinsa sekä mihin tahansa saatavilla oleviin tuotetietoihin ja jotka ovat virheellisiä, epätäydellisiä, liian korkeita tai liian yleisluonteisia.

Turvallisuuden vaarantava käyttö käsittää monenlaista toimintaa. Siihen kuuluu kaikki sellainen toiminta, joka on ristiriidassa EU:n niiden jäsenvaltioiden tieliikennelain kanssa, joissa järjestelmää käytetään.

Esimerkkejä:

Hyvä: Valokuvat tilanteista, joissa järjestelmää käytetään valmistajan tarkoittamalla tavalla ja kaikkien asiaan sovellettavien lakien ja säädösten mukaisesti.

Huono: Valokuva, jossa kuljettaja pitää kädessään puhelinta samalla kun hän ajaa.

Soveltamisala:

Tätä periaatetta sovelletaan kaikkiin järjestelmän käyttöä koskeviin kuvauksiin, myös niihin, joita valmistaja esittää ohjekirjoissa (kaaviot jne.), valokuvissa, filmeissä, tietokoneanimaatioissa, äänileikkeissä ja kaikenlaisissa tuotetiedoissa tai mainoksissa, joita järjestelmän käyttäjät tai potentiaaliset käyttäjät saattavat kuulla tai nähdä.

Varmentaminen / käytettävät menetelmät:

Varmentaminen edellyttää arviointia ja harkintaa, jossa otetaan huomioon järjestelmän toiminnallisuus ja suunnitellut käyttäjäryhmät.

5.   TURVALLISTA KÄYTTÖÄ KOSKEVAT SUOSITUKSET (RSU)

5.1.   Järjestelmän käyttöön liittyvät sidosryhmät

Kuljettajaa voidaan auttaa käyttämään ajoneuvon sisäisiä järjestelmiä turvallisella tavalla ajon aikana

suunnittelemalla yksittäiset järjestelmät mahdollisimman hyvin (asennus, tiedon esittäminen, käyttöliittymä, järjestelmän käyttäytyminen, käyttäjän dokumentaatio)

tekemällä muista käyttöyhteyteen liittyvistä tekijöistä mahdollisimman turvallisia. Näitä käyttöyhteyteen liittyviä näkökohtia, jotka eivät koske suoraan järjestelmän suunnittelua, voidaan kutsua käyttöympäristöksi.

Samaan tapaan kuin ESoP 2006 -periaatteet on laadittu tiedoksi niille tahoille ja vaikuttamaan niihin tahoihin, jotka vastaavat järjestelmien suunnittelusta ja rakentamisesta tai vaikuttavat niihin, nämä turvallista käyttöä koskevat suositukset on laadittu tiedoksi niille tahoille ja vaikuttamaan niihin tahoihin, jotka vastaavat järjestelmän käytön käyttöympäristöstä tai vaikuttavat siihen. Tähän ympäristöön kuuluu seuraavaa:

| — | järjestelmien yhdistetty käyttö tehtävän suorittamiseksi |
| --- | --- |

—

järjestelmien yhdistetty käyttö tehtävän suorittamiseksi

| — | kuljettajan (järjestelmiä ja tehtäviä koskevat) tiedot ja taidot |
| --- | --- |

—

kuljettajan (järjestelmiä ja tehtäviä koskevat) tiedot ja taidot

| — | ajotehtävä/-tilanne |
| --- | --- |

—

ajotehtävä/-tilanne

| — | sosiaalinen ympäristö (mukaan luettuna kiire). |
| --- | --- |

—

sosiaalinen ympäristö (mukaan luettuna kiire).

Kun kyse on ammattikuljettajasta, tähän ympäristöön kuuluvat myös

| — | tehtävät, jotka on hoidettava osana työtä (ajotehtävän lisäksi) |
| --- | --- |

—

tehtävät, jotka on hoidettava osana työtä (ajotehtävän lisäksi)

| — | yhtiön ohjeet ja käytännöt. |
| --- | --- |

—

yhtiön ohjeet ja käytännöt.

| — | Nämä periaatteet ovat olennaisia sekä työnantajille, myyntipisteille, autovuokraamoille että kuljettajille. |
| --- | --- |

—

Nämä periaatteet ovat olennaisia sekä työnantajille, myyntipisteille, autovuokraamoille että kuljettajille.

5.2.   Suositukset

5.2.1.   Käyttöön vaikuttamista koskevat suositukset

5.2.1.1.   Käyttöön vaikuttamista koskeva suositus 1

Työnantajien on varmistettava, että kaikkia ajoneuvon sisäisiä tietojärjestelmiä huolletaan valmistajan ohjeiden mukaisesti.

Selitys:

Tuotteesta vastaavan tahon odotetaan laativan ESoP-periaatteen 4.3.6.1 mukaisesti ohjeet siitä, kuinka tietojärjestelmiä huolletaan (fyysiset kysymykset, laitteisto, varaosat, ohjelmisto, ohjelmistopäivitykset jne.).

Työnantajan on varmistettava (suorin toimin, tekemällä sopimuksen tai antamalla ohjeita), että kaikki suositellut huoltotoimet toteutetaan. Tämä auttaa varmistamaan, että tuotteesta on mahdollisimman paljon apua kuljettajalle.

Esimerkkejä:

Hyvä: Reitinohjausjärjestelmän karttatieto-CD:tä päivitetään säännöllisesti (esimerkiksi vuosittain) valmistajan suositusten mukaisesti.

Huono: Työnantaja ei pidä kirjaa ajoneuvojen tietojärjestelmistä eikä järjestä huoltoa. Näin digitaalisten karttojen tiedot vanhenevat vähitellen.

Soveltamisala:

Suositusta sovelletaan ajoneuvon sisäisiin tieto- ja viestintäjärjestelmiin, jotka vaativat tuotteesta vastaavan tahon suositusten mukaan huoltoa.

Varmentaminen / käytettävät menetelmät:

Työnantajan on pidettävä jatkuvasti kirjaa huoltotoimenpiteistä. Tämän kirjanpidon on vastattava valmistajan ohjeistusta.

5.2.1.2.   Käyttöön vaikuttamista koskeva suositus 2

Työnantajan menettelyt ja kannustinjärjestelmät eivät saa aiheuttaa järjestelmän väärinkäyttöä tai rohkaista siihen. Niiden järjestelmien tai toimintojen välille, jotka on tarkoitettu (jotka työantaja on tarkoittanut) käytettäviksi ajon aikana ja joita ei ole tarkoitettu käytettäviksi ajon aikana, on tehtävä selvä ero.

Selitys:

Työnantajilla odotetaan olevan työntekijöidensä käyttäytymistä koskevat menettelysäännöt. Ajoneuvon sisäisten tieto- ja viestintäjärjestelmien käyttöön liittyvien menettelysääntöjen pitäisi rohkaista turvalliseen ajotapaan. Siksi menettelyillä pitäisi ehkäistä monimutkaisten tietojen kuuntelemista tai lukemista ajon aikana. Työntekijää ei saa asettaa asemaan, jossa hänen on tehtävä vaikeita liiketoimintapäätöksiä ”lennossa” puhelimitse.

Myöskään yhtiön palkitsemis- (kannuste-) tai rangaistusjärjestelmät eivät saa aiheuttaa järjestelmän väärinkäyttöä rohkaisemalla epäsuorasti säästämään aikaa käyttämällä järjestelmiä epäasianmukaisesti ajamisen aikana.

Työnantajan on tehtävä selväksi kunkin järjestelmän osalta erityisin kirjallisin ohjein ja menettelyin, voiko järjestelmää (tai järjestelmän toimintoja) käyttää ajamisen aikana vai onko tämä kielletty. Näin ehkäistään tilanteet, joissa yksittäiset kuljettajat tekevät järjestelmän käytöstä henkilökohtaisia päätöksiä (jotka eivät useinkaan ole perusteltuja).

Kun kuljettajien käytössä on useita (ei integroituja) järjestelmiä, eri järjestelmien käyttöä koskevista rajoituksista on laadittava ohjeet (esimerkiksi ”älä käytä järjestelmää A samanaikaisesti järjestelmän B kanssa ajon aikana”).

Esimerkkejä:

Hyvä: Yrityksen menettelysäännöissä kielletään matkapuhelimen kaikenlainen käyttö ajon aikana.

Huono: Yrityksen palkitsemisjärjestelmä perustuu tietyn ajanjakson aikana tehtyjen toimitusten määrään, mikä rohkaisee käyttämään ajon aikana järjestelmää, jota ei ole suunniteltu käytettäväksi ajon aikana.

Soveltamisala:

Suositusta sovelletaan tapauksiin, joissa työnantajan ja työntekijän välillä on työsuhde, ajaminen on osa työtehtävää ja työnantaja luovuttaa käyttöön tietojärjestelmät.

Varmentaminen / käytettävät menetelmät:

Kuljettajille annetaan selvät, pysyvät ohjeet, joissa luetellaan kaikki järjestelmät tai järjestelmän toiminnot, joita ei saa käyttää samaan aikaan ajon aikana.

Työnantaja tarkastaa säännöllisesti, tunteeko ja ymmärtääkö työntekijä yhtiön menettelysäännöt ja tietääkö hän, mitä toimintoja tai järjestelmiä ei saa käyttää ajon aikana.

5.2.1.3.   Käyttöön vaikuttamista koskeva suositus 3

Kuljettajille on järjestettävä riittävästi kaikkia niitä ajoneuvon sisäisiä järjestelmiä koskevaa koulutusta, joiden käyttöä työnantajat edellyttävät kuljettajilta ajon aikana. Työnantajien on varmistettava, että työntekijät osaavat käyttää järjestelmiä vaarantamatta omaa turvallisuuttaan tai muiden tiellä liikkujien turvallisuutta.

Selitys:

Suositus edellyttää työnantajia määrittämään, mitä tietojärjestelmiä heidän kuljettajiensa on käytettävä, ja järjestämään koulutusta, jossa kuljettajille kerrotaan perinpohjaisesti turvallista käyttöä koskevista suosituksista. Se edellyttää myös, että on arvioitava, pystyykö kukin työntekijä käytännössä käyttämään samanaikaisesti järjestelmää ja ajamaan turvallisesti.

Tätä suositusta tarvitaan, koska kuljettajien fyysiset ja kognitiiviset kyvyt vaihtelevat ja koska on arvioitava yksilökohtaisesti, voivatko he ryhtyä tekemään vaadittua työtä. Tässä tapauksessa työhön kuuluu ajamista sekä tieto- tai viestintäjärjestelmän samanaikaista käyttöä. Perusteluna on se, että harjoittelu parantaa suoritusta ja lisää turvallisuutta.

Kun käytössä on useita (ei integroituja) järjestelmiä, koulutuksessa ja ohjeissa pitäisi kuvata, kuinka tehtävät voidaan suorittaa useita järjestelmiä käyttäen. Yksittäisiä järjestelmiä koskevan koulutuksen antaminen ei ole aukoton ratkaisu.

On pantava merkille, että kuljettajan odotetaan aina asettavan tehtävistään etusijalle turvallisen ajamisen (kuten vuonna 1968 tehdyssä Wienin yleissopimuksessa määrätään) ja että kuljettaja voi siksi lopettaa tai keskeyttää ajoneuvon sisäisen tieto- tai viestintäjärjestelmän käytön sen mukaisesti, mitä ulkoiset olosuhteet edellyttävät.

Asiaan sovelletaan myös Euroopan yhteisön säädöstä, eli

neuvoston asetusta (ETY) N:o 3820/85 tieliikenteen sosiaalilainsäädännön yhdenmukaistamisesta, jota Euroopan parlamentti on muuttanut viimeksi 15. heinäkuuta 2003 annetulla direktiivillä 2003/59/EY maanteiden tavara- ja henkilöliikenteeseen tarkoitettujen tiettyjen ajoneuvojen kuljettajien perustason ammattipätevyydestä ja jatkokoulutuksesta.

Esimerkkejä:

Hyvä: Työnantajalla on käytössä jatkuva seuranta- ja arviointiohjelma, jossa asiantuntija arvioi kuljettajan ajosuoritusta tämän käyttäessä samanaikaisesti tietojärjestelmää. Ohjelmassa pyydetään myös palautetta kuljettajilta.

Huono: Työnantaja toteaa, että järjestelmää voi (tai pitää) käyttää ajon aikana, muttei valvo millään tavalla sitä, kuinka tämä vaikuttaa ajosuoritukseen ja turvallisuuteen.

Soveltamisala:

Suositusta sovelletaan tapauksiin, joissa työnantajan ja työntekijän välillä on työsuhde, joissa ajaminen on osa työtehtävää ja joissa työnantajan menettelysääntöjen mukaisesti työnantajan käyttöön antamia tietojärjestelmiä täytyy tai voi käyttää ajamisen aikana.

Varmentaminen / käytettävät menetelmät:

Työnantaja määrittää järjestelmät, joita kuljettajien on käytettävä osana työtään.

Kuljettajat saavat järjestelmän käyttöä koskevaa koulutusta.

Työnantaja tarkastaa säännöllisesti, tietääkö ja ymmärtääkö työntekijä, kuinka järjestelmä toimii.

Työnantaja tarkastaa säännöllisesti, osaako työntekijä käyttää järjestelmää turvallisesti ajamisen aikana.

5.2.1.4.   Käyttöön vaikuttamista koskeva suositus 4

Työnantajien on varmistettava, että jokaisessa järjestelmällä varustetussa ajoneuvossa on saatavilla kopio valmistajan käyttöohjeista.

Selitys:

Koska joissakin tieto- ja viestintäjärjestelmissä on runsaasti ominaisuuksia ja joitakin toimintoja käytetään vain harvoin, syntyy usein tilanteita, joissa kuljettajan on tutustuttava ohjeisiin hoitaakseen tehtävän. Mikäli ohjeita ei ole saatavilla, järjestelmä saattaa turhauttaa tai häiritä kuljettajaa enemmän tai kuljettaja ei välttämättä kykene hoitamaan tehtäväänsä.

Suosituksen mukaan työnantajan on varmistettava, että käyttöohjeet ovat saatavilla ja että ohjeet löytyvät kaikista työntekijöiden käyttämistä ajoneuvoista.

Kun käytössä on useita (ei integroituja) järjestelmiä, koulutuksessa ja ohjeissa pitäisi kuvata, kuinka tehtävät voidaan suorittaa useita järjestelmiä käyttäen. Yksi käyttöohjekirja järjestelmää kohden ei ole aukoton ratkaisu.

Esimerkkejä:

Hyvä: Puhelinvalmistaja toimittaa käyttöohjeet. Työnantaja vie kuhunkin ajoneuvoon yhden kappaleen ohjeita ja tarkastaa säännöllisesti, että ohjeet löytyvät yhä ajoneuvosta.

Huono: Kuljettajien käyttöön ei anneta käyttöopasta, tai käytössä ei ole tapaa sen varmistamiseksi, että kussakin järjestelmällä varustetussa ajoneuvossa on yhä tallella yksi kappale ohjeita.

Soveltamisala:

Suositusta sovelletaan tapauksiin, joissa työnantajan ja työntekijän välillä on työsuhde, ajaminen on osa työtehtävää ja työnantaja luovuttaa käyttöön tietojärjestelmät.

Varmentaminen / käytettävät menetelmät:

Varmistetaan, että kussakin asiaankuuluvassa ajoneuvossa on oikeat käyttöohjeet.

Asia varmistetaan tarkastuksen avulla.

Tulos: kyllä/ei

5.2.1.5.   Käyttöön vaikuttamista koskeva suositus 5

Myyntipisteen myynninedistämistoimet (esimerkiksi mainonta) ei saa rohkaista turvallisuuden vaarantavaan käyttöön.

Selitys:

Tällä suosituksella pyritään auttamaan kuljettajaa arvioimaan järjestelmän toimintaa, hyötyjä ja rajoituksia ennen käyttöä (ja käytön aikana) sekä lisäämään tieturvallisuutta. Sillä pyritään myös edistämään kuluttajansuojavaatimusten, yhteisön säädösten ja olemassa olevien, mainostamista koskevien sääntöjen noudattamista.

Myynninedistämismateriaaliin kuuluu kaikki myyntipisteessä saatavilla oleva materiaali, ohjekirjat (kaaviot jne.), valokuvat, filmit, tietokoneanimaatiot, äänileikkeet ja kaikenlaiset tuotetiedot tai mainokset, joita järjestelmän käyttäjät tai potentiaaliset käyttäjät saattavat kuulla tai nähdä.

Turvallisuuden vaarantavalla käytöllä tarkoitetaan kaikkea, mikä on ristiriidassa näiden suositusten tai ajoturvallisuussääntöjen kanssa.

Esimerkkejä:

Hyvä: Valokuvat tilanteista, joissa järjestelmää käytetään valmistajan tarkoittamalla tavalla ja kaikkien asiaan sovellettavien lakien ja säädösten mukaisesti

Huono: Valokuva, jossa kuljettaja pitää kädessään puhelinta samalla kun hän ajaa

Soveltamisala:

Suositusta sovelletaan kaikkiin myyntipisteessä saatavilla oleviin, tuotteisiin liittyviin tietoihin, jotka koskevat ajoneuvon sisäisiä tieto- ja viestintäjärjestelmiä.

Varmentaminen / käytettävät menetelmät:

Varmistetaan, että materiaali vastaa mainosalan ammattisäännöstöä.

Asia varmistetaan tarkastuksen avulla.

Tulos: kyllä/ei

5.2.1.6.   Käyttöön vaikuttamista koskeva suositus 6

Myyntipisteen on tarjottava ajoneuvon ostajille tietoa ajoneuvon sisäisiin tietojärjestelmiin liittyvistä turvallisuusnäkökohdista.

Selitys:

Kuljettajien tiedot ajoneuvon sisäisistä tieto- ja viestintäjärjestelmistä ja heidän arvionsa käyttöön liittyvistä riskeistä vaikuttavat siihen, kuinka he käyttävät näitä järjestelmiä. Kuljettajat on perehdytettävä hyvin järjestelmiin, joita he käyttävät, jotta voidaan edistää riskit huomioon ottavaa ajotapaa ja lisätä tällä tavoin turvallisuutta.

Käyttökokemusten ja valmistajan käyttöohjeiden lisäksi kuljettajien on voitava saada tietoa myyntipisteestä.

Siksi tässä suosituksessa edellytetään, että asianmukaisia tietoja täytyy olla saatavilla ja/tai että myyntipisteen henkilökunnalla on oltava riittävästi tietoa, jotta he voivat kertoa ostajille turvallisuusnäkökohdista.

Esimerkkejä:

Hyvä: Myyntipisteen kaikilla asiakaspalveluun osallistuvilla työntekijöillä on perustiedot tieto- ja viestintäjärjestelmien turvallisesta käytöstä. Lisäksi jotkin työntekijät tuntevat asiaa vielä paremmin ja voivat antaa kuljettajille turvallista käyttöä koskevia ohjeita.

Huono: Kukaan myyntipisteen työntekijöistä ei ole perehtynyt tietojärjestelmiin, niiden toimintaan ja niiden käyttöön liittyviin turvallisuuskysymyksiin. Potentiaalisille ostajille ei myöskään ole tarjolla tietomateriaalia.

Soveltamisala:

Suositusta sovelletaan kaikkien ajoneuvon sisäisten tieto- ja viestintäjärjestelmien ensimyyntiin.

Varmentaminen / käytettävät menetelmät:

Arvioidaan järjestelmän käyttöön liittyvät riskit.

Suurista riskeistä laaditaan ostajille asianmukaista materiaalia.

Menettelyjen riittävyyden varmistaminen edellyttää harkintaa. Riittävyyttä voidaan arvioida myös ostajien näkökulmasta.

5.2.1.7.   Käyttöön vaikuttamista koskeva suositus 7

Autovuokraamoiden on varmistettava, että kaikki ajoneuvon sisäiset tietojärjestelmät pidetään kunnossa valmistajan ohjeiden mukaisesti.

Selitys:

Tuotteesta vastaavan tahon odotetaan laativan periaatteen 6.1 mukaisesti ohjeet siitä, kuinka tietojärjestelmiä huolletaan (fyysiset kysymykset, laitteisto, varaosat, ohjelmisto, ohjelmistopäivitykset jne.).

Autovuokraamon on varmistettava (suorin toimin tai tekemällä sopimuksen), että kaikki suositellut huoltotoimet toteutetaan.

Esimerkkejä:

Hyvä: Reitinohjausjärjestelmän karttatieto-CD:tä päivitetään vuosittain valmistajan suositusten mukaisesti.

Huono: Autovuokraamo ei pidä kirjaa ajoneuvojen tietojärjestelmistä eikä järjestä huoltoa. Näin digitaalisten karttojen tiedot vanhenevat vähitellen.

Soveltamisala:

Suositusta sovelletaan vain sellaisiin ajoneuvon sisäisiin tieto- ja viestintäjärjestelmiin, jotka vaativat tuotteesta vastaavan tahon suositusten mukaan huoltoa.

Varmentaminen / käytettävät menetelmät:

Varmistetaan, että

| — | autovuokraamo pitää jatkuvasti kirjaa huoltotoimenpiteistä |
| --- | --- |

—

autovuokraamo pitää jatkuvasti kirjaa huoltotoimenpiteistä

| — | huoltotoimenpiteet vastaavat valmistajan ohjeita. |
| --- | --- |

—

huoltotoimenpiteet vastaavat valmistajan ohjeita.

Asia varmistetaan tarkastuksen avulla.

Tulos: kyllä/ei

5.2.1.8.   Käyttöön vaikuttamista koskeva suositus 8

Autovuokraamojen on varmistettava, että jokaisessa järjestelmällä varustetussa ajoneuvossa on saatavilla kopio valmistajan käyttöohjeista.

Selitys:

Koska joissakin tieto- ja viestintäjärjestelmissä on runsaasti ominaisuuksia ja joitakin toimintoja käytetään vain harvoin, syntyy usein tilanne, jossa kuljettajan on tutustuttava ohjeisiin hoitaakseen tehtävän. Mikäli minkäänlaisia ohjeita ei ole saatavilla, järjestelmä saattaa turhauttaa tai häiritä kuljettajaa enemmän tai kuljettaja ei välttämättä kykene hoitamaan tehtäväänsä.

Suosituksen mukaan autovuokraamon on varmistettava, että käyttöohjeet ovat saatavilla ja että ohjeet löytyvät kaikista asiakkaiden käyttämistä ajoneuvoista.

Esimerkkejä:

Hyvä: Puhelinvalmistaja toimittaa käyttöohjeet. Autovuokraamo vie kuhunkin ajoneuvoon yhden kappaleen ohjeita ja tarkastaa säännöllisesti, että ohjeet löytyvät yhä ajoneuvosta.

Huono: Kuljettajien käyttöön ei anneta käyttöopasta, tai käytössä ei ole tapaa, jolla varmistetaan, että kussakin järjestelmällä varustetussa ajoneuvossa on yhä tallella yksi kappale ohjeita.

Soveltamisala:

Suositusta sovelletaan tapauksiin, joissa kyse on vuokrasuhteesta ja vuokratussa ajoneuvossa on tietojärjestelmä.

Varmentaminen / käytettävät menetelmät:

Tarkastetaan, onko kussakin asiaankuuluvassa ajoneuvossa oikeat käyttöohjeet.

Asia varmistetaan tarkastuksen avulla.

Tulos: kyllä/ei

5.2.1.9.   Käyttöön vaikuttamista koskeva suositus 9

Autovuokraamon henkilökunnalla on oltava riittävästi tietoa niissä ajoneuvoissa olevista ajoneuvon sisäisistä tietojärjestelmistä, joita ne luovuttavat käyttöön, ja henkilökunnan on annettava niiden turvallista käyttöä koskevia ohjeita.

Selitys:

Kuljettajien tiedot ajoneuvon sisäisistä tieto- ja viestintäjärjestelmistä ja heidän arvionsa käyttöön liittyvistä riskeistä vaikuttavat siihen, kuinka he käyttävät näitä järjestelmiä. Kuljettajat on perehdytettävä hyvin järjestelmiin, joita he käyttävät, jotta voidaan edistää riskit huomioon ottavaa ajotapaa ja lisätä tällä tavoin turvallisuutta.

Käyttökokemusten ja valmistajan käyttöohjeiden lisäksi kuljettajien on voitava saada tietoa autovuokraamosta.

Siksi tässä suosituksessa edellytetään, että autovuokraamon henkilökunnalla on oltava riittävästi tietoa, jotta he voivat kertoa vuokraajille turvallisuuskysymyksistä.

Esimerkkejä:

Hyvä: Vuokraamon kaikilla asiakaspalveluun osallistuvilla työntekijöillä on perustiedot tieto- ja viestintäjärjestelmien turvallisesta käytöstä. Lisäksi jotkin työntekijät tuntevat asiaa vielä paremmin ja voivat antaa kuljettajille turvallista käyttöä koskevia ohjeita.

Huono: Kukaan ajoneuvon luovutuspisteen työntekijöistä ei ole perehtynyt tietojärjestelmiin, niiden toimintaan eikä niiden käyttöön liittyviin turvallisuuskysymyksiin.

Soveltamisala:

Suositusta sovelletaan tapauksiin, joissa on kyse vuokrasuhteesta ja vuokratussa ajoneuvossa on ajoneuvon sisäinen tieto- ja viestintäjärjestelmä.

Varmentaminen / käytettävät menetelmät:

Arvioidaan järjestelmän käyttöön liittyvät riskit.

Suurista riskeistä laaditaan vuokraajille asianmukaista materiaalia.

Menettelyjen asianmukaisuuden varmistaminen edellyttää harkintaa. Riittävyyttä voidaan arvioida myös vuokraajien näkökulmasta.

5.2.2.   Suositukset kuljettajille

Wienin yleissopimuksen (1968) mukaisesti ajoneuvon on oltava aina täysin kuljettajan hallinnassa, ja näin ollen kuljettaja on täysin vastuussa järjestelmän käytöstä ajon aikana. Lisäksi seuraavilla suosituksilla voidaan edistää ajoneuvon sisäisten tieto- ja viestintäjärjestelmien turvallista käyttöä:

| — | Kuljettajien on varmistettava, että liikuteltavat järjestelmät ja jälkiasennusjärjestelmät asennetaan valmistajan ohjeiden mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Kuljettajien on varmistettava, että liikuteltavat järjestelmät ja jälkiasennusjärjestelmät asennetaan valmistajan ohjeiden mukaisesti.

| — | Kuljettajien on varmistettava, että kaikki ajoneuvon sisäiset järjestelmät huolletaan valmistajan ohjeiden mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Kuljettajien on varmistettava, että kaikki ajoneuvon sisäiset järjestelmät huolletaan valmistajan ohjeiden mukaisesti.

| — | Kuljettajat ovat vastuussa kaikista järjestelmiin tehdyistä muutoksista. Niiden on vastattava teknisiä kuvauksia, eivätkä ne saa olla ristiriidassa valmistajan antamien tietojen kanssa. |
| --- | --- |

—

Kuljettajat ovat vastuussa kaikista järjestelmiin tehdyistä muutoksista. Niiden on vastattava teknisiä kuvauksia, eivätkä ne saa olla ristiriidassa valmistajan antamien tietojen kanssa.

| — | Kuljettajien pitäisi käyttää ajoneuvon sisäisiä laitteistoja vain valmistajan suosittelemalla tavalla. Tämä voi edellyttää perehdyttämis- tai koulutusjaksoa. |
| --- | --- |

—

Kuljettajien pitäisi käyttää ajoneuvon sisäisiä laitteistoja vain valmistajan suosittelemalla tavalla. Tämä voi edellyttää perehdyttämis- tai koulutusjaksoa.

| — | Kuljettajien pitäisi käyttää tieto- ja viestintäjärjestelmiä ajon aikana vain, jos se on turvallista. |
| --- | --- |

—

Kuljettajien pitäisi käyttää tieto- ja viestintäjärjestelmiä ajon aikana vain, jos se on turvallista.

| — | Liikuteltavia järjestelmiä ei pitäisi käyttää ajon aikana kädessä tai siten, ettei niitä ole kiinnitetty ajoneuvoon. |
| --- | --- |

—

Liikuteltavia järjestelmiä ei pitäisi käyttää ajon aikana kädessä tai siten, ettei niitä ole kiinnitetty ajoneuvoon.

| — | Kaikkia ajoneuvon sisäisiä varusteita koskevia ohjeita on säilytettävä ajoneuvossa, ja ne on luovutettava ajoneuvon seuraavalle omistajalle tai käyttäjälle. |
| --- | --- |

—

Kaikkia ajoneuvon sisäisiä varusteita koskevia ohjeita on säilytettävä ajoneuvossa, ja ne on luovutettava ajoneuvon seuraavalle omistajalle tai käyttäjälle.

6.   ESOP 2006 -PERIAATTEIDEN JA TURVALLISTA KÄYTTÖÄ KOSKEVIEN SUOSITUSTEN (RSU) TÄYTÄNTÖÖNPANO

6.1.   ESoP 2006 -periaatteiden ja turvallista käyttöä koskevien suositusten täytäntöönpanoon osallistuvat sidosryhmät

Seuraavat toimet ovat olennaisia tämän toimialan ja erityisesti liikuteltavien laitteiden, kuljetus- ja rahtipalveluja tarjoavien yritysten, ajoneuvojen omistajien ja ajoneuvoja hallinnoivien yritysten, myyntipisteen myynninedistämistoimien, autovuokraamojen ja jäsenvaltioiden kannalta.

6.2.   Täytäntöönpanotoimet

6.2.1.   Toimialan täytäntöönpanotoimet

Tärkeintä on perehdyttää koko toimiala ESoP 2006 -periaatteiden ja turvallista käyttöä koskevien sääntöjen sisältöön ja saada se ottamaan nämä periaatteet huomioon ajoneuvon sisäisten järjestelmien suunnittelua ja käyttöä koskevissa päätöksissään.

Ajoneuvojen alkuperäisten laitevalmistajien kannalta keskeinen järjestö on ACEA, joka on sitoutunut noudattamaan vuoden 1999 ESoP-periaatteita. ACEA:ta on pyydetty samalla tavoin kannattamaan vuoden 2006 ESoP-periaatteita ja varmistamaan, että niistä levitetään tietoa ja että ne otetaan huomioon koko toimialalla, myös toimitusketjussa.

Liikuteltaviin laitteisiin ja niiden tukemiin tuotteisiin ja palveluihin liittyy myös muita teollisuuden sidosryhmiä. Yhtä ainutta sopivaa teollisuuden alan elintä ei ole, mutta monista kysymyksistä, jotka koskevat erityisesti liikuteltavien laitteiden suunnittelua, käyttöä ja integroimista ajoneuvoihin, voidaan keskustella liikuteltavia laitteita käsittelevässä foorumissa (Nomadic Devices Forum). Koko alan pitäisi tukea tätä voimakkaasti.

Nomadic Devices Forumin tärkeänä tavoitteena on saada aikaan sopimus määritelmistä ja turvallisuuskysymyksistä:

| — | liikuteltavien laitteiden integroimiseen liittyvien oikeudellisten näkökohtien selventäminen (vastuu ja vahingonkorvausvelvollisuus) |
| --- | --- |

—

liikuteltavien laitteiden integroimiseen liittyvien oikeudellisten näkökohtien selventäminen (vastuu ja vahingonkorvausvelvollisuus)

| — | sopimus koko toimialan ESoP-täytäntöönpanosuunnitelmasta (esimerkiksi sitoumukset, yhteisymmärryspöytäkirjat, laitteiden sertifiointi) |
| --- | --- |

—

sopimus koko toimialan ESoP-täytäntöönpanosuunnitelmasta (esimerkiksi sitoumukset, yhteisymmärryspöytäkirjat, laitteiden sertifiointi)

| — | asennussarjan käyttöönottoa koskevat järjestelyt ESoP 2006 -periaatteiden mukaisesti |
| --- | --- |

—

asennussarjan käyttöönottoa koskevat järjestelyt ESoP 2006 -periaatteiden mukaisesti

| — | sellaisten laitteiden ja toimintojen suunnittelu, jotka on tarkoitettu käytettäväksi ajon aikana, ESoP 2006 -periaatteiden mukaisesti |
| --- | --- |

—

sellaisten laitteiden ja toimintojen suunnittelu, jotka on tarkoitettu käytettäväksi ajon aikana, ESoP 2006 -periaatteiden mukaisesti

| — | selvien turvaohjeiden antaminen kuljettajille ESoP 2006 -periaatteiden mukaisesti |
| --- | --- |

—

selvien turvaohjeiden antaminen kuljettajille ESoP 2006 -periaatteiden mukaisesti

| — | liikuteltavien laitteiden ja ajoneuvojen valmistajien välinen yhteistyö älykkäiden käyttöliittymien valmistamiseksi. |
| --- | --- |

—

liikuteltavien laitteiden ja ajoneuvojen valmistajien välinen yhteistyö älykkäiden käyttöliittymien valmistamiseksi.

Toimialaa kehotetaan edistämään näitä periaatteita kansainvälisesti (keskeisiä ryhmiä ovat muun muassa JAMA (7), AAM (8), IHRA-ITS (9) ja UNECE (10) sekä standardointitasolla.

6.2.2.   Ammattimaisten kuljetusliikkeiden täytäntöönpanotoimet

Kuljetus- ja rahtipalvelujen tarjoajia sekä ajoneuvojen omistajia ja ajoneuvoja hallinnoivia yrityksiä kehotetaan varmistamaan, että kaikkia ajoneuvon sisäisiä tietojärjestelmiä huolletaan valmistajan ohjeiden mukaisesti. Niiden menettelyt ja kannustinjärjestelmät eivät saa aiheuttaa järjestelmien väärinkäyttöä tai rohkaista siihen. Niiden järjestelmien tai toimintojen välille, jotka on tarkoitettu (jotka työantaja on tarkoittanut) käytettäviksi ajon aikana ja joita ei ole tarkoitettu käytettäviksi ajon aikana, on tehtävä selvä ero.

Lisäksi niiden on varmistettava, että työntekijät osaavat käyttää järjestelmiä vaarantamatta omaa turvallisuuttaan tai muiden tiellä liikkujien turvallisuutta. Kuljettajille on järjestettävä riittävästi kaikkia niitä ajoneuvon sisäisiä järjestelmiä koskevaa koulutusta, joiden käyttöä työnantajat edellyttävät kuljettajilta ajon aikana. Niiden on myös varmistettava, että jokaisessa järjestelmällä varustetussa ajoneuvossa on saatavilla kopio valmistajan käyttöohjeista.

6.2.3.   Myyntipisteen myynninedistämistoimiin liittyvät täytäntöönpanotoimet

Myyntipisteen myynninedistämistoimet (esimerkiksi mainonta) eivät saa rohkaista turvallisuuden vaarantavaan käyttöön.

Myyntipisteessä on tarjottava ajoneuvon ostajille muun muassa tietoa ajoneuvon sisäisiin tietojärjestelmiin ja niiden käyttöön liittyvistä turvallisuusnäkökohdista.

6.2.4.   Autovuokraamojen täytäntöönpanotoimet

Autovuokraamoiden on varmistettava, että kaikkia niiden ajoneuvoissa olevia ajoneuvon sisäisiä tieto- ja viestintäjärjestelmiä huolletaan valmistajan ohjeiden mukaisesti.

Niiden on varmistettava, että jokaisessa järjestelmällä varustetussa ajoneuvossa on saatavilla kopio valmistajan käyttöohjeista.

Autovuokraamon henkilökunnalla on oltava riittävästi tietoa niissä ajoneuvoissa olevista ajoneuvon sisäisistä tietojärjestelmistä, joita ne luovuttavat käyttöön, ja henkilökunnan on annettava niiden turvallista käyttöä koskevia ohjeita.

6.2.5.   Jäsenvaltioiden täytäntöönpanotoimet

Jäsenvaltioiden pitäisi tukea näiden periaatteiden noudattamista, kannustaa sidosryhmiä noudattamaan niitä tekemällä kirjallinen sitoumus, jos mahdollista, sekä seurata näiden periaatteiden noudattamista käytännössä. Niiden pitäisi varmistaa niin kansallisesti kuin paikallisestikin, että tietoa ESoP-periaatteista levitetään tehokkaasti ja että suunnittelijat, asentajat, valmistajat, jälleenmyyjät, vuokraamot ja ajoneuvoja hallinnoivat yritykset tuntevat ne ja soveltavat niitä.

Niiden pitäisi tiedottaa kuljettajille yleisesti ajoneuvon sisäisten tieto- ja viestintäjärjestelmien turvallisesta käytöstä esimerkiksi järjestämällä turvallisuuskampanjoita.

Niiden pitäisi edistää sitoutumista ESoP-periaatteiden noudattamiseen jälkiasenteisten järjestelmien ja liikuteltavien laitteiden tarjoajien osalta sekä tukea sellaisten kuluttajatietojen tarjoamista, jotka liittyvät ajoneuvon sisäisten tieto- ja viestintäjärjestelmien turvallisuusvaikutuksiin ja käytettävyyteen (esimerkiksi kuluttajajärjestöjen, autoalan seurojen, autokoulujen ja EURONCAPin kautta).

Niiden pitäisi varmistaa, että jälkiasenteisten ja liikuteltavien laitteiden markkinoiden koostumuksesta ja dynamiikasta on saatavilla säännöllisesti päivitettyjä tietoja, jotta ne saavat tietoa markkinoiden ja tekniikoiden kehityksestä ja jotta komissiolle voidaan tiedottaa markkinoiden kehityksestä.

Niiden on varmistettava, että niiden keräämät tiedot ovat riittävän tarkkoja, jotta ajoneuvon sisäisten tieto- ja viestintäjärjestelmien ja erityisesti jälkiasenteisten järjestelmien ja liikuteltavien laitteiden vaikutuksia turvallisuuteen on mahdollista arvioida ja seurata.

Lisäksi niiden on toteutettava asianmukaiset toimenpiteet (eli lainsäädännölliset toimet ja täytäntöönpanotoimet) varmistaakseen, että jälkiasenteiset ja liikuteltavat laitteet kiinnitetään turvallisesti.

Niiden pitäisi panna jatkossakin aktiivisesti täytäntöön olemassa olevaa lainsäädäntöä, joka koskee ammattikuljettajien työterveyttä ja -turvallisuutta.

Niiden pitäisi toteuttaa toimenpiteitä tarpeelliseksi katsomallaan tavalla varmistaakseen, etteivät kuljettajat vaaranna liikenneturvallisuutta käyttäessään liikuteltavia laitteita ajamisen aikana, sekä erityisesti laatia määritelmiä ja toteuttaa tarpeellisia toimia estääkseen sen, että kuljettajat käyttävät tahattomasti tai väärin visuaalisia viihdejärjestelmiä (esimerkiksi elokuvat, televisio, pelit) ajon aikana.

7.   SANASTO

Kuljettajaa avustavat edistyneet järjestelmät (ADAS): Järjestelmät, jotka auttavat kuljettajaa käsittelemään ajoneuvoa antamalla tietoja tai varoituksia tai tukemalla kuljettajan toimia ajamiseen liittyvien välittömien toimenpiteiden kannalta olennaisella tavalla

Jälkiasenteiset järjestelmät: Järjestelmät, joita ei asenneta ajoneuvoon valmistuksen aikana vaan sen jälkeen

Käyttöyhteys: Käyttäjät, tehtävät, varusteet (laitteistot, ohjelmat ja materiaalit) sekä fyysinen ja sosiaalinen ympäristö, jossa tuotetta käytetään (ISO 9241-11, 1998)

Häiriö: Huomion kiinnittäminen muuhun kuin ajamiseen liittyvään toimintaan, mikä yleensä haittaa ajosuoritusta

Ilmaisin: Laite, jolla kuljettajalle annetaan tietoja

Esimerkkejä: Visuaaliset ilmaisimet (kuten LCD-näytöt), äänimerkit (kuten merkkiäänet) sekä tuntoaistiin perustuvat merkit (esimerkiksi polkimen värinä)

Ajaminen: Toiminta, joka käsittää paitsi ensisijaisen ajotehtävän myös toissijaiset tehtävät, jotka liittyvät ensisijaiseen ajotehtävään tai tukevat sitä

Työnantaja: Henkilö tai taho, joka on tehnyt työsopimuksen työntekijän kanssa

HUOM. Näissä periaatteissa viitataan työnantajiin, joiden työntekijöiden työtehtäviin kuuluu ajaminen.

Esimerkkejä: Ajoneuvoja hallinnoivat yritykset, taksiyhtiöt, jakeluyhtiöt, hätäkuljetusyhtiöt

Handsfree: Ominaisuus, jota käytettäessä järjestelmän mitään osaa ei tarvitse pitää kädessä

Ajamiseen liittyvät tiedot: Ajoneuvoon liittyviä näkökohtia koskevat tiedot, jotka ovat pakollisia tai jotka liittyvät turvallisuuteen taikka tie- ja liikenneympäristöön sekä kuljettajalle tarjottaviin infrastruktuuripalveluihin

Huom. Tieto annetaan esimerkiksi näytöllä tai äänimerkkinä.

Esimerkkejä: Renkaita ja jarruja koskevat muuttujat, etäisyys muihin ajoneuvoihin, reitinohjaus, ruuhkia koskevat tiedot, varoitus liukkaasta tienpinnasta, nopeusrajoitukset, paikoitustiedot

Esimerkkejä tiedoista, jotka eivät liity ajamiseen, ovat uutiset, viihde ja mainonta.

Ajoneuvoon asennettavat tieto- ja viestintäjärjestelmät; Ajoneuvon sisäiset tieto- ja viestintäjärjestelmät: Tarjoavat kuljettajalle tietoa tai viestintäkanavan, joka ei liity ajamiseen (esimerkiksi uutiset, musiikki) tai joka liittyy ajamiseen muttei ole olennainen kuljettajan välittömien, juuri kyseisellä hetkellä ratkaisevien toimenpiteiden kannalta (esimerkiksi liikennettä koskevat viestit, navigointikartta, reitinohjaus)

Asentaminen: Järjestelmien ja niiden osien asentaminen ajoneuvoon, ohjelmiston lataaminen mukaan luettuna

Huom. Täysin esiasennetut järjestelmät eivät edellytä näitä toimenpiteitä.

Huolto: Toimenpiteet, joilla parannetaan tai ylläpidetään tuotteen toimintakykyä

Huom. Pölyjen pyyhkimistä pinnalta ja pinnan puhdistamista ei lasketa ”huoltotoimenpiteeksi” (toisin kuin joidenkin muiden ajoneuvon sisäisten varusteiden kohdalla).

Esimerkkejä: Järjestelmien osien (esimerkiksi akkujen, lisenssien tai ohjelmistojen) vaihtaminen, säännöllinen puhdistaminen ja tarkistaminen sekä kalibrointitoimet

Toimintahäiriö: Odotetusta toimintatavasta poikkeaminen käytettäessä järjestelmää valmistajan tarkoittamalla tavalla

Esimerkki: Ulkoisen signaalin puuttuminen tai anturien kalibrointitietojen puuttuminen, mikä heikentää reitinohjausjärjestelmän tarkkuutta

Käsittely: Ajoneuvon hallinta pitkittäis- ja sivuttaissuunnassa suhteessa liikenneympäristöön

Liikuteltavat laitteet: Laitteet, joita ei ole asennettu kiinteästi paikoilleen ja jotka kulkevat ihmisten mukana heidän matkustaessaan

Esimerkkejä: Matkapuhelimet, kämmentietokoneet (PDA)

Myyntipiste: Paikka, jossa potentiaalinen ostaja saa yhteyden järjestelmiä myyvään henkilöön tai tahoon

Esimerkkejä: Autokauppias (kun kyse on ajoneuvojen alkuperäisten laitevalmistajien laitteista); liike (kun kyse on jälkiasenteisista varusteista), Internet-sivusto, puhelinpalvelulinja tai puhelinmyyntipiste.

Ensisijainen ajonhallintalaite: Laite, joka on välttämätön ajoneuvon ajamiseksi

Ensisijainen ajotehtävä: Toimenpiteet, jotka kuljettajan on tehtävä ajon aikana navigoidessaan ja ajoneuvoa käsitellessään, mukaan luettuna ohjaaminen, jarruttaminen ja kiihdyttäminen

Prioriteetti: Kahden tai useamman yksikön välinen suhteellinen painoarvo, joka ratkaisee niiden ajallisen järjestyksen tai korostumisen (ISO/TS 16951, 2004)

Tuotetiedot: Kaikki kuljettajan saatavilla olevat, järjestelmää koskevat tiedot

Esimerkkejä: Järjestelmää koskevat ohjeet, tekniset eritelmät, myynninedistämismateriaali ja pakkaus

Tuotteesta vastaava taho: Kaikki valmistusprosessiin osallistuvat tahot, kaikki maahantuojat, toimittajat tai henkilöt, joiden nimi, tavaramerkki tai muu ominainen piirre on tuotteessa

Huom. Nämä tahot tai henkilöt jakavat keskenään vastuun.

Kohtuullisesti katsottuna ennakoitavissa oleva väärinkäyttö: Muissa kuin valmistajan tarkoittamissa olosuhteissa tai muihin kuin valmistajan tarkoittamiin tarkoituksiin tapahtuva tuotteen, prosessin tai palvelun käyttö, jota voi tapahtua ja jota aiheutuu tuotteeseen, prosessiin tai palveluun liittyvästä syystä tavalliseen inhimilliseen käytökseen yhdistettynä tai sen vuoksi.

Vuorovaikutus, vuorovaikutustapahtumien sarja: Peräkkäisten syötteiden/tuotosten sarja, jota kutsutaan myös vuoropuheluksi

Esimerkki: Uuden kohteen tai puhelinnumeron syöttäminen

Kiinteästi asennettu: Jonka nopeus ajoneuvossa olevaan tukipintaan verrattuna on nolla

Tila: Käytettävissä olevat ja/tai aktiiviset järjestelmän toimintatilat

EsimerkkI: ”Käsittely käynnissä”

Tuki tarkoittaa sitä, että järjestelmä tehostaa kuljettajan suorittamaa toimenpidettä.

Järjestelmää koskevat ohjeet: Järjestelmää koskevat tiedot, joiden tarkoituksena on perehdyttää kuljettaja järjestelmään ja auttaa käyttämään sitä tiettyihin tarkoituksiin

Huom. Ohjeet voivat olla painetussa muodossa, jolloin ne sisältävät tietoa tekstin ja kuvien muodossa, tai ne voivat olla osa järjestelmää ”aputoimintojen” tai opasohjelman muodossa.

Järjestelmävirhe: Tila, jossa järjestelmä ei toimi tai toimii huonosti

Huom. 1: Osittainen virhe tarkoittaa sitä, että järjestelmän jokin komponentti, osatoiminto tai toimintatila ei toimi tai että se toimii muulla kuin valmistajan tarkoittamalla ja määrittelemällä tavalla.

Huom. 2: Kokonaisvaltainen järjestelmävirhe tarkoittaa sitä, että järjestelmän mikään osa ei toimi.

Visuaaliset tiedot: Kuljettajalle visuaalisesti esitetyt graafiset tiedot, kuvat, tekstit tai muut viestit

Liikkuva ajoneuvo: Ajoneuvo, jonka nopeus on yli noin 5 km/h (11).

Autovuokraamo: Henkilö tai taho, joka tarjoutuu antamaan sopimuksesta vuokralle ajoneuvon, jossa on ajoneuvon sisäinen tieto- tai viestintäjärjestelmä.

---

(1)  Moottoriajoneuvojen ja perävaunujen luokittelu ja määrittely: neuvoston direktiivi 70/156/ETY (sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 92/53/ETY), liite 2.

(2)  EYVL L 341, 6.12.1990, s. 20.

(3)  EYVL L 38, 11.2.1974, s. 2.

(4)  EYVL L 81, 28.3.1978, s. 3.

(5)  EYVL C 411, 31.12.1998, s. 24.

(6)  EYVL L 228, 11.8.1992, s. 24.

(7)  Japan Automobile Manufacturers Association (Japanin autovalmistajien liitto).

(8)  Alliance of Automobile Manufacturers (Autovalmistajien liitto).

(9)  International Harmonized Research Activities — Intelligent Transport Systems (Kansainväliset yhdenmukaistetut tutkimustoimet — älykkäät liikennejärjestelmät).

(10)  YK:n Euroopan talouskomissio.

(11)  Arvo 5 km/h valittiin teknisistä syistä, koska on vaikea määrittää, onko ajoneuvon nopeus nolla.

---