# Euroopa Liidu L 100/2007

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 100 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 50. köide17. aprill 2007 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 100

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

50. köide17. aprill 2007

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 407/2007, 16. aprill 2007, millega kehtestatakse lõplikud dumpinguvastased meetmed ning vabastatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit külmutatud maasikate impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 408/2007, 16. aprill 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 14 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 409/2007, 16. aprill 2007, millega asendatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 673/2005 (millega kehtestatakse täiendavad tollimaksud teatavatele Ameerika Ühendriikidest pärinevatele toodetele) I ja II lisa | 16 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 407/2007, 16. aprill 2007, millega kehtestatakse lõplikud dumpinguvastased meetmed ning vabastatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit külmutatud maasikate impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 408/2007, 16. aprill 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

14

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 409/2007, 16. aprill 2007, millega asendatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 673/2005 (millega kehtestatakse täiendavad tollimaksud teatavatele Ameerika Ühendriikidest pärinevatele toodetele) I ja II lisa

16

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2007/232/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 26. märts 2007, mis käsitleb herbitsiid glufosinaatammooniumi taluvuse parandamiseks geneetiliselt muundatud rapsitoodete (Brassica napus L., Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3 liinid) turuleviimist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/18/EÜ
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 1234 all) | 20 |
| | | 2007/233/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 12. aprill 2007, ühises siirdehindade foorumis siirdehindade eksperdirühma kujul erasektorit esindavate liikmete määramise kohta | 25 |
| | | 2007/234/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 16. aprill 2007, milles käsitletakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 alusel Rumeenia esitatud ülevaadet veinisektori tootmisvõimsuse kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 1587 all) | 27 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2007/232/EÜ

*

Komisjoni otsus, 26. märts 2007, mis käsitleb herbitsiid glufosinaatammooniumi taluvuse parandamiseks geneetiliselt muundatud rapsitoodete (Brassica napus L., Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3 liinid) turuleviimist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/18/EÜ
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 1234 all)

Brassica napus

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 1234 all)

20

2007/233/EÜ

*

Komisjoni otsus, 12. aprill 2007, ühises siirdehindade foorumis siirdehindade eksperdirühma kujul erasektorit esindavate liikmete määramise kohta

25

2007/234/EÜ

*

Komisjoni otsus, 16. aprill 2007, milles käsitletakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 alusel Rumeenia esitatud ülevaadet veinisektori tootmisvõimsuse kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 1587 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 1587 all)

27

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 17.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 100/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 100/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 407/2007,

16. aprill 2007,

millega kehtestatakse lõplikud dumpinguvastased meetmed ning vabastatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit külmutatud maasikate impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed; (1) edaspidi “algmäärus”), eriti selle artiklit 9 ja artikli 10 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Ajutised meetmed

| (1) | 18. oktoobril 2006. aastal kehtestas komisjon määrusega (EÜ) nr 1551/2006 (2) (“ajutine määrus”) ajutise dumpinguvastase tollimaksu teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit külmutatud maasikate impordi suhtes. |
| --- | --- |

(1)

18. oktoobril 2006. aastal kehtestas komisjon määrusega (EÜ) nr 1551/2006 (2) (“ajutine määrus”) ajutise dumpinguvastase tollimaksu teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit külmutatud maasikate impordi suhtes.

2.   Järgnev menetlus

| (2) | Teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit külmutatud maasikate impordi suhtes ajutise dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise järel teavitati kõiki osalisi asjaoludest ja kaalutlustest, millele ajutine määrus tugines. Kõigile osalistele anti aega avaldatud teabe kohta märkuste esitamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit külmutatud maasikate impordi suhtes ajutise dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise järel teavitati kõiki osalisi asjaoludest ja kaalutlustest, millele ajutine määrus tugines. Kõigile osalistele anti aega avaldatud teabe kohta märkuste esitamiseks.

| (3) | Mõned huvitatud isikud esitasid märkused kirjalikult. Isikutele, kes soovisid oma arvamust avaldada suuliselt, anti selleks võimalus. Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta vajalikuks pidas. Huvitatud isikute suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ning vajaduse korral tehti esialgsetes järeldustes vastavad muudatused. |
| --- | --- |

(3)

Mõned huvitatud isikud esitasid märkused kirjalikult. Isikutele, kes soovisid oma arvamust avaldada suuliselt, anti selleks võimalus. Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta vajalikuks pidas. Huvitatud isikute suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ning vajaduse korral tehti esialgsetes järeldustes vastavad muudatused.

| (4) | Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti kehtestada lõplikud meetmed ning tagastada määrusega (EÜ) nr 1551/2006 kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad (“lõplik teavitamine”). Lisaks sellele anti huvitatud isikutele pärast kõnealust teavitamist aega oma märkuste esitamiseks. Huvitatud isikute esitatud suulisi ja kirjalikke märkusi võeti arvesse ja vajaduse korral tehti esialgsetes järeldustes vastavad muudatused. |
| --- | --- |

(4)

Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti kehtestada lõplikud meetmed ning tagastada määrusega (EÜ) nr 1551/2006 kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad (“lõplik teavitamine”). Lisaks sellele anti huvitatud isikutele pärast kõnealust teavitamist aega oma märkuste esitamiseks. Huvitatud isikute esitatud suulisi ja kirjalikke märkusi võeti arvesse ja vajaduse korral tehti esialgsetes järeldustes vastavad muudatused.

3.   Menetlusega seotud isikud

| (5) | Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajalike andmete kogumist. Lisaks kontrollkäikudele ajutise määruse põhjenduses 8 nimetatud äriühingute valdustesse tehti pärast ajutiste meetmete rakendamist täiendavaid kohapealseid kontrollkäike veel järgmiste ühenduses asuvate kasutajate ja importijate valdustesse: | Importijad/ettevõtjad






  — | BS Foods BV, Gennep, Madalmaad |
| --- | --- | --- | --- |

(5)

Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajalike andmete kogumist. Lisaks kontrollkäikudele ajutise määruse põhjenduses 8 nimetatud äriühingute valdustesse tehti pärast ajutiste meetmete rakendamist täiendavaid kohapealseid kontrollkäike veel järgmiste ühenduses asuvate kasutajate ja importijate valdustesse:

Importijad/ettevõtjad

—

BS Foods BV, Gennep, Madalmaad

| — | Skogsmat AB, Karlstad, Rootsi |
| --- | --- |

—

Skogsmat AB, Karlstad, Rootsi

| | Kasutajad/töötlejad






  — | Agrana Frucht GmbH & Co KG, Gleisdorf, Austria |
| --- | --- | --- |

Kasutajad/töötlejad

—

Agrana Frucht GmbH & Co KG, Gleisdorf, Austria

| — | Agrana, S.A. Neuilly sur Seine, Prantsusmaa |
| --- | --- |

—

Agrana, S.A. Neuilly sur Seine, Prantsusmaa

| — | Dairy Fruits A/S, Odense, Taani |
| --- | --- |

—

Dairy Fruits A/S, Odense, Taani

| — | Groupe Danone, Paris, Prantsusmaa |
| --- | --- |

—

Groupe Danone, Paris, Prantsusmaa

| — | Materne S.A.S., Limonest, Prantsusmaa |
| --- | --- |

—

Materne S.A.S., Limonest, Prantsusmaa

| — | Rudolf Wild GmbH & Co. KG, Eppelheim, Saksamaa |
| --- | --- |

—

Rudolf Wild GmbH & Co. KG, Eppelheim, Saksamaa

| — | Schwartauer Werke GmbH & Co KGaA, Bad Schwartau, Saksamaa |
| --- | --- |

—

Schwartauer Werke GmbH & Co KGaA, Bad Schwartau, Saksamaa

| — | Yoplait France S.A.S., Boulogne, Prantsusmaa |
| --- | --- |

—

Yoplait France S.A.S., Boulogne, Prantsusmaa

4.   Uurimisperiood

| (6) | Tuleb meenutada, et dumpingut ja kahju käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju hindamise jaoks oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2002 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(6)

Tuleb meenutada, et dumpingut ja kahju käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju hindamise jaoks oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2002 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune periood”).

| (7) | Üks huvitatud isik kahtles valitud uurimisperioodi asjakohasuses, väites, et 2005. aasta ei olnud tüüpiline, kuna impordihinnad olid kõnealusel aastal ebatavaliselt madalad. Uurimisperiood valiti aga vastavalt algmääruse artikli 6 lõikele 1, mille kohaselt valitakse uurimisperioodiks tavaliselt vähemalt kuue kuu pikkune menetluse algatamisele vahetult eelnev ajavahemik. Seetõttu ei kajastu ükski 2005. aasta väidetavatest eripäradest uurimisperioodi valikus, vaid neid uuritakse põhjusliku seose analüüsis. |
| --- | --- |

(7)

Üks huvitatud isik kahtles valitud uurimisperioodi asjakohasuses, väites, et 2005. aasta ei olnud tüüpiline, kuna impordihinnad olid kõnealusel aastal ebatavaliselt madalad. Uurimisperiood valiti aga vastavalt algmääruse artikli 6 lõikele 1, mille kohaselt valitakse uurimisperioodiks tavaliselt vähemalt kuue kuu pikkune menetluse algatamisele vahetult eelnev ajavahemik. Seetõttu ei kajastu ükski 2005. aasta väidetavatest eripäradest uurimisperioodi valikus, vaid neid uuritakse põhjusliku seose analüüsis.

| (8) | Tuginedes eespool nimetatule, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 11 nimetatud uurimisperiood. |
| --- | --- |

(8)

Tuginedes eespool nimetatule, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 11 nimetatud uurimisperiood.

5.   Vaatlusalune toode ja samasugune toode

| (9) | Tuleb meenutada, et ajutise määruse 13. põhjenduses määratleti vaatlusaluse tootena Hiina Rahvavabariigist pärit maasikad, mis on kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, külmutatud ning sisaldavad või ei sisalda suhkrut või muud magusainelisandit, praegu liigitatavad CN-koodide 0811 10 11, 0811 10 19 ja 0811 10 90 alla. |
| --- | --- |

(9)

Tuleb meenutada, et ajutise määruse 13. põhjenduses määratleti vaatlusaluse tootena Hiina Rahvavabariigist pärit maasikad, mis on kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, külmutatud ning sisaldavad või ei sisalda suhkrut või muud magusainelisandit, praegu liigitatavad CN-koodide 0811 10 11, 0811 10 19 ja 0811 10 90 alla.

| (10) | Mõned huvitatud isikud on seisukohal, et erinevused eri liiki külmutatud maasikate kasutusotstarbes ja kvaliteedis on märkimisväärsed. Samal põhjusel väideti, et Hiinast pärit külmutatud maasikad ei ole võrreldavad ühenduses toodetud külmutatud maasikatega. |
| --- | --- |

(10)

Mõned huvitatud isikud on seisukohal, et erinevused eri liiki külmutatud maasikate kasutusotstarbes ja kvaliteedis on märkimisväärsed. Samal põhjusel väideti, et Hiinast pärit külmutatud maasikad ei ole võrreldavad ühenduses toodetud külmutatud maasikatega.

| (11) | Ajutise määruse 15. põhjenduse kohaselt on uurimine näidanud, et hoolimata sortide, kvaliteedi, suuruse ja järeltöötlemise erinevustest on vaatlusaluse toote eri liikidel ning ühenduse tootjate poolt toodetavatel ja ühenduse turul müüdavatel külmutatud maasikatel ühesugused füüsikalised ja bioloogilised põhiomadused ning neid kasutatakse sisuliselt samal otstarbel. Seega leiti, et neid võib käsitada ühe ja sama tootena. Kuna kõnealused huvitatud isikud ei esitanud oma väite kinnitamiseks ühtki täiendavat tõendit ning ühtki uut asjaolu ei ilmnenud, lükatakse kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(11)

Ajutise määruse 15. põhjenduse kohaselt on uurimine näidanud, et hoolimata sortide, kvaliteedi, suuruse ja järeltöötlemise erinevustest on vaatlusaluse toote eri liikidel ning ühenduse tootjate poolt toodetavatel ja ühenduse turul müüdavatel külmutatud maasikatel ühesugused füüsikalised ja bioloogilised põhiomadused ning neid kasutatakse sisuliselt samal otstarbel. Seega leiti, et neid võib käsitada ühe ja sama tootena. Kuna kõnealused huvitatud isikud ei esitanud oma väite kinnitamiseks ühtki täiendavat tõendit ning ühtki uut asjaolu ei ilmnenud, lükatakse kõnealune väide tagasi.

| (12) | Kuna puuduvad toote ja samasuguse toote määratlust käsitlevad muud märkused, kinnitatakse ajutise määruse 12.–16. põhjenduse sisu ja neis tehtud esialgsed järeldused. |
| --- | --- |

(12)

Kuna puuduvad toote ja samasuguse toote määratlust käsitlevad muud märkused, kinnitatakse ajutise määruse 12.–16. põhjenduse sisu ja neis tehtud esialgsed järeldused.

B.   DUMPING

1.   Turumajanduslik kohtlemine

| (13) | Märkusi, mis muudaksid turumajandusliku kohtlemise kohta tehtud järeldusi, ei saadud. Seega kinnitatakse ajutise määruse 17.–26. põhjenduses esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(13)

Märkusi, mis muudaksid turumajandusliku kohtlemise kohta tehtud järeldusi, ei saadud. Seega kinnitatakse ajutise määruse 17.–26. põhjenduses esitatud järeldused.

2.   Individuaalne kohtlemine

| (14) | Kolm eksportivat tootjat, kellele individuaalset kohtlemist ei võimaldatud, väitsid, et kõnealune otsus tuleks läbi vaadata. Tuleb meenutada, et kolm kõnealust äriühingut ei vastanud algmääruse artikli 9 lõike 5 kriteeriumidele b ja e. Kriteerium b näeb ette, et ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt määratud. Kriteerium e näeb ette, et riik ei tohiks sekkuda sellisel määral, mis võimaldaks meetmetest kõrvalehoidmist, kui üksikeksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad. |
| --- | --- |

(14)

Kolm eksportivat tootjat, kellele individuaalset kohtlemist ei võimaldatud, väitsid, et kõnealune otsus tuleks läbi vaadata. Tuleb meenutada, et kolm kõnealust äriühingut ei vastanud algmääruse artikli 9 lõike 5 kriteeriumidele b ja e. Kriteerium b näeb ette, et ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt määratud. Kriteerium e näeb ette, et riik ei tohiks sekkuda sellisel määral, mis võimaldaks meetmetest kõrvalehoidmist, kui üksikeksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad.

| (15) | Ükski kolme kõnealuse äriühingu esitatud argument ei andnud põhjust muuta esialgses etapis tehtud otsust. Eelkõige tuvastati asjaomaste äriühingute puhul riigi sekkumine, mis piiras nende ekspordikoguste vaba kujunemist (kriteerium b). |
| --- | --- |

(15)

Ükski kolme kõnealuse äriühingu esitatud argument ei andnud põhjust muuta esialgses etapis tehtud otsust. Eelkõige tuvastati asjaomaste äriühingute puhul riigi sekkumine, mis piiras nende ekspordikoguste vaba kujunemist (kriteerium b).

| (16) | Lisaks sekkus riik sellisel määral, et üksikeksportijatele erinevate tollimaksumäärade määramisel oleks meetmetest kõrvale hoidumine olnud tõenäoline (kriteerium e). |
| --- | --- |

(16)

Lisaks sekkus riik sellisel määral, et üksikeksportijatele erinevate tollimaksumäärade määramisel oleks meetmetest kõrvale hoidumine olnud tõenäoline (kriteerium e).

| (17) | Kuna individuaalset kohtlemist käsitlevate järelduste kohta rohkem märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse 27. ja 28. põhjenduses esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(17)

Kuna individuaalset kohtlemist käsitlevate järelduste kohta rohkem märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse 27. ja 28. põhjenduses esitatud järeldused.

3.   Normaalväärtus

| (18) | Pärast ajutiste meetmete avaldamist ei saadud ühtki märkust, mis oleks muutnud otsust kasutada võrdlusriigina Türgit. Seega otsus kinnitatakse. Tuleb meenutada, et normaalväärtuse kehtestamiseks kohandati Türgi maasikate omamaiseid hindu, et võtta arvesse nende paremat kvaliteeti võrreldes Hiina maasikatega (vaata ajutise määruse põhjendusi 39–44). |
| --- | --- |

(18)

Pärast ajutiste meetmete avaldamist ei saadud ühtki märkust, mis oleks muutnud otsust kasutada võrdlusriigina Türgit. Seega otsus kinnitatakse. Tuleb meenutada, et normaalväärtuse kehtestamiseks kohandati Türgi maasikate omamaiseid hindu, et võtta arvesse nende paremat kvaliteeti võrreldes Hiina maasikatega (vaata ajutise määruse põhjendusi 39–44).

| (19) | Kuna normaalväärtust käsitlevate järelduste kohta rohkem märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse 29.–42. põhjenduses esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(19)

Kuna normaalväärtust käsitlevate järelduste kohta rohkem märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse 29.–42. põhjenduses esitatud järeldused.

4.   Ekspordihind

| (20) | Kuna ekspordihinda käsitlevate järelduste kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse 43. põhjenduses esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(20)

Kuna ekspordihinda käsitlevate järelduste kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse 43. põhjenduses esitatud järeldused.

5.   Võrdlus

| (21) | Käesolevaga viidatakse ajutise määruse 44. põhjendusele. Kuna ei esitatud ühtegi märkust, mis kõnealuses põhjenduses esitatud järeldusi muutnud oleksid, kinnitatakse esialgsed järeldused. |
| --- | --- |

(21)

Käesolevaga viidatakse ajutise määruse 44. põhjendusele. Kuna ei esitatud ühtegi märkust, mis kõnealuses põhjenduses esitatud järeldusi muutnud oleksid, kinnitatakse esialgsed järeldused.

6.   Dumpingumarginaal

| (22) | Tuginedes eelnevale, on lõplikult kindlaks määratud dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata, järgmised: | Yantai Yongchang Foodstuff 0 % |
| --- | --- | --- |

(22)

Tuginedes eelnevale, on lõplikult kindlaks määratud dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata, järgmised:

Yantai Yongchang Foodstuff 0 %

| | Dandong Junao Foodstuff 31,1 % |
| --- | --- |

Dandong Junao Foodstuff 31,1 %

| | Kõik muud äriühingud 66,9 % |
| --- | --- |

Kõik muud äriühingud 66,9 %

C.   KAHJU

1.   Ühenduse toodang

| (23) | Kuna märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse 51. põhjenduses esitatud esialgsed järeldused ühenduse kogutoodangu kohta. |
| --- | --- |

(23)

Kuna märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse 51. põhjenduses esitatud esialgsed järeldused ühenduse kogutoodangu kohta.

2.   Ühenduse tootmisharu määratlus

| (24) | Kuna märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse 52. ja 53. põhjenduses esitatud ühenduse tootmisharu määratlus. |
| --- | --- |

(24)

Kuna märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse 52. ja 53. põhjenduses esitatud ühenduse tootmisharu määratlus.

3.   Kahju hindamiseks läbi viidud väljavõtteline uurimine

| (25) | Tuleb meenutada, et ühenduses külmutatud maasikate tootjate suurt arvu silmas pidades moodustati kahju hindamiseks kaheksast tootjast koosnev valim. Üks huvitatud isik väitis, et ühenduse tootjatest moodustatud valim ei olnud esinduslik, kuna kõik valitud ühenduse tootjad asusid Poolas. Selleks et suurimal tootmismahul põhinev valim oleks esinduslik, oleks tulnud arvesse võtta ka tootjate geograafilist asukohta. |
| --- | --- |

(25)

Tuleb meenutada, et ühenduses külmutatud maasikate tootjate suurt arvu silmas pidades moodustati kahju hindamiseks kaheksast tootjast koosnev valim. Üks huvitatud isik väitis, et ühenduse tootjatest moodustatud valim ei olnud esinduslik, kuna kõik valitud ühenduse tootjad asusid Poolas. Selleks et suurimal tootmismahul põhinev valim oleks esinduslik, oleks tulnud arvesse võtta ka tootjate geograafilist asukohta.

| (26) | Tuleb meenutada, et ajutise määruse 54. põhjenduse kohaselt moodustati valim vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 1, milles on ette nähtud, et valimi võib moodustada suurima tüüpilise tootmismahu põhjal, mida on võimalik olemasoleva aja jooksul mõistlikult uurida. |
| --- | --- |

(26)

Tuleb meenutada, et ajutise määruse 54. põhjenduse kohaselt moodustati valim vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 1, milles on ette nähtud, et valimi võib moodustada suurima tüüpilise tootmismahu põhjal, mida on võimalik olemasoleva aja jooksul mõistlikult uurida.

| (27) | Seega peab kõnealuse meetodi alusel valimit koostades esmalt arvesse võtma valimi esinduslikkust tootmismahu seisukohalt. Seda, et valim oleks ka geograafiliselt esinduslik, ei ole nõutud; seda võib, kuid ei pea täiendavalt arvesse võtma. |
| --- | --- |

(27)

Seega peab kõnealuse meetodi alusel valimit koostades esmalt arvesse võtma valimi esinduslikkust tootmismahu seisukohalt. Seda, et valim oleks ka geograafiliselt esinduslik, ei ole nõutud; seda võib, kuid ei pea täiendavalt arvesse võtma.

| (28) | Kuna külmutatud maasikate tootmine on lisaks sellele nii mahu kui ka tootjate arvu poolest koondunud suures osas Poolasse, ei saa geograafilise asukoha arvessevõtmisel vältida seda, et valim koosneb ainult Poola tootjatest. Seetõttu lükatakse kõnealune argument tagasi. |
| --- | --- |

(28)

Kuna külmutatud maasikate tootmine on lisaks sellele nii mahu kui ka tootjate arvu poolest koondunud suures osas Poolasse, ei saa geograafilise asukoha arvessevõtmisel vältida seda, et valim koosneb ainult Poola tootjatest. Seetõttu lükatakse kõnealune argument tagasi.

| (29) | Kuna muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse 54. ja 55. põhjenduses kahju hindamiseks sätestatud valim. |
| --- | --- |

(29)

Kuna muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse 54. ja 55. põhjenduses kahju hindamiseks sätestatud valim.

4.   Ühenduse tarbimine

| (30) | Kuna märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse 56.–59. põhjenduses esitatud ühenduse tarbimise arvutused. |
| --- | --- |

(30)

Kuna märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse 56.–59. põhjenduses esitatud ühenduse tarbimise arvutused.

5.   Asjaomastest riikidest pärit import ühendusse

5.1.   Asjaomase impordi maht ja turuosa

| (31) | Kuna märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse 60. ja 61. põhjenduses esitatud asjaomase impordi mahu ja turuosa arvutused. |
| --- | --- |

(31)

Kuna märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse 60. ja 61. põhjenduses esitatud asjaomase impordi mahu ja turuosa arvutused.

5.2.   Impordihinnad ja hindade allalöömine

| (32) | Ühe huvitatud isiku sõnul tuleks hindade allalöömise analüüsimisel teha kohandusi, võttes arvesse kvalitatiivseid erinevusi ühenduses toodetud ning eksportivate tootjate külmutatud maasikate vahel. Siiski märgiti, et esialgses etapis võeti hindade allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müümise kalkuleerimisel arvesse vaid teatavaid eksportivate tootjate müügitehinguid. Arvesse ei võetud madala kvaliteediga eksporti, kuna ühenduse tootmisharu kõnealuseid madala kvaliteediga tooteid ei tootnud ega müünud. Nendel asjaoludel nõutud kohandusi ei lubatud. Kuna rohkem märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse 62.–64. põhjenduses esitatud järeldused asjaomase impordi hindade ja hinna allalöömise kohta. |
| --- | --- |

(32)

Ühe huvitatud isiku sõnul tuleks hindade allalöömise analüüsimisel teha kohandusi, võttes arvesse kvalitatiivseid erinevusi ühenduses toodetud ning eksportivate tootjate külmutatud maasikate vahel. Siiski märgiti, et esialgses etapis võeti hindade allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müümise kalkuleerimisel arvesse vaid teatavaid eksportivate tootjate müügitehinguid. Arvesse ei võetud madala kvaliteediga eksporti, kuna ühenduse tootmisharu kõnealuseid madala kvaliteediga tooteid ei tootnud ega müünud. Nendel asjaoludel nõutud kohandusi ei lubatud. Kuna rohkem märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse 62.–64. põhjenduses esitatud järeldused asjaomase impordi hindade ja hinna allalöömise kohta.

6.   Ühenduse tootmisharu olukord

| (33) | Mõned huvitatud isikud väitsid, et ühenduse tootmisharu hinnad tõusid 2006. aastal umbes 1 000 eurot tonni kohta ning seda tuleks tekitatud kahju analüüsimisel kajastada. Tuleb siiski meenutada, et uurimisperiood hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2005 kuni 31. detsembrini 2005 ja et kahju hindamiseks vajalike suundumuste uurimiseks ette nähtud ajavahemik kestis 1. jaanuarist 2002 kuni uurimisperioodi lõpuni. Nendel asjaoludel ei ole algmääruse artikli 6 lõike 1 viimase lause kohaselt võetud kahju analüüsimisel arvesse pärast uurimisperioodi lõppu toimunud hinnamuutusi. 2006. aasta hinnatõusu tähtsust on aga arvestatud D-jaotises “Põhjuslik seos” (51.–54. põhjendus). |
| --- | --- |

(33)

Mõned huvitatud isikud väitsid, et ühenduse tootmisharu hinnad tõusid 2006. aastal umbes 1 000 eurot tonni kohta ning seda tuleks tekitatud kahju analüüsimisel kajastada. Tuleb siiski meenutada, et uurimisperiood hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2005 kuni 31. detsembrini 2005 ja et kahju hindamiseks vajalike suundumuste uurimiseks ette nähtud ajavahemik kestis 1. jaanuarist 2002 kuni uurimisperioodi lõpuni. Nendel asjaoludel ei ole algmääruse artikli 6 lõike 1 viimase lause kohaselt võetud kahju analüüsimisel arvesse pärast uurimisperioodi lõppu toimunud hinnamuutusi. 2006. aasta hinnatõusu tähtsust on aga arvestatud D-jaotises “Põhjuslik seos” (51.–54. põhjendus).

| (34) | Ükski huvitatud isik ei kahelnud ajutise määruse 66.–85. põhjenduses esitatud ühenduse tootmisharu olukorda käsitlevates andmetes ja nende tõlgendamises. Seega kinnitatakse ajutise määruse kõnealustes põhjendustes esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(34)

Ükski huvitatud isik ei kahelnud ajutise määruse 66.–85. põhjenduses esitatud ühenduse tootmisharu olukorda käsitlevates andmetes ja nende tõlgendamises. Seega kinnitatakse ajutise määruse kõnealustes põhjendustes esitatud järeldused.

6.1.   Andmed ühenduse kogutoodangu kohta

| (35) | Ükski huvitatud isik ei kahelnud ajutise määruse 86.–88. põhjenduses esitatud ühenduse kogutoodangu makroökonoomilistes andmetes ja nende tõlgendamises. Seega kinnitatakse ajutise määruse kõnealustes põhjendustes esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(35)

Ükski huvitatud isik ei kahelnud ajutise määruse 86.–88. põhjenduses esitatud ühenduse kogutoodangu makroökonoomilistes andmetes ja nende tõlgendamises. Seega kinnitatakse ajutise määruse kõnealustes põhjendustes esitatud järeldused.

7.   Järeldus kahju kohta

| (36) | Eelnevale tuginedes kinnitatakse, et ühenduse tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 tähenduses. |
| --- | --- |

(36)

Eelnevale tuginedes kinnitatakse, et ühenduse tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 tähenduses.

D.   PÕHJUSLIK SEOS

1.   Huvitatud isikute märkused

| (37) | Pärast ajutiste meetmete kehtestamist väitsid mitmed huvitatud isikud, et oluline kahju, mida ühenduse tootmisharu kandis, on põhjustatud muudest teguritest. Mitut märkust on juba ajutises määruses nõuetekohaselt käsitletud. Uusi argumente käsitletakse vajaduse korral allpool. |
| --- | --- |

(37)

Pärast ajutiste meetmete kehtestamist väitsid mitmed huvitatud isikud, et oluline kahju, mida ühenduse tootmisharu kandis, on põhjustatud muudest teguritest. Mitut märkust on juba ajutises määruses nõuetekohaselt käsitletud. Uusi argumente käsitletakse vajaduse korral allpool.

2.   Kolmandatest riikidest pärit impordi mõju

| (38) | Ühe väite kohaselt ei kaalutud kahju põhjustajana piisavalt Marokost pärit importi. Üks huvitatud isik kahtles ajutise määruse põhjenduses 99 esitatud andmete tõlgendamises, viidates sellele, et Maroko impordi hind oli uurimisperioodi jooksul madalam kui ühenduse tootmisharu tasuvuspunkt. See olevat kahju tekkimisele kaasa aidanud. |
| --- | --- |

(38)

Ühe väite kohaselt ei kaalutud kahju põhjustajana piisavalt Marokost pärit importi. Üks huvitatud isik kahtles ajutise määruse põhjenduses 99 esitatud andmete tõlgendamises, viidates sellele, et Maroko impordi hind oli uurimisperioodi jooksul madalam kui ühenduse tootmisharu tasuvuspunkt. See olevat kahju tekkimisele kaasa aidanud.

| (39) | Tuleb meenutada, et ajutise määruse 99. põhjenduses esitatud tabeli kohaselt oli Maroko hind ühenduse tootmisharu hinnast oluliselt kõrgem. Hiinast pärit madala hinnaga eksport mõjutas ka Maroko eksportijaid ning nad pidid sellele reageerima ühenduselt küsitava hinna alandamisega. Seda kinnitab Marokost pärit külmutatud maasikate impordi mahu vähenemine. Seetõttu tuli kõnealune argument tagasi lükata. |
| --- | --- |

(39)

Tuleb meenutada, et ajutise määruse 99. põhjenduses esitatud tabeli kohaselt oli Maroko hind ühenduse tootmisharu hinnast oluliselt kõrgem. Hiinast pärit madala hinnaga eksport mõjutas ka Maroko eksportijaid ning nad pidid sellele reageerima ühenduselt küsitava hinna alandamisega. Seda kinnitab Marokost pärit külmutatud maasikate impordi mahu vähenemine. Seetõttu tuli kõnealune argument tagasi lükata.

3.   Vahetuskursi muutuste mõju

| (40) | Uurimisperioodi jooksul odavnes Poola zlott euro suhtes. Mõned huvitatud isikud väitsid, et ühenduse tootmisharu mõjutanud hinna alanemine oleks tundunud palju väiksem, kui arvutusi oleks eurode asemel analüüsitud Poola zlottides. 2004. ja 2005. aasta jooksul kõikus zloti kurss tõepoolest umbes 10 %. Hinnates aga ühenduse hindade suundumusi nende kahe aasta jooksul, oli hinna alanemine eurodes 35 %. |
| --- | --- |

(40)

Uurimisperioodi jooksul odavnes Poola zlott euro suhtes. Mõned huvitatud isikud väitsid, et ühenduse tootmisharu mõjutanud hinna alanemine oleks tundunud palju väiksem, kui arvutusi oleks eurode asemel analüüsitud Poola zlottides. 2004. ja 2005. aasta jooksul kõikus zloti kurss tõepoolest umbes 10 %. Hinnates aga ühenduse hindade suundumusi nende kahe aasta jooksul, oli hinna alanemine eurodes 35 %.

| (41) | Umbes 10 % suuruse vahetuskursi muutuse ja 35 % suuruse hinnalanguse vahelist erinevust arvesse võttes ei saa zloti odavnemist euro suhtes pidada ühenduse tootmisharu hindade alanemise peamiseks põhjuseks. Seetõttu tuli kõnealune argument tagasi lükata. |
| --- | --- |

(41)

Umbes 10 % suuruse vahetuskursi muutuse ja 35 % suuruse hinnalanguse vahelist erinevust arvesse võttes ei saa zloti odavnemist euro suhtes pidada ühenduse tootmisharu hindade alanemise peamiseks põhjuseks. Seetõttu tuli kõnealune argument tagasi lükata.

4.   Ühenduse tootmisharu väidetavate struktuuriliste puudujääkide või spekulatiivsete majanduslike otsuste mõju

| (42) | Mõned huvitatud isikud tulid tagasi juba ajutise määruse 106.–110. põhjenduses käsitletud argumendi juurde, et kahju oli ise tekitatud halbade majanduslike otsuste ning ühenduse tootmisharu struktuuriliste puudujääkidega. Kõnealuste väidete toetuseks nimetati komisjoni aruannet nõukogule ja Euroopa Parlamendile töötlemiseks ettenähtud marjade ja kirsside sektori olukorra kohta, millele on lisatud komisjoni talituste töödokument samal teemal (3) ning Euroopa Parlamendi 12. oktoobri 2006. aasta resolutsiooni töötlemiseks ettenähtud marjade ja kirsside olukorra kohta. (4) |
| --- | --- |

(42)

Mõned huvitatud isikud tulid tagasi juba ajutise määruse 106.–110. põhjenduses käsitletud argumendi juurde, et kahju oli ise tekitatud halbade majanduslike otsuste ning ühenduse tootmisharu struktuuriliste puudujääkidega. Kõnealuste väidete toetuseks nimetati komisjoni aruannet nõukogule ja Euroopa Parlamendile töötlemiseks ettenähtud marjade ja kirsside sektori olukorra kohta, millele on lisatud komisjoni talituste töödokument samal teemal (3) ning Euroopa Parlamendi 12. oktoobri 2006. aasta resolutsiooni töötlemiseks ettenähtud marjade ja kirsside olukorra kohta. (4)

| (43) | Komisjon võttis aruannet oma esialgsete järelduste tegemisel arvesse ning seda tõendab viide ajutise määruse 138. põhjenduses. Kuigi aruanne ja resolutsioon annavad ühenduse punaste puuviljade ja marjade sektori kohta olulist taustteavet, tuleb märkida, et neis mõlemas käsitletakse pigem värskete maasikate kasvatajate kui ühenduse tootmisharu (külmutajate) probleeme. Igal juhul ei järeldu aruandest ega resolutsioonist, et ühenduse tootmisharu probleemid oleks tingitud ühenduse tootmisharu enda struktuurilistest puudujääkidest. |
| --- | --- |

(43)

Komisjon võttis aruannet oma esialgsete järelduste tegemisel arvesse ning seda tõendab viide ajutise määruse 138. põhjenduses. Kuigi aruanne ja resolutsioon annavad ühenduse punaste puuviljade ja marjade sektori kohta olulist taustteavet, tuleb märkida, et neis mõlemas käsitletakse pigem värskete maasikate kasvatajate kui ühenduse tootmisharu (külmutajate) probleeme. Igal juhul ei järeldu aruandest ega resolutsioonist, et ühenduse tootmisharu probleemid oleks tingitud ühenduse tootmisharu enda struktuurilistest puudujääkidest.

| (44) | Lisaks väideti, et Poola liitumisel ELiga liikus Poola tööjõud riikidesse, kus olid suuremad palgad, tekitades seega kasvava tööjõukulu tõttu tootmisharule lisaprobleeme kodumaisel turul. Samas sedastati, et uute piirangute tõttu piiril ei saa ühenduse tootmisharu enam ühendusse mittekuuluvate naaberriikide odavale tööjõule loota. Arvati, et kõnealustel suundumustel oli sellisele tööjõumahukale tootmisharule märkimisväärne negatiivne mõju. |
| --- | --- |

(44)

Lisaks väideti, et Poola liitumisel ELiga liikus Poola tööjõud riikidesse, kus olid suuremad palgad, tekitades seega kasvava tööjõukulu tõttu tootmisharule lisaprobleeme kodumaisel turul. Samas sedastati, et uute piirangute tõttu piiril ei saa ühenduse tootmisharu enam ühendusse mittekuuluvate naaberriikide odavale tööjõule loota. Arvati, et kõnealustel suundumustel oli sellisele tööjõumahukale tootmisharule märkimisväärne negatiivne mõju.

| (45) | Kõnealused suundumused võisid suurendada talupidajate kulutusi tööjõule. Nende kulude võimalik suurenemine on aga otseselt seotud talupidajate kuludega, mitte ühenduse tootmisharu (külmutajate) kuludega. Seetõttu on talupidajate suurenenud kulude ja ühenduse tootmisharu kulude vahel vaid osaline seos. Lisaks sellele ilmneb 42. põhjenduses osutatud komisjoni aruandest ja komisjoni talituste töödokumendist, et tootmiskulude suurenemisest hoolimata värskete maasikate müügihinnad pigem langesid kui tõusid pärast Poola ühinemist Euroopa Liiduga. Müügihindade langust arvesse võttes ei saanud värskete maasikate kasvatajate kulude suurenemine ühenduse tootmisharu mõjutada. Seetõttu tuleb kõnealune argument tagasi lükata. |
| --- | --- |

(45)

Kõnealused suundumused võisid suurendada talupidajate kulutusi tööjõule. Nende kulude võimalik suurenemine on aga otseselt seotud talupidajate kuludega, mitte ühenduse tootmisharu (külmutajate) kuludega. Seetõttu on talupidajate suurenenud kulude ja ühenduse tootmisharu kulude vahel vaid osaline seos. Lisaks sellele ilmneb 42. põhjenduses osutatud komisjoni aruandest ja komisjoni talituste töödokumendist, et tootmiskulude suurenemisest hoolimata värskete maasikate müügihinnad pigem langesid kui tõusid pärast Poola ühinemist Euroopa Liiduga. Müügihindade langust arvesse võttes ei saanud värskete maasikate kasvatajate kulude suurenemine ühenduse tootmisharu mõjutada. Seetõttu tuleb kõnealune argument tagasi lükata.

| (46) | Üks isik väitis, et ühenduse tootmisharus tõhususe parandamiseks tehtud investeeringud ja ümberkorraldused on tootmisharu tasuvust ja rahakäivet negatiivselt mõjutanud. Kuid mis tahes investeeringutega seotud kulud, mis ühenduse tootmisharus tehti, ei muuda seda, et hinnad langesid uurimisperioodi jooksul märkimisväärselt kahjustavale tasemele ning suurim mõju ühenduse tootmisharu tasuvusele oli ennekõike madalatel hindadel. Kõnealuste investeeringutega on ühenduse tootmisharu tõhusust tõepoolest parandatud, nagu on nimetatud ajutise määruse 81. põhjenduses. Seetõttu tuleb kõnealune argument tagasi lükata. |
| --- | --- |

(46)

Üks isik väitis, et ühenduse tootmisharus tõhususe parandamiseks tehtud investeeringud ja ümberkorraldused on tootmisharu tasuvust ja rahakäivet negatiivselt mõjutanud. Kuid mis tahes investeeringutega seotud kulud, mis ühenduse tootmisharus tehti, ei muuda seda, et hinnad langesid uurimisperioodi jooksul märkimisväärselt kahjustavale tasemele ning suurim mõju ühenduse tootmisharu tasuvusele oli ennekõike madalatel hindadel. Kõnealuste investeeringutega on ühenduse tootmisharu tõhusust tõepoolest parandatud, nagu on nimetatud ajutise määruse 81. põhjenduses. Seetõttu tuleb kõnealune argument tagasi lükata.

| (47) | Lisaks väideti, et kahju, mida ühenduse tootmisharu kandis, oli ise tekitatud, kuna toodangu kvaliteet oli madalam kui Hispaaniast ja Californiast pärit toodangul. Tuleb märkida, et nii Hispaania kui California toodavad valdavalt värskete maasikate turu jaoks ning puuduvad märgid, et ühenduse tootmisharu oleks kaotanud oma turuosa nende tootjatega võrreldes. Külmutatud maasikate import Ameerika Ühendriikidest oli uurimisperioodi jooksul väiksem kui 200 tonni ning see ei saanud ühenduse tootmisharu tasuvust oluliselt mõjutada. Seetõttu tuleb kõnealune argument tagasi lükata. |
| --- | --- |

(47)

Lisaks väideti, et kahju, mida ühenduse tootmisharu kandis, oli ise tekitatud, kuna toodangu kvaliteet oli madalam kui Hispaaniast ja Californiast pärit toodangul. Tuleb märkida, et nii Hispaania kui California toodavad valdavalt värskete maasikate turu jaoks ning puuduvad märgid, et ühenduse tootmisharu oleks kaotanud oma turuosa nende tootjatega võrreldes. Külmutatud maasikate import Ameerika Ühendriikidest oli uurimisperioodi jooksul väiksem kui 200 tonni ning see ei saanud ühenduse tootmisharu tasuvust oluliselt mõjutada. Seetõttu tuleb kõnealune argument tagasi lükata.

| (48) | Ühenduse tootmisharu väidetavate struktuuriliste puudujääkide kohta puuduvad tõendid. Seetõttu tuleb kõnealused argumendid tagasi lükata. Seega kinnitatakse järeldused, milleni jõuti ajutise määruse 106.–110. põhjenduses. |
| --- | --- |

(48)

Ühenduse tootmisharu väidetavate struktuuriliste puudujääkide kohta puuduvad tõendid. Seetõttu tuleb kõnealused argumendid tagasi lükata. Seega kinnitatakse järeldused, milleni jõuti ajutise määruse 106.–110. põhjenduses.

5.   Ühenduse tootmisharu hinnakujunduse tõttu endale tekitatud kahju

| (49) | Ajutise määruse 108. ja 110. põhjenduses nimetatud ühenduse tootmisharu väidetavate spekulatiivsete majanduslike otsuste kohta väitis üks kasutaja, et hindu ühenduse turul ei kujundanud Hiina import, vaid valdavalt ühenduse tootmisharu, kelle käes oli suurim turuosa. Seega väitis kõnealune isik, et hinnalanguse tekitas ühenduse tootmisharu ise ja mitte dumpinguhinnaga Hiina import. |
| --- | --- |

(49)

Ajutise määruse 108. ja 110. põhjenduses nimetatud ühenduse tootmisharu väidetavate spekulatiivsete majanduslike otsuste kohta väitis üks kasutaja, et hindu ühenduse turul ei kujundanud Hiina import, vaid valdavalt ühenduse tootmisharu, kelle käes oli suurim turuosa. Seega väitis kõnealune isik, et hinnalanguse tekitas ühenduse tootmisharu ise ja mitte dumpinguhinnaga Hiina import.

| (50) | On selge, et ühenduse tootmisharu turuosa moodustas uurimisperioodil 59 %, mõjutades seega oluliselt turuhindu. Kuid hoolimata sellest, et ühenduse tootmisharu turuosa oli suur, ei saa eitada, et Hiina Rahvavabariigist pärit madala hinnaga impordil, mille hind oli 6 % võrra madalam ühenduse tootmisharu hindadest, oli turuhindadele negatiivne mõju. Kõnealuse dumpinguhinnaga impordi surve põhjustas ühenduses üldise hinnalanguse ning selle turuosa suurenes märkimisväärselt – 4 protsendilt 2002. aastal 20 protsendini uurimisperioodi jooksul. Seetõttu tuleb kõnealune argument tagasi lükata. |
| --- | --- |

(50)

On selge, et ühenduse tootmisharu turuosa moodustas uurimisperioodil 59 %, mõjutades seega oluliselt turuhindu. Kuid hoolimata sellest, et ühenduse tootmisharu turuosa oli suur, ei saa eitada, et Hiina Rahvavabariigist pärit madala hinnaga impordil, mille hind oli 6 % võrra madalam ühenduse tootmisharu hindadest, oli turuhindadele negatiivne mõju. Kõnealuse dumpinguhinnaga impordi surve põhjustas ühenduses üldise hinnalanguse ning selle turuosa suurenes märkimisväärselt – 4 protsendilt 2002. aastal 20 protsendini uurimisperioodi jooksul. Seetõttu tuleb kõnealune argument tagasi lükata.

6.   Külmutatud maasikate hinna tsükliline iseloom ja saagi suuruse mõju

| (51) | Külmutatud maasikad on tundlik põllumajandussaadus ning uurimine on näidanud, et värskete maasikate kättesaadavusel on külmutatud maasikate hinnale suur mõju. Mitmed huvitatud isikud väitsid, et uurimisperioodil tuvastatud kahju peamiseks põhjuseks oli 2003. aasta erakordselt väike saak. Samuti kinnitasid mõned huvitatud isikud, et maasikate hind järgib tavaliselt nelja-aastast tsüklit, kus hinnatõusule järgneb ületootmine ning sellele hindade langus. Väideti, et 2005. aastal oli kõnealuses tsüklis madalseis ning selle aasta erakordselt madalad hinnad olid tingitud nimetatud loomulikust kõikumisest. Hinnamuutusi võis täheldada ka ajavahemikul enne 2002. aastat ning seda väidet toetas 20-protsendiline hinnatõus 2006. aastal, st aasta pärast uurimisperioodi. |
| --- | --- |

(51)

Külmutatud maasikad on tundlik põllumajandussaadus ning uurimine on näidanud, et värskete maasikate kättesaadavusel on külmutatud maasikate hinnale suur mõju. Mitmed huvitatud isikud väitsid, et uurimisperioodil tuvastatud kahju peamiseks põhjuseks oli 2003. aasta erakordselt väike saak. Samuti kinnitasid mõned huvitatud isikud, et maasikate hind järgib tavaliselt nelja-aastast tsüklit, kus hinnatõusule järgneb ületootmine ning sellele hindade langus. Väideti, et 2005. aastal oli kõnealuses tsüklis madalseis ning selle aasta erakordselt madalad hinnad olid tingitud nimetatud loomulikust kõikumisest. Hinnamuutusi võis täheldada ka ajavahemikul enne 2002. aastat ning seda väidet toetas 20-protsendiline hinnatõus 2006. aastal, st aasta pärast uurimisperioodi.

| (52) | Analüüsides külmutatud maasikate hindu asjaomasest perioodist erinevatel aegadel, ilmneb tõepoolest, et hinnakõikumisi esines ka märkimisväärse aja jooksul enne 2002. aastat. Näiteks tingis 2001. aasta külluslik saak väga madalad hinnad. Madalate hindade tõttu vähenes sellele järgnevatel aastatel värskete maasikate tootmine, mis võimaldas hindadel uuesti stabiliseeruda. Kõnealuste arengute analüüs toetab väiteid, et asjaomase toote hinnad muutuvad tsükliliselt ning seda mõjutavad tugevalt ilm ja saagi suurus. |
| --- | --- |

(52)

Analüüsides külmutatud maasikate hindu asjaomasest perioodist erinevatel aegadel, ilmneb tõepoolest, et hinnakõikumisi esines ka märkimisväärse aja jooksul enne 2002. aastat. Näiteks tingis 2001. aasta külluslik saak väga madalad hinnad. Madalate hindade tõttu vähenes sellele järgnevatel aastatel värskete maasikate tootmine, mis võimaldas hindadel uuesti stabiliseeruda. Kõnealuste arengute analüüs toetab väiteid, et asjaomase toote hinnad muutuvad tsükliliselt ning seda mõjutavad tugevalt ilm ja saagi suurus.

| (53) | Siiski tuleb meenutada, et Hiinast pärit impordi maht suurenes 380 % võrra hindade juures, mis alanesid asjaomase perioodi jooksul 38 %, ning sellel oli ühenduse tootmisharu finantsolukorrale märkimisväärne mõju, mis põhjustas tootmisharule suurt kahju. |
| --- | --- |

(53)

Siiski tuleb meenutada, et Hiinast pärit impordi maht suurenes 380 % võrra hindade juures, mis alanesid asjaomase perioodi jooksul 38 %, ning sellel oli ühenduse tootmisharu finantsolukorrale märkimisväärne mõju, mis põhjustas tootmisharule suurt kahju.

| (54) | Kuigi külmutatud maasikate hindade loomulik kõikumine ja saagi suurus on mõjutanud märkimisväärselt ühenduse tootmisharu hindu, ei saa neid iseenesest pidada ainsaks või peamiseks põhjuseks, miks ühenduse tootmisharu kahju kandis. |
| --- | --- |

(54)

Kuigi külmutatud maasikate hindade loomulik kõikumine ja saagi suurus on mõjutanud märkimisväärselt ühenduse tootmisharu hindu, ei saa neid iseenesest pidada ainsaks või peamiseks põhjuseks, miks ühenduse tootmisharu kahju kandis.

7.   Järeldus põhjusliku seose kohta

| (55) | Nagu on nimetatud ajutise määruse 97. ja 98. põhjenduses, näitas uurimine, et Hiina Rahvavabariigist pärit dumpinguhindadega impordi ja ühenduse tootmisharu kantud kahju vahel oli põhjuslik seos. |
| --- | --- |

(55)

Nagu on nimetatud ajutise määruse 97. ja 98. põhjenduses, näitas uurimine, et Hiina Rahvavabariigist pärit dumpinguhindadega impordi ja ühenduse tootmisharu kantud kahju vahel oli põhjuslik seos.

| (56) | Samuti näitas uurimine, et ühenduse tootmisharu hindade ning tsüklilise iseloomu ja saagi hooajalise erinevusega seotud hinnakõikumiste vahel on seos. Seda järeldust toetavad ka andmed vaatlusaluse perioodi ja sellele eelneva aja kohta ning pärast uurimisperioodi toimunud areng. |
| --- | --- |

(56)

Samuti näitas uurimine, et ühenduse tootmisharu hindade ning tsüklilise iseloomu ja saagi hooajalise erinevusega seotud hinnakõikumiste vahel on seos. Seda järeldust toetavad ka andmed vaatlusaluse perioodi ja sellele eelneva aja kohta ning pärast uurimisperioodi toimunud areng.

| (57) | Kuigi kõnealused tsüklilised kõikumised võisid halvendada ühenduse tootmisharu finantsolukorda, ei saa ühenduse tootmisharu hindade languse määra ning ajutise määruse 66.–85. põhjenduses kirjeldatud ühenduse tootmisharu olukorra analüüsis kajastatud negatiivsete suundumuste põhjustajaks pidada ainult loomulikku kõikumist. Seega ei toeta toodangu tsüklilise iseloomu ja saagi suuruse mõju analüüs argumenti, et kõnealuste tegurite mõju oleks olnud piisavalt suur, et lükata ümber põhjuslik seos dumpinguhindadega impordi ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju vahel. |
| --- | --- |

(57)

Kuigi kõnealused tsüklilised kõikumised võisid halvendada ühenduse tootmisharu finantsolukorda, ei saa ühenduse tootmisharu hindade languse määra ning ajutise määruse 66.–85. põhjenduses kirjeldatud ühenduse tootmisharu olukorra analüüsis kajastatud negatiivsete suundumuste põhjustajaks pidada ainult loomulikku kõikumist. Seega ei toeta toodangu tsüklilise iseloomu ja saagi suuruse mõju analüüs argumenti, et kõnealuste tegurite mõju oleks olnud piisavalt suur, et lükata ümber põhjuslik seos dumpinguhindadega impordi ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju vahel.

| (58) | Tuginedes eelnevale ja kuna põhjusliku seose kohta teisi märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse 113.–114. põhjenduses tehtud järeldused. |
| --- | --- |

(58)

Tuginedes eelnevale ja kuna põhjusliku seose kohta teisi märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse 113.–114. põhjenduses tehtud järeldused.

E.   ÜHENDUSE HUVID

1.   Üldkaalutlused

| (59) | Analüüsiti, kas esialgne järeldus, et meetmete kehtestamine ei olnud vastuolus ühenduse huvidega, jäi kehtima ka siis, kui arvesse oli võetud pärast ajutiste meetmete kehtestamist huvitatud isikute poolt esitatud märkusi ja täiendusi. Esialgses etapis põhines ühenduse huvide kindlaksmääramine kõigi erinevate ühenduse huvide, st ühenduse tootmisharu, importijate, töötlejate/kasutajate ja talupidajate huvide hindamisel. |
| --- | --- |

(59)

Analüüsiti, kas esialgne järeldus, et meetmete kehtestamine ei olnud vastuolus ühenduse huvidega, jäi kehtima ka siis, kui arvesse oli võetud pärast ajutiste meetmete kehtestamist huvitatud isikute poolt esitatud märkusi ja täiendusi. Esialgses etapis põhines ühenduse huvide kindlaksmääramine kõigi erinevate ühenduse huvide, st ühenduse tootmisharu, importijate, töötlejate/kasutajate ja talupidajate huvide hindamisel.

| (60) | Komisjon võttis ühendust paljude huvitatud isikutega, et nende seisukohti välja selgitada. Lisaks ühenduse tootmisharule kuulati ära ka kõikide turul olevate suurimate tootemarkide esindajad ning kasutajate huve esindavad ühendused ning tehti täiendavaid kohapealseid kontrollkäike. |
| --- | --- |

(60)

Komisjon võttis ühendust paljude huvitatud isikutega, et nende seisukohti välja selgitada. Lisaks ühenduse tootmisharule kuulati ära ka kõikide turul olevate suurimate tootemarkide esindajad ning kasutajate huve esindavad ühendused ning tehti täiendavaid kohapealseid kontrollkäike.

2.   Ühenduse ja varustava tööstuse huvid

| (61) | Esialgses etapis teostatud uurimine näitas, et ühenduse toodangu tootsid külmutustööstuse tootjad, kelle töötajatest umbes 2 700 tegeleb vaatlusaluse toote tootmise ja müügiga. Samuti on olemas osaline seos külmutustööstuse ja maasikatega varustavate talupidajate olukorra vahel eeldusel, et nad kasvatavad ainult külmutamiseks ette nähtud maasikaid ning et külmutajad on asjaomase toote ainsaks turuks. |
| --- | --- |

(61)

Esialgses etapis teostatud uurimine näitas, et ühenduse toodangu tootsid külmutustööstuse tootjad, kelle töötajatest umbes 2 700 tegeleb vaatlusaluse toote tootmise ja müügiga. Samuti on olemas osaline seos külmutustööstuse ja maasikatega varustavate talupidajate olukorra vahel eeldusel, et nad kasvatavad ainult külmutamiseks ette nähtud maasikaid ning et külmutajad on asjaomase toote ainsaks turuks.

| (62) | Tuleb meenutada, et ühenduse tootjate kahju oli vaatlusalusel perioodil märkimisväärne ning nende kahjum oli dumpinguhindadega impordi tõttu 12,5 %. Kahjum oli selline hoolimata asjaolust, et ühenduse tootmisharu vähendas oma kulusid, makstes talupidajatele värskete maasikate eest vähem. Värskete maasikate eest makstud hind oli väiksem kui talupidajate tootmiskulud ning oleks seega pikemas perspektiivis vastuvõetamatu nii talupidajatele kui ka ühenduse tootmisharule. Kui külmutatud maasikate hinnad peaksid veel korra langema allapoole kahju vältivat taset, oleks sellel kahesugused tagajärjed. Ühenduse tootmisharu kannataks finantskahju, kuid võib pikemas perspektiivis kaotada ka värskete maasikate varud, kuna hinnad, mida nad oleksid suutelised talupidajatele maksma, oleksid nii madalad, et talupidajaid ohustaks äritegevuse lõpetamine. Tuleb meenutada, et värskete maasikate tööstuslikke tootjaid oli Poolas 2002. aastal hinnanguliselt 96 700, kellest umbes 80 000 kasvatas maasikaid nende edasiseks töötlemiseks. Kuigi on võimalik, et see arv on sektori konsolideerimise tagajärjel vähenenud, on siiski selge, et maasikakasvatus on paljude Poola talupidajate jaoks tähtis majandustegevus. Väideti, et maasikakasvatussektor on peamise tähtsusega mitmes sellises Poola piirkonnas, mida iseloomustab suur tööpuudus, ning meetmete kehtestamata jätmine suurendaks tööpuudust veelgi. Samuti väideti, et need talupidajad ei saa teistele, tasuvamatele põllukultuuridele üle minna, kuna kõnealuste piirkondade mullastikutingimused on sobilikud peamiselt maasikate kasvatamiseks. |
| --- | --- |

(62)

Tuleb meenutada, et ühenduse tootjate kahju oli vaatlusalusel perioodil märkimisväärne ning nende kahjum oli dumpinguhindadega impordi tõttu 12,5 %. Kahjum oli selline hoolimata asjaolust, et ühenduse tootmisharu vähendas oma kulusid, makstes talupidajatele värskete maasikate eest vähem. Värskete maasikate eest makstud hind oli väiksem kui talupidajate tootmiskulud ning oleks seega pikemas perspektiivis vastuvõetamatu nii talupidajatele kui ka ühenduse tootmisharule. Kui külmutatud maasikate hinnad peaksid veel korra langema allapoole kahju vältivat taset, oleks sellel kahesugused tagajärjed. Ühenduse tootmisharu kannataks finantskahju, kuid võib pikemas perspektiivis kaotada ka värskete maasikate varud, kuna hinnad, mida nad oleksid suutelised talupidajatele maksma, oleksid nii madalad, et talupidajaid ohustaks äritegevuse lõpetamine. Tuleb meenutada, et värskete maasikate tööstuslikke tootjaid oli Poolas 2002. aastal hinnanguliselt 96 700, kellest umbes 80 000 kasvatas maasikaid nende edasiseks töötlemiseks. Kuigi on võimalik, et see arv on sektori konsolideerimise tagajärjel vähenenud, on siiski selge, et maasikakasvatus on paljude Poola talupidajate jaoks tähtis majandustegevus. Väideti, et maasikakasvatussektor on peamise tähtsusega mitmes sellises Poola piirkonnas, mida iseloomustab suur tööpuudus, ning meetmete kehtestamata jätmine suurendaks tööpuudust veelgi. Samuti väideti, et need talupidajad ei saa teistele, tasuvamatele põllukultuuridele üle minna, kuna kõnealuste piirkondade mullastikutingimused on sobilikud peamiselt maasikate kasvatamiseks.

| (63) | Nagu ajutises määruses (139. põhjendus) nimetatud, on alates 2004. aastast talupidajatele makstud hinnad olnud nii madalad, et ei kata tootmiskulusid. |
| --- | --- |

(63)

Nagu ajutises määruses (139. põhjendus) nimetatud, on alates 2004. aastast talupidajatele makstud hinnad olnud nii madalad, et ei kata tootmiskulusid.

| (64) | Lisaks sellele toetab ka 42. põhjenduses osutatud komisjoni aruanne seda, et Poola maasikakasvatajad on killustunud tootmisharu ning ei jõua tõenäoliselt muudele turgudele peale kohaliku külmutustööstuse. Järelikult mõjutab külmutustööstuse halvenev finantsolukord oluliselt talupidajaid. Asjaolu, et pärast uurimisperioodi tõusid turuhinnad uuesti kahju vältivale tasemele ning Hiinast pärit import vähenes, võib panna kahtlema ühenduse olukorra parandamiseks võetavate meetmete vajalikkuses, kuid puuduvad märgid, et see tõus oleks jääv või pikaajaline. |
| --- | --- |

(64)

Lisaks sellele toetab ka 42. põhjenduses osutatud komisjoni aruanne seda, et Poola maasikakasvatajad on killustunud tootmisharu ning ei jõua tõenäoliselt muudele turgudele peale kohaliku külmutustööstuse. Järelikult mõjutab külmutustööstuse halvenev finantsolukord oluliselt talupidajaid. Asjaolu, et pärast uurimisperioodi tõusid turuhinnad uuesti kahju vältivale tasemele ning Hiinast pärit import vähenes, võib panna kahtlema ühenduse olukorra parandamiseks võetavate meetmete vajalikkuses, kuid puuduvad märgid, et see tõus oleks jääv või pikaajaline.

| (65) | Kõnealuseid asjaolusid arvesse võttes on selge, et ühenduse tootmisharule ja talupidajatele oleks dumpinguvastaste meetmete vastuvõtmine kasulik ning et meetmetel oleks ühenduse turule stabiliseeriv mõju. Ühenduse tootmisharu külmutatud maasikate hinnad ei langeks Hiina Rahvavabariigist pärit impordi tõttu. Seega suudaksid ühenduse tootjad oma hindu tõsta ning saavutada uuesti mõistliku kasumimarginaali. Väga tõenäoliselt mõjuks see positiivselt ka varustavale tööstusele. Seetõttu järeldatakse, et meetmete kehtestamine on ühenduse tootmisharu ja maasikakasvatajate huvides. |
| --- | --- |

(65)

Kõnealuseid asjaolusid arvesse võttes on selge, et ühenduse tootmisharule ja talupidajatele oleks dumpinguvastaste meetmete vastuvõtmine kasulik ning et meetmetel oleks ühenduse turule stabiliseeriv mõju. Ühenduse tootmisharu külmutatud maasikate hinnad ei langeks Hiina Rahvavabariigist pärit impordi tõttu. Seega suudaksid ühenduse tootjad oma hindu tõsta ning saavutada uuesti mõistliku kasumimarginaali. Väga tõenäoliselt mõjuks see positiivselt ka varustavale tööstusele. Seetõttu järeldatakse, et meetmete kehtestamine on ühenduse tootmisharu ja maasikakasvatajate huvides.

3.   Sõltumatute importijate huvid

| (66) | Lisaks uurimise esialgses etapis tehtud järeldustele külastas komisjon veel kahte vaatlusaluse toote importijat. Kuigi mõlemad kauplevad ka ELis toodetud maasikatega, impordivad nad vaatlusalust toodet Hiina Rahvavabariigist, mis moodustab 50–60 % nende vastavatest ostudest. Tuleb aga märkida, et külmutatud maasikatega kauplemine on vaid osa nende majandustegevusest ning moodustab nende kogukäibest 30–50 %. Nende import Hiina Rahvavabariigist moodustab umbes 14 % kogu asjaomase toote impordist. Seetõttu peetakse kõnealuseid importijaid esinduslikeks. Mõlemad importijad olid dumpinguvastaste meetmete kehtestamise vastu. Uurimine on näidanud, et arvestades asjaolu, et nõudlus maasikate järele on tingitud tarbijaeelistustest, mida dumpinguvastaste meetmete kehtestamine ei mõjuta, nõudlus külmutatud maasikate järele tõenäoliselt ei muutu. Seega, kõrgemad hinnad importijaid tõenäoliselt ei mõjuta, kuna nad saavad jätkata samade koguste importimist nagu enne ning väga tõenäoliselt kanda ka suure osa külmutatud maasikate lisakuludest kasutajatele üle. Seda kinnitab asjaolu, et varasemad hinnaerinevused ei mõjutanud müügihindu ega kasumimarginaale, mis jäid üsna stabiilseks. |
| --- | --- |

(66)

Lisaks uurimise esialgses etapis tehtud järeldustele külastas komisjon veel kahte vaatlusaluse toote importijat. Kuigi mõlemad kauplevad ka ELis toodetud maasikatega, impordivad nad vaatlusalust toodet Hiina Rahvavabariigist, mis moodustab 50–60 % nende vastavatest ostudest. Tuleb aga märkida, et külmutatud maasikatega kauplemine on vaid osa nende majandustegevusest ning moodustab nende kogukäibest 30–50 %. Nende import Hiina Rahvavabariigist moodustab umbes 14 % kogu asjaomase toote impordist. Seetõttu peetakse kõnealuseid importijaid esinduslikeks. Mõlemad importijad olid dumpinguvastaste meetmete kehtestamise vastu. Uurimine on näidanud, et arvestades asjaolu, et nõudlus maasikate järele on tingitud tarbijaeelistustest, mida dumpinguvastaste meetmete kehtestamine ei mõjuta, nõudlus külmutatud maasikate järele tõenäoliselt ei muutu. Seega, kõrgemad hinnad importijaid tõenäoliselt ei mõjuta, kuna nad saavad jätkata samade koguste importimist nagu enne ning väga tõenäoliselt kanda ka suure osa külmutatud maasikate lisakuludest kasutajatele üle. Seda kinnitab asjaolu, et varasemad hinnaerinevused ei mõjutanud müügihindu ega kasumimarginaale, mis jäid üsna stabiilseks.

| (67) | Seega kinnitatakse ajutises määruses tehtud esialgne järeldus, st et kõrgemad impordihinnad importijaid oluliselt ei mõjuta. |
| --- | --- |

(67)

Seega kinnitatakse ajutises määruses tehtud esialgne järeldus, st et kõrgemad impordihinnad importijaid oluliselt ei mõjuta.

4.   Kasutajate ja tarbijate huvid

4.1.   Koostöö tase

| (68) | Nagu märgiti ajutise määruse 127. põhjenduses, saadi kasutajatelt ja töötlejatelt vähe vastuseid. Menetluse esialgses etapis oli komisjonil kasutajate väiteid põhjendavate andmete kogumise ja kontrollimisega raskusi. Seetõttu püüdis komisjon pärast ajutise määruse avaldamist koostööd parandada. Ta tegi täiendavaid kohapealseid kontrollkäike kaheksa kasutaja valdustesse. Selle tulemusena saadi viielt äriühingult andmed, mis võimaldasid mõistlikku mõju hindamist. Koguti veel teavet ja andmeid. Kõnealuse täiendava teabe põhjal analüüsisid komisjoni talitused uuesti meetmete kehtestamise võimalikke mõjusid ühenduse kasutajatele. |
| --- | --- |

(68)

Nagu märgiti ajutise määruse 127. põhjenduses, saadi kasutajatelt ja töötlejatelt vähe vastuseid. Menetluse esialgses etapis oli komisjonil kasutajate väiteid põhjendavate andmete kogumise ja kontrollimisega raskusi. Seetõttu püüdis komisjon pärast ajutise määruse avaldamist koostööd parandada. Ta tegi täiendavaid kohapealseid kontrollkäike kaheksa kasutaja valdustesse. Selle tulemusena saadi viielt äriühingult andmed, mis võimaldasid mõistlikku mõju hindamist. Koguti veel teavet ja andmeid. Kõnealuse täiendava teabe põhjal analüüsisid komisjoni talitused uuesti meetmete kehtestamise võimalikke mõjusid ühenduse kasutajatele.

| (69) | Üks huvitatud isik väitis, et kõnealust koostööd ei tohiks arvesse võtta, kuna seda ei tehtud algatamisteates määratud ajavahemikus. Selle kohta tuleb märkida, et koostööd tegevad äriühingud andsid endast teada ning esitasid märkused ajutiste meetmete kohta vastavalt algmääruses sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

(69)

Üks huvitatud isik väitis, et kõnealust koostööd ei tohiks arvesse võtta, kuna seda ei tehtud algatamisteates määratud ajavahemikus. Selle kohta tuleb märkida, et koostööd tegevad äriühingud andsid endast teada ning esitasid märkused ajutiste meetmete kohta vastavalt algmääruses sätestatud nõuetele.

| (70) | Kohapeal kontrollitud teave on seotud umbes 9 protsendiga ühenduse kogutarbimisest. Lisaks sellele olid esindatud erinevad kasutajate sektorid: muudes toodetes (nt jogurtites) kasutatavate maasikatest valmistatud toodete tootjad, jogurtitootjad ja maasikamoosi tootjad. Koostööd tegevad ühendused esindasid umbes 80 % külmutatud maasikate tarbimisest ühenduses. Selline esinduslikkuse määr vastab üldtunnustatud tavadele. Seetõttu tuleb argument, mille kohaselt valim ei olnud piisavalt esinduslik, tagasi lükata. |
| --- | --- |

(70)

Kohapeal kontrollitud teave on seotud umbes 9 protsendiga ühenduse kogutarbimisest. Lisaks sellele olid esindatud erinevad kasutajate sektorid: muudes toodetes (nt jogurtites) kasutatavate maasikatest valmistatud toodete tootjad, jogurtitootjad ja maasikamoosi tootjad. Koostööd tegevad ühendused esindasid umbes 80 % külmutatud maasikate tarbimisest ühenduses. Selline esinduslikkuse määr vastab üldtunnustatud tavadele. Seetõttu tuleb argument, mille kohaselt valim ei olnud piisavalt esinduslik, tagasi lükata.

4.2.   Meetmete mõju kuludele

| (71) | Kasutajad väitsid, et komisjon peaks meetmete mõju hindama mitte ainult imporditud Hiina maasikate võimalikku hinnatõusu analüüsides. Meetme mõju turule on ulatuslikum, hõlmates ka teistest allikatest pärit külmutatud maasikaid. |
| --- | --- |

(71)

Kasutajad väitsid, et komisjon peaks meetmete mõju hindama mitte ainult imporditud Hiina maasikate võimalikku hinnatõusu analüüsides. Meetme mõju turule on ulatuslikum, hõlmates ka teistest allikatest pärit külmutatud maasikaid.

| (72) | Põhjalikum uurimine näitas tõepoolest, et meetmetega kaasneb üsna tõenäoliselt üldisem hinnatõus, mis ei piirdu Hiinast pärit maasikate puhul ette nähtud 34,2 protsendiga (ajutise tollimaksu määr). Meetmed võivad tõenäoliselt kaasa tuua ka ühenduse hindade tõusu 19 % võrra, st kuni tasemeni, mis arvutuste kohaselt on kahju vältiv. Selline üldine hinnatõus oleks tõepoolest vältimatu, kuna erinevalt teistest sektoritest ning pidades silmas ilmast ja saagikusest tingitud piiranguid, ei ole teised strateegiad, nagu turuosa koguseline suurendamine, ühenduse tootmisharu jaoks lahendus. Kuna ühenduse tootmisharu ja Hiinast pärit import moodustavad umbes 80 % ühenduse tarbimisest, on väga tõenäoline, et teised ühendusse külmutatud maasikaid eksportivad riigid tõstavad samuti “hinnaliidrite” eeskujul oma hindu. |
| --- | --- |

(72)

Põhjalikum uurimine näitas tõepoolest, et meetmetega kaasneb üsna tõenäoliselt üldisem hinnatõus, mis ei piirdu Hiinast pärit maasikate puhul ette nähtud 34,2 protsendiga (ajutise tollimaksu määr). Meetmed võivad tõenäoliselt kaasa tuua ka ühenduse hindade tõusu 19 % võrra, st kuni tasemeni, mis arvutuste kohaselt on kahju vältiv. Selline üldine hinnatõus oleks tõepoolest vältimatu, kuna erinevalt teistest sektoritest ning pidades silmas ilmast ja saagikusest tingitud piiranguid, ei ole teised strateegiad, nagu turuosa koguseline suurendamine, ühenduse tootmisharu jaoks lahendus. Kuna ühenduse tootmisharu ja Hiinast pärit import moodustavad umbes 80 % ühenduse tarbimisest, on väga tõenäoline, et teised ühendusse külmutatud maasikaid eksportivad riigid tõstavad samuti “hinnaliidrite” eeskujul oma hindu.

| (73) | Kasutajate maasikatega seotud tegevuste puhul tooks nendel asjaoludel tollimaksu kehtestamine ajutistes meetmetes ette nähtud määral kasutajate jaoks kaasa keskmiselt 6 % võrra suuremad sisendkulud. Mitmed kasutajad oleksid sunnitud töötama kahjumiga. Järeldused põhinevad maasikatega seotud tegevustel, kuna vaatlusaluseks tooteks on külmutatud maasikad ning muid asjaomaste äriühingute tegevusi ei uurita. Selleks et teostada kahju ja dumpingu analüüs, tuleb ka tagada samasuguste, st uurimisaluse tootega seotud tegevuste võrdlemine.
  Tabelis on näidatud kontrollitud kasutajate kuludele avalduv mõju.










  Äriühing | Tegelik kasum (uurimisperiood) 2005 (5) | Kasum 2005. aasta põhjal (uurimisperiood), kui igasuguse päritoluga maasikate hinnad tõusevad vastavalt 74. põhjenduses esitatud valemile ning edasimüügihinnad ei muutu (5) | Eelmises veerus esitatuga sarnane kasum, kuid aruandes esitatud tegelike (või tõusnud) 2006. aasta edasimüügihindade põhjal (5) | Maasikatoodete osakaal äriühingu käibes (2005) | Äriühingu üldine kasumlikkus (2005) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Äriühing A | + 2 % kuni + 4 % | – 4 % kuni – 6 % | – 3,0 % kuni – 5,0 % | 25 % kuni 30 % | + 2,5 % kuni + 5,0 % |
| Äriühing B | + 1,0 % kuni + 2,5 % | – 1,0 % kuni – 2,5 % | umbes 0 % | 12 % kuni 17 % | + 4,0 % kuni + 5,5 % |
| Äriühing C | umbes 0 % | umbes – 1 % | + 2 % kuni + 4 % | 5 % kuni 10 % | umbes 0 % |
| Äriühing D | + 12,0 % kuni + 14,0 % | + 4 % kuni + 8,0 % | + 3,0 % kuni + 5,0 % | 10 % kuni 15 % | + 5,0 % kuni + 8,0 % |
| Äriühing E | + 3,0 % kuni + 5,0 % | – 4,0 % kuni – 6,0 % | – 7,0 % kuni – 9,0 % | 18 % kuni 23 % | umbes 1 % |

(73)

Kasutajate maasikatega seotud tegevuste puhul tooks nendel asjaoludel tollimaksu kehtestamine ajutistes meetmetes ette nähtud määral kasutajate jaoks kaasa keskmiselt 6 % võrra suuremad sisendkulud. Mitmed kasutajad oleksid sunnitud töötama kahjumiga. Järeldused põhinevad maasikatega seotud tegevustel, kuna vaatlusaluseks tooteks on külmutatud maasikad ning muid asjaomaste äriühingute tegevusi ei uurita. Selleks et teostada kahju ja dumpingu analüüs, tuleb ka tagada samasuguste, st uurimisaluse tootega seotud tegevuste võrdlemine.

Tabelis on näidatud kontrollitud kasutajate kuludele avalduv mõju.

Äriühing

Tegelik kasum (uurimisperiood) 2005 (5)

Kasum 2005. aasta põhjal (uurimisperiood), kui igasuguse päritoluga maasikate hinnad tõusevad vastavalt 74. põhjenduses esitatud valemile ning edasimüügihinnad ei muutu (5)

Eelmises veerus esitatuga sarnane kasum, kuid aruandes esitatud tegelike (või tõusnud) 2006. aasta edasimüügihindade põhjal (5)

Maasikatoodete osakaal äriühingu käibes (2005)

Äriühingu üldine kasumlikkus (2005)

Äriühing A

+ 2 % kuni + 4 %

– 4 % kuni – 6 %

– 3,0 % kuni – 5,0 %

25 % kuni 30 %

+ 2,5 % kuni + 5,0 %

Äriühing B

+ 1,0 % kuni + 2,5 %

– 1,0 % kuni – 2,5 %

umbes 0 %

12 % kuni 17 %

+ 4,0 % kuni + 5,5 %

Äriühing C

umbes 0 %

umbes – 1 %

+ 2 % kuni + 4 %

5 % kuni 10 %

umbes 0 %

Äriühing D

+ 12,0 % kuni + 14,0 %

+ 4 % kuni + 8,0 %

+ 3,0 % kuni + 5,0 %

10 % kuni 15 %

+ 5,0 % kuni + 8,0 %

Äriühing E

+ 3,0 % kuni + 5,0 %

– 4,0 % kuni – 6,0 %

– 7,0 % kuni – 9,0 %

18 % kuni 23 %

umbes 1 %

| (74) | Kõige enam mõjutaks maasikahindade tõus koostööd tegevaid maasikatest valmistatud toodete ja maasikamoosi tootjaid. Selle põhjuseks on asjaolu, et maasikad on moosi põhikoostisosa. Kõnealuste äriühingute puhul langeks nende kasumimarginaal vahemikus 7–8 %, mis tooks neist kahe jaoks kaasa umbes 5 % suuruse kahjumi. |
| --- | --- |

(74)

Kõige enam mõjutaks maasikahindade tõus koostööd tegevaid maasikatest valmistatud toodete ja maasikamoosi tootjaid. Selle põhjuseks on asjaolu, et maasikad on moosi põhikoostisosa. Kõnealuste äriühingute puhul langeks nende kasumimarginaal vahemikus 7–8 %, mis tooks neist kahe jaoks kaasa umbes 5 % suuruse kahjumi.

| (75) | Koostööd teinud jogurtitootjate jaoks on maasikate hind tootmiskuludes väiksema tähtsusega, kuna retseptis lisandub sellele piimatoodete hind. Sellest hoolimata leiti, et nende keskmine kasumimarginaal oli üsna madal. Isegi kui nimetatud jogurti tootmise kogukulud suureneksid vaid 2 %, oleks see piisav, et umbes 1 % suurune kasum muutuks umbes 1 % suuruseks kahjumiks. |
| --- | --- |

(75)

Koostööd teinud jogurtitootjate jaoks on maasikate hind tootmiskuludes väiksema tähtsusega, kuna retseptis lisandub sellele piimatoodete hind. Sellest hoolimata leiti, et nende keskmine kasumimarginaal oli üsna madal. Isegi kui nimetatud jogurti tootmise kogukulud suureneksid vaid 2 %, oleks see piisav, et umbes 1 % suurune kasum muutuks umbes 1 % suuruseks kahjumiks.

| (76) | Järelikult võib meetmete mõju kasutajatele olla kulude suurenemise tõttu ulatuslikum, kui ajutiste meetmeteni viinud analüüsis hinnati. Nagu on näidatud punktis 4.4, ei ole kõnealune kulude mõju pikemas perspektiivis siiski nii tuntav. |
| --- | --- |

(76)

Järelikult võib meetmete mõju kasutajatele olla kulude suurenemise tõttu ulatuslikum, kui ajutiste meetmeteni viinud analüüsis hinnati. Nagu on näidatud punktis 4.4, ei ole kõnealune kulude mõju pikemas perspektiivis siiski nii tuntav.

4.3.   Suurenenud kulude turustusahelale ülekandmise välistatus

| (77) | Üks kasutajate ühendus väitis, et tollimaks kahjustab rahvusvaheliselt konkurentsivõimelisi ühenduses asuvaid külmutatud maasikate kasutajaid. Väideti, et tollimaksu ei saa klientidele (jaemüüjatele ja turustajatele) üle kanda, kuna paljud kasutajad on sõlminud oma klientidega pikaajalised fikseeritud hinnaga lepingud. Fikseeritud hinnad tähendavad, et igasugune täiendava hinnatõusu risk jääb kasutajate kanda. Paljud kasutajad väitsid ning esitasid ka tõendid selle kohta, et nad on suurtest jaemüüjatest/turustajatest sõltuvad ning et neil on hindu väga raske tõsta. Väideti, et kasutajate ja jaemüügisektori vahel sõlmitavates lepingutes fikseeritakse hinnad ajavahemikuks kuuest kuust kuni aastani. Seetõttu väidavad kasutajad, et neil ei ole muud võimalust kui täiendavad kulud ise kanda. Eespool esitatut silmas pidades tuleb tunnistada, et tõenäoliselt peavad vähemalt lühemas perspektiivis kulude suurenemise kandma kasutajad. Uurimine on aga ka näidanud, et hoolimata meetmete negatiivsest mõjust vaatlusalust toodet sisaldavate toodete kasumlikkusele, jääb enamiku kasutajaettevõtete üldine kasumlikkus positiivseks. |
| --- | --- |

(77)

Üks kasutajate ühendus väitis, et tollimaks kahjustab rahvusvaheliselt konkurentsivõimelisi ühenduses asuvaid külmutatud maasikate kasutajaid. Väideti, et tollimaksu ei saa klientidele (jaemüüjatele ja turustajatele) üle kanda, kuna paljud kasutajad on sõlminud oma klientidega pikaajalised fikseeritud hinnaga lepingud. Fikseeritud hinnad tähendavad, et igasugune täiendava hinnatõusu risk jääb kasutajate kanda. Paljud kasutajad väitsid ning esitasid ka tõendid selle kohta, et nad on suurtest jaemüüjatest/turustajatest sõltuvad ning et neil on hindu väga raske tõsta. Väideti, et kasutajate ja jaemüügisektori vahel sõlmitavates lepingutes fikseeritakse hinnad ajavahemikuks kuuest kuust kuni aastani. Seetõttu väidavad kasutajad, et neil ei ole muud võimalust kui täiendavad kulud ise kanda. Eespool esitatut silmas pidades tuleb tunnistada, et tõenäoliselt peavad vähemalt lühemas perspektiivis kulude suurenemise kandma kasutajad. Uurimine on aga ka näidanud, et hoolimata meetmete negatiivsest mõjust vaatlusalust toodet sisaldavate toodete kasumlikkusele, jääb enamiku kasutajaettevõtete üldine kasumlikkus positiivseks.

| (78) | Niivõrd, kuivõrd on kulude suurenemist võimalik üle kanda, võib see mõjutada tarbijahindu. Marju sisaldavad tooted, eriti jogurtid, on suure tarbijarühma jaoks üks peamisi toiduaineid. Maasikamaitselised jogurtid moodustavad jogurtiturust umbes 20–30 % ning hoolimata asjaolust, et ükski tarbijaorganisatsioon ei ole selles küsimuses seisukohta võtnud, võib see mõjutada tarbijaid vähemalt keskpikas kuni pikas perspektiivis. Sama kehtib ka moosi puhul. |
| --- | --- |

(78)

Niivõrd, kuivõrd on kulude suurenemist võimalik üle kanda, võib see mõjutada tarbijahindu. Marju sisaldavad tooted, eriti jogurtid, on suure tarbijarühma jaoks üks peamisi toiduaineid. Maasikamaitselised jogurtid moodustavad jogurtiturust umbes 20–30 % ning hoolimata asjaolust, et ükski tarbijaorganisatsioon ei ole selles küsimuses seisukohta võtnud, võib see mõjutada tarbijaid vähemalt keskpikas kuni pikas perspektiivis. Sama kehtib ka moosi puhul.

4.4.   Kasutajatele avalduva mõju ajutine iseloom

| (79) | Punktides 4.2 ja 4.3 on näidatud, et meetmete kehtestamine mõjutab tõenäoliselt kulutusi, mida kasutajad teevad sisendmaterjalile, ning lisaks sellele on kasutajad kinnitanud, et kõnealuse kulude tõusu peavad nad ajal, mil neil on jaemüügisektoriga leping, ise kandma. Võib aga eeldada, et olukord, kus nad ei saa lõplikku kulude suurenemist tootmisahelale üle kanda, on vaid ajutine, kuna lepingud on tähtajalised. |
| --- | --- |

(79)

Punktides 4.2 ja 4.3 on näidatud, et meetmete kehtestamine mõjutab tõenäoliselt kulutusi, mida kasutajad teevad sisendmaterjalile, ning lisaks sellele on kasutajad kinnitanud, et kõnealuse kulude tõusu peavad nad ajal, mil neil on jaemüügisektoriga leping, ise kandma. Võib aga eeldada, et olukord, kus nad ei saa lõplikku kulude suurenemist tootmisahelale üle kanda, on vaid ajutine, kuna lepingud on tähtajalised.

4.5.   Ühenduse tootmisharu tooraine kättesaadavus

| (80) | Paljud kasutajad on väitnud, et Poola “Senga sengana” sorti maasikate varu avaldab olulist mõju kõikide külmutatud maasikatest valmistatud toodete tootmismahtudele ja kvaliteedile. Seega oleks ühenduse tootmisharu olukorra halvenemisel neile märkimisväärne negatiivne mõju. Ei saa välistada, et olukorras, kus Poola maasikate kättesaadavus turul on piiratud või need puuduvad turult täiesti, oleks kasutajatel tõsiseid probleeme, et leida alternatiivseid varuallikaid Poolas kasvatatavatele maasikasortidele. Tegelikult on väga ebatõenäoline, et selline alternatiiv leitaks, kuna kasutajad ise on väitnud, et sellist kvaliteeti nagu Poolas ei leia kusagilt mujalt. Lisaks sellele ei saa välistada, et olukorras, kus konkurents turul on väike, seisaksid kasutajad nagunii hinnatõusuga silmitsi. |
| --- | --- |

(80)

Paljud kasutajad on väitnud, et Poola “Senga sengana” sorti maasikate varu avaldab olulist mõju kõikide külmutatud maasikatest valmistatud toodete tootmismahtudele ja kvaliteedile. Seega oleks ühenduse tootmisharu olukorra halvenemisel neile märkimisväärne negatiivne mõju. Ei saa välistada, et olukorras, kus Poola maasikate kättesaadavus turul on piiratud või need puuduvad turult täiesti, oleks kasutajatel tõsiseid probleeme, et leida alternatiivseid varuallikaid Poolas kasvatatavatele maasikasortidele. Tegelikult on väga ebatõenäoline, et selline alternatiiv leitaks, kuna kasutajad ise on väitnud, et sellist kvaliteeti nagu Poolas ei leia kusagilt mujalt. Lisaks sellele ei saa välistada, et olukorras, kus konkurents turul on väike, seisaksid kasutajad nagunii hinnatõusuga silmitsi.

5.   Järeldus ühenduse huvide kohta

| (81) | Uurimine on näidanud, et meetmete kehtestamine oleks kasulik mitte ainult ühenduse 2 700 töötajaga tootjatele, vaid ka umbes 80 000 talupidajale, kelle elatis sõltub vähemal või rohkemal määral maasikatest. |
| --- | --- |

(81)

Uurimine on näidanud, et meetmete kehtestamine oleks kasulik mitte ainult ühenduse 2 700 töötajaga tootjatele, vaid ka umbes 80 000 talupidajale, kelle elatis sõltub vähemal või rohkemal määral maasikatest.

| (82) | Nagu ajutise määruse 133. põhjenduses üksikasjalikult kirjeldatud, on kasutav tootmisharu näidanud, et ühenduse toomisharu poolseid vaatlusaluse toote varusid on vaja selleks, et kasutajad saaksid pakkuda turul täielikku tootevalikut ning kõrgekvaliteedilist toodangut. Uurimine on näidanud, et ühenduse tootmisharu toormaterjali tsüklilisel iseloomul, st maasikasaagi kõikumisel, on hindadele märkimisväärne mõju, mida kinnitab ka pärast uurimisperioodi toimunud areng. Nagu ajutise määruse 74. põhjenduses üksikasjalikult kirjeldatud, olid hinnad vaatlusaluse perioodi lõpus ja uurimisperioodil nii madalad, et ühenduse tootmisharu oli sunnitud maksma talupidajatele värskete maasikate eest tootmishinnast väiksemat hinda. Selle tagajärjel lõpetasid mõned talupidajad maasikate tootmise. Kuigi hinnad 2006. aastal tõusid, on selge, et ühenduse tootmisharu ning sellest tulenevalt ka kasutajate värskete maasikatega varustamine oleks ohus, kui vaatlusalusel perioodil täheldatud madalate hindadega olukord peaks korduma. |
| --- | --- |

(82)

Nagu ajutise määruse 133. põhjenduses üksikasjalikult kirjeldatud, on kasutav tootmisharu näidanud, et ühenduse toomisharu poolseid vaatlusaluse toote varusid on vaja selleks, et kasutajad saaksid pakkuda turul täielikku tootevalikut ning kõrgekvaliteedilist toodangut. Uurimine on näidanud, et ühenduse tootmisharu toormaterjali tsüklilisel iseloomul, st maasikasaagi kõikumisel, on hindadele märkimisväärne mõju, mida kinnitab ka pärast uurimisperioodi toimunud areng. Nagu ajutise määruse 74. põhjenduses üksikasjalikult kirjeldatud, olid hinnad vaatlusaluse perioodi lõpus ja uurimisperioodil nii madalad, et ühenduse tootmisharu oli sunnitud maksma talupidajatele värskete maasikate eest tootmishinnast väiksemat hinda. Selle tagajärjel lõpetasid mõned talupidajad maasikate tootmise. Kuigi hinnad 2006. aastal tõusid, on selge, et ühenduse tootmisharu ning sellest tulenevalt ka kasutajate värskete maasikatega varustamine oleks ohus, kui vaatlusalusel perioodil täheldatud madalate hindadega olukord peaks korduma.

| (83) | Põhjalikum uurimine on näidanud, et dumpinguvastase tollimaksu mõju kasutajatele oleks käesoleval juhul märkimisvääne. Tollimaks vähendaks mitme kasutaja kasumlikkust või põhjustaks mõnel juhul isegi tõsist kahjumit, eriti kuna hinnatõusu ei pruugi olla võimalik turustajatele/jaekaubandusele lühemas perspektiivis üle kanda. Vaadates aga uuritud kasutajate üldist kasumlikkust, ei ole kõnealused mõjud nii tõsised. |
| --- | --- |

(83)

Põhjalikum uurimine on näidanud, et dumpinguvastase tollimaksu mõju kasutajatele oleks käesoleval juhul märkimisvääne. Tollimaks vähendaks mitme kasutaja kasumlikkust või põhjustaks mõnel juhul isegi tõsist kahjumit, eriti kuna hinnatõusu ei pruugi olla võimalik turustajatele/jaekaubandusele lühemas perspektiivis üle kanda. Vaadates aga uuritud kasutajate üldist kasumlikkust, ei ole kõnealused mõjud nii tõsised.

| (84) | Kasutav tootmisharu on väitnud, et jaemüüjatega sõlmitud fikseeritud hinnaga lepingud takistavad töötleval tootmisharul meetmetest tingitud hinnatõusu jaemüügisektorile üle kanda. Võttes arvesse, et kõnealused lepingud on tähtajalised, tuleb siiski ka eeldada, et olukord, kus kasutav tootmisharu kulude suurenemist edasi kanda ei saa, kestaks vaid 6–12 kuud. |
| --- | --- |

(84)

Kasutav tootmisharu on väitnud, et jaemüüjatega sõlmitud fikseeritud hinnaga lepingud takistavad töötleval tootmisharul meetmetest tingitud hinnatõusu jaemüügisektorile üle kanda. Võttes arvesse, et kõnealused lepingud on tähtajalised, tuleb siiski ka eeldada, et olukord, kus kasutav tootmisharu kulude suurenemist edasi kanda ei saa, kestaks vaid 6–12 kuud.

| (85) | Seega ilmneb, et lõplike meetmete kehtestamine mõjutaks oluliselt külmutatud maasikate kasutajaid, kuid kõnealune mõju oleks tõenäoliselt ajutine. Kui meetmeid ei kehtestataks, võivad hinnad uuesti langeda, ning sellel oleks oluline ja kestev negatiivne mõju ühenduse tootmisharule ja talupidajatele. |
| --- | --- |

(85)

Seega ilmneb, et lõplike meetmete kehtestamine mõjutaks oluliselt külmutatud maasikate kasutajaid, kuid kõnealune mõju oleks tõenäoliselt ajutine. Kui meetmeid ei kehtestataks, võivad hinnad uuesti langeda, ning sellel oleks oluline ja kestev negatiivne mõju ühenduse tootmisharule ja talupidajatele.

| (86) | Tuginedes eespool nimetatule, järeldatakse, et kaalukad põhjused Hiina Rahvavabariigist pärit külmutatud maasikate impordi suhtes dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamata jätmiseks puuduvad. |
| --- | --- |

(86)

Tuginedes eespool nimetatule, järeldatakse, et kaalukad põhjused Hiina Rahvavabariigist pärit külmutatud maasikate impordi suhtes dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamata jätmiseks puuduvad.

F.   LÕPLIKE MEETMETE KEHTESTAMINE

1.   Lõplike meetmete vorm

| (87) | Dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja ühenduse huvide kohta tehtud lõplikke järeldusi silmas pidades tuleks kehtestada dumpinguvastased meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks ühenduse tootmisharule täiendavat kahju. |
| --- | --- |

(87)

Dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja ühenduse huvide kohta tehtud lõplikke järeldusi silmas pidades tuleks kehtestada dumpinguvastased meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks ühenduse tootmisharule täiendavat kahju.

| (88) | Dumpinguvastaste meetmete vorm võib olla erinev. Kuigi komisjoni valikuvabadus meetmete vormi valimisel on suur, jääb peamiseks eesmärgiks kahjustava dumpingu mõjude kõrvaldamine. Ajutise määrusega kehtestati madalama tollimaksu reegli kohaselt väärtuseliseks tollimaksuks 0 % eksportiva tootja puhul, kellele anti turumajanduslik staatus, 12,6 % eksportiva tootja puhul, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, ning kõigi teiste äriühingute puhul 34,2 %. |
| --- | --- |

(88)

Dumpinguvastaste meetmete vorm võib olla erinev. Kuigi komisjoni valikuvabadus meetmete vormi valimisel on suur, jääb peamiseks eesmärgiks kahjustava dumpingu mõjude kõrvaldamine. Ajutise määrusega kehtestati madalama tollimaksu reegli kohaselt väärtuseliseks tollimaksuks 0 % eksportiva tootja puhul, kellele anti turumajanduslik staatus, 12,6 % eksportiva tootja puhul, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, ning kõigi teiste äriühingute puhul 34,2 %.

| (89) | Nagu on nimetatud 51. põhjenduses, tõusis vaatlusaluse toote hind ühenduse turul pärast ajutiste meetmete võtmist aasta pärast uurimisperioodi, 2006. aastal, 20 % võrra. Võttes arvesse asjaolu, et vaatlusalune toode on üsna homogeenne, ning vältimaks seda, et meetmed ei oleks kasutajate jaoks ebaproportsionaalsed, peetakse kõnealustel asjaoludel kõige sobivamaks meetme vormiks minimaalset impordihinda. Tuleb tähele panna, et minimaalsel impordihinnal ja väärtuselisel tollimaksul on sarnane eemärk, st kõrvaldada kahjustava dumpingu mõjud. Kõnealuse tollimaksu vormi puhul ei pea tollimaksu maksma impordi puhul, mis toimub CIF-hinnaga ühenduse tollipiiril, mis on võrdne või suurem kui kehtestatud minimaalne impordihind. Kui import toimub madalama hinnaga, tuleb maksta tegeliku hinna ja kehtestatud minimaalse impordihinna vahe. |
| --- | --- |

(89)

Nagu on nimetatud 51. põhjenduses, tõusis vaatlusaluse toote hind ühenduse turul pärast ajutiste meetmete võtmist aasta pärast uurimisperioodi, 2006. aastal, 20 % võrra. Võttes arvesse asjaolu, et vaatlusalune toode on üsna homogeenne, ning vältimaks seda, et meetmed ei oleks kasutajate jaoks ebaproportsionaalsed, peetakse kõnealustel asjaoludel kõige sobivamaks meetme vormiks minimaalset impordihinda. Tuleb tähele panna, et minimaalsel impordihinnal ja väärtuselisel tollimaksul on sarnane eemärk, st kõrvaldada kahjustava dumpingu mõjud. Kõnealuse tollimaksu vormi puhul ei pea tollimaksu maksma impordi puhul, mis toimub CIF-hinnaga ühenduse tollipiiril, mis on võrdne või suurem kui kehtestatud minimaalne impordihind. Kui import toimub madalama hinnaga, tuleb maksta tegeliku hinna ja kehtestatud minimaalse impordihinna vahe.

| (90) | Minimaalse impordihinna taseme kehtestamisel on tuginetud samadele järeldustele, nimelt dumpingu ja hindade allalöömise marginaalidele, milleni jõuti ajutises määruses. |
| --- | --- |

(90)

Minimaalse impordihinna taseme kehtestamisel on tuginetud samadele järeldustele, nimelt dumpingu ja hindade allalöömise marginaalidele, milleni jõuti ajutises määruses.

| (91) | Minimaalse impordihinna kehtestamisel on arvesse võetud nii tuvastatud dumpingumarginaale kui ka tollimaksumäära, mis on vajalik tootmisharu kantud kahju kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

(91)

Minimaalse impordihinna kehtestamisel on arvesse võetud nii tuvastatud dumpingumarginaale kui ka tollimaksumäära, mis on vajalik tootmisharu kantud kahju kõrvaldamiseks.

2.   Kahju kõrvaldamise tase

| (92) | Vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 4 tuleks lõplik tollimaks kehtestada kas dumpingu- või kahjumarginaali tasemel, olenevalt sellest, kumb neist on madalam. Selle reegli kohaldamiseks tuli seega kindlaks määrata kahju vältiv hind või kahju vältiv minimaalne impordihind. Seejärel võrreldi kõnealust kahju vältivat minimaalset impordihinda äriühingule omase dumpinguvaba minimaalse impordihinnaga, mis põhines normaalväärtusel, mida on korrigeeritud vastavalt vabale netohinnale ühenduse piiril. |
| --- | --- |

(92)

Vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 4 tuleks lõplik tollimaks kehtestada kas dumpingu- või kahjumarginaali tasemel, olenevalt sellest, kumb neist on madalam. Selle reegli kohaldamiseks tuli seega kindlaks määrata kahju vältiv hind või kahju vältiv minimaalne impordihind. Seejärel võrreldi kõnealust kahju vältivat minimaalset impordihinda äriühingule omase dumpinguvaba minimaalse impordihinnaga, mis põhines normaalväärtusel, mida on korrigeeritud vastavalt vabale netohinnale ühenduse piiril.

| (93) | Kahju vältiva hinna arvutamisel tuli arvesse võtta tollimaksude taset, mis võimaldaks ühenduse tootmisharul katta oma tootmiskulud ning saada enne maksude mahaarvamist sellist kasumit, mida sellist tüüpi tootmisharu võiks selles sektoris tavapärastes konkurentsitingimustes usutavasti saavutada. Kuna huvitatud isikud ühtki märkust ei esitanud, tugineti 6,5-protsendilise kasumimarginaali kindlaksmääramisel ajutise määruse 144. põhjenduses nimetatud kaalutlustele. |
| --- | --- |

(93)

Kahju vältiva hinna arvutamisel tuli arvesse võtta tollimaksude taset, mis võimaldaks ühenduse tootmisharul katta oma tootmiskulud ning saada enne maksude mahaarvamist sellist kasumit, mida sellist tüüpi tootmisharu võiks selles sektoris tavapärastes konkurentsitingimustes usutavasti saavutada. Kuna huvitatud isikud ühtki märkust ei esitanud, tugineti 6,5-protsendilise kasumimarginaali kindlaksmääramisel ajutise määruse 144. põhjenduses nimetatud kaalutlustele.

| (94) | Külmutatud maasikaid imporditakse kombineeritud nomenklatuuri kolme erineva koodi (“CN-kood”) all, mille tollimaksude tase on imporditud kaupadele lisatud suhkru või neis sisalduvate teiste magusainete kogusest sõltuvalt erinev. Selleks et võtta arvesse erinevaid tollimaksude tasemeid, tuli igale CN-koodile kehtestada eraldi minimaalne impordihind. |
| --- | --- |

(94)

Külmutatud maasikaid imporditakse kombineeritud nomenklatuuri kolme erineva koodi (“CN-kood”) all, mille tollimaksude tase on imporditud kaupadele lisatud suhkru või neis sisalduvate teiste magusainete kogusest sõltuvalt erinev. Selleks et võtta arvesse erinevaid tollimaksude tasemeid, tuli igale CN-koodile kehtestada eraldi minimaalne impordihind.

| (95) | Nagu ajutise määruse 153. põhjenduses nimetatud, leiti, et üks Hiina eksportiv tootja ei eksportinud külmutatud maasikaid dumpinguhinnaga. Järelikult ei kohaldata kõnealuse äriühingu ekspordi suhtes ühtki dumpinguvastast meedet. |
| --- | --- |

(95)

Nagu ajutise määruse 153. põhjenduses nimetatud, leiti, et üks Hiina eksportiv tootja ei eksportinud külmutatud maasikaid dumpinguhinnaga. Järelikult ei kohaldata kõnealuse äriühingu ekspordi suhtes ühtki dumpinguvastast meedet.

| (96) | Kõigil teistel juhtudel leiti, et kogu Hiina ekspordi suhtes kohaldatav kahju vältiv minimaalne impordihind, 684,20 eurot, oli väiksem kui vastavad dumpinguvabad minimaalsed impordihinnad. Seepärast on kogu muu Hiina Rahvavabariigist pärit ekspordi suhtes kehtestatud minimaalne impordihind kahju vältiva minimaalse impordihinna tasemel. |
| --- | --- |

(96)

Kõigil teistel juhtudel leiti, et kogu Hiina ekspordi suhtes kohaldatav kahju vältiv minimaalne impordihind, 684,20 eurot, oli väiksem kui vastavad dumpinguvabad minimaalsed impordihinnad. Seepärast on kogu muu Hiina Rahvavabariigist pärit ekspordi suhtes kehtestatud minimaalne impordihind kahju vältiva minimaalse impordihinna tasemel.

| (97) | Kui import toimub CIF-hinnaga ühenduse tollipiiril, mis on võrdne või suurem kui kehtestatud minimaalne impordihind, ei tule tollimaksu maksta. Kui aga import toimub minimaalsest impordihinnast madalama hinnaga, tuleb maksta tollimaks, mis vastab tegeliku hinna ja kehtestatud minimaalse impordihinna vahele. |
| --- | --- |

(97)

Kui import toimub CIF-hinnaga ühenduse tollipiiril, mis on võrdne või suurem kui kehtestatud minimaalne impordihind, ei tule tollimaksu maksta. Kui aga import toimub minimaalsest impordihinnast madalama hinnaga, tuleb maksta tollimaks, mis vastab tegeliku hinna ja kehtestatud minimaalse impordihinna vahele.

3.   Ajutiste tollimaksude lõplik sissenõudmine

| (98) | Vabastatakse alates 19. oktoobrist 2006 imporditavate toodete suhtes kohaldatud ajutised tollimaksud väärtuselise tollimaksu kujul suuruses 0 % kuni 34,2 %. Väärtuseliste tollimaksude lõplik sissenõudmine oleks kahjustava dumpingu kõrvaldamiseks ebaproportsionaalne, arvestades, et selle perioodi vältel olid hinnad minimaalsest impordihinnast oluliselt suuremad. |
| --- | --- |

(98)

Vabastatakse alates 19. oktoobrist 2006 imporditavate toodete suhtes kohaldatud ajutised tollimaksud väärtuselise tollimaksu kujul suuruses 0 % kuni 34,2 %. Väärtuseliste tollimaksude lõplik sissenõudmine oleks kahjustava dumpingu kõrvaldamiseks ebaproportsionaalne, arvestades, et selle perioodi vältel olid hinnad minimaalsest impordihinnast oluliselt suuremad.

4.   Minimaalsete impordihindade rakendatavus

| (99) | Minimaalsetel impordihindadel põhinevat tollimaksu süsteemi võib olla raskem rakendada ja see võib olla altim kauba tolliväärtuse valesti deklareerimisele kui muud meetmete vormid. Pidades silmas kompensatsioonikokkulepete sõlmimise võimalust selles turuosas, on vaja võtta kasutusele topeltmeetmete süsteem. Kõnealune topeltsüsteem koosneb minimaalsest impordihinnast ja kindlasummalisest tollimaksust. Vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 4 arvutati kindlasummaline tollimaks kaalutud keskmise kahjumarginaali põhjal, kuna see leiti olevat madalam kui kaalutud keskmine dumpingumarginaal. Selleks et tagada minimaalse impordihinna tõhus järgimine, tuleks importijaid teavitada, et kui impordijärgsel kontrollimisel leitakse, et i) esimese ühenduses asuva sõltumatu kliendi poolt tegelikult makstud netohind ühenduse piiril (“impordijärgne hind”) on väiksem kui tollideklaratsioonis märgitud netohind ühenduse piiril enne tollimakse ning ii) impordijärgne hind on madalam kui minimaalne impordihind, rakendatakse vastavate tehingute suhtes tagasiulatuvalt kindlasummalist tollimaksu, välja arvatud juhul, kui kindlasummaline tollimaks moodustab koos impordijärgse hinnaga summa (tegelikult makstud hind pluss kindlasummaline tollimaks), mis on väiksem kui minimaalne impordihind. Sellisel juhul kohaldatakse tollimaksumäära, mis võrdub minimaalse impordihinna ja impordijärgse hinna vahega. Toll peaks viivitamata komisjonile teatama, kui tuvastatakse valesti deklareerimine. |
| --- | --- |

(99)

Minimaalsetel impordihindadel põhinevat tollimaksu süsteemi võib olla raskem rakendada ja see võib olla altim kauba tolliväärtuse valesti deklareerimisele kui muud meetmete vormid. Pidades silmas kompensatsioonikokkulepete sõlmimise võimalust selles turuosas, on vaja võtta kasutusele topeltmeetmete süsteem. Kõnealune topeltsüsteem koosneb minimaalsest impordihinnast ja kindlasummalisest tollimaksust. Vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 4 arvutati kindlasummaline tollimaks kaalutud keskmise kahjumarginaali põhjal, kuna see leiti olevat madalam kui kaalutud keskmine dumpingumarginaal. Selleks et tagada minimaalse impordihinna tõhus järgimine, tuleks importijaid teavitada, et kui impordijärgsel kontrollimisel leitakse, et i) esimese ühenduses asuva sõltumatu kliendi poolt tegelikult makstud netohind ühenduse piiril (“impordijärgne hind”) on väiksem kui tollideklaratsioonis märgitud netohind ühenduse piiril enne tollimakse ning ii) impordijärgne hind on madalam kui minimaalne impordihind, rakendatakse vastavate tehingute suhtes tagasiulatuvalt kindlasummalist tollimaksu, välja arvatud juhul, kui kindlasummaline tollimaks moodustab koos impordijärgse hinnaga summa (tegelikult makstud hind pluss kindlasummaline tollimaks), mis on väiksem kui minimaalne impordihind. Sellisel juhul kohaldatakse tollimaksumäära, mis võrdub minimaalse impordihinna ja impordijärgse hinna vahega. Toll peaks viivitamata komisjonile teatama, kui tuvastatakse valesti deklareerimine.

| (100) | Sellega seoses ning tõstatatud küsimuste lahendamiseks kavatseb komisjon võtta kasutusele kaks konkreetset “sammast”, mis tagaksid, et meetmed on jätkuvalt asjakohased ning neid järgitakse täies ulatuses. Esiteks viidatakse nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, (6) muu hulgas selle artiklile 78, mille kohaselt võib toll kontrollida äridokumente ja asjaomase kaubaga seotud impordi- või eksporditoimingute või selle kaubaga seotud järgnevate äritoimingute andmeid. Selline kontroll võib toimuda deklarandi valdustes, mõne muu nimetatud toimingutega otseselt või kaudselt seotud isiku valdustes või isiku valdustes, kelle valduses seoses äritegevusega on nimetatud dokument või vajalikud andmed. Toll võib ka kaupa kontrollida. |
| --- | --- |

(100)

Sellega seoses ning tõstatatud küsimuste lahendamiseks kavatseb komisjon võtta kasutusele kaks konkreetset “sammast”, mis tagaksid, et meetmed on jätkuvalt asjakohased ning neid järgitakse täies ulatuses. Esiteks viidatakse nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, (6) muu hulgas selle artiklile 78, mille kohaselt võib toll kontrollida äridokumente ja asjaomase kaubaga seotud impordi- või eksporditoimingute või selle kaubaga seotud järgnevate äritoimingute andmeid. Selline kontroll võib toimuda deklarandi valdustes, mõne muu nimetatud toimingutega otseselt või kaudselt seotud isiku valdustes või isiku valdustes, kelle valduses seoses äritegevusega on nimetatud dokument või vajalikud andmed. Toll võib ka kaupa kontrollida.

| (101) | Kaitseks meetmete võimaliku absorptsiooni vastu, eelkõige seotud äriühingute vahel, teeb ühendus käesolevaga teatavaks oma kavatsuse algatada viivitamata algmääruse artikli 12 lõike 1 alusel läbivaatamine ning võib kõnealuse käitumise kohta mis tahes tõendite saamisel kehtestada vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 5 impordi suhtes registreerimisnõude. |
| --- | --- |

(101)

Kaitseks meetmete võimaliku absorptsiooni vastu, eelkõige seotud äriühingute vahel, teeb ühendus käesolevaga teatavaks oma kavatsuse algatada viivitamata algmääruse artikli 12 lõike 1 alusel läbivaatamine ning võib kõnealuse käitumise kohta mis tahes tõendite saamisel kehtestada vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 5 impordi suhtes registreerimisnõude.

| (102) | Komisjon tugineb muu hulgas liikmesriikide tolli esitatud teabele impordijärelevalve kohta, aga samuti teabele, mille liikmesriigid on esitanud vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 6. |
| --- | --- |

(102)

Komisjon tugineb muu hulgas liikmesriikide tolli esitatud teabele impordijärelevalve kohta, aga samuti teabele, mille liikmesriigid on esitanud vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 6.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit selliste maasikate impordi suhtes, mis on kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, külmutatud ning sisaldavad või ei sisalda suhkrut või muud magusainelisandit ning mis kuuluvad CN-koodide 0811 10 11, 0811 10 19 ja 0811 10 90 alla.

2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr äriühingu Yantai Yongchang Foodstuff puhul on järgmine.

| Äriühing | Lõplik tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Yantai Yongchang Foodstuff | 0,0 % | A779 |

Äriühing

Lõplik tollimaks

TARICi lisakood

Yantai Yongchang Foodstuff

0,0 %

A779

3.   Kõikide muude äriühingute puhul on lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määraks lõikes 4 sätestatud minimaalse impordihinna ja netohinna vahe ühenduse piiril enne tollimakse, kui viimane on esimesest madalam. Kui netohind ühenduse piiril on võrdne lõikes 4 sätestatud vastava minimaalse impordihinnaga või on sellest kõrgem, siis tollimaksu ei nõuta.

4.   Lõike 3 kohaldamisel kasutatakse allpool esitatud tabeli teises veerus sätestatud minimaalset impordihinda. Kui impordijärgsel kontrollimisel leitakse, et esimese ühenduses asuva sõltumatu kliendi poolt tegelikult makstud netohind ühenduse piiril (“impordijärgne hind”) on väiksem kui tollideklaratsioonis märgitud netohind ühenduse piiril enne tollimakse, ning kui impordijärgne hind on madalam kui minimaalne impordihind, kohaldatakse allpool esitatud tabeli kolmandas või neljandas veerus sätestatud kindlasummalist dumpinguvastast tollimaksu, välja arvatud juhul, kui kolmandas või neljandas veerus sätestatud kindlasummaline tollimaks koos impordijärgse hinnaga moodustavad kokku summa (tegelikult makstud hind pluss kindlasummaline tollimaks), mis on väiksem kui allpool esitatud tabeli teises veerus sätestatud minimaalne impordihind. Sellisel juhul kohaldatakse tollimaksumäära, mis võrdub nimetatud tabeli teises veerus esitatud minimaalse impordihinna ja impordijärgse hinna vahega. Kui sellist kindlasummalist dumpinguvastast tollimaksu nõutakse tagasiulatuvalt, siis vähendatakse seda varem tasutud dumpinguvastase tollimaksu võrra, mis arvutatakse minimaalse impordihinna põhjal.

| Maasikate CN-kood ja esitusviis | Minimaalne impordihind eurodes tonni kohta (toote netokaal) | Kindlasummaline tollimaks eurodes tonni kohta (toote netokaal), kohaldatav äriühingu Dandong Junao Foodstuff suhtes (TARICi lisakood A780) | Kindlasummaline tollimaks eurodes tonni kohta (toote netokaal), kohaldatav kõigi teiste äriühingute suhtes (TARICi lisakood A999) |
| --- | --- | --- | --- |
| Maasikad, mis on kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, külmutatud ning sisaldavad suhkrut või muud magusainelisandit, mille suhkrusisaldus ületab 13 % massist (CN 0811 10 11) | 496,8 | 62,6 | 169,9 |
| Maasikad, mis on kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, külmutatud ning sisaldavad suhkrut või muud magusainelisandit, mille suhkrusisaldus on kuni 13 % massist (CN 0811 10 19) | 566,3 | 71,3 | 193,7 |
| Maasikad, mis on kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, külmutatud ning ei sisalda suhkrut või muud magusainelisandit (CN 0811 10 90) | 598 | 75,3 | 204,5 |

Maasikate CN-kood ja esitusviis

Minimaalne impordihind eurodes tonni kohta (toote netokaal)

Kindlasummaline tollimaks eurodes tonni kohta (toote netokaal), kohaldatav äriühingu Dandong Junao Foodstuff suhtes (TARICi lisakood A780)

Kindlasummaline tollimaks eurodes tonni kohta (toote netokaal), kohaldatav kõigi teiste äriühingute suhtes (TARICi lisakood A999)

Maasikad, mis on kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, külmutatud ning sisaldavad suhkrut või muud magusainelisandit, mille suhkrusisaldus ületab 13 % massist (CN 0811 10 11)

496,8

62,6

169,9

Maasikad, mis on kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, külmutatud ning sisaldavad suhkrut või muud magusainelisandit, mille suhkrusisaldus on kuni 13 % massist (CN 0811 10 19)

566,3

71,3

193,7

Maasikad, mis on kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, külmutatud ning ei sisalda suhkrut või muud magusainelisandit (CN 0811 10 90)

598

75,3

204,5

5.   Kui tooted on enne vabasse ringlusse lubamist kahjustada saanud ning sellest tingituna jagatakse tegelikult makstud või makstav hind tolliväärtuse määramisel vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (7) artiklile 145, vähendatakse lõigete 3 ja 4 alusel arvutatud dumpinguvastase tollimaksu summat protsendimäära võrra, mis vastab tegelikult makstud või makstava hinna suhtosale.

6.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 1551/2006 kohaselt Hiina Rahvavabariigist pärit selliste maasikate impordi suhtes, mis on kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, külmutatud ning sisaldavad või ei sisalda suhkrut või muud magusainelisandit, kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad vabastatakse.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Luxembourg, 16. aprill 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

Horst SEEHOFER

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

1

(2)  ELT L 287, 18.10.2006, lk 3.

2

(3)  Komisjoni 28. juuni 2006. aasta aruanne nõukogule ja Euroopa Parlamendile töötlemiseks ettenähtud marjade ja kirsside sektori olukorra kohta (KOM(2006) 345), millele on lisatud komisjoni talituste töödokument “Ülevaade ELis töötlemiseks ettenähtud marjade ja kirsside sektorist” (SEK(2006) 838).

3

(4)  12. oktoobri 2006. aasta istungil vastu võetud tekst, esialgse väljaande 2. osa, P-6 TA PROV(2006) 10–12, PE 378/421, lk 69.

4

(5)  Ainult maasikatega seotud tegevuste puhul.

5

(6)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

6

(7)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 214/2007 (ELT L 62, 1.3.2007, lk 6).

7

---

| 17.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 100/14 |
| --- | --- | --- | --- |

17.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 100/14

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 408/2007,

16. aprill 2007,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 17. aprillil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. aprill 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

1

---

LISA

Komisjoni 16. aprilli 2007. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 70,4 |
| TN | 139,0 |
| TR | 155,3 |
| ZZ | 121,6 |
| 0707 00 05 | JO | 171,8 |
| MA | 54,5 |
| TR | 149,2 |
| ZZ | 125,2 |
| 0709 90 70 | MA | 51,1 |
| TR | 120,3 |
| ZZ | 85,7 |
| 0709 90 80 | EG | 242,2 |
| IL | 84,1 |
| ZZ | 163,2 |
| 0805 10 20 | EG | 46,3 |
| IL | 64,9 |
| MA | 42,9 |
| TN | 55,3 |
| TR | 74,9 |
| ZZ | 56,9 |
| 0805 50 10 | IL | 62,4 |
| TR | 38,7 |
| ZZ | 50,6 |
| 0808 10 80 | AR | 78,9 |
| BR | 82,9 |
| CA | 124,4 |
| CL | 85,3 |
| CN | 69,5 |
| NZ | 120,5 |
| US | 122,5 |
| UY | 48,7 |
| ZA | 84,5 |
| ZZ | 90,8 |
| 0808 20 50 | AR | 80,3 |
| CL | 92,0 |
| ZA | 87,9 |
| ZZ | 86,7 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

70,4

TN

139,0

TR

155,3

ZZ

121,6

0707 00 05

JO

171,8

MA

54,5

TR

149,2

ZZ

125,2

0709 90 70

MA

51,1

TR

120,3

ZZ

85,7

0709 90 80

EG

242,2

IL

84,1

ZZ

163,2

0805 10 20

EG

46,3

IL

64,9

MA

42,9

TN

55,3

TR

74,9

ZZ

56,9

0805 50 10

IL

62,4

TR

38,7

ZZ

50,6

0808 10 80

AR

78,9

BR

82,9

CA

124,4

CL

85,3

CN

69,5

NZ

120,5

US

122,5

UY

48,7

ZA

84,5

ZZ

90,8

0808 20 50

AR

80,3

CL

92,0

ZA

87,9

ZZ

86,7

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood “ZZ” tähistab “muud päritolu”.

---

| 17.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 100/16 |
| --- | --- | --- | --- |

17.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 100/16

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 409/2007,

16. aprill 2007,

millega asendatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 673/2005 (millega kehtestatakse täiendavad tollimaksud teatavatele Ameerika Ühendriikidest pärinevatele toodetele) I ja II lisa

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 25. aprilli 2005. aasta määrust (EÜ) nr 673/2005, millega kehtestatakse täiendavad tollimaksud teatavatele Ameerika Ühendriikidest pärinevatele toodetele, (1) eriti selle artiklit 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kuna Ameerika Ühendriigid ei viinud dumpingu ja subsiidiumide korvamise seadust (CDSOA) vastavusse WTO lepingute raames võetud kohustustega, kehtestati alates 1. maist 2005 määrusega (EÜ) nr 673/2005 teatavatele Ameerika Ühendriikidest pärinevatele toodetele 15protsendiline täiendav väärtuseline tollimaks. Kooskõlas WTO loaga peatada soodustused Ameerika Ühendriikide suhtes kohandab komisjon igal aastal peatamise ulatust määral, mis on võrdne sel ajal CDSOAst tuleneva ühenduse soodustuste olematuks muutmise või vähendamisega. |
| --- | --- |

(1)

Kuna Ameerika Ühendriigid ei viinud dumpingu ja subsiidiumide korvamise seadust (CDSOA) vastavusse WTO lepingute raames võetud kohustustega, kehtestati alates 1. maist 2005 määrusega (EÜ) nr 673/2005 teatavatele Ameerika Ühendriikidest pärinevatele toodetele 15protsendiline täiendav väärtuseline tollimaks. Kooskõlas WTO loaga peatada soodustused Ameerika Ühendriikide suhtes kohandab komisjon igal aastal peatamise ulatust määral, mis on võrdne sel ajal CDSOAst tuleneva ühenduse soodustuste olematuks muutmise või vähendamisega.

| (2) | Kõige hilisem aasta, mille puhul on andmeid kogutud dumpinguvastaste tollimaksude ja tasakaalustavate tollimaksude ning CDSOA alusel tehtud väljamaksete kohta, on 2006. eelarveaasta (1. oktoober 2005 kuni 30. september 2006). Ameerika Ühendriikide tolli- ja piiriteenistuse poolt avaldatud andmete kohaselt on ühenduse soodustuste olematuks muutmise või vähendamise määr 81,19 miljonit USA dollarit. |
| --- | --- |

(2)

Kõige hilisem aasta, mille puhul on andmeid kogutud dumpinguvastaste tollimaksude ja tasakaalustavate tollimaksude ning CDSOA alusel tehtud väljamaksete kohta, on 2006. eelarveaasta (1. oktoober 2005 kuni 30. september 2006). Ameerika Ühendriikide tolli- ja piiriteenistuse poolt avaldatud andmete kohaselt on ühenduse soodustuste olematuks muutmise või vähendamise määr 81,19 miljonit USA dollarit.

| (3) | Kuna ühenduse soodustuste olematuks muutmise ja vähendamise määr ning sellest tulenevalt ka peatamise ulatus on suurenenud, tuleb määruse (EÜ) nr 673/2005 (muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 632/2006) II lisa loetelu 32 esimest toodet lisada selle määruse I lisa loetelusse. |
| --- | --- |

(3)

Kuna ühenduse soodustuste olematuks muutmise ja vähendamise määr ning sellest tulenevalt ka peatamise ulatus on suurenenud, tuleb määruse (EÜ) nr 673/2005 (muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 632/2006) II lisa loetelu 32 esimest toodet lisada selle määruse I lisa loetelusse.

| (4) | Muudetud I lisas loetletud Ameerika Ühendriikidest pärinevate toodete 15protsendilise täiendava väärtuselise imporditollimaksu mõju kaubandusväärtusele ei ületa aasta jooksul 81,19 miljonit USA dollarit. |
| --- | --- |

(4)

Muudetud I lisas loetletud Ameerika Ühendriikidest pärinevate toodete 15protsendilise täiendava väärtuselise imporditollimaksu mõju kaubandusväärtusele ei ületa aasta jooksul 81,19 miljonit USA dollarit.

| (5) | Määruse (EÜ) nr 673/2005 artikli 6 lõigetes 1 ja 2 on ette nähtud konkreetsed täiendavad imporditollimaksuvabastused. Kuna nimetatud tollimaksuvabastuste kohaldamine sõltub teatavatest tingimustest, mida tuli täita enne määruse (EÜ) nr 673/2005 jõustumise või kohaldamise kuupäeva, ei saa neid vabastusi tegelikkuses I lisa loetellu lisatud 32 toote impordi suhtes kohaldada. Seetõttu tuleb nende tollimaksuvabastuste rakendamiseks kõnealuste toodete impordi puhul vastu võtta erimeetmed. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 673/2005 artikli 6 lõigetes 1 ja 2 on ette nähtud konkreetsed täiendavad imporditollimaksuvabastused. Kuna nimetatud tollimaksuvabastuste kohaldamine sõltub teatavatest tingimustest, mida tuli täita enne määruse (EÜ) nr 673/2005 jõustumise või kohaldamise kuupäeva, ei saa neid vabastusi tegelikkuses I lisa loetellu lisatud 32 toote impordi suhtes kohaldada. Seetõttu tuleb nende tollimaksuvabastuste rakendamiseks kõnealuste toodete impordi puhul vastu võtta erimeetmed.

| (6) | Täiendavatest tollimaksudest kõrvalehoidmise vältimiseks jõustub käesolev määrus selle avaldamise päeval. |
| --- | --- |

(6)

Täiendavatest tollimaksudest kõrvalehoidmise vältimiseks jõustub käesolev määrus selle avaldamise päeval.

| (7) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kaubanduse survemeetmete komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kaubanduse survemeetmete komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 673/2005 I lisa asendatakse käesoleva määruse I lisaga.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 673/2005 II lisa asendatakse käesoleva määruse II lisaga.

Artikkel 3

1.   Tooted, millele on tollimaksuvabastuse või vähendatud tollimaksuga impordilitsents välja antud enne käesoleva määruse jõustumist, ei kuulu maksustamisele täiendava tollimaksuga tingimusel, et need tooted klassifitseeritakse järgmiste CN-koodide alla: (2)4803 00 31, 4818 30 00, 4818 20 10, 9403 70 90, 6110 90 10, 6110 19 10, 6110 19 90, 6110 12 10, 6110 11 10, 6110 30 10, 6110 12 90, 6110 20 10, 6110 11 30, 6110 11 90, 6110 90 90, 6110 30 91, 6110 30 99, 6110 20 99, 6110 20 91, 9608 10 10, 6402 19 00, 6404 11 00, 6403 19 00, 6105 20 90, 6105 20 10, 6106 10 00, 6206 40 00, 6205 30 00, 6206 30 00, 6105 10 00, 6205 20 00 ja 9406 00 11.

2.   Tooted, mille puhul saab tõendada, et nad olid käesoleva määruse kohaldamise kuupäeval juba teel ühendusse, ning mille sihtkohta ei ole võimalik muuta, ei kuulu maksustamisele täiendava tollimaksuga tingimusel, et need tooted klassifitseeritakse järgmiste CN-koodide alla: (3)4803 00 31, 4818 30 00, 4818 20 10, 9403 70 90, 6110 90 10, 6110 19 10, 6110 19 90, 6110 12 10, 6110 11 10, 6110 30 10, 6110 12 90, 6110 20 10, 6110 11 30, 6110 11 90, 6110 90 90, 6110 30 91, 6110 30 99, 6110 20 99, 6110 20 91, 9608 10 10, 6402 19 00, 6404 11 00, 6403 19 00, 6105 20 90, 6105 20 10, 6106 10 00, 6206 40 00, 6205 30 00, 6206 30 00, 6105 10 00, 6205 20 00 ja 9406 00 11.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. maist 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. aprill 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Peter MANDELSON

---

(1)  ELT L 110, 30.4.2005, lk 1. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 632/2006 (ELT L 111, 25.4.2006, lk 5).

1

(2)  Nende koodide alla klassifitseeritud toodete kirjeldused on esitatud nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1) I lisas, mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 493/2005 (ELT L 82, 31.3.2005, lk 1).

2

(3)  Nende koodide alla klassifitseeritud toodete kirjeldused on esitatud nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1) I lisas, mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 493/2005 (ELT L 82, 31.3.2005, lk 1).

3

---

I LISA

Tooted, millele kehtestatakse täiendav tollimaks, on tähistatud kaheksakohalise CN-koodiga. Nende koodide alla klassifitseeritud toodete kirjeldused on esitatud nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku (1) kohta I lisas, nii nagu seda on muudetud määrusega (EÜ) nr 493/2005. (2)

| | 4820 10 90 |
| --- | --- |

4820 10 90

| | 4820 50 00 |
| --- | --- |

4820 50 00

| | 4820 90 00 |
| --- | --- |

4820 90 00

| | 4820 30 00 |
| --- | --- |

4820 30 00

| | 4820 10 50 |
| --- | --- |

4820 10 50

| | 6204 63 11 |
| --- | --- |

6204 63 11

| | 6204 69 18 |
| --- | --- |

6204 69 18

| | 6204 63 90 |
| --- | --- |

6204 63 90

| | 6104 63 00 |
| --- | --- |

6104 63 00

| | 6203 43 11 |
| --- | --- |

6203 43 11

| | 6103 43 00 |
| --- | --- |

6103 43 00

| | 6204 63 18 |
| --- | --- |

6204 63 18

| | 6203 43 19 |
| --- | --- |

6203 43 19

| | 6204 69 90 |
| --- | --- |

6204 69 90

| | 6203 43 90 |
| --- | --- |

6203 43 90

| | 0710 40 00 |
| --- | --- |

0710 40 00

| | 9003 19 30 |
| --- | --- |

9003 19 30

| | 8705 10 00 |
| --- | --- |

8705 10 00

| | 6301 40 10 |
| --- | --- |

6301 40 10

| | 6301 30 10 |
| --- | --- |

6301 30 10

| | 6301 30 90 |
| --- | --- |

6301 30 90

| | 6301 40 90 |
| --- | --- |

6301 40 90

| | 4818 50 00 |
| --- | --- |

4818 50 00

| | 9009 11 00 |
| --- | --- |

9009 11 00

| | 9009 12 00 |
| --- | --- |

9009 12 00

| | 8467 21 99 |
| --- | --- |

8467 21 99

| | 4803 00 31 |
| --- | --- |

4803 00 31

| | 4818 30 00 |
| --- | --- |

4818 30 00

| | 4818 20 10 |
| --- | --- |

4818 20 10

| | 9403 70 90 |
| --- | --- |

9403 70 90

| | 6110 90 10 |
| --- | --- |

6110 90 10

| | 6110 19 10 |
| --- | --- |

6110 19 10

| | 6110 19 90 |
| --- | --- |

6110 19 90

| | 6110 12 10 |
| --- | --- |

6110 12 10

| | 6110 11 10 |
| --- | --- |

6110 11 10

| | 6110 30 10 |
| --- | --- |

6110 30 10

| | 6110 12 90 |
| --- | --- |

6110 12 90

| | 6110 20 10 |
| --- | --- |

6110 20 10

| | 6110 11 30 |
| --- | --- |

6110 11 30

| | 6110 11 90 |
| --- | --- |

6110 11 90

| | 6110 90 90 |
| --- | --- |

6110 90 90

| | 6110 30 91 |
| --- | --- |

6110 30 91

| | 6110 30 99 |
| --- | --- |

6110 30 99

| | 6110 20 99 |
| --- | --- |

6110 20 99

| | 6110 20 91 |
| --- | --- |

6110 20 91

| | 9608 10 10 |
| --- | --- |

9608 10 10

| | 6402 19 00 |
| --- | --- |

6402 19 00

| | 6404 11 00 |
| --- | --- |

6404 11 00

| | 6403 19 00 |
| --- | --- |

6403 19 00

| | 6105 20 90 |
| --- | --- |

6105 20 90

| | 6105 20 10 |
| --- | --- |

6105 20 10

| | 6106 10 00 |
| --- | --- |

6106 10 00

| | 6206 40 00 |
| --- | --- |

6206 40 00

| | 6205 30 00 |
| --- | --- |

6205 30 00

| | 6206 30 00 |
| --- | --- |

6206 30 00

| | 6105 10 00 |
| --- | --- |

6105 10 00

| | 6205 20 00 |
| --- | --- |

6205 20 00

| | 9406 00 11 |
| --- | --- |

9406 00 11

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

(2)  ELT L 82, 31.3.2005, lk 1.

---

II LISA

Käesolevas lisas esitatud tooted on tähistatud kaheksakohalise CN-koodiga. Nende koodide alla klassifitseeritud toodete kirjeldused on esitatud nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisas, nii nagu seda on muudetud määrusega (EÜ) nr 493/2005.

| | 9406 00 38 |
| --- | --- |

9406 00 38

| | 6101 30 10 |
| --- | --- |

6101 30 10

| | 6102 30 10 |
| --- | --- |

6102 30 10

| | 6201 12 10 |
| --- | --- |

6201 12 10

| | 6201 13 10 |
| --- | --- |

6201 13 10

| | 6102 30 90 |
| --- | --- |

6102 30 90

| | 6201 92 00 |
| --- | --- |

6201 92 00

| | 6101 30 90 |
| --- | --- |

6101 30 90

| | 6202 93 00 |
| --- | --- |

6202 93 00

| | 6202 11 00 |
| --- | --- |

6202 11 00

| | 6201 13 90 |
| --- | --- |

6201 13 90

| | 6201 93 00 |
| --- | --- |

6201 93 00

| | 6201 12 90 |
| --- | --- |

6201 12 90

| | 6204 42 00 |
| --- | --- |

6204 42 00

| | 6104 43 00 |
| --- | --- |

6104 43 00

| | 6204 49 10 |
| --- | --- |

6204 49 10

| | 6204 44 00 |
| --- | --- |

6204 44 00

| | 6204 43 00 |
| --- | --- |

6204 43 00

| | 6203 42 31 |
| --- | --- |

6203 42 31

| | 6204 62 31 |
| --- | --- |

6204 62 31

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 17.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 100/20 |
| --- | --- | --- | --- |

17.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 100/20

---

KOMISJONI OTSUS,

26. märts 2007,

mis käsitleb herbitsiid glufosinaatammooniumi taluvuse parandamiseks geneetiliselt muundatud rapsitoodete (Brassica napus L., Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3 liinid) turuleviimist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/18/EÜ

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 1234 all)

(Ainult hollandi- ja prantsuskeelne tekst on autentsed)

(2007/232/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsι 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 18 lõike 1 esimest lõiku,

olles konsulteerinud Euroopa Toiduohutusametiga,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2001/18/EÜ kohaselt on geneetiliselt muundatud organismi või geneetiliselt muundatud organismide kombinatsiooni sisaldava või sellest koosneva toote turuleviimise aluseks kirjalik nõusolek, mille annab asjaomane pädev asutus kõnealuses direktiivis sätestatud korras. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2001/18/EÜ kohaselt on geneetiliselt muundatud organismi või geneetiliselt muundatud organismide kombinatsiooni sisaldava või sellest koosneva toote turuleviimise aluseks kirjalik nõusolek, mille annab asjaomane pädev asutus kõnealuses direktiivis sätestatud korras.

| (2) | Bayer Bioscience nv on esitanud Belgia pädevale ametiasutusele teatise geneetiliselt muundatud rapsitoodete (Brassica napus L., Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3 liinid) turuleviimise kohta. |
| --- | --- |

(2)

Bayer Bioscience nv on esitanud Belgia pädevale ametiasutusele teatise geneetiliselt muundatud rapsitoodete (Brassica napus L., Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3 liinid) turuleviimise kohta.

| (3) | Teatis hõlmas geneetiliselt muundatud rapsitoodete (Brassica napus L., Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3 liinid) ühenduses viljelemist ja ühendusse importimist samadeks kasutusviisideks kui muu rapsi puhul, sealhulgas kasutamine söödaks või söödas, kuid mitte toiduks või toidus. |
| --- | --- |

(3)

Teatis hõlmas geneetiliselt muundatud rapsitoodete (Brassica napus L., Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3 liinid) ühenduses viljelemist ja ühendusse importimist samadeks kasutusviisideks kui muu rapsi puhul, sealhulgas kasutamine söödaks või söödas, kuid mitte toiduks või toidus.

| (4) | Belgia pädev ametiasutus koostas direktiivi 2001/18/EÜ artiklis 14 sätestatud korras hindamisaruande, mis esitati komisjonile ja teiste liikmesriikide pädevatele ametiasutustele. Hindamisaruandes tõdeti, et geneetiliselt muundatud rapsitooted (Brassica napus L., Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3 liinid) tuleks turule viia importimiseks, töötlemiseks ja kasutamiseks nagu muu raps, kuid mitte taotletud viljelemise otstarbel. |
| --- | --- |

(4)

Belgia pädev ametiasutus koostas direktiivi 2001/18/EÜ artiklis 14 sätestatud korras hindamisaruande, mis esitati komisjonile ja teiste liikmesriikide pädevatele ametiasutustele. Hindamisaruandes tõdeti, et geneetiliselt muundatud rapsitooted (Brassica napus L., Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3 liinid) tuleks turule viia importimiseks, töötlemiseks ja kasutamiseks nagu muu raps, kuid mitte taotletud viljelemise otstarbel.

| (5) | Teatavate liikmesriikide pädevad ametiasutused on esitanud kõnealuste toodete turuleviimisele vastuväiteid. |
| --- | --- |

(5)

Teatavate liikmesriikide pädevad ametiasutused on esitanud kõnealuste toodete turuleviimisele vastuväiteid.

| (6) | Belgia pädeva ametiasutuse ja teiste liikmesriikide vastuväidete põhjal seoses geneetiliselt muundatud rapsitoodete (Brassica napus L., Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3 liinid) viljelemisega hõlmab Euroopa Toiduohutusameti arvamus ainult importi ja töötlemist, sealhulgas kasutamist söödas. |
| --- | --- |

(6)

Belgia pädeva ametiasutuse ja teiste liikmesriikide vastuväidete põhjal seoses geneetiliselt muundatud rapsitoodete (Brassica napus L., Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3 liinid) viljelemisega hõlmab Euroopa Toiduohutusameti arvamus ainult importi ja töötlemist, sealhulgas kasutamist söödas.

| (7) | Euroopa Toiduohutusameti 2005. aasta septembris vastu võetud arvamusega jõuti järeldusele, et geneetiliselt muundatud rapsitooted (Brassica napus L., Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3 liinid) on inimestele ja loomadele ning, kavandatud kasutusviisidel, ka keskkonnale sama ohutud kui tavaline raps. Euroopa Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et teatises esitatud seirekava on kavandatavate kasutusviiside puhul vastuvõetav. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Toiduohutusameti 2005. aasta septembris vastu võetud arvamusega jõuti järeldusele, et geneetiliselt muundatud rapsitooted (Brassica napus L., Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3 liinid) on inimestele ja loomadele ning, kavandatud kasutusviisidel, ka keskkonnale sama ohutud kui tavaline raps. Euroopa Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et teatises esitatud seirekava on kavandatavate kasutusviiside puhul vastuvõetav.

| (8) | Kõigi esitatud vastuväidete kontrollimine direktiivi 2001/18/EÜ alusel, samuti teatises esitatud teabe ja Euroopa Toiduohutusameti arvamuse kontrollimine ei ole andnud põhjust arvata, et geneetiliselt muundatud rapsitoodete (Brassica napus L. Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3 liinid) turuleviimine võiks inimeste või loomade tervist või keskkonda kahjustada. |
| --- | --- |

(8)

Kõigi esitatud vastuväidete kontrollimine direktiivi 2001/18/EÜ alusel, samuti teatises esitatud teabe ja Euroopa Toiduohutusameti arvamuse kontrollimine ei ole andnud põhjust arvata, et geneetiliselt muundatud rapsitoodete (Brassica napus L. Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3 liinid) turuleviimine võiks inimeste või loomade tervist või keskkonda kahjustada.

| (9) | Geneetiliselt muundatud rapsist töödeldud õli, mis on saadud a) rapsi Ms8 liinist ja kõigist tavapärastest ristanditest, b) rapsi Rf3 liinist ja kõigist tavapärastest ristanditest, ja c) hübriidühendist Ms8xRf3, on turule viidud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 1997. aasta määruse (EÜ) nr 258/97 (uuendtoidu ja toidu uuendkoostisosade kohta) (2) artiklile 5. Seepärast kehtivad kõnealuse rapsi kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1829/2003 (geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta) (3) artiklis 8 sätestatud nõuded ja seda võib turule viia ning kasutada vastavalt ühenduse geneetiliselt muundatud toidu ja sööda registris nimetatud tingimustele. |
| --- | --- |

(9)

Geneetiliselt muundatud rapsist töödeldud õli, mis on saadud a) rapsi Ms8 liinist ja kõigist tavapärastest ristanditest, b) rapsi Rf3 liinist ja kõigist tavapärastest ristanditest, ja c) hübriidühendist Ms8xRf3, on turule viidud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 1997. aasta määruse (EÜ) nr 258/97 (uuendtoidu ja toidu uuendkoostisosade kohta) (2) artiklile 5. Seepärast kehtivad kõnealuse rapsi kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1829/2003 (geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta) (3) artiklis 8 sätestatud nõuded ja seda võib turule viia ning kasutada vastavalt ühenduse geneetiliselt muundatud toidu ja sööda registris nimetatud tingimustele.

| (10) | Geneetiliselt muundatud rapsitoodetele (Brassica napus L., Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3 liinid) tuleks määrata kordumatud tunnused, et kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1830/2003, milles käsitletakse geneetiliselt muundatud organismide jälgitavust ja märgistamist, geneetiliselt muundatud organismidest valmistatud toiduainete ja sööda jälgitavust ning millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ, (4) ning komisjoni 14. jaanuari 2004. aasta määrust (EÜ) nr 65/2004, millega luuakse süsteem geneetiliselt muundatud organismide kordumatute tunnuste väljatöötamiseks ja määramiseks. (5) |
| --- | --- |

(10)

Geneetiliselt muundatud rapsitoodetele (Brassica napus L., Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3 liinid) tuleks määrata kordumatud tunnused, et kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1830/2003, milles käsitletakse geneetiliselt muundatud organismide jälgitavust ja märgistamist, geneetiliselt muundatud organismidest valmistatud toiduainete ja sööda jälgitavust ning millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ, (4) ning komisjoni 14. jaanuari 2004. aasta määrust (EÜ) nr 65/2004, millega luuakse süsteem geneetiliselt muundatud organismide kordumatute tunnuste väljatöötamiseks ja määramiseks. (5)

| (11) | Juhuslikult või tehnilise vältimatuse tõttu tootesse sattunud geneetiliselt muundatud organismide jäljed on vabastatud märgistamis- ja jälgitavusnõuetest vastavalt direktiivi 2001/18/EÜ ning määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel kehtestatud piirmääradele. |
| --- | --- |

(11)

Juhuslikult või tehnilise vältimatuse tõttu tootesse sattunud geneetiliselt muundatud organismide jäljed on vabastatud märgistamis- ja jälgitavusnõuetest vastavalt direktiivi 2001/18/EÜ ning määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel kehtestatud piirmääradele.

| (12) | Euroopa Toiduohutusameti arvamuse kohaselt ei ole kavandatud kasutusviiside jaoks vaja kehtestada eritingimusi toodete käitlemiseks ja pakendamiseks ning teatavate ökosüsteemide, keskkondade või geograafiliste piirkondade kaitseks. |
| --- | --- |

(12)

Euroopa Toiduohutusameti arvamuse kohaselt ei ole kavandatud kasutusviiside jaoks vaja kehtestada eritingimusi toodete käitlemiseks ja pakendamiseks ning teatavate ökosüsteemide, keskkondade või geograafiliste piirkondade kaitseks.

| (13) | Euroopa Toiduohutusameti arvamuse kohaselt tuleks luua asjakohane korraldussüsteem, et vältida geneetiliselt muundatud rapsitoodete (Brassica napus L., Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3 liinid) seemnete kasutamist viljeluseks. |
| --- | --- |

(13)

Euroopa Toiduohutusameti arvamuse kohaselt tuleks luua asjakohane korraldussüsteem, et vältida geneetiliselt muundatud rapsitoodete (Brassica napus L., Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3 liinid) seemnete kasutamist viljeluseks.

| (14) | Enne toodete turuleviimist tuleks kohaldada vajalikke meetmeid, et tagada selle märgistus ja jälgitavus turuleviimise kõikides etappides, sealhulgas kontrollida seda asjakohase valideeritud tuvastamismetoodika alusel. |
| --- | --- |

(14)

Enne toodete turuleviimist tuleks kohaldada vajalikke meetmeid, et tagada selle märgistus ja jälgitavus turuleviimise kõikides etappides, sealhulgas kontrollida seda asjakohase valideeritud tuvastamismetoodika alusel.

| (15) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed ei ole kooskõlas direktiivi 2001/18/EÜ artikli 30 alusel loodud komitee arvamusega ning seepärast esitas komisjon nõukogule ettepaneku kõnealuste meetmete suhtes. Kuna direktiivi 2001/18/EÜ artikli 30 lõikes 2 sätestatud tähtaja möödumisel ei ole nõukogu ettepandud meetmeid vastu võtnud ega väljendanud ka nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused, (6) artikli 5 lõike 6 kohaselt oma vastuseisu, peaks komisjon need meetmed vastu võtma, |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed ei ole kooskõlas direktiivi 2001/18/EÜ artikli 30 alusel loodud komitee arvamusega ning seepärast esitas komisjon nõukogule ettepaneku kõnealuste meetmete suhtes. Kuna direktiivi 2001/18/EÜ artikli 30 lõikes 2 sätestatud tähtaja möödumisel ei ole nõukogu ettepandud meetmeid vastu võtnud ega väljendanud ka nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused, (6) artikli 5 lõike 6 kohaselt oma vastuseisu, peaks komisjon need meetmed vastu võtma,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Nõusolek

Ilma et see piiraks muude ühenduse õigusaktide, eelkõige määruse (EÜ) nr 258/97 ja määruse (EÜ) nr 1829/2003 kohaldamist, annab Belgia pädev ametiasutus kirjaliku nõusoleku Bayer Bioscience nv (viide C/BE/96/01) esitatud ja artiklis 2 määratletud toodete turuleviimiseks vastavalt käesolevale otsusele.

Nõusolekus täpsustakse kooskõlas direktiivi 2001/18/EÜ artikli 19 lõikega 3 selgesõnaliselt nõusoleku tingimused, mis on sätestatud artiklites 3 ja 4.

Artikkel 2

Tooted

1.   Geneetiliselt muundatud organismid, mida toodetena või toodete koostises turule viiakse (edaspidi “tooted”), on rapsiseemned (Brassica napus L.) emas- ja isasliinist, mis sisaldavad vastavalt Ms8 ja Rf3 sündmusi, ja seemned, mis on saadud nende emas- ja isasliinide tavapärastel ristamistel (Ms8xRf3 hübriid), mis sisaldavad järgmist sisestatud DNAd;

| | Emasliin (Ms8)







  1. | PTA29-barnase-3’nos:






  — | Tapeetumirakkudele omane promootor PTA29 Nicotiana tabacum’ist |
| --- | --- | --- | --- |

Emasliin (Ms8)

1.

PTA29-barnase-3’nos:

—

Tapeetumirakkudele omane promootor PTA29 Nicotiana tabacum’ist

| — | Bacillus amyloliquefaciens’isest pärinev barnaasigeen, mis põhjustab isassteriilsust |
| --- | --- |

—

Bacillus amyloliquefaciens’isest pärinev barnaasigeen, mis põhjustab isassteriilsust

| — | Osa bakteri Agrobacterium tumefaciens nopaliini süntetaasi 3’-mittekodeerivast alast (3’nos) |
| --- | --- |

—

Osa bakteri Agrobacterium tumefaciens nopaliini süntetaasi 3’-mittekodeerivast alast (3’nos)

| 2. | PssuAra-bar-3’g7:






  — | Arabidopsis thaliana’st pärinev PssuAra promootor |
| --- | --- | --- |

2.

PssuAra-bar-3’g7:

—

Arabidopsis thaliana’st pärinev PssuAra promootor

| — | Streptomyces hygroscopicus’est eraldatud barnaasigeen, mis annab herbitsiid glufosinaatammooniumile vastupidavuse |
| --- | --- |

—

Streptomyces hygroscopicus’est eraldatud barnaasigeen, mis annab herbitsiid glufosinaatammooniumile vastupidavuse

| — | Bakteri Agrobacterium tumefaciens TL-DNA geeni 7 3’-mittetransleeritav järjestus |
| --- | --- |

—

Bakteri Agrobacterium tumefaciens TL-DNA geeni 7 3’-mittetransleeritav järjestus

| | Isasliin (Rf3)







  3. | PTA29-barstar-3’nos:






  — | Tapeetumirakkudele omane promootor PTA29 Nicotiana tabacum’ist |
| --- | --- | --- | --- |

Isasliin (Rf3)

3.

PTA29-barstar-3’nos:

—

Tapeetumirakkudele omane promootor PTA29 Nicotiana tabacum’ist

| — | Bacillus amyloliquefaciens’isest pärinev barstar-geen, mis põhjustab viljakuse taastumist |
| --- | --- |

—

Bacillus amyloliquefaciens’isest pärinev barstar-geen, mis põhjustab viljakuse taastumist

| — | Osa bakteri Agrobacterium tumefaciens nopaliini süntetaasi 3’-mittekodeerivast alast (3’nos) |
| --- | --- |

—

Osa bakteri Agrobacterium tumefaciens nopaliini süntetaasi 3’-mittekodeerivast alast (3’nos)

| 4. | PssuAra-bar-3’g7:






  — | Arabidopsis thaliana’st pärinev PssuAra promootor |
| --- | --- | --- |

4.

PssuAra-bar-3’g7:

—

Arabidopsis thaliana’st pärinev PssuAra promootor

| — | Streptomyces hygroscopicus’est eraldatud barnaasigeen, mis annab herbitsiid glufosinaatammooniumile vastupidavuse |
| --- | --- |

—

Streptomyces hygroscopicus’est eraldatud barnaasigeen, mis annab herbitsiid glufosinaatammooniumile vastupidavuse

| — | Bakteri Agrobacterium tumefaciens TL-DNA geeni 7 3’-mittetransleeritav järjestus |
| --- | --- |

—

Bakteri Agrobacterium tumefaciens TL-DNA geeni 7 3’-mittetransleeritav järjestus

2.   Nõusolek hõlmab rapsi Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3 liinide ja tavapäraselt aretatud rapsi hübriidide järglaskonna seemneid toodetena või toodetes.

Artikkel 3

Turuleviimise tingimused

Tooteid võib kasutada samadel viisidel kui muid rapsiliike, välja arvatud viljeluseks ja kasutamiseks toiduna või toidus, ja neid võib turule viia vastavalt järgmistele tingimustele:

| a) | nõusoleku kehtivusaeg on 10 aastat alates nõusoleku andmise kuupäevast; |
| --- | --- |

a)

nõusoleku kehtivusaeg on 10 aastat alates nõusoleku andmise kuupäevast;

| b) | toodete kordumatud tunnused on:






  — | ACS-BNØØ5-8 liinide puhul, kus on toimunud ainult Ms8 sündmus; |
| --- | --- | --- |

b)

toodete kordumatud tunnused on:

—

ACS-BNØØ5-8 liinide puhul, kus on toimunud ainult Ms8 sündmus;

| — | ACS-BNØØ5-6 liinide puhul, kus on toimunud ainult Rf3 sündmus, ja; |
| --- | --- |

—

ACS-BNØØ5-6 liinide puhul, kus on toimunud ainult Rf3 sündmus, ja;

| — | ACS-BNØØ5-8 x ACS-BNØØ3-6 hübriidliinide puhul, kus on toimunud nii Ms8 sündmus kui ka Rf3 sündmus; |
| --- | --- |

—

ACS-BNØØ5-8 x ACS-BNØØ3-6 hübriidliinide puhul, kus on toimunud nii Ms8 sündmus kui ka Rf3 sündmus;

| c) | ilma et see piiraks direktiivi 2001/18/EÜ artikli 25 kohaldamist, edastab nõusoleku valdaja pädevate asutuste nõudmise korral neile toodetest, nende geneetilisest materjalist või etalonainetest positiivseid ja negatiivseid kontrollproove; |
| --- | --- |

c)

ilma et see piiraks direktiivi 2001/18/EÜ artikli 25 kohaldamist, edastab nõusoleku valdaja pädevate asutuste nõudmise korral neile toodetest, nende geneetilisest materjalist või etalonainetest positiivseid ja negatiivseid kontrollproove;

| d) | ilma et see piiraks määruses (EÜ) nr 1829/2003 sätestatud märgistamise erinõuete kohaldamist, peavad toote etiketil või saatedokumendis olema sõnad “toode sisaldab geneetiliselt muundatud rapsi” või “toode sisaldab geneetiliselt muundatud Ms8 rapsi” või “toode sisaldab geneetiliselt muundatud Rf3 rapsi” või “toode sisaldab geneetiliselt muundatud Ms8xRf3 rapsi”, välja arvatud juhul, kui muude ühenduse õigusaktidega kehtestatakse piirmäär, millest madalama näitaja puhul ei ole kõnealune teave nõutav; ning |
| --- | --- |

d)

ilma et see piiraks määruses (EÜ) nr 1829/2003 sätestatud märgistamise erinõuete kohaldamist, peavad toote etiketil või saatedokumendis olema sõnad “toode sisaldab geneetiliselt muundatud rapsi” või “toode sisaldab geneetiliselt muundatud Ms8 rapsi” või “toode sisaldab geneetiliselt muundatud Rf3 rapsi” või “toode sisaldab geneetiliselt muundatud Ms8xRf3 rapsi”, välja arvatud juhul, kui muude ühenduse õigusaktidega kehtestatakse piirmäär, millest madalama näitaja puhul ei ole kõnealune teave nõutav; ning

| e) | kuni toodetele ei ole viljelusotstarbel turuleviimiseks luba antud, peavad toodete etiketil või toodetega kaasneval dokumendil olema sõnad “mitte külvata”. |
| --- | --- |

e)

kuni toodetele ei ole viljelusotstarbel turuleviimiseks luba antud, peavad toodete etiketil või toodetega kaasneval dokumendil olema sõnad “mitte külvata”.

Artikkel 4

Seire

1.   Nõusoleku valdaja tagab kogu nõusoleku kehtivusaja jooksul, et taotluses sisalduv seirekava, mis koosneb üldisest jälgimiskavast ja mille alusel kontrollitakse toote käitlemisest või kasutamisest tulenevat kahjulikku mõju inimeste ja loomade tervisele või keskkonnale, võetakse kasutusele ja rakendatakse.

2.   Loa valdaja teavitab käitlejaid ja kasutajaid vahetult toodete ohutusest ja üldistest omadustest ning seiretingimustest, sealhulgas seemnete tahtmatu leviku puhul võetavatest asjakohastest korraldusmeetmetest. Tehnilised suunised käesoleva artikli rakendamiseks on esitatud käesoleva otsuse lisas.

3.   Nõusoleku valdaja esitab komisjonile ja liikmesriikide pädevatele ametiasutustele iga-aastaseid aruandeid seiretegevuse tulemuste kohta.

4.   Ilma et see piiraks direktiivi 2001/18/EÜ artikli 20 kohaldamist, peab nõusoleku valdaja ja/või esialgse taotluse saanud liikmesriigi pädev asutus vajadusel ning komisjoni ja esialgse taotluse saanud liikmesriigi pädeva asutuse nõusolekul taotluses esitatud seirekava läbi vaatama, pidades silmas seire tulemusi. Seirekava muutmise ettepanekud esitatakse liikmesriikide pädevatele ametiasutustele.

5.   Nõusoleku valdaja peab suutma esitada komisjonile ja liikmesriikide pädevatele ametiasutustele tõendeid selle kohta, et:

| a) | teatises sisalduvas seirekavas täpsustatud olemasolevad seirevõrgud koguvad toodete seire seisukohast olulist teavet, ning |
| --- | --- |

a)

teatises sisalduvas seirekavas täpsustatud olemasolevad seirevõrgud koguvad toodete seire seisukohast olulist teavet, ning

| b) | kõnealused seirevõrgud on leppinud kokku, et edastavad nimetatud teabe nõusoleku valdajale enne, kui seirearuanded lõike 3 kohaselt komisjonile ja liikmesriikide pädevatele ametiasutustele esitatakse. |
| --- | --- |

b)

kõnealused seirevõrgud on leppinud kokku, et edastavad nimetatud teabe nõusoleku valdajale enne, kui seirearuanded lõike 3 kohaselt komisjonile ja liikmesriikide pädevatele ametiasutustele esitatakse.

Artikkel 5

Kohaldamine

Käesolevat otsust kohaldatakse alates kuupäevast, kui Ms8 ja Rf3 rapsi ning Ms8xRf3 hübriidrapsi avastamismeetod ühenduse tugilaboris määruse (EÜ) nr 1829/2003 lisas sätestatud ja komisjoni määruses (EÜ) nr 641/2004 (7) (milles käsitletakse määruse (EÜ) nr 1829/2003 üksikasjalikke rakenduseeskirju) täpsustatud korras valideeritakse.

Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile.

Brüssel, 26. märts 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stavros DIMAS

---

(1)  EÜT L 106, 17.4.2001, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1830/2003 (ELT L 268, 18.10.2003, lk 24).

1

(2)  EÜT L 43, 14.2.1997, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

2

(3)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 1. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1981/2006 (ELT L 368, 23.12.2006, lk 99).

3

(4)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 24.

4

(5)  ELT L 10, 16.1.2004, lk 5.

5

(6)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).

6

(7)  ELT L 102, 7.4.2004, lk 14.

7

---

LISA

Tehnilised suunised artikli 4 lõike 2 rakendamiseks

| 1. | Nõusoleku valdaja peaks teavitama ühenduse ettevõtjaid, kes käitlevad ja töötlevad imporditud rapsi lahtisi segaseemneid, mis võib sisaldada Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3 rapsi, järgmisest:






  a) | Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3 rapsile on antud nõusolek ühendusesiseseks impordiks ja kasutuseks vastavalt käesoleva otsuse artiklis 3 esitatud määratlusele; |
| --- | --- | --- |

1.

Nõusoleku valdaja peaks teavitama ühenduse ettevõtjaid, kes käitlevad ja töötlevad imporditud rapsi lahtisi segaseemneid, mis võib sisaldada Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3 rapsi, järgmisest:

a)

Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3 rapsile on antud nõusolek ühendusesiseseks impordiks ja kasutuseks vastavalt käesoleva otsuse artiklis 3 esitatud määratlusele;

| b) | loa andmise tingimuseks on üldise seirekava kehtestamine, et jälgida eespool nimetatud kasutuseks ettenähtud Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3 rapsi turuleviimisest tulenevat mistahes ootamatut kahjulikku mõju. |
| --- | --- |

b)

loa andmise tingimuseks on üldise seirekava kehtestamine, et jälgida eespool nimetatud kasutuseks ettenähtud Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3 rapsi turuleviimisest tulenevat mistahes ootamatut kahjulikku mõju.

| 2. | Nõusoleku valdaja peaks ettevõtjate jaoks määrama riikliku kontaktisiku, kellele võib mis tahes ootamatust kahjulikust mõjust teatada. |
| --- | --- |

2.

Nõusoleku valdaja peaks ettevõtjate jaoks määrama riikliku kontaktisiku, kellele võib mis tahes ootamatust kahjulikust mõjust teatada.

| 3. | Nõusoleku valdaja peaks teavitama ettevõtjaid võimalustest ja tagajärgedest, mis tulenevad Euroopa Toiduohutusametilt (EFSA) hinnangu saanud Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3 rapsi seemnete tahtmatust levikust selle kavandatud kasutamise käigus. Nõusoleku valdaja peaks hoidma ettevõtjatega korrapäraselt ühendust, et tagada nende teadlikkus kehtiva tava kõigist muudatustest, mis võivad muuta keskkonnaohu hindamise järeldusi. |
| --- | --- |

3.

Nõusoleku valdaja peaks teavitama ettevõtjaid võimalustest ja tagajärgedest, mis tulenevad Euroopa Toiduohutusametilt (EFSA) hinnangu saanud Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3 rapsi seemnete tahtmatust levikust selle kavandatud kasutamise käigus. Nõusoleku valdaja peaks hoidma ettevõtjatega korrapäraselt ühendust, et tagada nende teadlikkus kehtiva tava kõigist muudatustest, mis võivad muuta keskkonnaohu hindamise järeldusi.

| 4. | Nõusoleku valdaja peaks kindlaks tegema, kas ettevõtjaid on hoiatatud võimalusest, et imporditud rapsi seemnete tahtmatu leviku korral sadamates ja purustusettevõtetes võivad need idanema ja inimese abita kasvama hakata, sealhulgas ka Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3 rapsi seemned. |
| --- | --- |

4.

Nõusoleku valdaja peaks kindlaks tegema, kas ettevõtjaid on hoiatatud võimalusest, et imporditud rapsi seemnete tahtmatu leviku korral sadamates ja purustusettevõtetes võivad need idanema ja inimese abita kasvama hakata, sealhulgas ka Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3 rapsi seemned.

| 5. | Juhul kui inimese abita kasvama hakanud rapsi seemned võivad sisaldada Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3 rapsi seemneid, peaks nõusoleku valdaja:






  a) | teatama ettevõtjatele, et kõnealused taimed tuleks hävitada vähendamaks Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3 rapsi ootamatu kahjuliku mõju võimalust, ja |
| --- | --- | --- |

5.

Juhul kui inimese abita kasvama hakanud rapsi seemned võivad sisaldada Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3 rapsi seemneid, peaks nõusoleku valdaja:

a)

teatama ettevõtjatele, et kõnealused taimed tuleks hävitada vähendamaks Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3 rapsi ootamatu kahjuliku mõju võimalust, ja

| b) | tegema ettevõtjatele asjakohase kava, et hävitada inimese abita kasvama hakanud rapsi taimed, mis võivad sisaldada Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3 rapsi. |
| --- | --- |

b)

tegema ettevõtjatele asjakohase kava, et hävitada inimese abita kasvama hakanud rapsi taimed, mis võivad sisaldada Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3 rapsi.

| 6. | Võttes arvesse direktiivi 2001/18/EÜ artikli 4 lõiget 5 ja nõukogu otsuse 2002/811/EÜ (1) (direktiivi 2001/18/EÜ VII lisa täiendavate juhiste kehtestamise kohta) lisa jaotist C.1.6, võivad liikmesriigid läbi viia kontrolle ja/või täiendavat seiret Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3 rapsi seemnete tahtmatu leviku ja sellest levikust tuleneva võimaliku ootamatu kahjuliku mõju kindlakstegemiseks. |
| --- | --- |

6.

Võttes arvesse direktiivi 2001/18/EÜ artikli 4 lõiget 5 ja nõukogu otsuse 2002/811/EÜ (1) (direktiivi 2001/18/EÜ VII lisa täiendavate juhiste kehtestamise kohta) lisa jaotist C.1.6, võivad liikmesriigid läbi viia kontrolle ja/või täiendavat seiret Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3 rapsi seemnete tahtmatu leviku ja sellest levikust tuleneva võimaliku ootamatu kahjuliku mõju kindlakstegemiseks.

---

(1)  EÜT L 280, 18.10.2002, lk 27.

---

| 17.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 100/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 100/25

---

KOMISJONI OTSUS,

12. aprill 2007,

ühises siirdehindade foorumis siirdehindade eksperdirühma kujul erasektorit esindavate liikmete määramise kohta

(2007/233/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 22. detsembri 2006. aasta otsust 2007/75/EÜ (millega luuakse siirdehindade eksperdirühm), (1) et nõustada komisjoni siirdehindadega seotud maksuküsimustes, eriti selle artiklit 4,

võttes arvesse maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi veebilehel 22. detsembril 2006 avaldatud konkursikutset ühises siirdehindade foorumis äriringkondi esindavate liikmete ja esimehe leidmiseks,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt otsuse 2007/75/EÜ artiklile 4 määrab komisjon esimehe ning erasektorist kuni viisteist spetsialisti, kellel on kogemused ja pädevus siirdehindade valdkonnas. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt otsuse 2007/75/EÜ artiklile 4 määrab komisjon esimehe ning erasektorist kuni viisteist spetsialisti, kellel on kogemused ja pädevus siirdehindade valdkonnas.

| (2) | Vastavalt kandideerimiskutse punktile 15 valib Euroopa Komisjon, keda abistavad Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariik ja UNICE fiskaalkomitee, ühises siirdehindade foorumis äriringkondi esindavateks liikmeteks nõuetekohase kvalifikatsiooniga taotlejate hulgast siirdehindade valdkonna tunnustatud isikud, kes on tegevad tööstuses, teeninduses, äriringkonnas või siirdehindadega seotud valdkondades. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt kandideerimiskutse punktile 15 valib Euroopa Komisjon, keda abistavad Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariik ja UNICE fiskaalkomitee, ühises siirdehindade foorumis äriringkondi esindavateks liikmeteks nõuetekohase kvalifikatsiooniga taotlejate hulgast siirdehindade valdkonna tunnustatud isikud, kes on tegevad tööstuses, teeninduses, äriringkonnas või siirdehindadega seotud valdkondades.

| (3) | Konkursil osalemiseks esitati 44 taotlust, |
| --- | --- |

(3)

Konkursil osalemiseks esitati 44 taotlust,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga määrab komisjon kaheks aastaks ühises siirdehindade foorumis siirdehindade eksperdirühma kujul erasektorit esindavad viisteist liiget ja esimehe, kelle nimed on esitatud lisas.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub 1. märtsil 2007.

Brüssel, 12. aprill 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

László KOVÁCS

---

(1)  ELT L 32, 6.2.2007, lk 189.

1

---

LISA

Valitud esimees:

Bruno GIBERT

Erasektorit esindavate valitud liikmete loetelu:

| | Dirk VAN STAPPEN |
| --- | --- |

Dirk VAN STAPPEN

| | Isabel VERLINDEN |
| --- | --- |

Isabel VERLINDEN

| | Svetla MARINOVA |
| --- | --- |

Svetla MARINOVA

| | Werner STUFFER |
| --- | --- |

Werner STUFFER

| | Heinz-Klaus KROPPEN |
| --- | --- |

Heinz-Klaus KROPPEN

| | Kennet PETTERSSON |
| --- | --- |

Kennet PETTERSSON

| | Sabine WAHL |
| --- | --- |

Sabine WAHL

| | Guglielmo MAISTO |
| --- | --- |

Guglielmo MAISTO

| | Guy KERSCH |
| --- | --- |

Guy KERSCH

| | Theo KEIJZER |
| --- | --- |

Theo KEIJZER

| | Monique VAN HERKSEN |
| --- | --- |

Monique VAN HERKSEN

| | Håkan ANDREASSON |
| --- | --- |

Håkan ANDREASSON

| | Eduardo GRACIA |
| --- | --- |

Eduardo GRACIA

| | Michael SUFRIN |
| --- | --- |

Michael SUFRIN

| | Nicholas DEE |
| --- | --- |

Nicholas DEE

---

| 17.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 100/27 |
| --- | --- | --- | --- |

17.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 100/27

---

KOMISJONI OTSUS,

16. aprill 2007,

milles käsitletakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 alusel Rumeenia esitatud ülevaadet veinisektori tootmisvõimsuse kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 1587 all)

(Ainult rumeeniakeelne tekst on autentne)

(2007/234/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1493/1999 veinituru ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 23 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrus (EÜ) nr 1493/1999 näeb ette eeltingimusena juurdepääsuks istutusõiguste suurendamisele ning ümberstruktureerimise ja ümbermuutmise toetustele, et asjaomane liikmesriik esitab veinisektori tootmisvõimsuse ülevaate. Selle ülevaate esitamine peab olema kooskõlas nimetatud määruse artikliga 16. |
| --- | --- |

(1)

Määrus (EÜ) nr 1493/1999 näeb ette eeltingimusena juurdepääsuks istutusõiguste suurendamisele ning ümberstruktureerimise ja ümbermuutmise toetustele, et asjaomane liikmesriik esitab veinisektori tootmisvõimsuse ülevaate. Selle ülevaate esitamine peab olema kooskõlas nimetatud määruse artikliga 16.

| (2) | Komisjoni 31. mai 2000. aasta määruse (EÜ) nr 1227/2000, milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad tootmisvõimsuse puhul, (2) artiklis 19 nähakse ette ülevaates sisalduva teabe esitamise üksikasjad. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 31. mai 2000. aasta määruse (EÜ) nr 1227/2000, milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad tootmisvõimsuse puhul, (2) artiklis 19 nähakse ette ülevaates sisalduva teabe esitamise üksikasjad.

| (3) | Rumeenia edastas komisjonile 23. veebruari 2007. aasta kirjas määruse (EÜ) nr 1493/1999 artikliga 16 ja määruse (EÜ) nr 1227/2000 artikliga 19 sätestatud andmed. Nende andmetega tutvumise järel võib sedastada, et Rumeenia on seega ülevaate koostanud. |
| --- | --- |

(3)

Rumeenia edastas komisjonile 23. veebruari 2007. aasta kirjas määruse (EÜ) nr 1493/1999 artikliga 16 ja määruse (EÜ) nr 1227/2000 artikliga 19 sätestatud andmed. Nende andmetega tutvumise järel võib sedastada, et Rumeenia on seega ülevaate koostanud.

| (4) | Käesolev otsus ei eelda ülevaates sisalduvate andmete õigsuse tunnustamist komisjoni poolt või ülevaates järgitud õigusaktide ühilduvust ühenduse õigusega. Käesolev otsus ei mõjuta komisjoni võimalikku otsust nende punktide suhtes. |
| --- | --- |

(4)

Käesolev otsus ei eelda ülevaates sisalduvate andmete õigsuse tunnustamist komisjoni poolt või ülevaates järgitud õigusaktide ühilduvust ühenduse õigusega. Käesolev otsus ei mõjuta komisjoni võimalikku otsust nende punktide suhtes.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veinituru korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veinituru korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Komisjon tõdeb, et Rumeenia on koostanud veinisektori tootmisvõimsuse ülevaate vastavalt määruse (EÜ) nr 1493/1999 artiklile 16.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Rumeeniale.

Brüssel, 16. aprill 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 179, 14.7.1999, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

1

(2)  EÜT L 143, 16.6.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1216/2005 (ELT L 199, 29.7.2005, lk 32).

2

---