# Europos Sąjungos L 59/2007

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 59 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 50 tomas2007m. vasario 27d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 59

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

50 tomas2007m. vasario 27d.

---

| Turinys | | I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2007 m. vasario 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 192/2007, nustatantis galutinį antidempingo muitą tam tikram Indijos, Indonezijos, Malaizijos, Korėjos Respublikos, Tailando ir Taivano kilmės importuojamam polietileno tereftalatui (PET) pasibaigus priemonių galiojimo termino peržiūrai ir dalinei tarpinei peržiūrai pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 2 dalį ir 11 straipsnio 3 dalį | 1 |
| | * | 2007 m. vasario 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 193/2007, nustatantis galutinį kompensacinį muitą Indijos kilmės importuojamam polietileno tereftalatui (PET) pasibaigus priemonių galiojimo termino peržiūrai pagal Reglamento (EB) Nr. 2026/97 18 straipsnį | 34 |
| | | 2007 m. vasario 26 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 194/2007, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą | 60 |
| | | 2007 m. vasario 26 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 195/2007, leidžiantis nuo 2007 m. kovo 1 d. iki rugpjūčio 31 d. pradėti supirkti sviestą kai kuriose valstybėse narėse | 62 |
| | | 2007 m. vasario 26 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 196/2007, nustatantis grąžinamąsias išmokas, taikomas eksportuojant grūdus, kviečių arba rugių miltus, rupinius ir kruopas | 63 |
| | | 2007 m. vasario 26 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 197/2007, nustatantis grąžinamajai išmokai už grūdus taikomą tikslinamąją sumą | 65 |
| | | 2007 m. vasario 26 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 198/2007 dėl salyklo eksportui taikomų grąžinamųjų išmokų nustatymo | 67 |
| | | 2007 m. vasario 26 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 199/2007, nustatantis tikslinamąją sumą, taikomą grąžinamajai išmokai už salyklą | 69 |
| | | 2007 m. vasario 26 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 200/2007, nustatantis grąžinamąsias išmokas, taikomas grūdų ir ryžių sektorių produktams, tiekiamiems Bendrijos ir nacionalinės pagalbos maistu veiksmų operacijose | 71 |
| | * | 2007 m. vasario 23 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 201/2007, iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1183/2005, nustatantį tam tikras konkrečias ribojančias priemones asmenims, kurie savo veiksmais pažeidžia ginklų embargą Kongo Demokratinei Respublikai | 73 |
| | | DIREKTYVOS |
| | * | 2007 m. vasario 26 d. Komisijos direktyva 2007/12/EB, iš dalies keičianti tam tikrus Tarybos direktyvos 90/642/EEB priedus dėl didžiausių penkonazolo, benomilo ir karbendazimo likučių koncentracijų (
  1
  ) | 75 |

Turinys

I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2007 m. vasario 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 192/2007, nustatantis galutinį antidempingo muitą tam tikram Indijos, Indonezijos, Malaizijos, Korėjos Respublikos, Tailando ir Taivano kilmės importuojamam polietileno tereftalatui (PET) pasibaigus priemonių galiojimo termino peržiūrai ir dalinei tarpinei peržiūrai pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 2 dalį ir 11 straipsnio 3 dalį

1

*

2007 m. vasario 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 193/2007, nustatantis galutinį kompensacinį muitą Indijos kilmės importuojamam polietileno tereftalatui (PET) pasibaigus priemonių galiojimo termino peržiūrai pagal Reglamento (EB) Nr. 2026/97 18 straipsnį

34

2007 m. vasario 26 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 194/2007, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

60

2007 m. vasario 26 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 195/2007, leidžiantis nuo 2007 m. kovo 1 d. iki rugpjūčio 31 d. pradėti supirkti sviestą kai kuriose valstybėse narėse

62

2007 m. vasario 26 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 196/2007, nustatantis grąžinamąsias išmokas, taikomas eksportuojant grūdus, kviečių arba rugių miltus, rupinius ir kruopas

63

2007 m. vasario 26 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 197/2007, nustatantis grąžinamajai išmokai už grūdus taikomą tikslinamąją sumą

65

2007 m. vasario 26 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 198/2007 dėl salyklo eksportui taikomų grąžinamųjų išmokų nustatymo

67

2007 m. vasario 26 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 199/2007, nustatantis tikslinamąją sumą, taikomą grąžinamajai išmokai už salyklą

69

2007 m. vasario 26 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 200/2007, nustatantis grąžinamąsias išmokas, taikomas grūdų ir ryžių sektorių produktams, tiekiamiems Bendrijos ir nacionalinės pagalbos maistu veiksmų operacijose

71

*

2007 m. vasario 23 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 201/2007, iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1183/2005, nustatantį tam tikras konkrečias ribojančias priemones asmenims, kurie savo veiksmais pažeidžia ginklų embargą Kongo Demokratinei Respublikai

73

DIREKTYVOS

*

2007 m. vasario 26 d. Komisijos direktyva 2007/12/EB, iš dalies keičianti tam tikrus Tarybos direktyvos 90/642/EEB priedus dėl didžiausių penkonazolo, benomilo ir karbendazimo likučių koncentracijų (
  1
  )

1

75

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | 1998 m. liepos 20 d. Tarybos direktyvos 98/59/EB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su kolektyviniu atleidimu iš darbo, suderinimo klaidų ištaisymas (OL L 225, 1998 8 12) (Specialusis leidimas lietuvių kalba, 5 skyrius, 3 tomas, p. 327) | 84 |

Klaidų ištaisymas

*

1998 m. liepos 20 d. Tarybos direktyvos 98/59/EB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su kolektyviniu atleidimu iš darbo, suderinimo klaidų ištaisymas (OL L 225, 1998 8 12) (Specialusis leidimas lietuvių kalba, 5 skyrius, 3 tomas, p. 327)

84

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

REGLAMENTAI

| 27.2.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 59/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 59/1

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 192/2007

2007 m. vasario 22 d.

nustatantis galutinį antidempingo muitą tam tikram Indijos, Indonezijos, Malaizijos, Korėjos Respublikos, Tailando ir Taivano kilmės importuojamam polietileno tereftalatui (PET) pasibaigus priemonių galiojimo termino peržiūrai ir dalinei tarpinei peržiūrai pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 2 dalį ir 11 straipsnio 3 dalį

EUROPOS SAJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 2 dalį ir 11 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasitarus su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   PROCEDŪRA

1.   Galiojančios priemonės

| (1) | 2000 m. lapkričio 27 d. Taryba Reglamentu (EB) Nr. 2604/2000 (2) nustatė galutinius antidempingo muitus tam tikram Indijos, Indonezijos, Malaizijos, Korėjos Respublikos, Tailando ir Taivano (toliau – nagrinėjamosios šalys) kilmės importuojamam polietileno tereftalatui (toliau – PET). Taikomos priemonės buvo grindžiamos antidempingo tyrimu (toliau – pradinis tyrimas), inicijuotu pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnį. |
| --- | --- |

(1)

2000 m. lapkričio 27 d. Taryba Reglamentu (EB) Nr. 2604/2000 (2) nustatė galutinius antidempingo muitus tam tikram Indijos, Indonezijos, Malaizijos, Korėjos Respublikos, Tailando ir Taivano (toliau – nagrinėjamosios šalys) kilmės importuojamam polietileno tereftalatui (toliau – PET). Taikomos priemonės buvo grindžiamos antidempingo tyrimu (toliau – pradinis tyrimas), inicijuotu pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnį.

| (2) | 2004 m. rugpjūčio 13 d. Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1467/2004 (3) nustatė galutinį antidempingo muitą tam tikram Australijos ir Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) kilmės importuojamam PET ir nutraukė Pakistano kilmės PET importo tyrimą. |
| --- | --- |

(2)

2004 m. rugpjūčio 13 d. Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1467/2004 (3) nustatė galutinį antidempingo muitą tam tikram Australijos ir Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) kilmės importuojamam PET ir nutraukė Pakistano kilmės PET importo tyrimą.

| (3) | Reglamento (EB) Nr. 2604/2000 pakeitimai buvo padaryti po peržiūros tyrimų, inicijuotų pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 ir 4 dalis arba po to, kai pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 1 dalį buvo priimti įsipareigojimai dėl kainos. |
| --- | --- |

(3)

Reglamento (EB) Nr. 2604/2000 pakeitimai buvo padaryti po peržiūros tyrimų, inicijuotų pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 ir 4 dalis arba po to, kai pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 1 dalį buvo priimti įsipareigojimai dėl kainos.

2.   Prašymai peržiūrai

| (4) | Paskelbus pranešimą apie artėjančią priemonių galiojimo pabaigą (4), 2005 m. rugpjūčio 30 d. Komisija gavo prašymą peržiūrėti galiojančias priemones pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį (toliau – priemonių galiojimo termino peržiūra) ir, pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį, iš dalies peržiūrėti importui iš Taivano ir iš trijų eksportuojančių Korėjos gamintojų nustatytas priemones (toliau – dalinė tarpinė peržiūra). |
| --- | --- |

(4)

Paskelbus pranešimą apie artėjančią priemonių galiojimo pabaigą (4), 2005 m. rugpjūčio 30 d. Komisija gavo prašymą peržiūrėti galiojančias priemones pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį (toliau – priemonių galiojimo termino peržiūra) ir, pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį, iš dalies peržiūrėti importui iš Taivano ir iš trijų eksportuojančių Korėjos gamintojų nustatytas priemones (toliau – dalinė tarpinė peržiūra).

| (5) | Prašymą pateikė „Plastics Europe“ polietileno tereftalato (PET) komitetas (toliau – pareiškėjas) gamintojų, kurie gamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau kaip 90 %) viso PET Bendrijoje, vardu. |
| --- | --- |

(5)

Prašymą pateikė „Plastics Europe“ polietileno tereftalato (PET) komitetas (toliau – pareiškėjas) gamintojų, kurie gamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau kaip 90 %) viso PET Bendrijoje, vardu.

| (6) | Priemonių galiojimo termino peržiūros prašymas buvo grindžiamas tuo, kad pasibaigus galioti priemonėms, dempingas ir žala Bendrijos pramonei greičiausiai tęsis arba pasikartos. |
| --- | --- |

(6)

Priemonių galiojimo termino peržiūros prašymas buvo grindžiamas tuo, kad pasibaigus galioti priemonėms, dempingas ir žala Bendrijos pramonei greičiausiai tęsis arba pasikartos.

| (7) | Prašymas atlikti nustatytų priemonių importui iš Taivano ir iš trijų eksportuojančių Korėjos gamintojų („Daehan Synthetic Fiber Co. Ltd.“, „SK Chemicals Co. Ltd.“ ir „KP Chemical Corp.“) dalinę tarpinę peržiūrą buvo grindžiamas tuo, kad priemonės buvo nepakankamai griežtos kovoti su žalinga dempingo veikla. |
| --- | --- |

(7)

Prašymas atlikti nustatytų priemonių importui iš Taivano ir iš trijų eksportuojančių Korėjos gamintojų („Daehan Synthetic Fiber Co. Ltd.“, „SK Chemicals Co. Ltd.“ ir „KP Chemical Corp.“) dalinę tarpinę peržiūrą buvo grindžiamas tuo, kad priemonės buvo nepakankamai griežtos kovoti su žalinga dempingo veikla.

| (8) | Po konsultacijų su Patariamuoju komitetu nusprendusi, kad yra pakankamai įrodymų inicijuoti dvi peržiūras atitinkamai pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį ir 11 straipsnio 3 dalį, 2005 m gruodžio 1 d. Komisija inicijavo šias peržiūras (5). |
| --- | --- |

(8)

Po konsultacijų su Patariamuoju komitetu nusprendusi, kad yra pakankamai įrodymų inicijuoti dvi peržiūras atitinkamai pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį ir 11 straipsnio 3 dalį, 2005 m gruodžio 1 d. Komisija inicijavo šias peržiūras (5).

| (9) | Pranešimas apie tarpinės peržiūros taikymo sritį buvo paskelbtas Oficialiajame leidinyje 2006 m. birželio 2 d. (6), aiškiai nurodant, kad dalinė tarpinė peržiūra apima ir visas susijusias bendroves. |
| --- | --- |

(9)

Pranešimas apie tarpinės peržiūros taikymo sritį buvo paskelbtas Oficialiajame leidinyje 2006 m. birželio 2 d. (6), aiškiai nurodant, kad dalinė tarpinė peržiūra apima ir visas susijusias bendroves.

3.   Lygiagretus tyrimas

| (10) | 2005 m. gruodžio 1 d. Komisija taip pat inicijavo tyrimą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 2026/97 (7) 18 straipsnį dėl galiojančių Indijos kilmės PET importui taikomų kompensacinių priemonių. |
| --- | --- |

(10)

2005 m. gruodžio 1 d. Komisija taip pat inicijavo tyrimą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 2026/97 (7) 18 straipsnį dėl galiojančių Indijos kilmės PET importui taikomų kompensacinių priemonių.

4.   Su tyrimu susijusios šalys

| (11) | Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros ir apie dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą oficialiai informavo eksportuojančius gamintojus, eksportuojančios šalies atstovus, importuotojus, Bendrijos gamintojus, naudotojus ir pareiškėją. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę raštu ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą. Visoms suinteresuotosioms šalims, kurios to prašė ir įrodė, kad yra svarbių priežasčių joms būti išklausytoms, tokia galimybė buvo suteikta. |
| --- | --- |

(11)

Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros ir apie dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą oficialiai informavo eksportuojančius gamintojus, eksportuojančios šalies atstovus, importuotojus, Bendrijos gamintojus, naudotojus ir pareiškėją. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę raštu ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą. Visoms suinteresuotosioms šalims, kurios to prašė ir įrodė, kad yra svarbių priežasčių joms būti išklausytoms, tokia galimybė buvo suteikta.

| (12) | Atsižvelgiant į didelį Indijos, Indonezijos, Korėjos ir Taivano eksportuojančių gamintojų, priemonių galiojimo termino peržiūros prašyme išvardytų Bendrijos gamintojų ir importuotojų ir tarpinės peržiūros prašyme išvardytų Taivano eksportuojančių gamintojų skaičių, nuspręsta, kad tikslinga pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį patikrinti, ar reikėtų atlikti atranką. Siekiant Komisijai suteikti galimybę nuspręsti, ar atranka iš tiesų yra būtina, ir, jei ji būtina, atrinkti bendroves, minėtų šalių buvo paprašyta pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalį pranešti apie save per 15 dienų nuo peržiūros inicijavimo ir pateikti Komisijai pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją. |
| --- | --- |

(12)

Atsižvelgiant į didelį Indijos, Indonezijos, Korėjos ir Taivano eksportuojančių gamintojų, priemonių galiojimo termino peržiūros prašyme išvardytų Bendrijos gamintojų ir importuotojų ir tarpinės peržiūros prašyme išvardytų Taivano eksportuojančių gamintojų skaičių, nuspręsta, kad tikslinga pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį patikrinti, ar reikėtų atlikti atranką. Siekiant Komisijai suteikti galimybę nuspręsti, ar atranka iš tiesų yra būtina, ir, jei ji būtina, atrinkti bendroves, minėtų šalių buvo paprašyta pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalį pranešti apie save per 15 dienų nuo peržiūros inicijavimo ir pateikti Komisijai pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją.

| (13) | Išnagrinėjus pateiktą informaciją ir nustačius, kad tik mažas Indijos, Indonezijos, Korėjos Respublikos ir Taivano eksportuojančių gamintojų skaičius pareiškė norą bendradarbiauti, buvo nuspręsta, kad tų keturių šalių eksportuojančių gamintojų atranka nereikalinga. |
| --- | --- |

(13)

Išnagrinėjus pateiktą informaciją ir nustačius, kad tik mažas Indijos, Indonezijos, Korėjos Respublikos ir Taivano eksportuojančių gamintojų skaičius pareiškė norą bendradarbiauti, buvo nuspręsta, kad tų keturių šalių eksportuojančių gamintojų atranka nereikalinga.

| (14) | Išnagrinėjus Bendrijos gamintojų bei importuotojų pateiktą informaciją ir nustačius, kad jų skaičius nėra per didelis, buvo nuspręsta įtraukti juos visus be atrankos. |
| --- | --- |

(14)

Išnagrinėjus Bendrijos gamintojų bei importuotojų pateiktą informaciją ir nustačius, kad jų skaičius nėra per didelis, buvo nuspręsta įtraukti juos visus be atrankos.

| (15) | Todėl klausimynai buvo išsiųsti visiems žinomiems susijusių šalių eksportuojantiems gamintojams, importuotojams, tiekėjams, Bendrijos gamintojams ir naudotojams. |
| --- | --- |

(15)

Todėl klausimynai buvo išsiųsti visiems žinomiems susijusių šalių eksportuojantiems gamintojams, importuotojams, tiekėjams, Bendrijos gamintojams ir naudotojams.

| (16) | Atsakymai į klausimynus buvo gauti iš:






  — | trijų Indijos eksportuojančių gamintojų, |
| --- | --- | --- |

(16)

Atsakymai į klausimynus buvo gauti iš:

—

trijų Indijos eksportuojančių gamintojų,

| — | trijų Indonezijos eksportuojančių gamintojų (nors tik du iš jų sutiko leisti atlikti patikrinimą), |
| --- | --- |

—

trijų Indonezijos eksportuojančių gamintojų (nors tik du iš jų sutiko leisti atlikti patikrinimą),

| — | dviejų Malaizijos eksportuojančių gamintojų, |
| --- | --- |

—

dviejų Malaizijos eksportuojančių gamintojų,

| — | keturių Korėjos Respublikos eksportuojančių gamintojų, |
| --- | --- |

—

keturių Korėjos Respublikos eksportuojančių gamintojų,

| — | trijų Taivano eksportuojančių gamintojų (nors tik du iš jų sutiko leisti atlikti patikrinimą), |
| --- | --- |

—

trijų Taivano eksportuojančių gamintojų (nors tik du iš jų sutiko leisti atlikti patikrinimą),

| — | vieno Tailando eksportuojančio gamintojo, |
| --- | --- |

—

vieno Tailando eksportuojančio gamintojo,

| — | dviejų Bendrijos tiekėjų, |
| --- | --- |

—

dviejų Bendrijos tiekėjų,

| — | dvylikos Bendrijos gamintojų, |
| --- | --- |

—

dvylikos Bendrijos gamintojų,

| — | dešimties perdirbėjų ir (arba) naudotojų. |
| --- | --- |

—

dešimties perdirbėjų ir (arba) naudotojų.

Taip pat buvo nustatyta, kad nuo paskelbimo apie galiojančias priemones vienas nebendradarbiaujantis Indonezijos eksportuojantis gamintojas pakeitė savo pavadinimą. Tai „P.T. Bakrie Kasei Corp.“ pavadinimas, pakeistas į „P.T. Mitsubishi Chemical Indonesia“.

| (17) | Komisija gavo ir patikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga atliekant tyrimą, ir surengė tikrinamuosius vizitus šių bendrovių patalpose:






  a) | Indija | Eksportuojantys gamintojai






  — | „Pearl Engineering Polymers Ltd.“, Delhi, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(17)

Komisija gavo ir patikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga atliekant tyrimą, ir surengė tikrinamuosius vizitus šių bendrovių patalpose:

a)

Indija

Eksportuojantys gamintojai

—

„Pearl Engineering Polymers Ltd.“, Delhi,

| — | SENPET, buvęs „Elque Polyesters Ltd.“, Calcutta, |
| --- | --- |

—

SENPET, buvęs „Elque Polyesters Ltd.“, Calcutta,

| — | „Futura Polyesters Ltd.“, Chennai; |
| --- | --- |

—

„Futura Polyesters Ltd.“, Chennai;

| | Susijęs eksportuotojas






  — | „Plastosen Ltd.“, Calcutta, (susijęs su SENPET, buvęs „Elque Polyesters Ltd.“); |
| --- | --- | --- |

Susijęs eksportuotojas

—

„Plastosen Ltd.“, Calcutta, (susijęs su SENPET, buvęs „Elque Polyesters Ltd.“);

| b) | Indonezija
  Eksportuojantys gamintojai






  — | „P.T. Polypet Karyapersada“, Jakarta, |
| --- | --- | --- |

b)

Indonezija

Eksportuojantys gamintojai

—

„P.T. Polypet Karyapersada“, Jakarta,

| — | „P.T. Petnesia Resindo“, Tangerang; |
| --- | --- |

—

„P.T. Petnesia Resindo“, Tangerang;

| c) | Malaizija
  Eksportuojantys gamintojai






  — | „MPI Polyester Industries Sdn. Bhd.“, Selangor, |
| --- | --- | --- |

c)

Malaizija

Eksportuojantys gamintojai

—

„MPI Polyester Industries Sdn. Bhd.“, Selangor,

| — | „Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd.“, Kuala Lumpur; |
| --- | --- |

—

„Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd.“, Kuala Lumpur;

| d) | Korėjos Respublika | Eksportuojantys gamintojai






  — | „SK Chemicals Co. Ltd.“, Seoul, |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Korėjos Respublika

Eksportuojantys gamintojai

—

„SK Chemicals Co. Ltd.“, Seoul,

| — | „Huvis Corp.“, Seoul (susijęs su „SK Chemicals Co Ltd.“), |
| --- | --- |

—

„Huvis Corp.“, Seoul (susijęs su „SK Chemicals Co Ltd.“),

| — | „KP Chemicals Corp.“, Seoul, |
| --- | --- |

—

„KP Chemicals Corp.“, Seoul,

| — | „Honam Petrochemicals Corp.“, Seoul (susijęs su „KP Chemicals Co Ltd“); |
| --- | --- |

—

„Honam Petrochemicals Corp.“, Seoul (susijęs su „KP Chemicals Co Ltd“);

| | Susiję prekybininkai ir (arba) importuotojai, įsisteigę Korėjoje






  — | „SK Networks Ltd.“, Seoul (susijęs su „SK Chemicals Co Ltd.“), |
| --- | --- | --- |

Susiję prekybininkai ir (arba) importuotojai, įsisteigę Korėjoje

—

„SK Networks Ltd.“, Seoul (susijęs su „SK Chemicals Co Ltd.“),

| — | „Lotte Trading Ltd.“, Seoul, Korėjos Respublika (susijęs su „KP Chemicals Co Ltd“), |
| --- | --- |

—

„Lotte Trading Ltd.“, Seoul, Korėjos Respublika (susijęs su „KP Chemicals Co Ltd“),

| — | „Lotte Daesan Ltd.“, Seoul, Korėjos Respublika (susijęs su „KP Chemicals Co Ltd“); |
| --- | --- |

—

„Lotte Daesan Ltd.“, Seoul, Korėjos Respublika (susijęs su „KP Chemicals Co Ltd“);

| | Susiję prekybininkai ir (arba) importuotojai, įsisteigę Bendrijoje






  — | „SK Networks Deutschland GmbH“, Frankfurt/Main, Vokietija (susijęs su „SK Chemicals Co Ltd.“), |
| --- | --- | --- |

Susiję prekybininkai ir (arba) importuotojai, įsisteigę Bendrijoje

—

„SK Networks Deutschland GmbH“, Frankfurt/Main, Vokietija (susijęs su „SK Chemicals Co Ltd.“),

| — | „SK Eurochem“, Warsaw, Lenkija (susijęs su „SK Chemicals Co Ltd.“); |
| --- | --- |

—

„SK Eurochem“, Warsaw, Lenkija (susijęs su „SK Chemicals Co Ltd.“);

| e) | Taivanas
  Eksportuojantys gamintojai






  — | „Shinkong Synthetic Fibers Corporation“, Taipei, |
| --- | --- | --- |

e)

Taivanas

Eksportuojantys gamintojai

—

„Shinkong Synthetic Fibers Corporation“, Taipei,

| — | „Far Eastern Textile Ltd.“, Taipei; |
| --- | --- |

—

„Far Eastern Textile Ltd.“, Taipei;

| f) | Tailandas
  Eksportuojantis gamintojas






  — | „Bangkok Polyester Public company Ltd“, Bangkok, Tailandas; |
| --- | --- | --- |

f)

Tailandas

Eksportuojantis gamintojas

—

„Bangkok Polyester Public company Ltd“, Bangkok, Tailandas;

| g) | Bendrijos gamintojai






  — | „Voridian BV“ (Nyderlandai), |
| --- | --- | --- |

g)

Bendrijos gamintojai

—

„Voridian BV“ (Nyderlandai),

| — | „M & G Polimeri Italia Spa“ (Italija), |
| --- | --- |

—

„M & G Polimeri Italia Spa“ (Italija),

| — | „Equipolymers Srl“ (Italija), |
| --- | --- |

—

„Equipolymers Srl“ (Italija),

| — | „La Seda de Barcelona SA“ (Ispanija), |
| --- | --- |

—

„La Seda de Barcelona SA“ (Ispanija),

| — | „Novapet SA“ (Ispanija), |
| --- | --- |

—

„Novapet SA“ (Ispanija),

| — | „Selenis Industria de Polímeros SA“ (Portugalija), |
| --- | --- |

—

„Selenis Industria de Polímeros SA“ (Portugalija),

| — | „Selenis Itália Spa“ (Italija); |
| --- | --- |

—

„Selenis Itália Spa“ (Italija);

| h) | Bendrijos tiekėjai






  — | „Interquisa SA“ (Ispanija); |
| --- | --- | --- |

h)

Bendrijos tiekėjai

—

„Interquisa SA“ (Ispanija);

| i) | Nesusiję Bendrijos importuotojai






  — | „Global Service International SRL“ (Italija); |
| --- | --- | --- |

i)

Nesusiję Bendrijos importuotojai

—

„Global Service International SRL“ (Italija);

| j) | Bendrijos naudotojai






  — | „Coca Cola Enterprises Europe Ltd“ (Belgija). |
| --- | --- | --- |

j)

Bendrijos naudotojai

—

„Coca Cola Enterprises Europe Ltd“ (Belgija).

| (18) | Atliekant priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą dėl dempingo bei daromos žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės buvo nagrinėjamas 2004 m. spalio 1 d.–2005 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau – PTL). Analizuojant žalos tęsimosi arba pasikartojimo galimybei įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2002 m. sausio 1 d. iki PTL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). Dalinės tarpinės peržiūros tiriamasis laikotarpis pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį importui iš Taivano ir iš trijų Korėjos Respublikos eksportuojančių gamintojų yra toks pat, kaip priemonių galiojimo termino peržiūros laikotarpis. |
| --- | --- |

(18)

Atliekant priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą dėl dempingo bei daromos žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės buvo nagrinėjamas 2004 m. spalio 1 d.–2005 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau – PTL). Analizuojant žalos tęsimosi arba pasikartojimo galimybei įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2002 m. sausio 1 d. iki PTL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). Dalinės tarpinės peržiūros tiriamasis laikotarpis pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį importui iš Taivano ir iš trijų Korėjos Respublikos eksportuojančių gamintojų yra toks pat, kaip priemonių galiojimo termino peržiūros laikotarpis.

B.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS

1.   Nagrinėjamasis produktas

| (19) | Nagrinėjamasis produktas yra tas pats, kuris buvo nagrinėtas pradiniame tyrime, t. y. nagrinėjamųjų šalių kilmės PET, kurio klampos skaičius pagal ISO standartą 1628-5 yra 78 ml/g ar didesnis. Šiuo metu jis klasifikuojamas KN kodu 3907 60 20. |
| --- | --- |

(19)

Nagrinėjamasis produktas yra tas pats, kuris buvo nagrinėtas pradiniame tyrime, t. y. nagrinėjamųjų šalių kilmės PET, kurio klampos skaičius pagal ISO standartą 1628-5 yra 78 ml/g ar didesnis. Šiuo metu jis klasifikuojamas KN kodu 3907 60 20.

2.   Panašus produktas

| (20) | Pradiniame ir peržiūros tyrime buvo nustatyta, kad nagrinėjamasis produktas, nagrinėjamosiose šalyse gaminamas bei vidaus rinkose parduodamas PET ir Bendrijos gamintojų gaminamas bei parduodamas PET pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis bei cheminėmis savybėmis ir naudojamas tiems patiems tikslams. Todėl šie produktai turi būti laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(20)

Pradiniame ir peržiūros tyrime buvo nustatyta, kad nagrinėjamasis produktas, nagrinėjamosiose šalyse gaminamas bei vidaus rinkose parduodamas PET ir Bendrijos gamintojų gaminamas bei parduodamas PET pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis bei cheminėmis savybėmis ir naudojamas tiems patiems tikslams. Todėl šie produktai turi būti laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

C.   DEMPINGO TĘSIMOSI IR (ARBA) PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

1.   Importas dempingo kaina per tiriamąjį laikotarpį – bendrieji principai

| (21) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalies nuostatomis buvo išnagrinėta, ar pastaruoju metu vyko dempingas ir ar yra tikimybė, kad pasibaigus priemonių galiojimo laikotarpiui, dempingas tęsis. |
| --- | --- |

(21)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalies nuostatomis buvo išnagrinėta, ar pastaruoju metu vyko dempingas ir ar yra tikimybė, kad pasibaigus priemonių galiojimo laikotarpiui, dempingas tęsis.

| (22) | Toliau nustatyta bendroji metodika – ta pati, kaip ir pradiniame tyrime – buvo taikoma visiems nagrinėjamųjų šalių eksportuojantiems gamintojams. Dėl to, išvadose apie kiekvienos nagrinėjamosios šalies dempingą apibūdinama tik tai, kas būdinga kiekvienai eksportuojančiai šaliai. |
| --- | --- |

(22)

Toliau nustatyta bendroji metodika – ta pati, kaip ir pradiniame tyrime – buvo taikoma visiems nagrinėjamųjų šalių eksportuojantiems gamintojams. Dėl to, išvadose apie kiekvienos nagrinėjamosios šalies dempingą apibūdinama tik tai, kas būdinga kiekvienai eksportuojančiai šaliai.

| (23) | Norint nustatyti normaliąją vertę, pirmiausia kiekvienam eksportuojančiam gamintojui buvo nustatyta, ar jo bendra nagrinėjamojo produkto pardavimo vidaus rinkoje apimtis yra tipiška, palyginti su bendra į Bendriją eksportuojamų tokių produktų apimtimi. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį, vidaus pardavimas buvo laikomas tipišku, kai bendras atskiro eksportuojančio gamintojo vidaus pardavimo kiekis siekė mažiausiai 5 % jo viso eksporto pardavimo kiekio Bendrijoje. |
| --- | --- |

(23)

Norint nustatyti normaliąją vertę, pirmiausia kiekvienam eksportuojančiam gamintojui buvo nustatyta, ar jo bendra nagrinėjamojo produkto pardavimo vidaus rinkoje apimtis yra tipiška, palyginti su bendra į Bendriją eksportuojamų tokių produktų apimtimi. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį, vidaus pardavimas buvo laikomas tipišku, kai bendras atskiro eksportuojančio gamintojo vidaus pardavimo kiekis siekė mažiausiai 5 % jo viso eksporto pardavimo kiekio Bendrijoje.

| (24) | Po to buvo nustatytos tos eksportuojančių gamintojų, kurių bendras pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas, vidaus rinkoje parduodamo nagrinėjamojo produkto rūšys, kurios buvo identiškos arba kurias galima tiesiogiai palyginti su eksportui į Bendriją parduodamomis produktų rūšimis. |
| --- | --- |

(24)

Po to buvo nustatytos tos eksportuojančių gamintojų, kurių bendras pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas, vidaus rinkoje parduodamo nagrinėjamojo produkto rūšys, kurios buvo identiškos arba kurias galima tiesiogiai palyginti su eksportui į Bendriją parduodamomis produktų rūšimis.

| (25) | Kiekvienos rūšies, kurią eksportuojantys gamintojai pardavė savo vidaus rinkoje ir kurią, kaip nustatyta, galima tiesiogiai palyginti su PET rūšimi, parduodama eksportui į Bendriją, atveju buvo nustatyta, ar pardavimas vidaus rinkoje buvo pakankamai tipiškas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Buvo laikoma, kad konkrečios PET rūšies pardavimas vidaus rinkoje yra pakankamai tipiškas, jei per PTL tos rūšies bendras pardavimo vidaus rinkoje kiekis siekė 5 % arba daugiau bendro į Bendriją eksportuotos PET rūšies kiekio. |
| --- | --- |

(25)

Kiekvienos rūšies, kurią eksportuojantys gamintojai pardavė savo vidaus rinkoje ir kurią, kaip nustatyta, galima tiesiogiai palyginti su PET rūšimi, parduodama eksportui į Bendriją, atveju buvo nustatyta, ar pardavimas vidaus rinkoje buvo pakankamai tipiškas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Buvo laikoma, kad konkrečios PET rūšies pardavimas vidaus rinkoje yra pakankamai tipiškas, jei per PTL tos rūšies bendras pardavimo vidaus rinkoje kiekis siekė 5 % arba daugiau bendro į Bendriją eksportuotos PET rūšies kiekio.

| (26) | Taip pat buvo išnagrinėta, ar gali būti laikoma, kad eksportuojančio gamintojo prekyba kiekviena PET rūšimi vidaus rinkoje vykdoma įprastomis sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalies nuostatas. Tai buvo atlikta kiekvienam nagrinėjamųjų šalių eksportuojančiam gamintojui nustatant kiekvienos eksportuotos nagrinėjamojo produkto rūšies pelningo pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams per tiriamąjį laikotarpį dalį.






  a) | Tų produktų rūšims, kurių daugiau nei 80 % pardavimo vidaus rinkoje kiekio buvo parduodama kainomis, ne mažesnėmis už vieneto sąnaudas, t. y., kai nagrinėjamojo produkto rūšies vidutinė pardavimo kaina buvo lygi arba didesnė už nagrinėjamojo produkto rūšies vidutinę gamybos kainą, normalioji vertė buvo skaičiuojama kaip tos produkto rūšies viso vidaus pardavimo vidutinė kaina neatsižvelgiant į tai, ar pardavimas buvo pelningas ar ne. |
| --- | --- | --- |

(26)

Taip pat buvo išnagrinėta, ar gali būti laikoma, kad eksportuojančio gamintojo prekyba kiekviena PET rūšimi vidaus rinkoje vykdoma įprastomis sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalies nuostatas. Tai buvo atlikta kiekvienam nagrinėjamųjų šalių eksportuojančiam gamintojui nustatant kiekvienos eksportuotos nagrinėjamojo produkto rūšies pelningo pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams per tiriamąjį laikotarpį dalį.

a)

Tų produktų rūšims, kurių daugiau nei 80 % pardavimo vidaus rinkoje kiekio buvo parduodama kainomis, ne mažesnėmis už vieneto sąnaudas, t. y., kai nagrinėjamojo produkto rūšies vidutinė pardavimo kaina buvo lygi arba didesnė už nagrinėjamojo produkto rūšies vidutinę gamybos kainą, normalioji vertė buvo skaičiuojama kaip tos produkto rūšies viso vidaus pardavimo vidutinė kaina neatsižvelgiant į tai, ar pardavimas buvo pelningas ar ne.

| b) | Tų produktų rūšims, kurių ne mažiau kaip 10 %, bet ne daugiau kaip 80 % pardavimo vidaus rinkoje kiekio buvo parduodama kainomis, ne mažesnėmis už vieneto sąnaudas, normalioji vertė buvo skaičiuojama tik kaip sandorių, sudarytų už kainą, lygią arba didesnę už svarstomos rūšies vieneto sąnaudas, pardavimo vidutinė svertinė kaina. |
| --- | --- |

b)

Tų produktų rūšims, kurių ne mažiau kaip 10 %, bet ne daugiau kaip 80 % pardavimo vidaus rinkoje kiekio buvo parduodama kainomis, ne mažesnėmis už vieneto sąnaudas, normalioji vertė buvo skaičiuojama tik kaip sandorių, sudarytų už kainą, lygią arba didesnę už svarstomos rūšies vieneto sąnaudas, pardavimo vidutinė svertinė kaina.

| c) | Buvo manoma, kad tos produktų rūšys, kurių mažiau kaip 10 % pardavimo vidaus rinkoje kiekio buvo parduodama kainomis ne mažesnėmis už vieneto kainą, nebuvo parduodamos įprastomis prekybos sąlygomis, ir todėl jų normaliąją vertę reikėjo skaičiuoti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

c)

Buvo manoma, kad tos produktų rūšys, kurių mažiau kaip 10 % pardavimo vidaus rinkoje kiekio buvo parduodama kainomis ne mažesnėmis už vieneto kainą, nebuvo parduodamos įprastomis prekybos sąlygomis, ir todėl jų normaliąją vertę reikėjo skaičiuoti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį.

| (27) | Tais atvejais, kai turėjo būti apskaičiuota normalioji vertė, ji buvo skaičiuojama pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalį, t. y. remiantis tiriamosios rūšies gamybos kaina, prie kurios buvo pridėta pardavimo suma, bendrosios ir administracinės (PBA) sąnaudos bei procentinis prekybos pelnas. PBA suma – tai panašų produktą eksportuojančio gamintojo PBA suma ir vidutiniam pelnui prilyginta pelno suma, kurį gavo eksportuojantis gamintojas už panašaus produkto pardavimą įprastomis prekybos sąlygomis. |
| --- | --- |

(27)

Tais atvejais, kai turėjo būti apskaičiuota normalioji vertė, ji buvo skaičiuojama pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalį, t. y. remiantis tiriamosios rūšies gamybos kaina, prie kurios buvo pridėta pardavimo suma, bendrosios ir administracinės (PBA) sąnaudos bei procentinis prekybos pelnas. PBA suma – tai panašų produktą eksportuojančio gamintojo PBA suma ir vidutiniam pelnui prilyginta pelno suma, kurį gavo eksportuojantis gamintojas už panašaus produkto pardavimą įprastomis prekybos sąlygomis.

| (28) | Visais atvejais, kai nagrinėjamasis produktas buvo eksportuotas nepriklausomiems Bendrijos pirkėjams, eksporto kaina buvo nustatoma pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, būtent, remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis. |
| --- | --- |

(28)

Visais atvejais, kai nagrinėjamasis produktas buvo eksportuotas nepriklausomiems Bendrijos pirkėjams, eksporto kaina buvo nustatoma pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, būtent, remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis.

| (29) | Tais atvejais, kai buvo parduodama per susijusį importuotoją ar prekybininką, eksporto kaina buvo apskaičiuojama pagal susijusio importuotojo perpardavimo nepriklausomiems pirkėjams kainas. Buvo pakoreguotos visos išlaidos, kurias minėtas importuotojas patyrė nuo importavimo iki perpardavimo, įskaitant pardavimo sumą, bendrąsias ir administracines sąnaudas, ir pagrįsta pelno marža, kaip nurodyta 2 straipsnio 9 dalyje. Atitinkama pelno marža buvo nustatyta remiantis Bendrijos rinkoje dirbančių nesusijusių bendradarbiaujančių prekybininkų ir (arba) importuotojų pateikta informacija. |
| --- | --- |

(29)

Tais atvejais, kai buvo parduodama per susijusį importuotoją ar prekybininką, eksporto kaina buvo apskaičiuojama pagal susijusio importuotojo perpardavimo nepriklausomiems pirkėjams kainas. Buvo pakoreguotos visos išlaidos, kurias minėtas importuotojas patyrė nuo importavimo iki perpardavimo, įskaitant pardavimo sumą, bendrąsias ir administracines sąnaudas, ir pagrįsta pelno marža, kaip nurodyta 2 straipsnio 9 dalyje. Atitinkama pelno marža buvo nustatyta remiantis Bendrijos rinkoje dirbančių nesusijusių bendradarbiaujančių prekybininkų ir (arba) importuotojų pateikta informacija.

| (30) | Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos gamintojo kainų pagrindu. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant buvo deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Atitinkami koregavimai buvo padaryti visais atvejais, kai buvo nustatyta, jog jie yra pagrįsti, tikslūs ir paremti įrodymais. |
| --- | --- |

(30)

Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos gamintojo kainų pagrindu. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant buvo deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Atitinkami koregavimai buvo padaryti visais atvejais, kai buvo nustatyta, jog jie yra pagrįsti, tikslūs ir paremti įrodymais.

| (31) | Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalių nuostatomis, kiekvienam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui buvo apskaičiuojamas dempingo skirtumas, lyginant normaliosios vertės svertinį vidurkį su eksporto kainos svertiniu vidurkiu. |
| --- | --- |

(31)

Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalių nuostatomis, kiekvienam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui buvo apskaičiuojamas dempingo skirtumas, lyginant normaliosios vertės svertinį vidurkį su eksporto kainos svertiniu vidurkiu.

| (32) | Toms šalims, kurių buvo nustatytas aukštas bendradarbiavimo lygis (virš 80 % viso importo į Bendriją per PTL kiekio) ir nebuvo pagrindo teigti, kad koks nors eksportuojantis gamintojas vengė bendradarbiauti, norint užtikrinti priemonių efektyvumą, dempingo skirtumas buvo nustatomas pagal bendradarbiaujančios bendrovės su aukščiausiu dempingo skirtumu lygį. |
| --- | --- |

(32)

Toms šalims, kurių buvo nustatytas aukštas bendradarbiavimo lygis (virš 80 % viso importo į Bendriją per PTL kiekio) ir nebuvo pagrindo teigti, kad koks nors eksportuojantis gamintojas vengė bendradarbiauti, norint užtikrinti priemonių efektyvumą, dempingo skirtumas buvo nustatomas pagal bendradarbiaujančios bendrovės su aukščiausiu dempingo skirtumu lygį.

| (33) | Toms šalims, kurioms buvo nustatytas žemas bendradarbiavimo lygis (mažiau kaip 80 % viso importo į Bendriją per PTL kiekio), dempingo skirtumas buvo nustatomas remiantis pagrindinio reglamento 18 straipsnio nuostatomis, t. y. turimų faktų pagrindu. |
| --- | --- |

(33)

Toms šalims, kurioms buvo nustatytas žemas bendradarbiavimo lygis (mažiau kaip 80 % viso importo į Bendriją per PTL kiekio), dempingo skirtumas buvo nustatomas remiantis pagrindinio reglamento 18 straipsnio nuostatomis, t. y. turimų faktų pagrindu.

2.   Importas dempingo kaina per tiriamąjį laikotarpį – išvados dėl kiekvienos šalies

| (34) | Tyrime bendradarbiavo trys iš penkių žinomų eksportuojančių gamintojų. Dvi nebendradarbiaujančios bendrovės gamina daugiau kaip 80 % viso PET Indijoje ir sudaro apie 25 % Indijos eksporto į Bendriją. Indijos eksporto į Bendriją dalis, palyginti su Bendrijos vartojimu, TL sudarė 0,3 %. Du iš trijų bendradarbiaujančių eksportuotojų yra priėmę per pradinį tyrimą nustatytus įsipareigojimus dėl jų į Bendriją eksportuojamo PET kainų. |
| --- | --- |

(34)

Tyrime bendradarbiavo trys iš penkių žinomų eksportuojančių gamintojų. Dvi nebendradarbiaujančios bendrovės gamina daugiau kaip 80 % viso PET Indijoje ir sudaro apie 25 % Indijos eksporto į Bendriją. Indijos eksporto į Bendriją dalis, palyginti su Bendrijos vartojimu, TL sudarė 0,3 %. Du iš trijų bendradarbiaujančių eksportuotojų yra priėmę per pradinį tyrimą nustatytus įsipareigojimus dėl jų į Bendriją eksportuojamo PET kainų.

| (35) | Buvo nustatyta, kad dviejų bendradarbiaujančių bendrovių eksporto į Bendriją kainos atitiko mažiausias įsipareigojimais nustatytas kainas. Šios kainos buvo aiškiai didesnės už pardavimui trečiųjų šalių rinkose nustatytas kainas. Vėliau buvo parduodami už Bendrijos eksportą gerokai didesni kiekiai. Iš to matyti, kad Bendrijos pirkėjams nustatytos kainos neatspindi įprastos Indijos įsipareigojimus dėl kainų priėmusiųjų bendrovių kainodaros dinamikos. |
| --- | --- |

(35)

Buvo nustatyta, kad dviejų bendradarbiaujančių bendrovių eksporto į Bendriją kainos atitiko mažiausias įsipareigojimais nustatytas kainas. Šios kainos buvo aiškiai didesnės už pardavimui trečiųjų šalių rinkose nustatytas kainas. Vėliau buvo parduodami už Bendrijos eksportą gerokai didesni kiekiai. Iš to matyti, kad Bendrijos pirkėjams nustatytos kainos neatspindi įprastos Indijos įsipareigojimus dėl kainų priėmusiųjų bendrovių kainodaros dinamikos.

| (36) | Buvo nustatyta, kad eksporto į Bendriją atžvilgiu trijų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų dempingo skirtumai svyravo tarp nesamo dempingo ir 17 %. Reikėtų pabrėžti, kad eksportuojantis gamintojas, kuriam dempingas nenustatytas, yra priėmęs įsipareigojimus dėl kainų ir kad jo eksporto į Bendriją apimtis buvo itin maža (mažiau kaip 10 %), palyginti su jo eksportu į trečiąsias šalis. Pradiniame tyrime ir vėlesnėse peržiūrose dempingo skirtumas svyravo tarp 14,7 % ir 51,5 % (8). Tačiau kadangi importuotas kiekis buvo tikrai nedidelis, analizė pirmiausia buvo skirta dempingo tęsimosi ar pasikartojimo tikimybei. |
| --- | --- |

(36)

Buvo nustatyta, kad eksporto į Bendriją atžvilgiu trijų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų dempingo skirtumai svyravo tarp nesamo dempingo ir 17 %. Reikėtų pabrėžti, kad eksportuojantis gamintojas, kuriam dempingas nenustatytas, yra priėmęs įsipareigojimus dėl kainų ir kad jo eksporto į Bendriją apimtis buvo itin maža (mažiau kaip 10 %), palyginti su jo eksportu į trečiąsias šalis. Pradiniame tyrime ir vėlesnėse peržiūrose dempingo skirtumas svyravo tarp 14,7 % ir 51,5 % (8). Tačiau kadangi importuotas kiekis buvo tikrai nedidelis, analizė pirmiausia buvo skirta dempingo tęsimosi ar pasikartojimo tikimybei.

| (37) | Tyrimo metu nustatyta, kad Indonezijoje per PTL buvo penki PET gamintojai. Kaip minėta 16 konstatuojamoje dalyje, trys bendrovės pateikė išsamius atsakymus į klausimynus, tačiau tik dvi bendrovės sutiko leisti atlikti patikrinimus savo patalpose. Kadangi nebuvo įmanoma patikrinti, ar trečiosios bendrovės atsakyme į klausimyną pateikta informacija teisinga, ši bendrovė tyrime tinkamai nebendradarbiavo, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 18 straipsnyje. Apie tai bendrovei buvo atitinkamai pranešta ir jai buvo suteikta galimybė pateikti pastabas dėl šios išvados. |
| --- | --- |

(37)

Tyrimo metu nustatyta, kad Indonezijoje per PTL buvo penki PET gamintojai. Kaip minėta 16 konstatuojamoje dalyje, trys bendrovės pateikė išsamius atsakymus į klausimynus, tačiau tik dvi bendrovės sutiko leisti atlikti patikrinimus savo patalpose. Kadangi nebuvo įmanoma patikrinti, ar trečiosios bendrovės atsakyme į klausimyną pateikta informacija teisinga, ši bendrovė tyrime tinkamai nebendradarbiavo, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 18 straipsnyje. Apie tai bendrovei buvo atitinkamai pranešta ir jai buvo suteikta galimybė pateikti pastabas dėl šios išvados.

| (38) | Viena iš šių bendrovių ES rinkoje pardavė labai mažą kiekį, tačiau visas jis buvo parduotas vienam specialiam naudotojui medicinos sektoriuje. Todėl nei šio pardavimo kiekis, nei vieneto kaina nelaikoma tipiška. Be šios itin mažos apimties Eurostatas neužregistravo jokio kito Indonezijos kilmės produktų pardavimo ES rinkoje. |
| --- | --- |

(38)

Viena iš šių bendrovių ES rinkoje pardavė labai mažą kiekį, tačiau visas jis buvo parduotas vienam specialiam naudotojui medicinos sektoriuje. Todėl nei šio pardavimo kiekis, nei vieneto kaina nelaikoma tipiška. Be šios itin mažos apimties Eurostatas neužregistravo jokio kito Indonezijos kilmės produktų pardavimo ES rinkoje.

| (39) | Kadangi dviejų bendradarbiaujančių bendrovių pardavimas ES rinkoje PTL nebuvo tipiškas, o Eurostato importo statistikos duomenimis vėliau iš Indonezijos nebuvo importuojama, dempingo skirtumo nebuvo galima nustatyti. |
| --- | --- |

(39)

Kadangi dviejų bendradarbiaujančių bendrovių pardavimas ES rinkoje PTL nebuvo tipiškas, o Eurostato importo statistikos duomenimis vėliau iš Indonezijos nebuvo importuojama, dempingo skirtumo nebuvo galima nustatyti.

| (40) | Tyrime bendradarbiavo du Malaizijos PET gamintojai. Tik vienas iš jų eksportavo į Bendriją, ir jo eksportas sudarė 100 % viso Malaizijos PET eksporto į Bendriją. Bendras nagrinėjamojo produkto importo iš Malaizijos kiekis buvo mažas, t. y. svyravo tarp 2 000 ir 4 000 tonų, palyginti su visa Bendrijos rinka. |
| --- | --- |

(40)

Tyrime bendradarbiavo du Malaizijos PET gamintojai. Tik vienas iš jų eksportavo į Bendriją, ir jo eksportas sudarė 100 % viso Malaizijos PET eksporto į Bendriją. Bendras nagrinėjamojo produkto importo iš Malaizijos kiekis buvo mažas, t. y. svyravo tarp 2 000 ir 4 000 tonų, palyginti su visa Bendrijos rinka.

| (41) | PTL į Bendriją eksportuojančio gamintojo panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje kiekis buvo tipiškas. Normalioji vertė buvo pagrįsta nepriklausomų Malaizijos pirkėjų sumokėtomis ar mokėtinomis kainomis įprastomis prekybos sąlygomis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(41)

PTL į Bendriją eksportuojančio gamintojo panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje kiekis buvo tipiškas. Normalioji vertė buvo pagrįsta nepriklausomų Malaizijos pirkėjų sumokėtomis ar mokėtinomis kainomis įprastomis prekybos sąlygomis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalyje.

| (42) | Atlikus tyrimą buvo nustatyta, kad bendrovės pateiktos gamybos sąnaudos buvo nepakankamai įvertintos, nes gamyklos pridėtinės išlaidos (įskaitant nusidėvėjimą, nuomos išlaidas, darbo užmokestį ir priežiūrą), kurios faktiškai susidarė per PTL, buvo perklasifikuotos į PBA sąnaudas. Bendrovė teigė, kad šiuo metodu pasinaudota siekiant parodyti nedidelį jos gamybos įmonių pajėgumo išnaudojimo lygį. Tačiau į faktines susidariusias sąnaudas taip pat įtraukiamos perklasifikuotos gamyklos pridėtinės išlaidos. Faktas, kad bendrovė išnaudojo tik nedidelę savo gamybos pajėgumų dalį, dar nereiškia, kad veikiant tokiems įrenginiams nesusidaro sąnaudos. Iš tikrųjų tokios sąnaudos buvo įtrauktos į bendrovės apskaitos dokumentus ir kadangi jos buvo tiesiogiai susijusios su panašaus produkto gamyba, turėjo būti patikslinti pateikti duomenys apie gamybos sąnaudas. |
| --- | --- |

(42)

Atlikus tyrimą buvo nustatyta, kad bendrovės pateiktos gamybos sąnaudos buvo nepakankamai įvertintos, nes gamyklos pridėtinės išlaidos (įskaitant nusidėvėjimą, nuomos išlaidas, darbo užmokestį ir priežiūrą), kurios faktiškai susidarė per PTL, buvo perklasifikuotos į PBA sąnaudas. Bendrovė teigė, kad šiuo metodu pasinaudota siekiant parodyti nedidelį jos gamybos įmonių pajėgumo išnaudojimo lygį. Tačiau į faktines susidariusias sąnaudas taip pat įtraukiamos perklasifikuotos gamyklos pridėtinės išlaidos. Faktas, kad bendrovė išnaudojo tik nedidelę savo gamybos pajėgumų dalį, dar nereiškia, kad veikiant tokiems įrenginiams nesusidaro sąnaudos. Iš tikrųjų tokios sąnaudos buvo įtrauktos į bendrovės apskaitos dokumentus ir kadangi jos buvo tiesiogiai susijusios su panašaus produkto gamyba, turėjo būti patikslinti pateikti duomenys apie gamybos sąnaudas.

| (43) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalimi, tam pačiam eksportuojančiam gamintojui eksporto kainos buvo nustatytos, remiantis nesusijusių Bendrijos pirkėjų faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis. |
| --- | --- |

(43)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalimi, tam pačiam eksportuojančiam gamintojui eksporto kainos buvo nustatytos, remiantis nesusijusių Bendrijos pirkėjų faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis.

| (44) | Siekiant užtikrinti sąžiningą palyginimą, buvo atsižvelgta į taikytinus ir pagrįstus vežimo, draudimo, tvarkymo, krovimo ir papildomų išlaidų bei kredito sąnaudų skirtumus. |
| --- | --- |

(44)

Siekiant užtikrinti sąžiningą palyginimą, buvo atsižvelgta į taikytinus ir pagrįstus vežimo, draudimo, tvarkymo, krovimo ir papildomų išlaidų bei kredito sąnaudų skirtumus.

| (45) | Siekiant apskaičiuoti dempingo skirtumą, svertinis normaliosios vertės vidurkis buvo lyginamas su nagrinėjamojo produkto rūšies eksporto kainos į Bendriją svertiniu vidurkiu. |
| --- | --- |

(45)

Siekiant apskaičiuoti dempingo skirtumą, svertinis normaliosios vertės vidurkis buvo lyginamas su nagrinėjamojo produkto rūšies eksporto kainos į Bendriją svertiniu vidurkiu.

| (46) | Palyginimu buvo nustatyta, kad vienas eksportuojantis gamintojas PTL į Bendriją eksportavo dempingo kainomis. Tačiau kadangi importuotas kiekis buvo tikrai nedidelis, analizė pirmiausia buvo skirta dempingo tęsimosi ar pasikartojimo tikimybei. |
| --- | --- |

(46)

Palyginimu buvo nustatyta, kad vienas eksportuojantis gamintojas PTL į Bendriją eksportavo dempingo kainomis. Tačiau kadangi importuotas kiekis buvo tikrai nedidelis, analizė pirmiausia buvo skirta dempingo tęsimosi ar pasikartojimo tikimybei.

| (47) | Primenama, kad tarpinės peržiūros tyrimas buvo skirtas tik „Daehan Synthetic Fiber Co Ltd.“, „SK Chemicals Co Ltd.“ ir „KP Chemicals Corp“ vykdomam dempingui. Visos trys bendrovės parteikė išsamius atsakymus į klausimyną. |
| --- | --- |

(47)

Primenama, kad tarpinės peržiūros tyrimas buvo skirtas tik „Daehan Synthetic Fiber Co Ltd.“, „SK Chemicals Co Ltd.“ ir „KP Chemicals Corp“ vykdomam dempingui. Visos trys bendrovės parteikė išsamius atsakymus į klausimyną.

| (48) | Be to, su vienu iš pirmiau minėtų eksportuojančių gamintojų susijusios bendrovės taip pat pateikė informaciją apie save. Tokiu būdu atsakymus į klausimyną pateikė ir eksportuojantys gamintojai „Honam Petrochemicals“ ir „Huvis Corp“. |
| --- | --- |

(48)

Be to, su vienu iš pirmiau minėtų eksportuojančių gamintojų susijusios bendrovės taip pat pateikė informaciją apie save. Tokiu būdu atsakymus į klausimyną pateikė ir eksportuojantys gamintojai „Honam Petrochemicals“ ir „Huvis Corp“.

| (49) | Prieš atliekant patikrinimą vietoje „Daehan Synthetic Fiber Co Ltd.“ pranešė Komisijai apie savo sprendimą nutraukti PET gamybą Korėjoje. Todėl bendrovė nusprendė atšaukti numatytą tikrinimo vizitą. Kadangi ši bendrovė nebendradarbiavo kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 18 straipsnyje, jai turi būti taikomas kitiems eksportuotojams taikomas dempingo skirtumas. |
| --- | --- |

(49)

Prieš atliekant patikrinimą vietoje „Daehan Synthetic Fiber Co Ltd.“ pranešė Komisijai apie savo sprendimą nutraukti PET gamybą Korėjoje. Todėl bendrovė nusprendė atšaukti numatytą tikrinimo vizitą. Kadangi ši bendrovė nebendradarbiavo kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 18 straipsnyje, jai turi būti taikomas kitiems eksportuotojams taikomas dempingo skirtumas.

| (50) | Pagal prašymą Korėjoje yra dešimt gamintojų, turinčių galimybę gaminti PET. Penki iš tų dešimties gamintojų (tarp jų „Daehan Synthetic Fiber Co Ltd.“) pateikė Komisijai informaciją apie save ir atsakymus į klausimynus. Vienas iš kitų penkių nebendradarbiaujančių gamintojų bendradarbiavo su Komisija pradiniame tyrime. |
| --- | --- |

(50)

Pagal prašymą Korėjoje yra dešimt gamintojų, turinčių galimybę gaminti PET. Penki iš tų dešimties gamintojų (tarp jų „Daehan Synthetic Fiber Co Ltd.“) pateikė Komisijai informaciją apie save ir atsakymus į klausimynus. Vienas iš kitų penkių nebendradarbiaujančių gamintojų bendradarbiavo su Komisija pradiniame tyrime.

| (51) | Eurostatas užregistravo, kad keturių bendradarbiaujančių gamintojų eksporto kiekis ir nepatikrintas „Daehan Synthetic Fiber Co Ltd.“ eksportuotas kiekis sudaro beveik 100 % viso Korėjos eksporto į Bendriją per PTL. |
| --- | --- |

(51)

Eurostatas užregistravo, kad keturių bendradarbiaujančių gamintojų eksporto kiekis ir nepatikrintas „Daehan Synthetic Fiber Co Ltd.“ eksportuotas kiekis sudaro beveik 100 % viso Korėjos eksporto į Bendriją per PTL.

| (52) | Kaip matyti iš 16 ir 17 konstatuojamosios dalies, tyrime visiškai bendradarbiavo šie keturi eksportuojantys gamintojai:






  — | „SK Chemicals Co. Ltd.“, Seoul, |
| --- | --- | --- |

(52)

Kaip matyti iš 16 ir 17 konstatuojamosios dalies, tyrime visiškai bendradarbiavo šie keturi eksportuojantys gamintojai:

—

„SK Chemicals Co. Ltd.“, Seoul,

| — | „Huvis Corp.“, Seoul (susijęs su „SK Chemicals Co Ltd.“), |
| --- | --- |

—

„Huvis Corp.“, Seoul (susijęs su „SK Chemicals Co Ltd.“),

| — | „KP Chemicals Corp.“, Seoul, |
| --- | --- |

—

„KP Chemicals Corp.“, Seoul,

| — | „Honam Petrochemicals Corp.“, Seoul (susijęs su „KP Chemicals Co Ltd.“). |
| --- | --- |

—

„Honam Petrochemicals Corp.“, Seoul (susijęs su „KP Chemicals Co Ltd.“).

| (53) | Siekiant išvengti bet kokio vengimo mokėti muitus ateityje, dempingo skirtumas buvo apskaičiuotas bendrovių grupėms. |
| --- | --- |

(53)

Siekiant išvengti bet kokio vengimo mokėti muitus ateityje, dempingo skirtumas buvo apskaičiuotas bendrovių grupėms.

| (54) | Visoms Korėjos eksportuojančių gamintojų eksportuojamoms PET rūšims buvo galima nustatyti normaliąją vertę pagal įprastomis prekybos sąlygomis nepriklausomų pirkėjų vidaus rinkoje mokamas arba mokėtinas kainas, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(54)

Visoms Korėjos eksportuojančių gamintojų eksportuojamoms PET rūšims buvo galima nustatyti normaliąją vertę pagal įprastomis prekybos sąlygomis nepriklausomų pirkėjų vidaus rinkoje mokamas arba mokėtinas kainas, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalį.

| (55) | Du iš Korėjos eksportuojančių gamintojų eksportavo produktus į Bendriją tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams ir per susijusius importuotojus Korėjoje bei Bendrijoje. Todėl paskutiniu atveju eksporto kaina buvo apskaičiuota remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalimi. |
| --- | --- |

(55)

Du iš Korėjos eksportuojančių gamintojų eksportavo produktus į Bendriją tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams ir per susijusius importuotojus Korėjoje bei Bendrijoje. Todėl paskutiniu atveju eksporto kaina buvo apskaičiuota remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalimi.

| (56) | Buvo daromi koregavimai dėl transporto, draudimo, tvarkymo, komisinių, kredito, pakavimo, muitų (muitų grąžinimas) ir banko mokesčių skirtumų, jeigu jie buvo pagrįsti ir tinkamai paremti įrodymais. |
| --- | --- |

(56)

Buvo daromi koregavimai dėl transporto, draudimo, tvarkymo, komisinių, kredito, pakavimo, muitų (muitų grąžinimas) ir banko mokesčių skirtumų, jeigu jie buvo pagrįsti ir tinkamai paremti įrodymais.

| (57) | Du Korėjos eksportuojantys gamintojai reikalavo grąžinti muitus tuo pagrindu, kad importo mokesčiais apmokestinamas panašus produktas, kai jis yra skirtas vartojimui eksportuojančioje šalyje, bet tie mokesčiai grąžinami, kai produktas parduodamas eksportui į Bendriją. Nustatyta, kad kiekvienu atveju reikalaujama grąžinti suma buvo didesnė už panašaus produkto apmokestinimo sumą vidaus rinkoje, ir todėl buvo atitinkamai koreguota. Dabartiniame tyrime taikyta metodika atitiko pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies b punkte nustatytas sąlygas, kadangi ji tiksliai atspindėjo tikrąjį panašaus produkto importo muito lygį. |
| --- | --- |

(57)

Du Korėjos eksportuojantys gamintojai reikalavo grąžinti muitus tuo pagrindu, kad importo mokesčiais apmokestinamas panašus produktas, kai jis yra skirtas vartojimui eksportuojančioje šalyje, bet tie mokesčiai grąžinami, kai produktas parduodamas eksportui į Bendriją. Nustatyta, kad kiekvienu atveju reikalaujama grąžinti suma buvo didesnė už panašaus produkto apmokestinimo sumą vidaus rinkoje, ir todėl buvo atitinkamai koreguota. Dabartiniame tyrime taikyta metodika atitiko pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies b punkte nustatytas sąlygas, kadangi ji tiksliai atspindėjo tikrąjį panašaus produkto importo muito lygį.

| (58) | Be to, abu eksportuojantys gamintojai teigė patyrę kredito sąnaudas dėl pirkėjų faktiškai pasinaudoto kredito laikotarpio pagal „atviros sąskaitos“ mokėjimo sistemą, taikomą Korėjos vidaus rinkoje. Nustatyta, kad pagal tokią sistemą eksportuojantys gamintojai faktiškai nesuteikia specialių kredito laikotarpių, be to, taikytų kredito laikotarpių nebuvo galima tiksliai nustatyti, nes įplaukų nebuvo galima susieti su konkrečiomis sąskaitomis faktūromis. Tokiomis aplinkybėmis tokių koregavimų atlikti nebuvo galima. |
| --- | --- |

(58)

Be to, abu eksportuojantys gamintojai teigė patyrę kredito sąnaudas dėl pirkėjų faktiškai pasinaudoto kredito laikotarpio pagal „atviros sąskaitos“ mokėjimo sistemą, taikomą Korėjos vidaus rinkoje. Nustatyta, kad pagal tokią sistemą eksportuojantys gamintojai faktiškai nesuteikia specialių kredito laikotarpių, be to, taikytų kredito laikotarpių nebuvo galima tiksliai nustatyti, nes įplaukų nebuvo galima susieti su konkrečiomis sąskaitomis faktūromis. Tokiomis aplinkybėmis tokių koregavimų atlikti nebuvo galima.

| (59) | Kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse, į Bendriją eksportuotų nagrinėjamojo produkto visų rūšių normaliosios vertės svertinis vidurkis buvo lyginamas su kiekvienos nagrinėjamojo produkto atitinkamos rūšies svertine vidutine eksporto kaina. |
| --- | --- |

(59)

Kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse, į Bendriją eksportuotų nagrinėjamojo produkto visų rūšių normaliosios vertės svertinis vidurkis buvo lyginamas su kiekvienos nagrinėjamojo produkto atitinkamos rūšies svertine vidutine eksporto kaina.

| (60) | Palyginimu buvo nustatyta, kad eksportuojantys gamintojai PTL į Bendriją eksportavo de minimis dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(60)

Palyginimu buvo nustatyta, kad eksportuojantys gamintojai PTL į Bendriją eksportavo de minimis dempingo kainomis.

| (61) | Tyrime bendradarbiavo du iš keturių žinomų eksportuojančių gamintojų. Dvi bendradarbiaujančios bendrovės gamina daugiau kaip 80 % viso PET Taivane ir sudaro apie 99 % viso Taivano eksporto į Bendriją. Taivano eksporto į Bendriją dalis, palyginti su Bendrijos vartojimu, PTL sudarė 1,2 %. |
| --- | --- |

(61)

Tyrime bendradarbiavo du iš keturių žinomų eksportuojančių gamintojų. Dvi bendradarbiaujančios bendrovės gamina daugiau kaip 80 % viso PET Taivane ir sudaro apie 99 % viso Taivano eksporto į Bendriją. Taivano eksporto į Bendriją dalis, palyginti su Bendrijos vartojimu, PTL sudarė 1,2 %.

| (62) | Trečias Taivano eksportuojantis gamintojas iš pradžių atsakė į klausimyną, tačiau prieš atliekant patikrinimą vietoje jis nutraukė tolesnį bendradarbiavimą. Bendrovės atsisakymas leisti Komisijai vietoje patikrinti atsakymus į klausimyną yra tolygus nebendradarbiavimui tyrime. Pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį šiai bendrovei turėtų būti taikomas kitiems eksportuotojams taikomas dempingo skirtumas. |
| --- | --- |

(62)

Trečias Taivano eksportuojantis gamintojas iš pradžių atsakė į klausimyną, tačiau prieš atliekant patikrinimą vietoje jis nutraukė tolesnį bendradarbiavimą. Bendrovės atsisakymas leisti Komisijai vietoje patikrinti atsakymus į klausimyną yra tolygus nebendradarbiavimui tyrime. Pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį šiai bendrovei turėtų būti taikomas kitiems eksportuotojams taikomas dempingo skirtumas.

| (63) | Visoms Taivano eksportuojančių gamintojų eksportuojamoms PET rūšims buvo galima nustatyti normaliąją vertę pagal įprastomis prekybos sąlygomis nepriklausomų pirkėjų vidaus rinkoje mokamas arba mokėtinas kainas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(63)

Visoms Taivano eksportuojančių gamintojų eksportuojamoms PET rūšims buvo galima nustatyti normaliąją vertę pagal įprastomis prekybos sąlygomis nepriklausomų pirkėjų vidaus rinkoje mokamas arba mokėtinas kainas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalį.

| (64) | Abu Taivano eksportuojantys gamintojai eksportavo produktus tiesiogiai nepriklausomiems Bendrijos pirkėjams. Eksporto kainas buvo galima įvertinti remiantis tų pirkėjų mokamomis arba mokėtinomis kainomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį. |
| --- | --- |

(64)

Abu Taivano eksportuojantys gamintojai eksportavo produktus tiesiogiai nepriklausomiems Bendrijos pirkėjams. Eksporto kainas buvo galima įvertinti remiantis tų pirkėjų mokamomis arba mokėtinomis kainomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį.

| (65) | Buvo taikomi koregavimai dėl transporto, draudimo, tvarkymo, kredito, pakavimo ir banko mokesčių skirtumų. |
| --- | --- |

(65)

Buvo taikomi koregavimai dėl transporto, draudimo, tvarkymo, kredito, pakavimo ir banko mokesčių skirtumų.

| (66) | Kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse, į Bendriją eksportuotų nagrinėjamojo produkto visų rūšių normaliosios vertės svertinis vidurkis buvo lyginamas su kiekvienos nagrinėjamojo produkto atitinkamos rūšies svertine vidutine eksporto kaina. |
| --- | --- |

(66)

Kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse, į Bendriją eksportuotų nagrinėjamojo produkto visų rūšių normaliosios vertės svertinis vidurkis buvo lyginamas su kiekvienos nagrinėjamojo produkto atitinkamos rūšies svertine vidutine eksporto kaina.

| (67) | Remiantis tokiu palyginimu, „Far Eastern Textile“ atveju buvo nustatytas už de minimis mažesnis dempingo skirtumas. „Shinkong“ atveju dempingo skirtumas siekė 6,5 %. Tačiau tyrimas „Far Eastern Textile“ atveju parodė, kad normaliosios vertės svertinio vidurkio palyginimas su eksporto kainos svertiniu vidurkiu neatspindi viso vykdomo dempingo laipsnio. Iš tiesų, atlikus tyrimą nustatyta, kad nemažas kiekis (apie 25 % viso eksporto į Bendriją) buvo eksportuotas labai mažomis kainomis ir skirtas vienam pirkėjui. Be to, per paskutinius keturis PTL mėnesius į visas paskirties vietas Bendrijoje buvo eksportuojama gerokai mažesnėmis kainomis, palyginti su pirmaisiais aštuoniais PTL mėnesiais. Todėl turėjo būti taikoma kita palyginimo metodika. Buvo nustatytas svarbus skirtumas tarp dempingo skirtumo, atsirandančio lyginant vidurkius, ir dempingo skirtumo, atsirandančio lyginant atskirų sandorių kainas su vidurkiais. Lyginant atskirus sandorius buvo nuspręsta, kad sandorio palyginimas su sandoriu nėra tinkama palyginimo metodo alternatyva, kadangi atskirų sandorių atranka, siekiant atlikti tokį palyginimą, nėra aiškiai apibrėžta. Todėl pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį buvo atliktas sandorio palyginimas su vidurkiu. Taip išryškėjo aiškus eksporto modelis, kuris buvo vis kitoks priklausomai nuo pirkėjo ir laiko. |
| --- | --- |

(67)

Remiantis tokiu palyginimu, „Far Eastern Textile“ atveju buvo nustatytas už de minimis mažesnis dempingo skirtumas. „Shinkong“ atveju dempingo skirtumas siekė 6,5 %. Tačiau tyrimas „Far Eastern Textile“ atveju parodė, kad normaliosios vertės svertinio vidurkio palyginimas su eksporto kainos svertiniu vidurkiu neatspindi viso vykdomo dempingo laipsnio. Iš tiesų, atlikus tyrimą nustatyta, kad nemažas kiekis (apie 25 % viso eksporto į Bendriją) buvo eksportuotas labai mažomis kainomis ir skirtas vienam pirkėjui. Be to, per paskutinius keturis PTL mėnesius į visas paskirties vietas Bendrijoje buvo eksportuojama gerokai mažesnėmis kainomis, palyginti su pirmaisiais aštuoniais PTL mėnesiais. Todėl turėjo būti taikoma kita palyginimo metodika. Buvo nustatytas svarbus skirtumas tarp dempingo skirtumo, atsirandančio lyginant vidurkius, ir dempingo skirtumo, atsirandančio lyginant atskirų sandorių kainas su vidurkiais. Lyginant atskirus sandorius buvo nuspręsta, kad sandorio palyginimas su sandoriu nėra tinkama palyginimo metodo alternatyva, kadangi atskirų sandorių atranka, siekiant atlikti tokį palyginimą, nėra aiškiai apibrėžta. Todėl pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį buvo atliktas sandorio palyginimas su vidurkiu. Taip išryškėjo aiškus eksporto modelis, kuris buvo vis kitoks priklausomai nuo pirkėjo ir laiko.

| (68) | Tokiu pagrindu, norint išnagrinėti dempingo tęstinumo galimybę, naudojamas dempingo skirtumas, atsirandantis lyginant sandorį su vidurkiu. „Shinkong“ atveju skirtumas tarp pagal dvi metodikas apskaičiuoto dempingo skirtumo buvo nedidelis ir nebuvo nustatytas joks modelis. Todėl tai bendrovei turėtų būti taikomas dempingo skirtumas, gaunamas lyginant vidurkius. |
| --- | --- |

(68)

Tokiu pagrindu, norint išnagrinėti dempingo tęstinumo galimybę, naudojamas dempingo skirtumas, atsirandantis lyginant sandorį su vidurkiu. „Shinkong“ atveju skirtumas tarp pagal dvi metodikas apskaičiuoto dempingo skirtumo buvo nedidelis ir nebuvo nustatytas joks modelis. Todėl tai bendrovei turėtų būti taikomas dempingo skirtumas, gaunamas lyginant vidurkius.

| (69) | Dviems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams nustatomas toks dempingo skirtumas:






  „Far Eastern Textile Ltd.“ | 3,5 % |
| --- | --- | --- |
| „Shinkong Synthetic Fibers Corp.“ | 6,5 % |

(69)

Dviems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams nustatomas toks dempingo skirtumas:

„Far Eastern Textile Ltd.“

3,5 %

„Shinkong Synthetic Fibers Corp.“

6,5 %

Remiantis konkrečiu pagrindu, šis procentais išreikštas skirtumas atitinka tokius konkrečius muitus:

| „Far Eastern Textile Ltd.“ | 36,3 EUR/t |
| --- | --- |
| „Shinkong Synthetic Fibers Corp.“ | 67 EUR/t |

„Far Eastern Textile Ltd.“

36,3 EUR/t

„Shinkong Synthetic Fibers Corp.“

67 EUR/t

Muitas kitiems eksportuotojams turėtų būti paremtas šiuo metu Taivanui taikomu muitu kitiems eksportuotojams, jeigu šiuo atžvilgiu aplinkybės nepakito. Jis sudaro 143,4 EUR/t.

| (70) | Dviejų tyrime nebendradarbiaujančių bendrovių atveju naudojama turima informacija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 18 straipsnyje. Šioms bendrovėms turėtų būti taikomas kitiems eksportuotojams taikomas muitas. |
| --- | --- |

(70)

Dviejų tyrime nebendradarbiaujančių bendrovių atveju naudojama turima informacija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 18 straipsnyje. Šioms bendrovėms turėtų būti taikomas kitiems eksportuotojams taikomas muitas.

| (71) | Tik vienas Tailando PET gamintojas bendradarbiavo tyrime ir per PTL į Bendriją neeksportavo. Eurostato duomenimis Tailando kilmės importo kiekis per PTL buvo nereikšmingas. Tačiau žinoma, kad Tailande per PTL buvo dar mažiausiai trys PET gamintojai, kurie tyrime nebendradarbiavo. |
| --- | --- |

(71)

Tik vienas Tailando PET gamintojas bendradarbiavo tyrime ir per PTL į Bendriją neeksportavo. Eurostato duomenimis Tailando kilmės importo kiekis per PTL buvo nereikšmingas. Tačiau žinoma, kad Tailande per PTL buvo dar mažiausiai trys PET gamintojai, kurie tyrime nebendradarbiavo.

| (72) | Kadangi vienintelis bendradarbiaujantis PET gamintojas į Bendriją neeksportavo, todėl dempingo jam nebuvo galima apskaičiuoti. |
| --- | --- |

(72)

Kadangi vienintelis bendradarbiaujantis PET gamintojas į Bendriją neeksportavo, todėl dempingo jam nebuvo galima apskaičiuoti.

3.   Importo pokyčiai, jei priemonės būtų panaikintos

| (73) | Siekiant nustatyti, ar dempingas pasikartos, jei priemonės bus panaikintos, buvo ištirta bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų kainodaros dinamika kitose eksporto rinkose, jų gamyba, gamybos pajėgumai ir atsargos. Analizė buvo paremta turima informacija, t. y. A.4 skirsnyje minėtų bendradarbiaujančių gamintojų atsakymuose į klausimyną pateikta ir patikrinta informacija. Taip pat buvo ištirta kitų eksportuojančių gamintojų, esančių su tyrimais susijusiose šalyse, kainodaros dinamika, gamyba ir gamybos pajėgumai. Analizė buvo paremta rinkos tyrimų duomenimis, pateiktais Bendrijos pramonės ir eksportuojančių gamintojų, Eurostato importo statistika ir, prireikus, nagrinėjamųjų šalių eksporto statistika. |
| --- | --- |

(73)

Siekiant nustatyti, ar dempingas pasikartos, jei priemonės bus panaikintos, buvo ištirta bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų kainodaros dinamika kitose eksporto rinkose, jų gamyba, gamybos pajėgumai ir atsargos. Analizė buvo paremta turima informacija, t. y. A.4 skirsnyje minėtų bendradarbiaujančių gamintojų atsakymuose į klausimyną pateikta ir patikrinta informacija. Taip pat buvo ištirta kitų eksportuojančių gamintojų, esančių su tyrimais susijusiose šalyse, kainodaros dinamika, gamyba ir gamybos pajėgumai. Analizė buvo paremta rinkos tyrimų duomenimis, pateiktais Bendrijos pramonės ir eksportuojančių gamintojų, Eurostato importo statistika ir, prireikus, nagrinėjamųjų šalių eksporto statistika.

| (74) | Prielaida, kas galėtų įvykti panaikinus priemones, buvo paremta:






  — | patikrintais trijų, tyrime visiškai bendradarbiavusių eksportuojančių gamintojų atsakymais į klausimyną ir |
| --- | --- | --- |

(74)

Prielaida, kas galėtų įvykti panaikinus priemones, buvo paremta:

—

patikrintais trijų, tyrime visiškai bendradarbiavusių eksportuojančių gamintojų atsakymais į klausimyną ir

| — | rinkos tyrimų ataskaita, parengta nepriklausomos konsultacinės įstaigos ir pateikta pareiškėjo. |
| --- | --- |

—

rinkos tyrimų ataskaita, parengta nepriklausomos konsultacinės įstaigos ir pateikta pareiškėjo.

| (75) | Bendrijos kainos dažniausiai buvo mažesnės nei kainos Indijos vidaus rinkoje. Panašu, kad eksportuojama bent šiek tiek mažesnėmis nei dabartinėmis Bendrijos kainomis. Remiantis prielaida, kad bus išlaikytas vienodas kainų lygis, panaikinus priemones į Bendriją galėtų būti eksportuojama dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(75)

Bendrijos kainos dažniausiai buvo mažesnės nei kainos Indijos vidaus rinkoje. Panašu, kad eksportuojama bent šiek tiek mažesnėmis nei dabartinėmis Bendrijos kainomis. Remiantis prielaida, kad bus išlaikytas vienodas kainų lygis, panaikinus priemones į Bendriją galėtų būti eksportuojama dempingo kainomis.

| (76) | Indijos eksporto į trečiąsias šalis kainos dažniausiai buvo mažesnės nei kainos jos vidaus rinkoje. Kainų skirtumas siekė iki 24 % eksporto kainų lygio. Tai rodo, kad panaikinus priemones į Bendriją galėtų būti eksportuojama tokiomis pačiomis dempingo kainomis. Nustatytas skirtumas iš tiesų yra didesnis nei pirmiau aprašytas dabartinis nustatytas dempingo į EB lygis. Reikia pabrėžti, kad 1) šis dabartinis dempingo į EB lygis buvo nustatytas remiantis mažu eksporto kiekiu ir 2) kad kartais buvo eksportuojama laikantis įsipareigojimų dėl kainų, kurie turėjo koreguojamąjį poveikį eksporto kainoms. Todėl tikėtina, kad panaikinus priemones dempingo skirtumas bus dar didesnis. |
| --- | --- |

(76)

Indijos eksporto į trečiąsias šalis kainos dažniausiai buvo mažesnės nei kainos jos vidaus rinkoje. Kainų skirtumas siekė iki 24 % eksporto kainų lygio. Tai rodo, kad panaikinus priemones į Bendriją galėtų būti eksportuojama tokiomis pačiomis dempingo kainomis. Nustatytas skirtumas iš tiesų yra didesnis nei pirmiau aprašytas dabartinis nustatytas dempingo į EB lygis. Reikia pabrėžti, kad 1) šis dabartinis dempingo į EB lygis buvo nustatytas remiantis mažu eksporto kiekiu ir 2) kad kartais buvo eksportuojama laikantis įsipareigojimų dėl kainų, kurie turėjo koreguojamąjį poveikį eksporto kainoms. Todėl tikėtina, kad panaikinus priemones dempingo skirtumas bus dar didesnis.

| (77) | Indijos eksporto į trečiąsias šalis kainos dažniausiai buvo mažesnės nei kainos Bendrijoje. Todėl, panaikinus priemones, Indijos eksportuotojai galėtų eksportuoti į Bendriją didesnius PET kiekius kainomis, panašiomis į tas, kurios buvo taikomos per PTL trečiosioms šalims. Todėl tikėtina, kad panaikinus priemones per PTL eksportui į Bendriją nustatytas dempingas galėtų dar labiau padidėti. |
| --- | --- |

(77)

Indijos eksporto į trečiąsias šalis kainos dažniausiai buvo mažesnės nei kainos Bendrijoje. Todėl, panaikinus priemones, Indijos eksportuotojai galėtų eksportuoti į Bendriją didesnius PET kiekius kainomis, panašiomis į tas, kurios buvo taikomos per PTL trečiosioms šalims. Todėl tikėtina, kad panaikinus priemones per PTL eksportui į Bendriją nustatytas dempingas galėtų dar labiau padidėti.

| (78) | Atsižvelgiant į neišnaudotus pajėgumus reikia dar kartą pabrėžti, kad du didžiausi Indijos gamintojai tyrime nebendradarbiavo. Buvo nustatyta, kad jų bendri pajėgumai per PTL sudarė apie 23 % viso Bendrijos vartojimo. Remiantis turima informacija, jų nepanaudotų pajėgumų dalis yra didelė ir apima 80 000–130 000 tonų. Be to, trys bendradarbiaujantys gamintojai taip pat turi nepanaudotų pajėgumų. Galima daryti išvadą, kad Indija turi daug neišnaudotų pajėgumų. Indijos rinkai taip pat būdingas pasiūlos perteklius. Todėl, jei priemonės bus panaikintos, gamintojai gali nuolat nukreipti perteklinį kiekį į Bendriją vis mažesnėmis dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(78)

Atsižvelgiant į neišnaudotus pajėgumus reikia dar kartą pabrėžti, kad du didžiausi Indijos gamintojai tyrime nebendradarbiavo. Buvo nustatyta, kad jų bendri pajėgumai per PTL sudarė apie 23 % viso Bendrijos vartojimo. Remiantis turima informacija, jų nepanaudotų pajėgumų dalis yra didelė ir apima 80 000–130 000 tonų. Be to, trys bendradarbiaujantys gamintojai taip pat turi nepanaudotų pajėgumų. Galima daryti išvadą, kad Indija turi daug neišnaudotų pajėgumų. Indijos rinkai taip pat būdingas pasiūlos perteklius. Todėl, jei priemonės bus panaikintos, gamintojai gali nuolat nukreipti perteklinį kiekį į Bendriją vis mažesnėmis dempingo kainomis.

| (79) | Tikėtina, kad panaikinus priemones nepanaudoti pajėgumai galėtų būti nukreipti į Bendriją. Atsižvelgiant į nustatytus kainų skirtumus, ypač į Bendrijos ir Indijos kainų skirtumus, į Bendriją galėtų būti eksportuojama dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(79)

Tikėtina, kad panaikinus priemones nepanaudoti pajėgumai galėtų būti nukreipti į Bendriją. Atsižvelgiant į nustatytus kainų skirtumus, ypač į Bendrijos ir Indijos kainų skirtumus, į Bendriją galėtų būti eksportuojama dempingo kainomis.

| (80) | Bendrijos kainos dažniausiai buvo mažesnės nei dviejų bendradarbiaujančių Indonezijos eksportuojančių gamintojų vidaus rinkoje. Jeigu būtų panaikintos antidempingo priemonės, atrodytų, kad Indonezijos eksportuojantiems gamintojams būtų patraukli alternatyva perkelti savo eksportą į Bendriją. |
| --- | --- |

(80)

Bendrijos kainos dažniausiai buvo mažesnės nei dviejų bendradarbiaujančių Indonezijos eksportuojančių gamintojų vidaus rinkoje. Jeigu būtų panaikintos antidempingo priemonės, atrodytų, kad Indonezijos eksportuojantiems gamintojams būtų patraukli alternatyva perkelti savo eksportą į Bendriją.

| (81) | Bendrovės „Polypet“, kurios veikla visose rinkose buvo nuostolinga, vidaus rinkos kainomis nebuvo galima pasikliauti, todėl reikėjo apskaičiuoti normaliąją vertę remiantis jos gamybos sąnaudomis ir normaliuoju pelnu. Apskaičiavimui buvo naudojama 7 % pelno marža – tokia pati, kaip pradiniame tyrime. Tarp apskaičiuotos normaliosios vertės ir eksporto į trečiąsias šalis kainų buvo nustatytas 25,0 % kainų skirtumas. Dėl to, kad eksporto kainos buvo mažesnės nei normalioji vertė, būtų galima teigti, kad panaikinus priemones dempingas Bendrijos rinkoje galėtų pasikartoti. |
| --- | --- |

(81)

Bendrovės „Polypet“, kurios veikla visose rinkose buvo nuostolinga, vidaus rinkos kainomis nebuvo galima pasikliauti, todėl reikėjo apskaičiuoti normaliąją vertę remiantis jos gamybos sąnaudomis ir normaliuoju pelnu. Apskaičiavimui buvo naudojama 7 % pelno marža – tokia pati, kaip pradiniame tyrime. Tarp apskaičiuotos normaliosios vertės ir eksporto į trečiąsias šalis kainų buvo nustatytas 25,0 % kainų skirtumas. Dėl to, kad eksporto kainos buvo mažesnės nei normalioji vertė, būtų galima teigti, kad panaikinus priemones dempingas Bendrijos rinkoje galėtų pasikartoti.

| (82) | Per PTL bendrovės „Petnesia“ veikla buvo nenuostolinga, todėl normalioji vertė buvo apskaičiuota atsižvelgiant į pardavimo vidaus rinkoje kiekį ir apskaičiuotą normaliąją vertę, taikant tą patį metodą, kaip ir pirmiau aprašytajai bendrovei „Polypet“. Skirtumas tarp normaliosios vertės ir eksporto į trečiąsias šalis kainos sudarė 5–10 % (taikant šiuos metodus). Dėl to, kad eksporto kainos buvo mažesnės nei normalioji vertė, galima būtų teigti, kad panaikinus priemones dempingas Bendrijos rinkoje galėtų pasikartoti. |
| --- | --- |

(82)

Per PTL bendrovės „Petnesia“ veikla buvo nenuostolinga, todėl normalioji vertė buvo apskaičiuota atsižvelgiant į pardavimo vidaus rinkoje kiekį ir apskaičiuotą normaliąją vertę, taikant tą patį metodą, kaip ir pirmiau aprašytajai bendrovei „Polypet“. Skirtumas tarp normaliosios vertės ir eksporto į trečiąsias šalis kainos sudarė 5–10 % (taikant šiuos metodus). Dėl to, kad eksporto kainos buvo mažesnės nei normalioji vertė, galima būtų teigti, kad panaikinus priemones dempingas Bendrijos rinkoje galėtų pasikartoti.

| (83) | Nustatyta, kad Bendrijos gamintojų pardavimo ES kaina PTL buvo 1 058 EUR. Tuo pačiu laikotarpiu Indonezijos eksportuotojų pardavimo į trečiųjų šalių rinkas kaina buvo 911 EUR. Taigi pardavimo ES rinkoje kaina buvo 16 % didesnė nei kitose rinkose. Jeigu būtų panaikintos antidempingo priemonės, atrodytų, kad Indonezijos eksportuojantiems gamintojams būtų patraukli alternatyva perkelti savo eksportą į Bendriją. |
| --- | --- |

(83)

Nustatyta, kad Bendrijos gamintojų pardavimo ES kaina PTL buvo 1 058 EUR. Tuo pačiu laikotarpiu Indonezijos eksportuotojų pardavimo į trečiųjų šalių rinkas kaina buvo 911 EUR. Taigi pardavimo ES rinkoje kaina buvo 16 % didesnė nei kitose rinkose. Jeigu būtų panaikintos antidempingo priemonės, atrodytų, kad Indonezijos eksportuojantiems gamintojams būtų patraukli alternatyva perkelti savo eksportą į Bendriją.

| (84) | Kaip pirmiau minėta, per PTL Indonezijoje buvo penki gamintojai. Rinkos tyrimų ataskaitos duomenimis Indonezijoje buvo pagaminta 324 000 tonų, o bendradarbiaujančių gamintojų produkcija sudarė apie 47 %. Iš bendradarbiaujančių gamintojų gauta informacija ir rinkos tyrimai leidžia manyti, kad nepanaudoti pajėgumai sudarė apie 10 % visų pajėgumų arba apie 37 000 tonų. Tai sudaro apie 1,5 % Bendrijos vartojimo. |
| --- | --- |

(84)

Kaip pirmiau minėta, per PTL Indonezijoje buvo penki gamintojai. Rinkos tyrimų ataskaitos duomenimis Indonezijoje buvo pagaminta 324 000 tonų, o bendradarbiaujančių gamintojų produkcija sudarė apie 47 %. Iš bendradarbiaujančių gamintojų gauta informacija ir rinkos tyrimai leidžia manyti, kad nepanaudoti pajėgumai sudarė apie 10 % visų pajėgumų arba apie 37 000 tonų. Tai sudaro apie 1,5 % Bendrijos vartojimo.

| (85) | Bendradarbiaujančių gamintojų pateikta informacija rodo, kad PET atsargos buvo nedidelės. |
| --- | --- |

(85)

Bendradarbiaujančių gamintojų pateikta informacija rodo, kad PET atsargos buvo nedidelės.

| (86) | Tyrimo metu buvo nustatyta, kad, atsižvelgiant į turimus nepanaudotus pajėgumus ir atsargas, didelis PET kiekis gali būti parduotas Bendrijos rinkoje. |
| --- | --- |

(86)

Tyrimo metu buvo nustatyta, kad, atsižvelgiant į turimus nepanaudotus pajėgumus ir atsargas, didelis PET kiekis gali būti parduotas Bendrijos rinkoje.

| (87) | Įvertinus pirmiau minėtus veiksnius buvo nustatyta, kad tarp Indonezijos gamintojų trečiosioms šalims taikomų kainų ir jų normaliosios vertės buvo didelis skirtumas. |
| --- | --- |

(87)

Įvertinus pirmiau minėtus veiksnius buvo nustatyta, kad tarp Indonezijos gamintojų trečiosioms šalims taikomų kainų ir jų normaliosios vertės buvo didelis skirtumas.

| (88) | Be to, bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų eksporto į trečiųjų šalių rinkas kainos ir Indonezijos vidaus rinkos kainos buvo gerokai mažesnės nei Bendrijos pramonės pardavimo Bendrijoje kainos. Todėl, esant tokioms aplinkybėms ir tokiems neišnaudotiems pajėgumams, Indonezijos eksportuojantys gamintojai turi paskatų padidinti pardavimą Bendrijos rinkoje, jei būtų panaikintos priemonės, ir tikėtina, kad būtų parduodama dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(88)

Be to, bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų eksporto į trečiųjų šalių rinkas kainos ir Indonezijos vidaus rinkos kainos buvo gerokai mažesnės nei Bendrijos pramonės pardavimo Bendrijoje kainos. Todėl, esant tokioms aplinkybėms ir tokiems neišnaudotiems pajėgumams, Indonezijos eksportuojantys gamintojai turi paskatų padidinti pardavimą Bendrijos rinkoje, jei būtų panaikintos priemonės, ir tikėtina, kad būtų parduodama dempingo kainomis.

| (89) | Nors bendra Malaizijos gamintojų produkcija ir nagrinėjamojo produkto pardavimas sudaro apie 120 000 tonų, bendras PET suvartojimas Malaizijoje sudaro tik apie 60 000 tonų. Kadangi vidaus rinka pajėgi suvartoti tik apie pusę bendros produkcijos ir pardavimo, aišku, kad Malaizijos nagrinėjamojo produkto gamintojai iš esmės yra priklausomi nuo eksporto rinkų, kad galėtų tęsti darbą turimais pajėgumais. |
| --- | --- |

(89)

Nors bendra Malaizijos gamintojų produkcija ir nagrinėjamojo produkto pardavimas sudaro apie 120 000 tonų, bendras PET suvartojimas Malaizijoje sudaro tik apie 60 000 tonų. Kadangi vidaus rinka pajėgi suvartoti tik apie pusę bendros produkcijos ir pardavimo, aišku, kad Malaizijos nagrinėjamojo produkto gamintojai iš esmės yra priklausomi nuo eksporto rinkų, kad galėtų tęsti darbą turimais pajėgumais.

| (90) | Tyrimo metu nustatyta, kad vidaus rinkos kainos buvo apie 10–20 % mažesnės nei vidutinės Bendrijos rinkoje taikomos kainos. Nėra jokios priežasties daryti išvadą, kad panaikinus priemones tai pasikeis. |
| --- | --- |

(90)

Tyrimo metu nustatyta, kad vidaus rinkos kainos buvo apie 10–20 % mažesnės nei vidutinės Bendrijos rinkoje taikomos kainos. Nėra jokios priežasties daryti išvadą, kad panaikinus priemones tai pasikeis.

| (91) | Iš informacijos, gautos iš 17 konstatuojamojoje dalyje minėtų abiejų bendradarbiaujančių gamintojų, matyti, kad į trečiąsias šalis PTL buvo eksportuojami dideli kiekiai, sudarantys apie 67 % bendro pardavimo. |
| --- | --- |

(91)

Iš informacijos, gautos iš 17 konstatuojamojoje dalyje minėtų abiejų bendradarbiaujančių gamintojų, matyti, kad į trečiąsias šalis PTL buvo eksportuojami dideli kiekiai, sudarantys apie 67 % bendro pardavimo.

| (92) | Vieno Malaizijos eksportuotojo, eksportavusio į Bendriją, eksporto į trečiąsias šalis kainų svertinis vidurkis buvo mažesnis už normaliosios vertės svertinį vidurkį, nustatytą skaičiuojant jo dempingą, taip pat ir už pardavimo į Bendriją kainą. Tai rodo, kad šis Malaizijos eksportuotojas taip pat parduoda PET į trečiųjų šalių rinkas greičiausiai dempingo kainomis ir kad tų kainų skirtumas yra netgi didesnis už Europos rinkoje nustatytą skirtumą. |
| --- | --- |

(92)

Vieno Malaizijos eksportuotojo, eksportavusio į Bendriją, eksporto į trečiąsias šalis kainų svertinis vidurkis buvo mažesnis už normaliosios vertės svertinį vidurkį, nustatytą skaičiuojant jo dempingą, taip pat ir už pardavimo į Bendriją kainą. Tai rodo, kad šis Malaizijos eksportuotojas taip pat parduoda PET į trečiųjų šalių rinkas greičiausiai dempingo kainomis ir kad tų kainų skirtumas yra netgi didesnis už Europos rinkoje nustatytą skirtumą.

| (93) | Tyrimo metu nustatyta, kad kito eksportuotojo, kuris PTL neeksportavo į Bendriją, vidutinės eksporto į trečiąsias šalis kainos buvo mažesnės už gamybos sąnaudas, o tai rodo, kad nagrinėjamasis produktas trečiųjų šalių rinkose taip pat parduodamas dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(93)

Tyrimo metu nustatyta, kad kito eksportuotojo, kuris PTL neeksportavo į Bendriją, vidutinės eksporto į trečiąsias šalis kainos buvo mažesnės už gamybos sąnaudas, o tai rodo, kad nagrinėjamasis produktas trečiųjų šalių rinkose taip pat parduodamas dempingo kainomis.

| (94) | Iš to, kas minėta pirmiau, matyti didelė tikimybė, kad eksportas į Bendriją bus vėl vykdomas dempingo kaina, jeigu priemonės bus panaikintos. |
| --- | --- |

(94)

Iš to, kas minėta pirmiau, matyti didelė tikimybė, kad eksportas į Bendriją bus vėl vykdomas dempingo kaina, jeigu priemonės bus panaikintos.

| (95) | Iš informacijos, gautos iš 17 konstatuojamojoje dalyje minėtų bendradarbiaujančių gamintojų, matyti, kad eksporto į trečiąsias šalis kainos svertinis vidurkis buvo gerokai mažesnis už Bendrijos pramonės pardavimo Bendrijoje kainas. |
| --- | --- |

(95)

Iš informacijos, gautos iš 17 konstatuojamojoje dalyje minėtų bendradarbiaujančių gamintojų, matyti, kad eksporto į trečiąsias šalis kainos svertinis vidurkis buvo gerokai mažesnis už Bendrijos pramonės pardavimo Bendrijoje kainas.

| (96) | Todėl, dominuojant tokiam kainų lygiui, galima daryti išvadą, kad Bendrijos rinka gali būti laikoma patrauklia Malaizijos eksportuojantiems gamintojams. Šiuo pagrindu galima manyti, kad panaikinus priemones atsirastų ekonominių paskatų eksportą į trečiąsias šalis perkelti į pelningesnę Bendrijos rinką. Jeigu eksportas būtų perkeltas į Bendriją, jis greičiausiai taip pat būtų vykdomas dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(96)

Todėl, dominuojant tokiam kainų lygiui, galima daryti išvadą, kad Bendrijos rinka gali būti laikoma patrauklia Malaizijos eksportuojantiems gamintojams. Šiuo pagrindu galima manyti, kad panaikinus priemones atsirastų ekonominių paskatų eksportą į trečiąsias šalis perkelti į pelningesnę Bendrijos rinką. Jeigu eksportas būtų perkeltas į Bendriją, jis greičiausiai taip pat būtų vykdomas dempingo kainomis.

| (97) | Tyrimo metu nustatyta, kad vienintelių dviejų bendradarbiaujančių gamintojų pajėgumų panaudojimas per PTL buvo labai mažas, t. y. svyravo nuo 30 iki 80 %. Remiantis tuo galima daryti išvadą, kad Malaizijoje yra dideli neišnaudoti pajėgumai. Panaikinus priemones, Malaizijos eksportuojantys gamintojai turėtų paskatų panaudoti šiuos neišnaudotus pajėgumus ir padidinti eksportą, visų pirma į Bendriją. |
| --- | --- |

(97)

Tyrimo metu nustatyta, kad vienintelių dviejų bendradarbiaujančių gamintojų pajėgumų panaudojimas per PTL buvo labai mažas, t. y. svyravo nuo 30 iki 80 %. Remiantis tuo galima daryti išvadą, kad Malaizijoje yra dideli neišnaudoti pajėgumai. Panaikinus priemones, Malaizijos eksportuojantys gamintojai turėtų paskatų panaudoti šiuos neišnaudotus pajėgumus ir padidinti eksportą, visų pirma į Bendriją.

| (98) | Buvo nustatyta, kad dviejų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų atsargų lygis yra normalus. Tačiau reikia pažymėti, kad tų atsargų negalima laikyti reikšmingu rodikliu, kadangi PET gamyba Malaizijoje daugiausia vykdoma pagal pirkėjų užsakymus. Todėl atsargas daugiausia sudaro PET, kuris turi būti vežamas jau žinomiems pirkėjams. |
| --- | --- |

(98)

Buvo nustatyta, kad dviejų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų atsargų lygis yra normalus. Tačiau reikia pažymėti, kad tų atsargų negalima laikyti reikšmingu rodikliu, kadangi PET gamyba Malaizijoje daugiausia vykdoma pagal pirkėjų užsakymus. Todėl atsargas daugiausia sudaro PET, kuris turi būti vežamas jau žinomiems pirkėjams.

| (99) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad vienas iš bendradarbiaujančių gamintojų, nepaisydamas galiojančių priemonių, toliau vykdė dempingą. |
| --- | --- |

(99)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad vienas iš bendradarbiaujančių gamintojų, nepaisydamas galiojančių priemonių, toliau vykdė dempingą.

| (100) | Be to, bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų eksporto į trečiųjų šalių rinkas kainų svertinis vidurkis ir vidaus rinkos kainos taip pat gerokai mažesnės nei Bendrijoje dominuojančios pardavimo kainos. Todėl, esant tokioms aplinkybėms ir tokiems mažiems neišnaudotiems pajėgumams, Malaizijos eksportuojantys gamintojai turi paskatų perkelti pardavimą į Bendrijos rinką, jei būtų panaikintos priemonės, ir tikėtina, kad būtų parduodama dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(100)

Be to, bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų eksporto į trečiųjų šalių rinkas kainų svertinis vidurkis ir vidaus rinkos kainos taip pat gerokai mažesnės nei Bendrijoje dominuojančios pardavimo kainos. Todėl, esant tokioms aplinkybėms ir tokiems mažiems neišnaudotiems pajėgumams, Malaizijos eksportuojantys gamintojai turi paskatų perkelti pardavimą į Bendrijos rinką, jei būtų panaikintos priemonės, ir tikėtina, kad būtų parduodama dempingo kainomis.

| (101) | 60 konstatuojamojoje dalyje buvo išdėstyta, kad visiems keturiems bendradarbiaujantiems eksportuotojams nustatytas dempingo skirtumas buvo mažesnis nei de minimis. Primenama, kad buvo eksportuojama tuo laikotarpiu, kai du iš bendradarbiaujančių eksportuotojų galėjo eksportuoti į Bendriją jiems taikant nulinį muitą. Kadangi šių keturių eksportuojančių gamintojų eksportas per PTL sudarė beveik 100 % viso PET importo (Eurostato duomenimis), mažai tikėtina, kad bet kurio tyrime bendradarbiavusio eksportuojančio gamintojo dempingas pasikartos. |
| --- | --- |

(101)

60 konstatuojamojoje dalyje buvo išdėstyta, kad visiems keturiems bendradarbiaujantiems eksportuotojams nustatytas dempingo skirtumas buvo mažesnis nei de minimis. Primenama, kad buvo eksportuojama tuo laikotarpiu, kai du iš bendradarbiaujančių eksportuotojų galėjo eksportuoti į Bendriją jiems taikant nulinį muitą. Kadangi šių keturių eksportuojančių gamintojų eksportas per PTL sudarė beveik 100 % viso PET importo (Eurostato duomenimis), mažai tikėtina, kad bet kurio tyrime bendradarbiavusio eksportuojančio gamintojo dempingas pasikartos.

| (102) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad bendradarbiaujančių bendrovių Korėjos vidaus rinkai taikomos kainos yra didesnės nei Bendrijos pramonės Bendrijos rinkai taikomos kainos. Nėra priežasties manyti, kad bendradarbiaujančių bendrovių vidaus rinkos kainos buvo netipiškos arba kad nebendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai parduoda produktus vidaus rinkoje gerokai mažesnėmis nei bendradarbiaujančių bendrovių kainomis. Be to, tikėtina, kad nebendradarbiaujančios bendrovės, kurios neparduoda produktų į EB, parduos jas mažomis kainomis, kad atgautų prarastą EB rinkos dalį. Tai rodo, kad yra tikimybė, jog nebendradarbiaujančių bendrovių dempingas pasikartos, jeigu priemonės bus panaikintos. Taip pat reikia pabrėžti, kad šios nebendradarbiaujančios bendrovės pradinio tyrimo metu eksportavo į Bendriją kiekį, kuris nebuvo nereikšmingas. |
| --- | --- |

(102)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad bendradarbiaujančių bendrovių Korėjos vidaus rinkai taikomos kainos yra didesnės nei Bendrijos pramonės Bendrijos rinkai taikomos kainos. Nėra priežasties manyti, kad bendradarbiaujančių bendrovių vidaus rinkos kainos buvo netipiškos arba kad nebendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai parduoda produktus vidaus rinkoje gerokai mažesnėmis nei bendradarbiaujančių bendrovių kainomis. Be to, tikėtina, kad nebendradarbiaujančios bendrovės, kurios neparduoda produktų į EB, parduos jas mažomis kainomis, kad atgautų prarastą EB rinkos dalį. Tai rodo, kad yra tikimybė, jog nebendradarbiaujančių bendrovių dempingas pasikartos, jeigu priemonės bus panaikintos. Taip pat reikia pabrėžti, kad šios nebendradarbiaujančios bendrovės pradinio tyrimo metu eksportavo į Bendriją kiekį, kuris nebuvo nereikšmingas.

| (103) | Buvo nustatyta, kad skirtumas tarp bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų kainų, dominuojančių Korėjos vidaus rinkoje, ir jų eksporto į trečiąsias šalis kainų sudarė apie 5 %. Tačiau kadangi jie turėjo galimybę eksportuoti neribotą PET kiekį į Bendriją taikant nulinį muitą, pavojus, kad prekyba bus nukreipta į Bendrijos rinką, yra mažai tikėtinas. |
| --- | --- |

(103)

Buvo nustatyta, kad skirtumas tarp bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų kainų, dominuojančių Korėjos vidaus rinkoje, ir jų eksporto į trečiąsias šalis kainų sudarė apie 5 %. Tačiau kadangi jie turėjo galimybę eksportuoti neribotą PET kiekį į Bendriją taikant nulinį muitą, pavojus, kad prekyba bus nukreipta į Bendrijos rinką, yra mažai tikėtinas.

| (104) | Eksporto į trečiąsias šalis kainos taip pat buvo bendrai žinomos, įskaitant ir nebendradarbiaujančių gamintojų taikomas kainas. Pastarosios buvo mažesnės nei bendradarbiaujančių gamintojų taikomos kainos. Taigi iš kainų skirtumo matyti, kad panaikinus priemones į Bendriją galėtų būti eksportuojama dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(104)

Eksporto į trečiąsias šalis kainos taip pat buvo bendrai žinomos, įskaitant ir nebendradarbiaujančių gamintojų taikomas kainas. Pastarosios buvo mažesnės nei bendradarbiaujančių gamintojų taikomos kainos. Taigi iš kainų skirtumo matyti, kad panaikinus priemones į Bendriją galėtų būti eksportuojama dempingo kainomis.

| (105) | Tyrimo metu nustatyta, kad bendradarbiaujantys eksportuojantys Korėjos gamintojai pardavė didelį kiekį trečiosioms šalims. Tačiau kadangi „SK Chemicals“ ir „KP Chemicals“ turėjo galimybę eksportuoti neribotą PET kiekį į Bendriją taikant nulinį muitą, pavojus, kad bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai prekybą nukreiptų į Bendrijos rinką, yra mažai tikėtinas. |
| --- | --- |

(105)

Tyrimo metu nustatyta, kad bendradarbiaujantys eksportuojantys Korėjos gamintojai pardavė didelį kiekį trečiosioms šalims. Tačiau kadangi „SK Chemicals“ ir „KP Chemicals“ turėjo galimybę eksportuoti neribotą PET kiekį į Bendriją taikant nulinį muitą, pavojus, kad bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai prekybą nukreiptų į Bendrijos rinką, yra mažai tikėtinas.

| (106) | Atliekant tyrimą dėl nebendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų buvo naudojamasi rinkos tyrimų ataskaitos ir Korėjos statistikos tarnybos informacija. |
| --- | --- |

(106)

Atliekant tyrimą dėl nebendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų buvo naudojamasi rinkos tyrimų ataskaitos ir Korėjos statistikos tarnybos informacija.

| (107) | Apibendrinus visus Korėjos statistikos tarnybos duomenis apie Korėjos eksportuojančių gamintojų eksportą į trečiąsias šalis per PTL (727 kt) ir atėmus bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų eksporto kiekį (320 kt), buvo apskaičiuota, kad bendras nebendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų eksportas sudarė 407 kt. |
| --- | --- |

(107)

Apibendrinus visus Korėjos statistikos tarnybos duomenis apie Korėjos eksportuojančių gamintojų eksportą į trečiąsias šalis per PTL (727 kt) ir atėmus bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų eksporto kiekį (320 kt), buvo apskaičiuota, kad bendras nebendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų eksportas sudarė 407 kt.

| (108) | Į kiekvieną paskirties vietą nebendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų eksportuotas kiekis buvo nustatytas iš bendro eksporto į paskirties vietą atimant bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų eksportą į paskirties vietą. Manoma, kad nebendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai didžiausią kiekį eksportavo į penkias paskirties vietas: KLR, Ukrainą, Japoniją, Tunisą ir Irano Islamo Respubliką. |
| --- | --- |

(108)

Į kiekvieną paskirties vietą nebendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų eksportuotas kiekis buvo nustatytas iš bendro eksporto į paskirties vietą atimant bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų eksportą į paskirties vietą. Manoma, kad nebendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai didžiausią kiekį eksportavo į penkias paskirties vietas: KLR, Ukrainą, Japoniją, Tunisą ir Irano Islamo Respubliką.

| (109) | Remiantis Korėjos statistikos tarnybos pateiktomis eksporto vertėmis didžiausio į penkias paskirties vietas eksportuoto kiekio kainos svertinis vidurkis buvo 759 EUR už toną. Kadangi ši kaina grindžiama netiksliais nepatikrintais statistiniais duomenimis (sudarytais iš bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų statistinių duomenų ir, galbūt, iš susijusioms bendrovėms taikomų eksporto kainų bei kainų be jūrų frachto), vidutinė kaina yra gerokai mažesnė už vidutinę importo į Bendriją kainą (CIF lygiu) (apie 25 %). |
| --- | --- |

(109)

Remiantis Korėjos statistikos tarnybos pateiktomis eksporto vertėmis didžiausio į penkias paskirties vietas eksportuoto kiekio kainos svertinis vidurkis buvo 759 EUR už toną. Kadangi ši kaina grindžiama netiksliais nepatikrintais statistiniais duomenimis (sudarytais iš bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų statistinių duomenų ir, galbūt, iš susijusioms bendrovėms taikomų eksporto kainų bei kainų be jūrų frachto), vidutinė kaina yra gerokai mažesnė už vidutinę importo į Bendriją kainą (CIF lygiu) (apie 25 %).

| (110) | Todėl kadangi nebendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai akivaizdžiai eksportuoja į trečiąsias šalis didelius kiekius ir kainos, nebendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų taikomos penkiems didžiausiems pirkėjams, yra žymiai mažesnės už vidutinę importo į Bendriją kainą, pavojus, kad, leidus sustabdyti priemonių galiojimą, nebendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai prekybą nukreiptų į Bendrijos rinką, yra labai tikėtinas. Kadangi pradiniame tyrime didžiausiam iš nebendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų buvo nustatytas didelis dempingo skirtumas (55 %), labai tikėtina, kad panaikinus priemones nebendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai vėl pradės eksportuoti dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(110)

Todėl kadangi nebendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai akivaizdžiai eksportuoja į trečiąsias šalis didelius kiekius ir kainos, nebendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų taikomos penkiems didžiausiems pirkėjams, yra žymiai mažesnės už vidutinę importo į Bendriją kainą, pavojus, kad, leidus sustabdyti priemonių galiojimą, nebendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai prekybą nukreiptų į Bendrijos rinką, yra labai tikėtinas. Kadangi pradiniame tyrime didžiausiam iš nebendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų buvo nustatytas didelis dempingo skirtumas (55 %), labai tikėtina, kad panaikinus priemones nebendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai vėl pradės eksportuoti dempingo kainomis.

| (111) | Buvo nustatyta, kad visų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų atsargų lygis yra normalus ir jie dirba beveik pilnu pajėgumu. Taigi pavojus, kad šiuo pagrindu dempingas pasikartos, yra mažai tikėtinas. |
| --- | --- |

(111)

Buvo nustatyta, kad visų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų atsargų lygis yra normalus ir jie dirba beveik pilnu pajėgumu. Taigi pavojus, kad šiuo pagrindu dempingas pasikartos, yra mažai tikėtinas.

| (112) | Nebendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pajėgumai buvo nustatyti remiantis rinkos tyrimuose nurodomais bendrais Korėjos eksportuojančių gamintojų pajėgumais. Duomenų apie atsargas nėra. Nebendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pajėgumai buvo apskaičiuoti iš bendrų Korėjos pajėgumų atimant bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pajėgumus. Buvo apskaičiuota, kad šie pajėgumai siekė apie 550 kt, kas atitiktų 23 % viso Bendrijos vartojimo rinkos dalies. |
| --- | --- |

(112)

Nebendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pajėgumai buvo nustatyti remiantis rinkos tyrimuose nurodomais bendrais Korėjos eksportuojančių gamintojų pajėgumais. Duomenų apie atsargas nėra. Nebendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pajėgumai buvo apskaičiuoti iš bendrų Korėjos pajėgumų atimant bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pajėgumus. Buvo apskaičiuota, kad šie pajėgumai siekė apie 550 kt, kas atitiktų 23 % viso Bendrijos vartojimo rinkos dalies.

| (113) | Rinkos tyrimų ataskaitos duomenimis bendri Korėjos pajėgumai sudarė apie 200 000 tonų. Todėl negalima teigti, kad panaikinus priemones nebendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų, turinčių nepanaudotų pajėgumų, dempingas nepasikartos. |
| --- | --- |

(113)

Rinkos tyrimų ataskaitos duomenimis bendri Korėjos pajėgumai sudarė apie 200 000 tonų. Todėl negalima teigti, kad panaikinus priemones nebendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų, turinčių nepanaudotų pajėgumų, dempingas nepasikartos.

| (114) | Nors nėra tikėtina, kad keturių bendradarbiaujančių bendrovių dempingas pasikartos, tyrimo metu nustatyta, kad nebendradarbiaujančių bendrovių dempingo pasikartojimo pavojus yra realus. Tai rodo Korėjos vidaus rinkoje dominuojančių kainų palyginimas su Bendrijos rinkos kainomis bei vidaus rinkos kainų palyginimas su eksporto į trečiąsias šalis kainos vidurkiu. |
| --- | --- |

(114)

Nors nėra tikėtina, kad keturių bendradarbiaujančių bendrovių dempingas pasikartos, tyrimo metu nustatyta, kad nebendradarbiaujančių bendrovių dempingo pasikartojimo pavojus yra realus. Tai rodo Korėjos vidaus rinkoje dominuojančių kainų palyginimas su Bendrijos rinkos kainomis bei vidaus rinkos kainų palyginimas su eksporto į trečiąsias šalis kainos vidurkiu.

| (115) | Be to, lyginant didelius PET kiekius, parduodamus trečiosioms šalims kainomis, gerokai mažesnėmis už tas, kuriomis PET importuojamas į Bendriją, galima iš tiesų numatyti nemažą pavojų, kad prekyba bus nukreipta. Remiantis duomenimis apie tų nebendradarbiaujančių bendrovių praeityje vykdytą dempingą (55 % pradiniame tyrime), nėra priežasčių manyti, kad, leidus sustabdyti priemonių galiojimą, tos bendrovės vėl nepradėtų eksportuoti dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(115)

Be to, lyginant didelius PET kiekius, parduodamus trečiosioms šalims kainomis, gerokai mažesnėmis už tas, kuriomis PET importuojamas į Bendriją, galima iš tiesų numatyti nemažą pavojų, kad prekyba bus nukreipta. Remiantis duomenimis apie tų nebendradarbiaujančių bendrovių praeityje vykdytą dempingą (55 % pradiniame tyrime), nėra priežasčių manyti, kad, leidus sustabdyti priemonių galiojimą, tos bendrovės vėl nepradėtų eksportuoti dempingo kainomis.

| (116) | Taivano bendradarbiaujančių ir nebendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų vidaus rinkos kainos dažniausiai buvo mažesnės nei kainos Bendrijoje. Tačiau ankstesnės kainos buvo pelningos. Tai reiškia, kad Bendrijos kainos taip pat būtų labai patrauklios Taivano eksportuojantiems gamintojams. Atsižvelgiant į nustatytą kainų santykį taip pat tikėtina, kad Taivano eksporto kainos yra gerokai mažesnės nei Bendrijos pramonės taikomos vidutinės kainos. |
| --- | --- |

(116)

Taivano bendradarbiaujančių ir nebendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų vidaus rinkos kainos dažniausiai buvo mažesnės nei kainos Bendrijoje. Tačiau ankstesnės kainos buvo pelningos. Tai reiškia, kad Bendrijos kainos taip pat būtų labai patrauklios Taivano eksportuojantiems gamintojams. Atsižvelgiant į nustatytą kainų santykį taip pat tikėtina, kad Taivano eksporto kainos yra gerokai mažesnės nei Bendrijos pramonės taikomos vidutinės kainos.

| (117) | Vieno bendradarbiaujančio gamintojo eksporto į trečiąsias šalis kainos buvo žymiai mažesnės nei Taivano vidaus rinkos kainos. Kito bendradarbiaujančio gamintojo, daugiausia eksportavusio į Japoniją, eksporto kainos buvo didesnės už vidaus rinkos kainas. Tuo remiantis negalima atmesti galimybės, kad panaikinus priemones eksporto į Bendriją kainų tendencija bus tokia pat, kaip Taivano eksporto į kitas šalis (išskyrus Japoniją) kainų. Todėl tikėtina, kad esant tokiai padėčiai dempingas pasikartotų. Šis įvertinimas paremtas bendradarbiaujančių gamintojų pateiktais duomenimis, kadangi šiuo aspektu nebuvo gauta jokių kitų duomenų. |
| --- | --- |

(117)

Vieno bendradarbiaujančio gamintojo eksporto į trečiąsias šalis kainos buvo žymiai mažesnės nei Taivano vidaus rinkos kainos. Kito bendradarbiaujančio gamintojo, daugiausia eksportavusio į Japoniją, eksporto kainos buvo didesnės už vidaus rinkos kainas. Tuo remiantis negalima atmesti galimybės, kad panaikinus priemones eksporto į Bendriją kainų tendencija bus tokia pat, kaip Taivano eksporto į kitas šalis (išskyrus Japoniją) kainų. Todėl tikėtina, kad esant tokiai padėčiai dempingas pasikartotų. Šis įvertinimas paremtas bendradarbiaujančių gamintojų pateiktais duomenimis, kadangi šiuo aspektu nebuvo gauta jokių kitų duomenų.

| (118) | Taivano eksporto į trečiąsias šalis kainos buvo žymiai mažesnės nei kainos Bendrijoje. Taivano eksportui į kitas šalis per PTL nebuvo taikomi antidempingo muitai. Jei priemonės bus panaikintos, negalima atmesti galimybės, kad eksporto į Bendriją kainų tendencija bus tokia pat, kaip kitų rinkų kainų. Esant tokioms aplinkybėms ateityje į Bendriją būtų eksportuojama dempingo kainomis. Šis įvertinimas taip pat paremtas bendradarbiaujančių gamintojų pateiktais duomenimis. Tačiau, kadangi nebuvo informacijos apie tai, ar nustatytos bendradarbiaujančių bendrovių eksporto į trečiąsias šalis kainos arba vidaus rinkos kainos galėtų būti tipiškos visiems Taivano eksportuojantiems gamintojams, taip pat galima daryti išvadą, kad ateityje nebendradarbiaujančios bendrovės į Bendriją galėtų eksportuoti dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(118)

Taivano eksporto į trečiąsias šalis kainos buvo žymiai mažesnės nei kainos Bendrijoje. Taivano eksportui į kitas šalis per PTL nebuvo taikomi antidempingo muitai. Jei priemonės bus panaikintos, negalima atmesti galimybės, kad eksporto į Bendriją kainų tendencija bus tokia pat, kaip kitų rinkų kainų. Esant tokioms aplinkybėms ateityje į Bendriją būtų eksportuojama dempingo kainomis. Šis įvertinimas taip pat paremtas bendradarbiaujančių gamintojų pateiktais duomenimis. Tačiau, kadangi nebuvo informacijos apie tai, ar nustatytos bendradarbiaujančių bendrovių eksporto į trečiąsias šalis kainos arba vidaus rinkos kainos galėtų būti tipiškos visiems Taivano eksportuojantiems gamintojams, taip pat galima daryti išvadą, kad ateityje nebendradarbiaujančios bendrovės į Bendriją galėtų eksportuoti dempingo kainomis.

| (119) | Viena bendradarbiaujanti bendrovė per TL išnaudojo visus savo pajėgumus, kai tuo tarpu kita neišnaudojo didelės savo visų pajėgumų dalies. Manoma, kad tyrime nebendradarbiaujančių bendrovių nepanaudoti pajėgumai svyruoja tarp 400 000 ir 500 000 tonų. Tai sudaro apie 20 % viso Bendrijos vartojimo per PTL. Iš tiesų, tikėtina, kad panaikinus priemones dėl patrauklių Bendrijos rinkos kainų tokie nepanaudoti pajėgumai galėtų būti nukreipti į Bendriją. |
| --- | --- |

(119)

Viena bendradarbiaujanti bendrovė per TL išnaudojo visus savo pajėgumus, kai tuo tarpu kita neišnaudojo didelės savo visų pajėgumų dalies. Manoma, kad tyrime nebendradarbiaujančių bendrovių nepanaudoti pajėgumai svyruoja tarp 400 000 ir 500 000 tonų. Tai sudaro apie 20 % viso Bendrijos vartojimo per PTL. Iš tiesų, tikėtina, kad panaikinus priemones dėl patrauklių Bendrijos rinkos kainų tokie nepanaudoti pajėgumai galėtų būti nukreipti į Bendriją.

| (120) | Atsižvelgiant į nepanaudotus pajėgumus, tikėtina, kad panaikinus priemones tokie pajėgumai galėtų būti nukreipti į Bendriją. Be to, kadangi eksporto į trečiąsias šalis (išskyrus Japoniją) kainos yra mažos, į Bendriją galėtų būti importuojama dempingo kainomis. Į Bendrijos rinką importavus didelius kiekius, Bendrijos kainoms galėtų būti daromas spaudimas. Tokia mažėjančių kainų tendencija galėtų dar labiau sustiprinti PTL nustatytą dempingą. |
| --- | --- |

(120)

Atsižvelgiant į nepanaudotus pajėgumus, tikėtina, kad panaikinus priemones tokie pajėgumai galėtų būti nukreipti į Bendriją. Be to, kadangi eksporto į trečiąsias šalis (išskyrus Japoniją) kainos yra mažos, į Bendriją galėtų būti importuojama dempingo kainomis. Į Bendrijos rinką importavus didelius kiekius, Bendrijos kainoms galėtų būti daromas spaudimas. Tokia mažėjančių kainų tendencija galėtų dar labiau sustiprinti PTL nustatytą dempingą.

| (121) | Kaip išdėstyta 71 konstatuojamojoje dalyje, Tailande per PTL buvo dar mažiausiai trys PET gamintojai, kurie tyrime nebendradarbiavo. Buvo nagrinėjama Eurostato ir kitų šaltinių informacija apie šiuos nebendradarbiaujančius gamintojus. |
| --- | --- |

(121)

Kaip išdėstyta 71 konstatuojamojoje dalyje, Tailande per PTL buvo dar mažiausiai trys PET gamintojai, kurie tyrime nebendradarbiavo. Buvo nagrinėjama Eurostato ir kitų šaltinių informacija apie šiuos nebendradarbiaujančius gamintojus.

| (122) | Informacija apie atsargas ir pardavimą trečiųjų šalių rinkoms yra susijusi tik su bendradarbiaujančiu eksportuojančiu gamintoju. Buvo gauti duomenys apie bendrus Tailando gamybos pajėgumus ir, remiantis rinkos tyrimais, apskaičiuota visų Tailando eksportuojančių gamintojų gamybos apimtis. Todėl manoma, kad išvados dėl nebendradarbiaujančių bendrovių negalėtų būti palankesnės už išvadas dėl bendradarbiaujančių bendrovių. |
| --- | --- |

(122)

Informacija apie atsargas ir pardavimą trečiųjų šalių rinkoms yra susijusi tik su bendradarbiaujančiu eksportuojančiu gamintoju. Buvo gauti duomenys apie bendrus Tailando gamybos pajėgumus ir, remiantis rinkos tyrimais, apskaičiuota visų Tailando eksportuojančių gamintojų gamybos apimtis. Todėl manoma, kad išvados dėl nebendradarbiaujančių bendrovių negalėtų būti palankesnės už išvadas dėl bendradarbiaujančių bendrovių.

| (123) | Tyrimo metu nustatyta, kad vidaus rinkos kainos buvo apie 10–20 % mažesnės nei vidutinės Bendrijos rinkoje taikomos kainos. Nėra jokios priežasties daryti išvadą, kad panaikinus priemones tai pasikeis. |
| --- | --- |

(123)

Tyrimo metu nustatyta, kad vidaus rinkos kainos buvo apie 10–20 % mažesnės nei vidutinės Bendrijos rinkoje taikomos kainos. Nėra jokios priežasties daryti išvadą, kad panaikinus priemones tai pasikeis.

| (124) | Iš informacijos, gautos iš 17 konstatuojamojoje dalyje minėto bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo, kuris į Bendriją neeksportavo, matyti, kad į trečiąsias šalis buvo eksportuojami dideli kiekiai, sudarantys apie 80 % bendro pardavimo per PTL. Taip pat buvo nustatyta, kad vidutinės eksporto į trečiąsias šalis kainos buvo mažesnės už sąnaudas, o tai rodo, kad produktas trečiųjų šalių rinkose parduodamas dempingo kainomis. Be to, nėra informacijos, iš kurios galima būtų nustatyti, ar nebendradarbiaujančių bendrovių kainodaros dinamika skiriasi nuo Tailando vidaus rinkos arba trečiųjų šalių rinkų kainodaros dinamikos, ir todėl galima manyti, kad jos trečiosioms šalims produktus parduoda taip pat mažesnėmis kainomis nei savo vidaus rinkoje. |
| --- | --- |

(124)

Iš informacijos, gautos iš 17 konstatuojamojoje dalyje minėto bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo, kuris į Bendriją neeksportavo, matyti, kad į trečiąsias šalis buvo eksportuojami dideli kiekiai, sudarantys apie 80 % bendro pardavimo per PTL. Taip pat buvo nustatyta, kad vidutinės eksporto į trečiąsias šalis kainos buvo mažesnės už sąnaudas, o tai rodo, kad produktas trečiųjų šalių rinkose parduodamas dempingo kainomis. Be to, nėra informacijos, iš kurios galima būtų nustatyti, ar nebendradarbiaujančių bendrovių kainodaros dinamika skiriasi nuo Tailando vidaus rinkos arba trečiųjų šalių rinkų kainodaros dinamikos, ir todėl galima manyti, kad jos trečiosioms šalims produktus parduoda taip pat mažesnėmis kainomis nei savo vidaus rinkoje.

| (125) | Iš informacijos, gautos iš bendradarbiaujančių gamintojų, kurie neeksportavo į Bendriją, matyti, kad eksporto į trečiąsias šalis kainos svertinis vidurkis buvo gerokai mažesnis už Bendrijos pramonės pardavimo kainas. |
| --- | --- |

(125)

Iš informacijos, gautos iš bendradarbiaujančių gamintojų, kurie neeksportavo į Bendriją, matyti, kad eksporto į trečiąsias šalis kainos svertinis vidurkis buvo gerokai mažesnis už Bendrijos pramonės pardavimo kainas.

| (126) | Todėl manant, kad dominuojantis kainų lygis Bendrijoje išliks toks pat, galima daryti išvadą, kad Tailando eksportuojantiems gamintojams Bendrijos rinka bus patraukli. Šiuo pagrindu galima manyti, kad panaikinus priemones atsirastų ekonominių paskatų eksportą į trečiąsias šalis nukreipti į pelningesnę Bendrijos rinką. |
| --- | --- |

(126)

Todėl manant, kad dominuojantis kainų lygis Bendrijoje išliks toks pat, galima daryti išvadą, kad Tailando eksportuojantiems gamintojams Bendrijos rinka bus patraukli. Šiuo pagrindu galima manyti, kad panaikinus priemones atsirastų ekonominių paskatų eksportą į trečiąsias šalis nukreipti į pelningesnę Bendrijos rinką.

| (127) | Tailande yra dideli neišnaudoti pajėgumai. Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo pajėgumų panaudojimas per PTL buvo nedidelis. |
| --- | --- |

(127)

Tailande yra dideli neišnaudoti pajėgumai. Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo pajėgumų panaudojimas per PTL buvo nedidelis.

| (128) | Rinkos tyrimų ataskaitos duomenimis nebendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pajėgumai sudaro apie 500 000 tonų, o bendra gamyba – 430 000 tonų. Remiantis šiais skaičiais neišnaudoti pajėgumai galėtų siekti apie 70 000 tonų. Šie neišnaudoti pajėgumai sudarytų apie 2,9 % viso Bendrijos vartojimo, jeigu jie būtų nukreipti į Bendrijos rinką. |
| --- | --- |

(128)

Rinkos tyrimų ataskaitos duomenimis nebendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pajėgumai sudaro apie 500 000 tonų, o bendra gamyba – 430 000 tonų. Remiantis šiais skaičiais neišnaudoti pajėgumai galėtų siekti apie 70 000 tonų. Šie neišnaudoti pajėgumai sudarytų apie 2,9 % viso Bendrijos vartojimo, jeigu jie būtų nukreipti į Bendrijos rinką.

| (129) | Remiantis rinkos tyrimų duomenimis galima būtų teigti, kad Tailando vidaus rinka gali absorbuoti mažiau nei 94 000 tonas arba 25 % vidaus PET produkcijos. Esant tokioms aplinkybėms, Tailando nagrinėjamojo produkto gamintojai, norėdami toliau dirbti turimais pajėgumais, yra labai priklausomi nuo eksporto. Todėl labai tikėtina, kad panaikinus priemones eksportas į EB išaugtų. Negalima atmesti galimybės, kad panaikinus priemones Tailando eksportuojantys gamintojai sumažintų savo eksporto į Bendriją kainas iki eksporto į trečiųjų šalių rinkas lygio, kad atgautų prarastą rinką. Todėl negalima teigti, kad panaikinus priemones nebendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų dempingas nepasikartos. |
| --- | --- |

(129)

Remiantis rinkos tyrimų duomenimis galima būtų teigti, kad Tailando vidaus rinka gali absorbuoti mažiau nei 94 000 tonas arba 25 % vidaus PET produkcijos. Esant tokioms aplinkybėms, Tailando nagrinėjamojo produkto gamintojai, norėdami toliau dirbti turimais pajėgumais, yra labai priklausomi nuo eksporto. Todėl labai tikėtina, kad panaikinus priemones eksportas į EB išaugtų. Negalima atmesti galimybės, kad panaikinus priemones Tailando eksportuojantys gamintojai sumažintų savo eksporto į Bendriją kainas iki eksporto į trečiųjų šalių rinkas lygio, kad atgautų prarastą rinką. Todėl negalima teigti, kad panaikinus priemones nebendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų dempingas nepasikartos.

| (130) | Buvo nustatyta, kad bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo atsargų lygis yra normalus. Tačiau reikia pažymėti, kad tų atsargų negalima laikyti reikšmingu rodikliu, kadangi PET gamyba Tailande daugiausia vykdoma pagal pirkėjų užsakymus. Todėl atsargas daugiausia sudaro PET, kuris turi būti vežamas jau žinomiems pirkėjams. |
| --- | --- |

(130)

Buvo nustatyta, kad bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo atsargų lygis yra normalus. Tačiau reikia pažymėti, kad tų atsargų negalima laikyti reikšmingu rodikliu, kadangi PET gamyba Tailande daugiausia vykdoma pagal pirkėjų užsakymus. Todėl atsargas daugiausia sudaro PET, kuris turi būti vežamas jau žinomiems pirkėjams.

| (131) | Kadangi vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas į Bendriją neeksportavo, tyrimu nebuvo galima nustatyti, ar dempingas tęsiamas nepaisant galiojančių priemonių. |
| --- | --- |

(131)

Kadangi vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas į Bendriją neeksportavo, tyrimu nebuvo galima nustatyti, ar dempingas tęsiamas nepaisant galiojančių priemonių.

| (132) | Tačiau bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo eksporto į trečiųjų šalių rinkas kainų svertinis vidurkis ir vidaus rinkos kainos buvo gerokai mažesnės nei Bendrijos pramonės pardavimo Bendrijoje kainos. Pardavimo kainos buvo mažesnė nei gamybos sąnaudos. Dėl to galima tikėtis, kad panaikinus priemones bus parduodama dempingo kainomis. Be to, panaikinus priemones, patrauklus kainų lygis Bendrijoje – tai paskata Tailando eksportuojantiems gamintojams parduoti produktus į Bendriją. |
| --- | --- |

(132)

Tačiau bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo eksporto į trečiųjų šalių rinkas kainų svertinis vidurkis ir vidaus rinkos kainos buvo gerokai mažesnės nei Bendrijos pramonės pardavimo Bendrijoje kainos. Pardavimo kainos buvo mažesnė nei gamybos sąnaudos. Dėl to galima tikėtis, kad panaikinus priemones bus parduodama dempingo kainomis. Be to, panaikinus priemones, patrauklus kainų lygis Bendrijoje – tai paskata Tailando eksportuojantiems gamintojams parduoti produktus į Bendriją.

| (133) | Lyginant vidaus rinkos paklausą ir didelį į trečiąsias šalis parduodamą PET kiekį galima numatyti nemažą pavojų, kad nebendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai prekybą nukreips. Primenama, kad, kaip buvo teigta 131 konstatuojamojoje dalyje, Tailando gamintojai labai priklausomi nuo eksporto ir kad ten yra nemažai neišnaudotų pajėgumų, kuriuos būtų galima nukreipti į Bendriją. Remiantis duomenimis apie dempingą praeityje (pradiniame tyrime – 32,5 %), pavojus, kad panaikinus priemones dempingas pasikartos, yra tikėtinas. |
| --- | --- |

(133)

Lyginant vidaus rinkos paklausą ir didelį į trečiąsias šalis parduodamą PET kiekį galima numatyti nemažą pavojų, kad nebendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai prekybą nukreips. Primenama, kad, kaip buvo teigta 131 konstatuojamojoje dalyje, Tailando gamintojai labai priklausomi nuo eksporto ir kad ten yra nemažai neišnaudotų pajėgumų, kuriuos būtų galima nukreipti į Bendriją. Remiantis duomenimis apie dempingą praeityje (pradiniame tyrime – 32,5 %), pavojus, kad panaikinus priemones dempingas pasikartos, yra tikėtinas.

4.   Išvada dėl dempingo tęsimosi ir (arba) pasikartojimo tikimybės

| (134) | Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytas aplinkybes, daroma išvada, kad panaikinus priemones dempingo tęsimasis ar pasikartojimas yra tikėtinas. Atitinkamai siūloma išlaikyti Indijos, Indonezijos, Malaizijos, Taivano ir Tailando kilmės PET importui taikomas priemones. |
| --- | --- |

(134)

Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytas aplinkybes, daroma išvada, kad panaikinus priemones dempingo tęsimasis ar pasikartojimas yra tikėtinas. Atitinkamai siūloma išlaikyti Indijos, Indonezijos, Malaizijos, Taivano ir Tailando kilmės PET importui taikomas priemones.

| (135) | Remiantis iš nebendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų gauta informacija pavojus, kad dempingas pasikartos, yra labai tikėtinas. Ši prielaida grindžiama duomenimis, pagal kuriuos galima manyti, kad nebendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai turi didelius gamybos ir eksporto pajėgumus ir, kaip parodė pradiniame tyrime tirtas dempingas, panaikinus priemones, į Bendriją galėtų būti eksportuojama dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(135)

Remiantis iš nebendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų gauta informacija pavojus, kad dempingas pasikartos, yra labai tikėtinas. Ši prielaida grindžiama duomenimis, pagal kuriuos galima manyti, kad nebendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai turi didelius gamybos ir eksporto pajėgumus ir, kaip parodė pradiniame tyrime tirtas dempingas, panaikinus priemones, į Bendriją galėtų būti eksportuojama dempingo kainomis.

| (136) | Atitinkamai siūloma išlaikyti Korėjos kilmės PET importui taikomas priemones. |
| --- | --- |

(136)

Atitinkamai siūloma išlaikyti Korėjos kilmės PET importui taikomas priemones.

D.   ILGALAIKIS PASIKEITUSIŲ APLINKYBIŲ POBŪDIS

| (137) | Remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi, taip pat buvo išnagrinėta, ar pradiniame tyrime tirto dempingo atžvilgiu pasikeitusių aplinkybių pobūdis galėtų pagrįstai būti vadinamas ilgalaikiu. |
| --- | --- |

(137)

Remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi, taip pat buvo išnagrinėta, ar pradiniame tyrime tirto dempingo atžvilgiu pasikeitusių aplinkybių pobūdis galėtų pagrįstai būti vadinamas ilgalaikiu.

| (138) | Primenama, kad tarpinės peržiūros tyrimas Korėjos Respublikoje buvo skirtas tik trijų bendrovių – „Daehan Synthetic Fiber Co Ltd.“, „SK Chemicals Co Ltd.“ ir „KP Chemicals Corp“ – ir su jomis susijusių bendrovių dempingo skirtumui. |
| --- | --- |

(138)

Primenama, kad tarpinės peržiūros tyrimas Korėjos Respublikoje buvo skirtas tik trijų bendrovių – „Daehan Synthetic Fiber Co Ltd.“, „SK Chemicals Co Ltd.“ ir „KP Chemicals Corp“ – ir su jomis susijusių bendrovių dempingo skirtumui.

| (139) | Atlikus tarpinės peržiūros tyrimą nustatyta, kad bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų, kurie per PTL į Bendriją eksportavo PET, dempingo skirtumas išliko de minimis. Tai galima paaiškinti tuo, kad nors tų bendrovių normaliosios vertės ir pardavimo vidaus rinkoje kainos padidėjo, palyginti su pradinio tyrimo duomenimis, pardavimo Bendrijos rinkoje kainos taip pat atitinkamai padidėjo. |
| --- | --- |

(139)

Atlikus tarpinės peržiūros tyrimą nustatyta, kad bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų, kurie per PTL į Bendriją eksportavo PET, dempingo skirtumas išliko de minimis. Tai galima paaiškinti tuo, kad nors tų bendrovių normaliosios vertės ir pardavimo vidaus rinkoje kainos padidėjo, palyginti su pradinio tyrimo duomenimis, pardavimo Bendrijos rinkoje kainos taip pat atitinkamai padidėjo.

| (140) | Nebuvo jokių požymių, leidžiančių manyti, kad pokyčiai, dėl kurių atsirado de minimis dempingo skirtumas, nebūtų ilgalaikiai, kadangi visi bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai dirbo dideliu pajėgumų išnaudojimo lygiu (daugiau kaip 90 %). Be to, nė vienas iš jų neketino padidinti savo gamybos pajėgumų Korėjos Respublikoje. Vienas iš jų, SK Chemicals, įsteigė gamybos įmonę Bendrijoje ir greičiausiai sumažins savo eksportą iš Korėjos Respublikos. |
| --- | --- |

(140)

Nebuvo jokių požymių, leidžiančių manyti, kad pokyčiai, dėl kurių atsirado de minimis dempingo skirtumas, nebūtų ilgalaikiai, kadangi visi bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai dirbo dideliu pajėgumų išnaudojimo lygiu (daugiau kaip 90 %). Be to, nė vienas iš jų neketino padidinti savo gamybos pajėgumų Korėjos Respublikoje. Vienas iš jų, SK Chemicals, įsteigė gamybos įmonę Bendrijoje ir greičiausiai sumažins savo eksportą iš Korėjos Respublikos.

| (141) | Negalima buvo patikrinti nė vieno fakto, susijusio su eksportuojančiu gamintoju „Daehan“, kuris, kaip pirmiau minėta 49 konstatuojamojoje dalyje, nusprendė tyrime nebendradarbiauti. |
| --- | --- |

(141)

Negalima buvo patikrinti nė vieno fakto, susijusio su eksportuojančiu gamintoju „Daehan“, kuris, kaip pirmiau minėta 49 konstatuojamojoje dalyje, nusprendė tyrime nebendradarbiauti.

| (142) | Todėl išvada dėl šios bendrovės turėjo būti grindžiama turimais faktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 18 straipsnyje, t. y. skunde ir nepatikrintame klausimyne pateikta informacija. |
| --- | --- |

(142)

Todėl išvada dėl šios bendrovės turėjo būti grindžiama turimais faktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 18 straipsnyje, t. y. skunde ir nepatikrintame klausimyne pateikta informacija.

| (143) | Aplinkybių, kuriomis šiame tyrime buvo apskaičiuotas dviejų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų grupių „SK Chemicals“ ir „KP Chemicals“ dempingo skirtumas, pobūdis gali būti laikomas ilgalaikiu. |
| --- | --- |

(143)

Aplinkybių, kuriomis šiame tyrime buvo apskaičiuotas dviejų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų grupių „SK Chemicals“ ir „KP Chemicals“ dempingo skirtumas, pobūdis gali būti laikomas ilgalaikiu.

| (144) | Trečiojo eksportuojančio gamintojo „Daehan Synthetic Fibres“ atveju primenama, kad ši bendrovė nebendradarbiavo, ir todėl analizė turėjo būti grindžiama turimais faktais, leidžiančiais manyti, kad dempingas tęsiamas. Esant tokioms aplinkybėms šiai bendrovei turėtų būti taikomas kitiems eksportuotojams taikomas muitas, kaip nustatyta pradiniame tyrime ir patvirtinta paskutinėje peržiūroje. |
| --- | --- |

(144)

Trečiojo eksportuojančio gamintojo „Daehan Synthetic Fibres“ atveju primenama, kad ši bendrovė nebendradarbiavo, ir todėl analizė turėjo būti grindžiama turimais faktais, leidžiančiais manyti, kad dempingas tęsiamas. Esant tokioms aplinkybėms šiai bendrovei turėtų būti taikomas kitiems eksportuotojams taikomas muitas, kaip nustatyta pradiniame tyrime ir patvirtinta paskutinėje peržiūroje.

| (145) | Dabartiniame tyrime bendradarbiavo tik du Taivano eksportuojantys gamintojai. Todėl pasikeitusių aplinkybių ilgalaikiškumo analizė vykdoma šioms dviems bendrovėms. |
| --- | --- |

(145)

Dabartiniame tyrime bendradarbiavo tik du Taivano eksportuojantys gamintojai. Todėl pasikeitusių aplinkybių ilgalaikiškumo analizė vykdoma šioms dviems bendrovėms.

| (146) | Nuo Tarybos reglamento (EB) Nr. 83/2005 priėmimo (9) bendrovei „Far Eastern Textiles“ taikomas nulinis muitas. Kitam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui „Shinkong Synthetic Fibres“ tuo pačiu reglamentu buvo nustatytas 3,1 % dempingo skirtumas. |
| --- | --- |

(146)

Nuo Tarybos reglamento (EB) Nr. 83/2005 priėmimo (9) bendrovei „Far Eastern Textiles“ taikomas nulinis muitas. Kitam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui „Shinkong Synthetic Fibres“ tuo pačiu reglamentu buvo nustatytas 3,1 % dempingo skirtumas.

| (147) | Remiantis per PTL atlikta dempingo analize bendrovei „Far Eastern“ buvo nustatytas naujas 3,5 %, o bendrovei „Shinkong“ – 6,5 % dempingo skirtumas. |
| --- | --- |

(147)

Remiantis per PTL atlikta dempingo analize bendrovei „Far Eastern“ buvo nustatytas naujas 3,5 %, o bendrovei „Shinkong“ – 6,5 % dempingo skirtumas.

| (148) | Nėra pagrindo manyti, kad dviejų bendradarbiaujančių gamintojų, kurie per PTL eksportavo į Bendriją, dabartinio ir ankstesnių tyrimų pokyčiai, o ypač eksporto į Bendriją kainų ir normaliųjų verčių pokyčiai, dėl kurių buvo peržiūrėtas dempingo skirtumas, nėra ilgalaikiai. Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad bendrovė, kurios atveju nustatytas dempingo modelis, pardavė didelį kiekį naujam pirkėjui už kainą, kuri buvo žymiai mažesnė nei įprasta eksporto kaina. Kadangi bendrovė nepareiškė nutrauksianti pardavimą tam pirkėjui arba pritaikysianti savo eksporto kainas, todėl galima daryti išvadą, kad toks modelis išliks. Be to, ši bendrovė per PTL beveik visiškai išnaudojo savo pajėgumus. Todėl nėra tikėtina, kad įvyks svarbūs pokyčiai bendrovės pardavimo modelyje, galintys turėti įtakos kainai ir daryti atitinkamą poveikį normaliajai vertei bei eksporto kainai. |
| --- | --- |

(148)

Nėra pagrindo manyti, kad dviejų bendradarbiaujančių gamintojų, kurie per PTL eksportavo į Bendriją, dabartinio ir ankstesnių tyrimų pokyčiai, o ypač eksporto į Bendriją kainų ir normaliųjų verčių pokyčiai, dėl kurių buvo peržiūrėtas dempingo skirtumas, nėra ilgalaikiai. Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad bendrovė, kurios atveju nustatytas dempingo modelis, pardavė didelį kiekį naujam pirkėjui už kainą, kuri buvo žymiai mažesnė nei įprasta eksporto kaina. Kadangi bendrovė nepareiškė nutrauksianti pardavimą tam pirkėjui arba pritaikysianti savo eksporto kainas, todėl galima daryti išvadą, kad toks modelis išliks. Be to, ši bendrovė per PTL beveik visiškai išnaudojo savo pajėgumus. Todėl nėra tikėtina, kad įvyks svarbūs pokyčiai bendrovės pardavimo modelyje, galintys turėti įtakos kainai ir daryti atitinkamą poveikį normaliajai vertei bei eksporto kainai.

| (149) | Antrosios bendradarbiaujančios bendrovės atveju pastebėti pokyčiai buvo nedideli, t. y. dėl kiek didesnių normaliosios vertės bei eksporto kainų pokyčių dempingo skirtumas pakito nuo 3,1 % iki 6,5 %. Mažai tikėtina, kad ši aplinkybė ateityje pasikeis, kadangi naftos kainos, kurios yra pagrindinis veiksnys PET gamyboje, stabilizavosi aukštame lygyje. |
| --- | --- |

(149)

Antrosios bendradarbiaujančios bendrovės atveju pastebėti pokyčiai buvo nedideli, t. y. dėl kiek didesnių normaliosios vertės bei eksporto kainų pokyčių dempingo skirtumas pakito nuo 3,1 % iki 6,5 %. Mažai tikėtina, kad ši aplinkybė ateityje pasikeis, kadangi naftos kainos, kurios yra pagrindinis veiksnys PET gamyboje, stabilizavosi aukštame lygyje.

| (150) | Atitinkamai laikoma, kad abiejų bendrovių dempingo skirtumas, apskaičiuotas šiame tyrime gautų duomenų pagrindu, yra patikimas, o nustatytų pokyčių pobūdis – ilgalaikis. |
| --- | --- |

(150)

Atitinkamai laikoma, kad abiejų bendrovių dempingo skirtumas, apskaičiuotas šiame tyrime gautų duomenų pagrindu, yra patikimas, o nustatytų pokyčių pobūdis – ilgalaikis.

E.   BENDRIJOS PRAMONĖS APIBRĖŽIMAS

1.   Bendrijos gamyba

| (151) | PET Bendrijoje gamina šios bendrovės:






  — | Gamintojai, kurie prašė atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą, ją rėmė ir bendradarbiavo tyrime (žr. 154 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- | --- |

(151)

PET Bendrijoje gamina šios bendrovės:

—

Gamintojai, kurie prašė atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą, ją rėmė ir bendradarbiavo tyrime (žr. 154 konstatuojamąją dalį).

| — | Du gamintojai, kurie prašė atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą, bet dabartiniame tyrime nedalyvavo. |
| --- | --- |

—

Du gamintojai, kurie prašė atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą, bet dabartiniame tyrime nedalyvavo.

| — | Vienas papildomas Bendrijoje įsisteigęs Korėjos gamintojas, bendradarbiavęs tyrime ir rėmęs prašymą. |
| --- | --- |

—

Vienas papildomas Bendrijoje įsisteigęs Korėjos gamintojas, bendradarbiavęs tyrime ir rėmęs prašymą.

| (152) | Visų šių bendrovių pagamintas PET sudaro bendrą Bendrijos gamybą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(152)

Visų šių bendrovių pagamintas PET sudaro bendrą Bendrijos gamybą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.

2.   Bendrijos pramonė

| (153) | Komisija ištyrė, ar bendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų, kurie prašė atlikti ir rėmė priemonių galiojimo termino peržiūrą, pagaminama produkcija sudaro didžiąją visos Bendrijoje pagaminamos PET produkcijos dalį. Tų Bendrijos gamintojų produkcija sudarė 88 % visos Bendrijoje pagaminamos PET produkcijos. Tie Bendrijos gamintojai, kurie nebendradarbiavo visapusiškai, į Bendrijos pramonės apibrėžimą nebuvo įtraukti. Todėl Komisija nusprendė, kad šie visapusiškai bendradarbiaujantys Bendrijos gamintojai atstovauja Bendrijos pramonei, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje. Pradiniuose tyrimuose Bendrijos pramonė sudarė daugiau kaip 85 % visos tuo metu Bendrijoje pagaminamos PET produkcijos. |
| --- | --- |

(153)

Komisija ištyrė, ar bendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų, kurie prašė atlikti ir rėmė priemonių galiojimo termino peržiūrą, pagaminama produkcija sudaro didžiąją visos Bendrijoje pagaminamos PET produkcijos dalį. Tų Bendrijos gamintojų produkcija sudarė 88 % visos Bendrijoje pagaminamos PET produkcijos. Tie Bendrijos gamintojai, kurie nebendradarbiavo visapusiškai, į Bendrijos pramonės apibrėžimą nebuvo įtraukti. Todėl Komisija nusprendė, kad šie visapusiškai bendradarbiaujantys Bendrijos gamintojai atstovauja Bendrijos pramonei, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje. Pradiniuose tyrimuose Bendrijos pramonė sudarė daugiau kaip 85 % visos tuo metu Bendrijoje pagaminamos PET produkcijos.

| (154) | Šie dvylika Bendrijos gamintojų, iš dalies minėti 16 konstatuojamojoje dalyje, sudaro Bendrijos pramonę:
  „Voridian BV“ (Nyderlandai), „M & G Polimeri Italia Spa“ (Italija), „Equipolymers Srl“ (Italija), „La Seda de Barcelona SA“ (Ispanija), „Novapet SA“ (Ispanija), „Selenis Industria de Polimeros SA“ (Portugalija), „Aussapol Spa“ (Italija), „Advansa Ltd“ (JK), „Wellman BV“ (Nyderlandai), „Boryszew subsidiary Elana Wse“ (Lenkija), V.P.I. SA (Graikija), „SK Eurochem“ (Lenkija). |
| --- | --- |

(154)

Šie dvylika Bendrijos gamintojų, iš dalies minėti 16 konstatuojamojoje dalyje, sudaro Bendrijos pramonę:

„Voridian BV“ (Nyderlandai), „M & G Polimeri Italia Spa“ (Italija), „Equipolymers Srl“ (Italija), „La Seda de Barcelona SA“ (Ispanija), „Novapet SA“ (Ispanija), „Selenis Industria de Polimeros SA“ (Portugalija), „Aussapol Spa“ (Italija), „Advansa Ltd“ (JK), „Wellman BV“ (Nyderlandai), „Boryszew subsidiary Elana Wse“ (Lenkija), V.P.I. SA (Graikija), „SK Eurochem“ (Lenkija).

F.   BENDRIJOS RINKOS PADĖTIS

1.   Vartojimas Bendrijos rinkoje

| (155) | Bendrijos vartojimas buvo nustatytas remiantis Bendrijos pramonės pardavimo apimtimi, kitų Bendrijos gamintojų pardavimu Bendrijos rinkoje, grindžiamu teikiant skundą pateikta informacija, ir Eurostato duomenimis apie visą Bendrijos importą iš trečiųjų šalių. |
| --- | --- |

(155)

Bendrijos vartojimas buvo nustatytas remiantis Bendrijos pramonės pardavimo apimtimi, kitų Bendrijos gamintojų pardavimu Bendrijos rinkoje, grindžiamu teikiant skundą pateikta informacija, ir Eurostato duomenimis apie visą Bendrijos importą iš trečiųjų šalių.

| (156) | Tarp 2002 m. ir PTL Bendrijos nagrinėjamojo produkto vartojimas nuolat augo, kol PTL pasiekė 2 400 000 tonų. Per tą laikotarpį vartojimas padidėjo 18 %. Šį padidėjimą iš dalies galima paaiškinti naujais taikymo tikslais (inter alia, alus, vynas) ir išaugusiu vartojimu 2004 m. į ES įstojusiose šalyse.
  1   lentelė | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bendrijos vartojimas (tonomis) | 2 041 836 | 2 213 157 | 2 226 751 | 2 407 387 |
| Indeksas | 100 | 108 | 109 | 118 |

(156)

Tarp 2002 m. ir PTL Bendrijos nagrinėjamojo produkto vartojimas nuolat augo, kol PTL pasiekė 2 400 000 tonų. Per tą laikotarpį vartojimas padidėjo 18 %. Šį padidėjimą iš dalies galima paaiškinti naujais taikymo tikslais (inter alia, alus, vynas) ir išaugusiu vartojimu 2004 m. į ES įstojusiose šalyse.

1   lentelė

2002 m.

2003 m.

2004 m.

PTL

Bendrijos vartojimas (tonomis)

2 041 836

2 213 157

2 226 751

2 407 387

Indeksas

100

108

109

118

2.   Importas iš nagrinėjamųjų šalių

2.1.   Bendras vertinimas

| (157) | Pradiniame tyrime Indijos, Indonezijos, Malaizijos, Korėjos Respublikos, Taivano ir Tailando kilmės nagrinėjamojo produkto importas buvo vertinamas bendrai, remiantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalimi. Buvo tiriama, ar ir šiame tyrime buvo tikslinga taikyti bendrą vertinimą. |
| --- | --- |

(157)

Pradiniame tyrime Indijos, Indonezijos, Malaizijos, Korėjos Respublikos, Taivano ir Tailando kilmės nagrinėjamojo produkto importas buvo vertinamas bendrai, remiantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalimi. Buvo tiriama, ar ir šiame tyrime buvo tikslinga taikyti bendrą vertinimą.

| (158) | Tyrimo metu nustatyta, kad dvi bendradarbiaujančios Korėjos bendrovės importavo de minimis dempingo kainomis arba dempingo nustatyta nebuvo. Todėl, vadovaujantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalimi šio tiriamo importo bendrai vertinti negalima. Nustatyta, kad importo iš Indijos, Malaizijos ir Taivano dempingo skirtumas buvo didesnis už de minimis lygį. Atlikus tyrimą nustatyta, kad importas iš Indonezijos ir Tailando nebuvo tipiškas, todėl dempingo skirtumo negalima buvo nustatyti. Tačiau taip pat buvo padaryta išvada, kad, leidus sustabdyti priemonių galiojimą, tikėtina, kad dempingas kartotųsi. Kalbant apie kiekvienos iš šešių nagrinėjamųjų šalių eksporto apimtį, buvo nuspręsta, kad panaikinus priemones importas iš kiekvienos nagrinėjamosios šalies greičiausiai didės iki lygio, kuris gerokai viršys lygį, pasiektą per PTL ir neabejotinai viršys nereikšmingumo ribą. Kalbant apie konkurencijos sąlygas, tyrimu patvirtinta, kad iš nagrinėjamųjų šalių importuotos PET granulės yra panašios visomis esminėmis fizinėmis ir techninėmis savybėmis. Be to, šios granulės buvo visiškai pakeičiamos Bendrijoje gamintomis granulėmis ir buvo parduodamos Bendrijoje tuo pačiu laikotarpiu panašiais pardavimo kanalais panašiomis sąlygomis. Todėl nuspręsta, kad importuotos PET granulės konkuruoja viena su kita ir su Bendrijoje pagamintomis PET granulėmis. |
| --- | --- |

(158)

Tyrimo metu nustatyta, kad dvi bendradarbiaujančios Korėjos bendrovės importavo de minimis dempingo kainomis arba dempingo nustatyta nebuvo. Todėl, vadovaujantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalimi šio tiriamo importo bendrai vertinti negalima. Nustatyta, kad importo iš Indijos, Malaizijos ir Taivano dempingo skirtumas buvo didesnis už de minimis lygį. Atlikus tyrimą nustatyta, kad importas iš Indonezijos ir Tailando nebuvo tipiškas, todėl dempingo skirtumo negalima buvo nustatyti. Tačiau taip pat buvo padaryta išvada, kad, leidus sustabdyti priemonių galiojimą, tikėtina, kad dempingas kartotųsi. Kalbant apie kiekvienos iš šešių nagrinėjamųjų šalių eksporto apimtį, buvo nuspręsta, kad panaikinus priemones importas iš kiekvienos nagrinėjamosios šalies greičiausiai didės iki lygio, kuris gerokai viršys lygį, pasiektą per PTL ir neabejotinai viršys nereikšmingumo ribą. Kalbant apie konkurencijos sąlygas, tyrimu patvirtinta, kad iš nagrinėjamųjų šalių importuotos PET granulės yra panašios visomis esminėmis fizinėmis ir techninėmis savybėmis. Be to, šios granulės buvo visiškai pakeičiamos Bendrijoje gamintomis granulėmis ir buvo parduodamos Bendrijoje tuo pačiu laikotarpiu panašiais pardavimo kanalais panašiomis sąlygomis. Todėl nuspręsta, kad importuotos PET granulės konkuruoja viena su kita ir su Bendrijoje pagamintomis PET granulėmis.

| (159) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, buvo manoma, kad buvo laikomasi visų pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje nustatytų kriterijų importo iš Indijos, Malaizijos, Tailando, Indonezijos, Taivano ir importo dempingo kaina iš Korėjos atžvilgiu. Todėl importas iš šešių nagrinėjamųjų šalių buvo nagrinėjamas bendrai, išskyrus dviejų bendradarbiaujančių Korėjos eksportuojančių gamintojų importą ne dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(159)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, buvo manoma, kad buvo laikomasi visų pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje nustatytų kriterijų importo iš Indijos, Malaizijos, Tailando, Indonezijos, Taivano ir importo dempingo kaina iš Korėjos atžvilgiu. Todėl importas iš šešių nagrinėjamųjų šalių buvo nagrinėjamas bendrai, išskyrus dviejų bendradarbiaujančių Korėjos eksportuojančių gamintojų importą ne dempingo kainomis.

2.2.   Importo apimtis, rinkos dalis ir kainos

| (160) | Toliau nurodomi šešių nagrinėjamųjų šalių importo apimties, rinkos dalių ir vidutinių kainų pokyčiai. Duomenys paremti Eurostato statistika. Į Korėjos importą ne dempingo kaina šiuose skaičiuose reikėtų neatsižvelgti. Tačiau dėl konfidencialumo jie buvo sąmoningai įtraukti. Tendencija iš esmės būtų tokia pati, net jei ir nebūtų atsižvelgta į Korėjos importą ne dempingo kaina. |
| --- | --- |

(160)

Toliau nurodomi šešių nagrinėjamųjų šalių importo apimties, rinkos dalių ir vidutinių kainų pokyčiai. Duomenys paremti Eurostato statistika. Į Korėjos importą ne dempingo kaina šiuose skaičiuose reikėtų neatsižvelgti. Tačiau dėl konfidencialumo jie buvo sąmoningai įtraukti. Tendencija iš esmės būtų tokia pati, net jei ir nebūtų atsižvelgta į Korėjos importą ne dempingo kaina.

| (161) | Nuo 2002 m. iki PTL importas iš nagrinėjamųjų šalių sumažėjo 13 %, t. y. nuo 192 000 tonų 2002 m. iki 167 000 tonų per PTL. Palyginti su 2002 m., 2003 m. jis nepakito, 2004 m. sumažėjo 3 %, o per PTL – dar 10 %.
  2   lentelė | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apimtis | 192 192 | 191 455 | 186 892 | 166 982 |
| Indeksas | 100 | 100 | 97 | 87 |
| Rinkos dalis | 9,4 % | 8,6 % | 8,4 % | 7,0 % |
| Kainos (EUR/t) | 850 | 803 | 854 | 1 030 |
| Indeksas | 100 | 94 | 100 | 121 |

(161)

Nuo 2002 m. iki PTL importas iš nagrinėjamųjų šalių sumažėjo 13 %, t. y. nuo 192 000 tonų 2002 m. iki 167 000 tonų per PTL. Palyginti su 2002 m., 2003 m. jis nepakito, 2004 m. sumažėjo 3 %, o per PTL – dar 10 %.

2   lentelė

2002 m.

2003 m.

2004 m.

PTL

Apimtis

192 192

191 455

186 892

166 982

Indeksas

100

100

97

87

Rinkos dalis

9,4 %

8,6 %

8,4 %

7,0 %

Kainos (EUR/t)

850

803

854

1 030

Indeksas

100

94

100

121

G.   BENDRIJOS PRAMONĖS EKONOMINĖ PADĖTIS

1.   Pirminės pastabos

| (162) | Peržiūros pradžioje buvo numatyta atrinkti Bendrijos gamintojus, bet kadangi jų skaičius nebuvo didelis, buvo nuspręsta įtraukti juos visus; po to, remiantis visos Bendrijos pramonės lygiu surinkta informacija, buvo įvertinti žalos veiksniai. |
| --- | --- |

(162)

Peržiūros pradžioje buvo numatyta atrinkti Bendrijos gamintojus, bet kadangi jų skaičius nebuvo didelis, buvo nuspręsta įtraukti juos visus; po to, remiantis visos Bendrijos pramonės lygiu surinkta informacija, buvo įvertinti žalos veiksniai.

| (163) | Vadovaudamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalimi, Komisija ištyrė visus susijusius ekonominius veiksnius ir rodiklius, dariusius poveikį Bendrijos pramonei. |
| --- | --- |

(163)

Vadovaudamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalimi, Komisija ištyrė visus susijusius ekonominius veiksnius ir rodiklius, dariusius poveikį Bendrijos pramonei.

2.   Ekonominių rodiklių analizė

2.1.   Gamyba

| (164) | Bendrijos pramonės gamyba nuo 2002 m. iki PTL padidėjo 20 %, t. y. nuo maždaug 1 465 000 tonų 2002 m. iki maždaug 1 760 000 tonų per PTL. 2003 m. ji padidėjo 4,8 %, o 2004 m. – 4,6 %. Per PTL produkcija padidėjo dar 150 000 tonomis, t. y. 10,8 %. Tai galima paaiškinti pramonės restruktūrizavimo procesu, siekiant geriau kontroliuoti gamybos sąnaudas ir pasinaudoti augančiu vartojimu Bendrijos rinkoje, kuris, kaip pirmiau minėta, nuo 2002 m. iki PTL išaugo 19 % (nuo 2 milijonų tonų 2002 m. iki 2,4 milijonų tonų per PTL).
  3   lentelė | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamyba (tonomis) | 1 464 522 | 1 534 480 | 1 602 086 | 1 760 828 |
| Indeksas | 100 | 105 | 109 | 120 |

(164)

Bendrijos pramonės gamyba nuo 2002 m. iki PTL padidėjo 20 %, t. y. nuo maždaug 1 465 000 tonų 2002 m. iki maždaug 1 760 000 tonų per PTL. 2003 m. ji padidėjo 4,8 %, o 2004 m. – 4,6 %. Per PTL produkcija padidėjo dar 150 000 tonomis, t. y. 10,8 %. Tai galima paaiškinti pramonės restruktūrizavimo procesu, siekiant geriau kontroliuoti gamybos sąnaudas ir pasinaudoti augančiu vartojimu Bendrijos rinkoje, kuris, kaip pirmiau minėta, nuo 2002 m. iki PTL išaugo 19 % (nuo 2 milijonų tonų 2002 m. iki 2,4 milijonų tonų per PTL).

3   lentelė

2002 m.

2003 m.

2004 m.

PTL

Gamyba (tonomis)

1 464 522

1 534 480

1 602 086

1 760 828

Indeksas

100

105

109

120

2.2.   Pajėgumai ir pajėgumų panaudojimas

| (165) | Gamybos pajėgumai nuo 2002 m. iki PTL padidėjo 22 %, t. y. nuo 1 760 000 tonų 2002 m. iki 2 156 000 tonų per PTL. Pajėgumai labiausiai padidėjo per PTL: palyginti su 2004 m., jie padidėjo 300 000 tonų arba 16,7 %. Gamybos pajėgumai tuo pačiu laikotarpiu didėjo lygiagrečiai didėjant gamybai (žr. 164 konstatuojamąją dalį). Gamybos pajėgumai padidėjo dėl papildomų investicijų į gamybos linijas, sukurtas tam, kad būtų galima pasinaudoti augančia rinka. 2003 m. pajėgumų panaudojimas išaugo 4 procentiniais punktais, 2004 m. liko toks pats, o per PTL sumažėjo 5 procentiniais punktais iki 82 % lygio. Panaudojimas nuo 2004 m. iki PTL sumažėjo todėl, kad tuo laikotarpiu žymiai padidėjo gamybos pajėgumai. Todėl didesnė gamybos apimtis per PTL, palyginti su 2004 m., sutapo su žemesniu pajėgumų panaudojimo lygiu.
  4   lentelė | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamybos pajėgumai (tonomis) | 1 760 332 | 1 762 378 | 1 848 315 | 2 156 294 |
| Indeksas | 100 | 100 | 105 | 122 |
| Pajėgumų panaudojimas | 83 % | 87 % | 87 % | 82 % |
| Indeksas | 100 | 105 | 104 | 98 |

(165)

Gamybos pajėgumai nuo 2002 m. iki PTL padidėjo 22 %, t. y. nuo 1 760 000 tonų 2002 m. iki 2 156 000 tonų per PTL. Pajėgumai labiausiai padidėjo per PTL: palyginti su 2004 m., jie padidėjo 300 000 tonų arba 16,7 %. Gamybos pajėgumai tuo pačiu laikotarpiu didėjo lygiagrečiai didėjant gamybai (žr. 164 konstatuojamąją dalį). Gamybos pajėgumai padidėjo dėl papildomų investicijų į gamybos linijas, sukurtas tam, kad būtų galima pasinaudoti augančia rinka. 2003 m. pajėgumų panaudojimas išaugo 4 procentiniais punktais, 2004 m. liko toks pats, o per PTL sumažėjo 5 procentiniais punktais iki 82 % lygio. Panaudojimas nuo 2004 m. iki PTL sumažėjo todėl, kad tuo laikotarpiu žymiai padidėjo gamybos pajėgumai. Todėl didesnė gamybos apimtis per PTL, palyginti su 2004 m., sutapo su žemesniu pajėgumų panaudojimo lygiu.

4   lentelė

2002 m.

2003 m.

2004 m.

PTL

Gamybos pajėgumai (tonomis)

1 760 332

1 762 378

1 848 315

2 156 294

Indeksas

100

100

105

122

Pajėgumų panaudojimas

83 %

87 %

87 %

82 %

Indeksas

100

105

104

98

2.3.   Pardavimas ir rinkos dalis

| (166) | Nuo 2002 m. iki PTL Bendrijos pramonės Bendrijos rinkoje parduotas kiekis padidėjo 21 %. Po 2 % padidėjimo 2003 m. parduotas kiekis 2004 m. ir per PTL atitinkamai padidėjo 8 ir 11 procentinių punktų. Nepaisant šio padidėjimo, kurį lėmė didesnis suvartojimas, Bendrijos pramonės rinkos dalis 2003 m. sumažėjo 4 procentiniais punktais, o po to laipsniškai didėjo 5 procentiniais punktais 2004 m. ir 1 procentiniu punktu per PTL.
  5   lentelė | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimas EB (tonomis) | 1 306 768 | 1 333 976 | 1 438 883 | 1 586 902 |
| Indeksas | 100 | 102 | 110 | 121 |
| Rinkos dalis | 64 % | 60 % | 65 % | 66 % |

(166)

Nuo 2002 m. iki PTL Bendrijos pramonės Bendrijos rinkoje parduotas kiekis padidėjo 21 %. Po 2 % padidėjimo 2003 m. parduotas kiekis 2004 m. ir per PTL atitinkamai padidėjo 8 ir 11 procentinių punktų. Nepaisant šio padidėjimo, kurį lėmė didesnis suvartojimas, Bendrijos pramonės rinkos dalis 2003 m. sumažėjo 4 procentiniais punktais, o po to laipsniškai didėjo 5 procentiniais punktais 2004 m. ir 1 procentiniu punktu per PTL.

5   lentelė

2002 m.

2003 m.

2004 m.

PTL

Pardavimas EB (tonomis)

1 306 768

1 333 976

1 438 883

1 586 902

Indeksas

100

102

110

121

Rinkos dalis

64 %

60 %

65 %

66 %

2.4.   Augimas

| (167) | Reikia pabrėžti, kad Bendrijos pramonės rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 2 %, o tai rodo, kad jos augimas atsiliko nuo visos rinkos didėjančio suvartojimo lygio. |
| --- | --- |

(167)

Reikia pabrėžti, kad Bendrijos pramonės rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 2 %, o tai rodo, kad jos augimas atsiliko nuo visos rinkos didėjančio suvartojimo lygio.

2.5.   Užimtumas

| (168) | Bendrijos pramonės užimtumo lygis per nagrinėjamąjį laikotarpį išaugo 18 %. Jis labiausiai išaugo 2003 m. (11 procentinių punktų) ir 2004 m. (dar 6 procentiniais punktais). Nors ši augimo tendencija per PTL nenutrūko, užimtumas išaugo tik 2 procentiniais punktais. Šis 18 % padidėjimas per visą laikotarpį susijęs su gamybos lygiu, kuris padidėjo 20 %.
  6   lentelė | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbuotojai | 1 010 | 1 124 | 1 170 | 1 190 |
| Indeksas | 100 | 111 | 116 | 118 |

(168)

Bendrijos pramonės užimtumo lygis per nagrinėjamąjį laikotarpį išaugo 18 %. Jis labiausiai išaugo 2003 m. (11 procentinių punktų) ir 2004 m. (dar 6 procentiniais punktais). Nors ši augimo tendencija per PTL nenutrūko, užimtumas išaugo tik 2 procentiniais punktais. Šis 18 % padidėjimas per visą laikotarpį susijęs su gamybos lygiu, kuris padidėjo 20 %.

6   lentelė

2002 m.

2003 m.

2004 m.

PTL

Darbuotojai

1 010

1 124

1 170

1 190

Indeksas

100

111

116

118

2.6.   Našumas

| (169) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonės našumas, matuojamas tonomis vienam darbuotojui per metus, padidėjo. Iš pradžių, 2003 m. našumas sumažėjo 6 %, palyginti su 2002 m., ir toks išliko 2004 m., tačiau per PTL našumas padidėjo daugiau kaip 8 %, palyginti su 2004 m.
  7   lentelė | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Našumas (t/darbuotojui) | 1 450 | 1 365 | 1 369 | 1 480 |
| Indeksas | 100 | 94 | 94 | 102 |

(169)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonės našumas, matuojamas tonomis vienam darbuotojui per metus, padidėjo. Iš pradžių, 2003 m. našumas sumažėjo 6 %, palyginti su 2002 m., ir toks išliko 2004 m., tačiau per PTL našumas padidėjo daugiau kaip 8 %, palyginti su 2004 m.

7   lentelė

2002 m.

2003 m.

2004 m.

PTL

Našumas (t/darbuotojui)

1 450

1 365

1 369

1 480

Indeksas

100

94

94

102

2.7.   Darbo užmokestis

| (170) | Reikia pabrėžti, kad PET granulių gamybai reikia daug kapitalo, todėl darbo sąnaudų įtaka visoms gamybos sąnaudoms yra ribota. Nagrinėjamuoju laikotarpiu darbo užmokestis padidėjo 12 %, palyginti su 20 % padidėjusiomis bendromis gamybos sąnaudomis. Kitas svarbus rodiklis – tai darbo užmokesčio sąnaudos už kiekvieną pagaminto produkto toną. Nagrinėjamuoju laikotarpiu šios sąnaudos sumažėjo 6 %.
  8   lentelė | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbo užmokestis (mln. EUR) | 62,3 | 63,0 | 66,3 | 69,5 |
| Indeksas | 100 | 101 | 106 | 112 |
| Darbo užmokestis vienai tonai pagaminti (EUR) | 44,4 | 42,9 | 43,6 | 41,9 |
| Indeksas | 100 | 96 | 98 | 94 |

(170)

Reikia pabrėžti, kad PET granulių gamybai reikia daug kapitalo, todėl darbo sąnaudų įtaka visoms gamybos sąnaudoms yra ribota. Nagrinėjamuoju laikotarpiu darbo užmokestis padidėjo 12 %, palyginti su 20 % padidėjusiomis bendromis gamybos sąnaudomis. Kitas svarbus rodiklis – tai darbo užmokesčio sąnaudos už kiekvieną pagaminto produkto toną. Nagrinėjamuoju laikotarpiu šios sąnaudos sumažėjo 6 %.

8   lentelė

2002 m.

2003 m.

2004 m.

PTL

Darbo užmokestis (mln. EUR)

62,3

63,0

66,3

69,5

Indeksas

100

101

106

112

Darbo užmokestis vienai tonai pagaminti (EUR)

44,4

42,9

43,6

41,9

Indeksas

100

96

98

94

2.8.   Dempingo faktinio skirtumo dydis ir atsigavimas po ankstesnio dempingo

| (171) | Atsižvelgiant į importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtį ir kainas, tikrojo dempingo skirtumo dydžio poveikio Bendrijos pramonei negalima laikyti nereikšmingu. |
| --- | --- |

(171)

Atsižvelgiant į importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtį ir kainas, tikrojo dempingo skirtumo dydžio poveikio Bendrijos pramonei negalima laikyti nereikšmingu.

2.9.   Pardavimo kainos ir veiksniai, darantys įtaką Bendrijos kainoms

| (172) | Vieneto pardavimo kaina padidėjo nuo 924 EUR už toną 2002 m. iki 1 058 EUR už toną per PTL. Bendra tendencija buvo didėjanti (15 % per visą laikotarpį). Tai daugiausia buvo žaliavų kainų padidėjimo dėl padidėjusių naftos kainų pasekmė. Nors Bendrijos pramonė savo kainas padidino, tačiau jai nepavyko to padidinimo perduoti antriniam sektoriui ir žaliavų kainų padidėjimo perkelti į savo pardavimo kainas. Taip atsitiko todėl, kad žaliavų kainos padidėjo labiau nei PET kainos. Be to, Bendrijos pramonė susidūrė su importo daromu spaudimu. Norėdama išlaikyti savo rinkos dalį Bendrijos pramonė galėjo tik nežymiai padidinti savo kainas ir todėl kainos krito.
  9   lentelė | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Svertinė vidutinė kaina (EUR/t) | 924 | 902 | 1 006 | 1 058 |
| Indeksas | 100 | 98 | 109 | 115 |

(172)

Vieneto pardavimo kaina padidėjo nuo 924 EUR už toną 2002 m. iki 1 058 EUR už toną per PTL. Bendra tendencija buvo didėjanti (15 % per visą laikotarpį). Tai daugiausia buvo žaliavų kainų padidėjimo dėl padidėjusių naftos kainų pasekmė. Nors Bendrijos pramonė savo kainas padidino, tačiau jai nepavyko to padidinimo perduoti antriniam sektoriui ir žaliavų kainų padidėjimo perkelti į savo pardavimo kainas. Taip atsitiko todėl, kad žaliavų kainos padidėjo labiau nei PET kainos. Be to, Bendrijos pramonė susidūrė su importo daromu spaudimu. Norėdama išlaikyti savo rinkos dalį Bendrijos pramonė galėjo tik nežymiai padidinti savo kainas ir todėl kainos krito.

9   lentelė

2002 m.

2003 m.

2004 m.

PTL

Svertinė vidutinė kaina (EUR/t)

924

902

1 006

1 058

Indeksas

100

98

109

115

2.10.   Pagrindinių žaliavų gamybos sąnaudos

| (173) | Norint pagaminti 1 toną PET reikia apie 850 kg grynintos tereftalato rūgšties (PTA) ir apie 350 kg monoetileno glikolio (MEG) (toliau – pagrindinės žaliavos), o žaliavų (PTA ir MEG) kainos tarp 2002 m. ir PTL atitinkamai padidėjo 67 % ir 31 % ir pasiekė 770 EUR už PTA toną bei 721 EUR už MEG toną (PTL vidurkis). Nors 2005 m. trečiąjį ketvirtį buvo galima pastebėti nedidelį PTA kainų sumažėjimą, kai jos nukrito iki 700 EUR už toną, o MEG kainos liko nepakitusios, tačiau reikia pabrėžti, kad žaliavos perkamos iš anksto pagal ilgalaikes sutartis. Todėl, nepaisant nedidelio PTA kainų sumažėjimo PTL pabaigoje, Bendrijos pramonė nagrinėjamuoju laikotarpiu vis dar junta žymiai padidėjusių sąnaudų pasekmes. Be to, dėl padėties pasaulio naftos rinkoje PET gamybai reikalingų žaliavų kainos gali svyruoti, tačiau labiausiai tikėtina, kad jos išliks didelės. Visi šie veiksniai dar labiau padidina Bendrijos PET gamintojų pažeidžiamumą.
  10   lentelė









  Vidutinės sąnaudos (EUR už toną) |
| --- | --- |
| | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | TL |
| — | PTA |

(173)

Norint pagaminti 1 toną PET reikia apie 850 kg grynintos tereftalato rūgšties (PTA) ir apie 350 kg monoetileno glikolio (MEG) (toliau – pagrindinės žaliavos), o žaliavų (PTA ir MEG) kainos tarp 2002 m. ir PTL atitinkamai padidėjo 67 % ir 31 % ir pasiekė 770 EUR už PTA toną bei 721 EUR už MEG toną (PTL vidurkis). Nors 2005 m. trečiąjį ketvirtį buvo galima pastebėti nedidelį PTA kainų sumažėjimą, kai jos nukrito iki 700 EUR už toną, o MEG kainos liko nepakitusios, tačiau reikia pabrėžti, kad žaliavos perkamos iš anksto pagal ilgalaikes sutartis. Todėl, nepaisant nedidelio PTA kainų sumažėjimo PTL pabaigoje, Bendrijos pramonė nagrinėjamuoju laikotarpiu vis dar junta žymiai padidėjusių sąnaudų pasekmes. Be to, dėl padėties pasaulio naftos rinkoje PET gamybai reikalingų žaliavų kainos gali svyruoti, tačiau labiausiai tikėtina, kad jos išliks didelės. Visi šie veiksniai dar labiau padidina Bendrijos PET gamintojų pažeidžiamumą.

10   lentelė

Vidutinės sąnaudos (EUR už toną)

2002 m.

2003 m.

2004 m.

TL

—

PTA

460

566

718

770

Indeksas

100

123

156

167

| — | MEG |
| --- | --- |

—

MEG

551

550

650

721

Indeksas

100

100

118

131

| (174) | Toliau palyginimui pateiktos vidutinės vieneto sąnaudos už toną Bendrijos pramonės pagamintų PET granulių:
  11   lentelė | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Svertinės vidutinės sąnaudos (EUR/t) | 899 | 918 | 1 013 | 1 092 |
| Indeksas | 100 | 102 | 113 | 121 |

(174)

Toliau palyginimui pateiktos vidutinės vieneto sąnaudos už toną Bendrijos pramonės pagamintų PET granulių:

11   lentelė

2002 m.

2003 m.

2004 m.

PTL

Svertinės vidutinės sąnaudos (EUR/t)

899

918

1 013

1 092

Indeksas

100

102

113

121

| (175) | Kaip nurodyta 10 ir 11 lentelėse, nagrinėjamuoju laikotarpiu žaliavų kainos nuolat didėjo (PTA – 67 %, MEG – 31 %), kai tuo tarpu bendros gamybos sąnaudos išaugo tik 21 %. Tačiau, kaip matyti iš 9 lentelės, kainos padidėjo tik 15 %, kadangi Bendrijos pramonei nepavyko to padidinimo perduoti antriniam sektoriui ir žaliavų kainų padidėjimo perkelti į savo pardavimo kainas. |
| --- | --- |

(175)

Kaip nurodyta 10 ir 11 lentelėse, nagrinėjamuoju laikotarpiu žaliavų kainos nuolat didėjo (PTA – 67 %, MEG – 31 %), kai tuo tarpu bendros gamybos sąnaudos išaugo tik 21 %. Tačiau, kaip matyti iš 9 lentelės, kainos padidėjo tik 15 %, kadangi Bendrijos pramonei nepavyko to padidinimo perduoti antriniam sektoriui ir žaliavų kainų padidėjimo perkelti į savo pardavimo kainas.

2.11.   Atsargos

| (176) | Per visą nagrinėjamąjį laikotarpį, t. y. nuo 2002 m. iki PTL atsargos sumažėjo 10 %. Tačiau kaip ir pradiniuose tyrimuose tų atsargų negalima laikyti reikšmingu rodikliu kalbant apie Bendrijos pramonės pagamintą PET, nes metinė PET rinka yra sezoninio pobūdžio. Palyginus su gamyba atsargos sudaro apie 5–6 % visos gamybos apimties.
  12   lentelė | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atsargos (tonomis) | 101 554 | 110 695 | 90 422 | 91 123 |
| Indeksas | 100 | 109 | 89 | 90 |

(176)

Per visą nagrinėjamąjį laikotarpį, t. y. nuo 2002 m. iki PTL atsargos sumažėjo 10 %. Tačiau kaip ir pradiniuose tyrimuose tų atsargų negalima laikyti reikšmingu rodikliu kalbant apie Bendrijos pramonės pagamintą PET, nes metinė PET rinka yra sezoninio pobūdžio. Palyginus su gamyba atsargos sudaro apie 5–6 % visos gamybos apimties.

12   lentelė

2002 m.

2003 m.

2004 m.

PTL

Atsargos (tonomis)

101 554

110 695

90 422

91 123

Indeksas

100

109

89

90

2.12.   Pelningumas, investicijų grąža ir pinigų srautai

| (177) | Pardavimo pelningumas parodo pelną, gautą nagrinėjamąjį produktą pardavus Bendrijos rinkoje. Viso turto grąžą ir pinigų srautus galima įvertinti tik siauriausios produktų grupės, kuriai priklauso panašus produktas, lygiu, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 8 dalyje. Be to, investicijų grąža buvo skaičiuojama pagal pelną iš viso turto, kadangi jis laikomas svarbesniu šios tendencijos analizei.
  13   lentelė | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo Bendrijoje pelno marža neatskaičius mokesčių | 2,7 % | –1,8 % | –0,7 % | –3,2 % |
| Viso turto grąža | 2,0 % | –1,4 % | –0,6 % | –2,4 % |
| Pinigų srautai (% viso parduoto kiekio) | 18,1 % | 5,5 % | 10,1 % | –2,6 % |

(177)

Pardavimo pelningumas parodo pelną, gautą nagrinėjamąjį produktą pardavus Bendrijos rinkoje. Viso turto grąžą ir pinigų srautus galima įvertinti tik siauriausios produktų grupės, kuriai priklauso panašus produktas, lygiu, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 8 dalyje. Be to, investicijų grąža buvo skaičiuojama pagal pelną iš viso turto, kadangi jis laikomas svarbesniu šios tendencijos analizei.

13   lentelė

2002 m.

2003 m.

2004 m.

PTL

Pardavimo Bendrijoje pelno marža neatskaičius mokesčių

2,7 %

–1,8 %

–0,7 %

–3,2 %

Viso turto grąža

2,0 %

–1,4 %

–0,6 %

–2,4 %

Pinigų srautai (% viso parduoto kiekio)

18,1 %

5,5 %

10,1 %

–2,6 %

| (178) | Po 2002 m. prasidėjusio kainų spaudimo, sutapusio su žymiu importo iš nagrinėjamųjų šalių dempingo kainomis padidėjimu, 2003 m. Bendrijos pramonės finansinė padėtis pablogėjo ir tapo nuostolinga. Po trumpo atsigavimo 2004 m. įvedus priemones KLR ir Australijai, per PTL nuostoliai padidėjo iki – 3,2 %. Todėl aiškiai pastebima padėties blogėjimo tendencija. |
| --- | --- |

(178)

Po 2002 m. prasidėjusio kainų spaudimo, sutapusio su žymiu importo iš nagrinėjamųjų šalių dempingo kainomis padidėjimu, 2003 m. Bendrijos pramonės finansinė padėtis pablogėjo ir tapo nuostolinga. Po trumpo atsigavimo 2004 m. įvedus priemones KLR ir Australijai, per PTL nuostoliai padidėjo iki – 3,2 %. Todėl aiškiai pastebima padėties blogėjimo tendencija.

| (179) | Viso turto grąžos ir pinigų srautų tendencija vystėsi panašiai, t. y. 2002 m. padėtis buvo pakankamai gera, 2003 m. – pablogėjimas, 2004 m. – trumpas atsigavimas ir pakartotinis pablogėjimas per PTL. |
| --- | --- |

(179)

Viso turto grąžos ir pinigų srautų tendencija vystėsi panašiai, t. y. 2002 m. padėtis buvo pakankamai gera, 2003 m. – pablogėjimas, 2004 m. – trumpas atsigavimas ir pakartotinis pablogėjimas per PTL.

2.13.   Investicijos ir galimybė pritraukti kapitalą

14   lentelė

| | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Investicijos (tūkst. EUR) | 31 779 | 42 302 | 63 986 | 50 397 |
| Indeksas | 100 | 133 | 201 | 159 |

2002 m.

2003 m.

2004 m.

PTL

Investicijos (tūkst. EUR)

31 779

42 302

63 986

50 397

Indeksas

100

133

201

159

| (180) | Investicijos iš dalies buvo skirtos didinti pajėgumus ir gerinti gamybos procesą. Didžioji išlaidų dalis teko 2004 m. ir PTL, o tai sutapo su pajėgumų padidėjimu bei siekimu išlaikyti rinkos dalį, atsižvelgiant į padidėjusį vartojimą. Vis dėlto, dabartinė Bendrijos pramonės padėtis ir Bendrijos bei pasaulio PET rinkų, kurioms buvo būdinga pelningumo stoka, kaita nedavė pagrindo vykdyti dideles investicijas. Nors kai kuriomis aplinkybėmis Bendrijos gamintojai pajėgė padidinti kapitalą (ypač susijusių bendrovių), tačiau PET pelningumo stoka nepaskatino investicijų, o kai kuriais atvejais sprendimas buvo atidėtas. |
| --- | --- |

(180)

Investicijos iš dalies buvo skirtos didinti pajėgumus ir gerinti gamybos procesą. Didžioji išlaidų dalis teko 2004 m. ir PTL, o tai sutapo su pajėgumų padidėjimu bei siekimu išlaikyti rinkos dalį, atsižvelgiant į padidėjusį vartojimą. Vis dėlto, dabartinė Bendrijos pramonės padėtis ir Bendrijos bei pasaulio PET rinkų, kurioms buvo būdinga pelningumo stoka, kaita nedavė pagrindo vykdyti dideles investicijas. Nors kai kuriomis aplinkybėmis Bendrijos gamintojai pajėgė padidinti kapitalą (ypač susijusių bendrovių), tačiau PET pelningumo stoka nepaskatino investicijų, o kai kuriais atvejais sprendimas buvo atidėtas.

3.   Išvada dėl Bendrijos pramonės padėties

| (181) | Šis nuolatinis vartojimo augimas, kurį iš dalies galima paaiškinti naujais taikymo tikslais (inter alia, alus, vynas) ir išaugusiu vartojimu 2004 m. į ES įstojusiose šalyse, įpareigojo Bendrijos pramonę didinti pajėgumus ir gamybą, kad nebūtų prarasta rinkos dalis. Tuo tikslu 2004 m. ir per PTL vyko svarbus restruktūrizavimo procesas ir dažnai keitėsi įvairių gamintojų savininkai. Tuo pačiu metu, norint prisitaikyti prie didėjančio vartojimo ir kartu pasiekti masto ekonomiją, buvo įrengta daugiau gamybos linijų. Kai kurių ekonominių rodiklių, kaip antai vartojimas, gamybos pajėgumai, gamyba, ES pardavimas ir užimtumas, raida iš tiesų buvo teigiama. |
| --- | --- |

(181)

Šis nuolatinis vartojimo augimas, kurį iš dalies galima paaiškinti naujais taikymo tikslais (inter alia, alus, vynas) ir išaugusiu vartojimu 2004 m. į ES įstojusiose šalyse, įpareigojo Bendrijos pramonę didinti pajėgumus ir gamybą, kad nebūtų prarasta rinkos dalis. Tuo tikslu 2004 m. ir per PTL vyko svarbus restruktūrizavimo procesas ir dažnai keitėsi įvairių gamintojų savininkai. Tuo pačiu metu, norint prisitaikyti prie didėjančio vartojimo ir kartu pasiekti masto ekonomiją, buvo įrengta daugiau gamybos linijų. Kai kurių ekonominių rodiklių, kaip antai vartojimas, gamybos pajėgumai, gamyba, ES pardavimas ir užimtumas, raida iš tiesų buvo teigiama.

| (182) | Tačiau visos šios pirmiau aprašytos restruktūrizavimo pastangos negalėjo kompensuoti nuolatinio didžiulio žaliavų kainų augimo poveikio nagrinėjamuoju laikotarpiu. Nepavyko antriniam sektoriui perduoti padidėjusių žaliavų sąnaudų tokiu mastu, kad būtų buvę galima išlaikyti tam tikrą pelningumo lygį. Tai sutapo su žemu importo iš nagrinėjamųjų šalių kainų lygiu, dėl ko buvo daromas didelis spaudimas mažinti Bendrijos pramonės kainas. Nepaisant akivaizdžių teigiamų gamybos, pardavimo ir pardavimo kainos pokyčių, bendra finansinė Bendrijos pramonės padėtis pablogėjo ir tai atsispindėjo neigiamuose pelningumo (nuo 2,7 % pelno 2002 m. iki 3,2 % nuostolių per PTL), eksporto pardavimo, gamybos sąnaudų, investicijų grąžos ir pinigų srautų pokyčiuose. |
| --- | --- |

(182)

Tačiau visos šios pirmiau aprašytos restruktūrizavimo pastangos negalėjo kompensuoti nuolatinio didžiulio žaliavų kainų augimo poveikio nagrinėjamuoju laikotarpiu. Nepavyko antriniam sektoriui perduoti padidėjusių žaliavų sąnaudų tokiu mastu, kad būtų buvę galima išlaikyti tam tikrą pelningumo lygį. Tai sutapo su žemu importo iš nagrinėjamųjų šalių kainų lygiu, dėl ko buvo daromas didelis spaudimas mažinti Bendrijos pramonės kainas. Nepaisant akivaizdžių teigiamų gamybos, pardavimo ir pardavimo kainos pokyčių, bendra finansinė Bendrijos pramonės padėtis pablogėjo ir tai atsispindėjo neigiamuose pelningumo (nuo 2,7 % pelno 2002 m. iki 3,2 % nuostolių per PTL), eksporto pardavimo, gamybos sąnaudų, investicijų grąžos ir pinigų srautų pokyčiuose.

| (183) | Vadinasi, nepaisant kai kurių iš tyrimo rodiklių matomų akivaizdžių teigiamų tendencijų, Bendrijos pramonės padėtis dar toli gražu nėra tokia, kokios galima būtų tikėtis, jeigu ji būtų visiškai atsigavusi nuo pradiniame tyrime nustatytos žalos. |
| --- | --- |

(183)

Vadinasi, nepaisant kai kurių iš tyrimo rodiklių matomų akivaizdžių teigiamų tendencijų, Bendrijos pramonės padėtis dar toli gražu nėra tokia, kokios galima būtų tikėtis, jeigu ji būtų visiškai atsigavusi nuo pradiniame tyrime nustatytos žalos.

| (184) | Todėl daroma išvada, kad Bendrijos pramonės ekonominė padėtis šiek tiek pagerėjo, palyginti su laikotarpiu iki priemonių nustatymo, bet ji vis dar yra labai nestabili ir pažeidžiama. Be to, dėl importo daromo kainų spaudimo Bendrijos pramonė negalėjo visų padidėjusių žaliavų kainų perkelti į savo pardavimo kainas. |
| --- | --- |

(184)

Todėl daroma išvada, kad Bendrijos pramonės ekonominė padėtis šiek tiek pagerėjo, palyginti su laikotarpiu iki priemonių nustatymo, bet ji vis dar yra labai nestabili ir pažeidžiama. Be to, dėl importo daromo kainų spaudimo Bendrijos pramonė negalėjo visų padidėjusių žaliavų kainų perkelti į savo pardavimo kainas.

4.   Importas iš kitų šalių

4.1.   Kitos su antidempingo priemonėmis susijusios šalys

| (185) | Kaip minėta 2 konstatuojamojoje dalyje, primenama, kad nuo 2004 m. rugpjūčio mėn. Australijos ir KLR kilmės PET importui buvo taikomos galutinės antidempingo priemonės. |
| --- | --- |

(185)

Kaip minėta 2 konstatuojamojoje dalyje, primenama, kad nuo 2004 m. rugpjūčio mėn. Australijos ir KLR kilmės PET importui buvo taikomos galutinės antidempingo priemonės.

| (186) | Nagrinėtuoju laikotarpiu visa importo iš tų šalių apimtis padidėjo 12 % (nuo 65 000 iki 73 000 tonų). Nors rinkos dalis 2003 m. gerokai padidėjo (4 procentiniais punktais), tačiau 2004 m. ši tendencija pakito, kai importo rinkos dalis sumažėjo 2,4 %. Per PTL buvo pastebėtas 0,6 % importo padidėjimas, susijęs su importu iš Kinijos. Galutinių antidempingo priemonių poveikis buvo juntamas nuo 2004 m. Kadangi importas iš Australijos buvo visiškai sustabdytas, importo iš Kinijos apimtis 2003 m. nuolat didėjo, kol pasiekė 130 %, dėl priemonių taikymo 2004 m. sumažėjo, ir per PTL vėl padidėjo 47 %. Australijos kainos 2003 m. sumažėjo 7 %, 2004 m. – dar 6 %. Kinijos kainos po truputį didėjo 2003 m. ir 2004 m. bei 24 % per PTL, t. y. nuo 827 iki 1 022 EUR už toną. Išvadoje pastebėta, kad iš šių dviejų šalių buvo importuojami dideli kiekiai, o kaina nuolatos buvo mažesnė už Bendrijos kainas, todėl taip buvo padaryta žala Bendrijos pramonei.
  15   lentelė | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Australija |
| Kiekis (tonomis) | 17 179 | 18 727 | 2 842 | — |
| Kaina (EUR už toną) | 851 | 789 | 741 | — |
| Rinkos dalis | 0,8 % | 0,8 % | 0,1 % | — |
| Kinijos Liaudies Respublika |
| Kiekis (tonomis) | 47 875 | 131 343 | 49 678 | 72 814 |
| Kaina (EUR už toną) | 804 | 806 | 827 | 1 022 |
| Rinkos dalis | 2,3 % | 5,9 % | 2,2 % | 3 % |
| Iš viso tonų | 65 054 | 150 070 | 52 520 | 72 814 |
| Bendra rinkos dalis | 3,1 % | 6,8 % | 2,4 % | 3 % |

(186)

Nagrinėtuoju laikotarpiu visa importo iš tų šalių apimtis padidėjo 12 % (nuo 65 000 iki 73 000 tonų). Nors rinkos dalis 2003 m. gerokai padidėjo (4 procentiniais punktais), tačiau 2004 m. ši tendencija pakito, kai importo rinkos dalis sumažėjo 2,4 %. Per PTL buvo pastebėtas 0,6 % importo padidėjimas, susijęs su importu iš Kinijos. Galutinių antidempingo priemonių poveikis buvo juntamas nuo 2004 m. Kadangi importas iš Australijos buvo visiškai sustabdytas, importo iš Kinijos apimtis 2003 m. nuolat didėjo, kol pasiekė 130 %, dėl priemonių taikymo 2004 m. sumažėjo, ir per PTL vėl padidėjo 47 %. Australijos kainos 2003 m. sumažėjo 7 %, 2004 m. – dar 6 %. Kinijos kainos po truputį didėjo 2003 m. ir 2004 m. bei 24 % per PTL, t. y. nuo 827 iki 1 022 EUR už toną. Išvadoje pastebėta, kad iš šių dviejų šalių buvo importuojami dideli kiekiai, o kaina nuolatos buvo mažesnė už Bendrijos kainas, todėl taip buvo padaryta žala Bendrijos pramonei.

15   lentelė

2002 m.

2003 m.

2004 m.

PTL

Australija

Kiekis (tonomis)

17 179

18 727

2 842

—

Kaina (EUR už toną)

851

789

741

—

Rinkos dalis

0,8 %

0,8 %

0,1 %

—

Kinijos Liaudies Respublika

Kiekis (tonomis)

47 875

131 343

49 678

72 814

Kaina (EUR už toną)

804

806

827

1 022

Rinkos dalis

2,3 %

5,9 %

2,2 %

3 %

Iš viso tonų

65 054

150 070

52 520

72 814

Bendra rinkos dalis

3,1 %

6,8 %

2,4 %

3 %

4.2.   Kitos pirmiau neminėtos trečiosios šalys

| (187) | Iš esmės į šiuos duomenis turėtų būti įtrauktas Korėjos importo ne dempingo kaina duomenys. Tačiau dėl konfidencialumo jie buvo neįtraukti. Tačiau tendencija iš esmės būtų tokia pati, jeigu Korėjos importo ne dempingo kaina duomenys būtų įtraukti. |
| --- | --- |

(187)

Iš esmės į šiuos duomenis turėtų būti įtrauktas Korėjos importo ne dempingo kaina duomenys. Tačiau dėl konfidencialumo jie buvo neįtraukti. Tačiau tendencija iš esmės būtų tokia pati, jeigu Korėjos importo ne dempingo kaina duomenys būtų įtraukti.

| (188) | Tarp 2002 m. ir PTL visas kitų šalių kilmės PET importas padidėjo 136 % ir siekė 174 000 tonų. Jų rinkos dalis ES nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo nuo 3,6 iki 7,1 %. Šios tendencijos atsispindi toliau pateiktoje lentelėje.
  16   lentelė | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bendras kiekis (tonomis) iš kurio | 73 549 | 119 973 | 182 687 | 173 597 |
| Pakistanas | 28 558 | 83 208 | 55 125 | 73 426 |
| JAV | 20 570 | 16 105 | 49 763 | 50 393 |
| Meksika | 1 476 | 20 | 32 112 | 20 501 |
| Turkija | 7 208 | 17 001 | 24 032 | 15 374 |
| Kitos | 15 737 | 3 639 | 21 655 | 13 903 |
| Rinkos dalis | 3,6 % | 5,4 % | 8,2 % | 7,1 % |

(188)

Tarp 2002 m. ir PTL visas kitų šalių kilmės PET importas padidėjo 136 % ir siekė 174 000 tonų. Jų rinkos dalis ES nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo nuo 3,6 iki 7,1 %. Šios tendencijos atsispindi toliau pateiktoje lentelėje.

16   lentelė

2002 m.

2003 m.

2004 m.

PTL

Bendras kiekis (tonomis) iš kurio

73 549

119 973

182 687

173 597

Pakistanas

28 558

83 208

55 125

73 426

JAV

20 570

16 105

49 763

50 393

Meksika

1 476

20

32 112

20 501

Turkija

7 208

17 001

24 032

15 374

Kitos

15 737

3 639

21 655

13 903

Rinkos dalis

3,6 %

5,4 %

8,2 %

7,1 %

| (189) | Importas iš Pakistano nagrinėjamuoju laikotarpiu, o ypač pasibaigus 2004 m. tyrimui jų atžvilgiu, padidėjo 157 %. Importas iš Jungtinių Valstijų per PTL išaugo 144 % ir siekė 50 000 tonų. Importas iš Meksikos pakito nuo 1 500 tonų 2002 m. iki 20 000 tonų per PTL – tai 1 390 % padidėjimas. Turkijos importas gerokai padidėjo nuo 2002 iki 2004 m. (244 %), o po to per PTL sumažėjo 36 %. Tačiau svarbu pažymėti, kad importo iš Jungtinių Valstijų, Meksikos ir Turkijos kainos padidėjo ir buvo didesnės nei importo iš kitų šalių ar Bendrijos pramonės kainos. Be to, labai tikėtina, kad iš JAV importuojamas PET-G – speciali PET rūšis, kuriai keliami aukštesni reikalavimai dėl klampos, ir kuri buvo parduodama vidutiniškai 50 % brangiau nei įprastas PET. 2002–2004 m. Importo iš Pakistano kainos buvo mažesnės nei vidutinės Bendrijos pramonės kainos. Per PTL importo iš Pakistano kainos pakilo iki Bendrijos pramonės kainų lygio. Todėl manoma, kad šis importas negalėtų turėti poveikio Bendrijos rinkos padėčiai. |
| --- | --- |

(189)

Importas iš Pakistano nagrinėjamuoju laikotarpiu, o ypač pasibaigus 2004 m. tyrimui jų atžvilgiu, padidėjo 157 %. Importas iš Jungtinių Valstijų per PTL išaugo 144 % ir siekė 50 000 tonų. Importas iš Meksikos pakito nuo 1 500 tonų 2002 m. iki 20 000 tonų per PTL – tai 1 390 % padidėjimas. Turkijos importas gerokai padidėjo nuo 2002 iki 2004 m. (244 %), o po to per PTL sumažėjo 36 %. Tačiau svarbu pažymėti, kad importo iš Jungtinių Valstijų, Meksikos ir Turkijos kainos padidėjo ir buvo didesnės nei importo iš kitų šalių ar Bendrijos pramonės kainos. Be to, labai tikėtina, kad iš JAV importuojamas PET-G – speciali PET rūšis, kuriai keliami aukštesni reikalavimai dėl klampos, ir kuri buvo parduodama vidutiniškai 50 % brangiau nei įprastas PET. 2002–2004 m. Importo iš Pakistano kainos buvo mažesnės nei vidutinės Bendrijos pramonės kainos. Per PTL importo iš Pakistano kainos pakilo iki Bendrijos pramonės kainų lygio. Todėl manoma, kad šis importas negalėtų turėti poveikio Bendrijos rinkos padėčiai.

5.   Bendrijos pramonės eksportas

| (190) | Bendrijos pramonės eksporto tendencija nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo neigiama, t. y. bendras Bendrijos pramonės pardavimas sumažėjo nuo 7,9 iki 4,9 %. Tik 2003 m., greičiausiai dėl mažų ES pardavimo kainų, Bendrijos pramonės eksportas žymiai išaugo. Tačiau per PTL jis sudarė mažiau nei 5 % bendro pardavimo. Reikia pabrėžti, kad eksporto kainos nuolatos buvo didesnės už EB pardavimo kainas.
  17   lentelė | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimas eksportui (tonos) | 111 381 | 141 627 | 97 686 | 82 388 |
| Indeksas | 100 | 127 | 87 | 74 |
| Bendras pardavimas % | 7,9 % | 9,6 % | 6,3 % | 4,9 % |
| Kainą už toną | 959 | 942 | 1 026 | 1 096 |
| Indeksas | 100 | 98 | 107 | 114 |

(190)

Bendrijos pramonės eksporto tendencija nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo neigiama, t. y. bendras Bendrijos pramonės pardavimas sumažėjo nuo 7,9 iki 4,9 %. Tik 2003 m., greičiausiai dėl mažų ES pardavimo kainų, Bendrijos pramonės eksportas žymiai išaugo. Tačiau per PTL jis sudarė mažiau nei 5 % bendro pardavimo. Reikia pabrėžti, kad eksporto kainos nuolatos buvo didesnės už EB pardavimo kainas.

17   lentelė

2002 m.

2003 m.

2004 m.

TL

Pardavimas eksportui (tonos)

111 381

141 627

97 686

82 388

Indeksas

100

127

87

74

Bendras pardavimas %

7,9 %

9,6 %

6,3 %

4,9 %

Kainą už toną

959

942

1 026

1 096

Indeksas

100

98

107

114

H.   IŠVADA DĖL ŽALOS TĘSIMOSI IR (ARBA) PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖS

| (191) | Kaip pirmiau išdėstyta, Indijos, Indonezijos, Tailando, Korėjos Respublikos, Taivano ir Malaizijos eksportuojantys gamintojai gali padidinti savo eksporto į Bendrijos rinką apimtį. |
| --- | --- |

(191)

Kaip pirmiau išdėstyta, Indijos, Indonezijos, Tailando, Korėjos Respublikos, Taivano ir Malaizijos eksportuojantys gamintojai gali padidinti savo eksporto į Bendrijos rinką apimtį.

| (192) | Indijos, Tailando ir Malaizijos kilmės PET CIF eksporto kainos buvo didesnės nei Bendrijos pramonės kainos. Tačiau skirtumas nebuvo didelis, todėl galima daryti išvadą, kad netaikant antidempingo muitų šios šalys galėtų daryti Bendrijos pramonės kainoms dar didesnį spaudimą. Be to, Korėjos, Taivano ir Indonezijos importo į Bendriją kainos buvo mažesnės nei Bendrijos kaina. Korėjos ir Taivano kainos skyrėsi nedaug (nuo 3 iki 4 %), o Indonezijos – žymiai (iki 27 %). Todėl tai yra aiškus žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės rodiklis. |
| --- | --- |

(192)

Indijos, Tailando ir Malaizijos kilmės PET CIF eksporto kainos buvo didesnės nei Bendrijos pramonės kainos. Tačiau skirtumas nebuvo didelis, todėl galima daryti išvadą, kad netaikant antidempingo muitų šios šalys galėtų daryti Bendrijos pramonės kainoms dar didesnį spaudimą. Be to, Korėjos, Taivano ir Indonezijos importo į Bendriją kainos buvo mažesnės nei Bendrijos kaina. Korėjos ir Taivano kainos skyrėsi nedaug (nuo 3 iki 4 %), o Indonezijos – žymiai (iki 27 %). Todėl tai yra aiškus žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės rodiklis.

| (193) | Kaip nurodyta pirmiau, importas iš KLR padarė Bendrijos pramonei didelį poveikį. To importo kainos visą laiką buvo mažesnės nei Bendrijos kaina (1 022 EUR už toną palyginus su 1 058 EUR Bendrijoje). Reikia pridurti, kad importas iš KLR siekė 73 000 tonų, o tai per PTL sudarė 3 % rinkos dalies. |
| --- | --- |

(193)

Kaip nurodyta pirmiau, importas iš KLR padarė Bendrijos pramonei didelį poveikį. To importo kainos visą laiką buvo mažesnės nei Bendrijos kaina (1 022 EUR už toną palyginus su 1 058 EUR Bendrijoje). Reikia pridurti, kad importas iš KLR siekė 73 000 tonų, o tai per PTL sudarė 3 % rinkos dalies.

| (194) | Be to, atsižvelgiant į importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtį galima daryti išvadą, kad tikėtina, jog šis kiekis dėl nagrinėjamųjų šalių turimų gamybos pajėgumų ir neišnaudotų pajėgumų, kaip išsamiai išdėstyta 196 konstatuojamojoje dalyje, žymiai padidės. |
| --- | --- |

(194)

Be to, atsižvelgiant į importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtį galima daryti išvadą, kad tikėtina, jog šis kiekis dėl nagrinėjamųjų šalių turimų gamybos pajėgumų ir neišnaudotų pajėgumų, kaip išsamiai išdėstyta 196 konstatuojamojoje dalyje, žymiai padidės.

| (195) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad netaikant antidempingo priemonių importo kainos greičiausiai bus mažesnės nei Bendrijos rinkoje, nes tų šalių gamintojai gali bandyti atgauti prarastas rinkos dalis arba padidinti savo turimas rinkos dalis. Tikėtina, kad tokia kainodaros dinamika kartu su tų šalių eksportuojančių gamintojų gebėjimu parduoti didelį PET kiekį Bendrijos rinkoje, dar labiau sustiprintų kainų spaudimą, o tai padarytų neigiamą poveikį Bendrijos pramonei. |
| --- | --- |

(195)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad netaikant antidempingo priemonių importo kainos greičiausiai bus mažesnės nei Bendrijos rinkoje, nes tų šalių gamintojai gali bandyti atgauti prarastas rinkos dalis arba padidinti savo turimas rinkos dalis. Tikėtina, kad tokia kainodaros dinamika kartu su tų šalių eksportuojančių gamintojų gebėjimu parduoti didelį PET kiekį Bendrijos rinkoje, dar labiau sustiprintų kainų spaudimą, o tai padarytų neigiamą poveikį Bendrijos pramonei.

| (196) | Todėl reikėtų prisiminti, kad šešiose nagrinėjamosiose šalyse buvo nustatyti dideli neišnaudoti pajėgumai, siekiantys nuo 37 000 tonų Malaizijoje iki 400 000 tonų Taivane, o iš viso – apie 1 milijoną tonų, t. y. 45 % visų Bendrijos pramonės gamybos pajėgumų. Be to, nagrinėjamuoju laikotarpiu importo kainos svyravo – buvo truputį mažesnės arba didesnės nei Bendrijos kainos. Pavyzdžiui, per antidempingo priemonių taikymo laikotarpį Taivano, kurio neišnaudoti gamybos pajėgumai yra didžiausi, kilmės importo kainos nukrito žemiau Bendrijos kainų lygio. Dėl dominuojančio Bendrijos kainų lygio ES tampa patrauklia rinka. Taigi, galima daryti išvadą, kad leidus sustabdyti priemonių galiojimą, nagrinėjamųjų šalių gamintojai turėtų didelę paskatą nukreipti savo parduodamą kiekį į ES rinką mažomis kainomis. |
| --- | --- |

(196)

Todėl reikėtų prisiminti, kad šešiose nagrinėjamosiose šalyse buvo nustatyti dideli neišnaudoti pajėgumai, siekiantys nuo 37 000 tonų Malaizijoje iki 400 000 tonų Taivane, o iš viso – apie 1 milijoną tonų, t. y. 45 % visų Bendrijos pramonės gamybos pajėgumų. Be to, nagrinėjamuoju laikotarpiu importo kainos svyravo – buvo truputį mažesnės arba didesnės nei Bendrijos kainos. Pavyzdžiui, per antidempingo priemonių taikymo laikotarpį Taivano, kurio neišnaudoti gamybos pajėgumai yra didžiausi, kilmės importo kainos nukrito žemiau Bendrijos kainų lygio. Dėl dominuojančio Bendrijos kainų lygio ES tampa patrauklia rinka. Taigi, galima daryti išvadą, kad leidus sustabdyti priemonių galiojimą, nagrinėjamųjų šalių gamintojai turėtų didelę paskatą nukreipti savo parduodamą kiekį į ES rinką mažomis kainomis.

| (197) | Be to, iš neseniai paviešintos informacijos matyti, kad du ūkio subjektai Bulgarijoje ir Rumunijoje iš su peržiūra susijusių Azijos šalių įsigijo neįprastą kiekį PET granulių. Gabenimas buvo planuojamas 2006 m. lapkričio ir gruodžio mėn. Šia informacija patvirtinama žalos Bendrijos pramonei pasikartojimo tikimybė, kadangi iš jos aiškiai matyti, kad netaikant antidempingo priemonių importo iš nagrinėjamųjų šalių į Bendrijos rinką kiekis būtų gerokai didesnis. |
| --- | --- |

(197)

Be to, iš neseniai paviešintos informacijos matyti, kad du ūkio subjektai Bulgarijoje ir Rumunijoje iš su peržiūra susijusių Azijos šalių įsigijo neįprastą kiekį PET granulių. Gabenimas buvo planuojamas 2006 m. lapkričio ir gruodžio mėn. Šia informacija patvirtinama žalos Bendrijos pramonei pasikartojimo tikimybė, kadangi iš jos aiškiai matyti, kad netaikant antidempingo priemonių importo iš nagrinėjamųjų šalių į Bendrijos rinką kiekis būtų gerokai didesnis.

| (198) | Kaip minėta pirmiau, nors Bendrijos pramonės padėtis kiek pagerėjo palyginti su padėtimi prieš galiojančių priemonių nustatymą, ji vis dar yra nestabili ir pažeidžiama. Jei Bendrijos pramonė nebus apsaugota nuo išaugusio nagrinėjamųjų šalių importo dempingo kaina, jos finansinė padėtis galėtų pablogėti, o pelningumas – dar labiau sumažėti. Todėl atsižvelgiant į tai daroma išvada, kad panaikinus Indijai, Indonezijai, Tailandui, Pietų Korėjos Respublikai, Taivanui ir Malaizijai taikomas priemones žala Bendrijos pramonei tikriausiai pasikartotų. |
| --- | --- |

(198)

Kaip minėta pirmiau, nors Bendrijos pramonės padėtis kiek pagerėjo palyginti su padėtimi prieš galiojančių priemonių nustatymą, ji vis dar yra nestabili ir pažeidžiama. Jei Bendrijos pramonė nebus apsaugota nuo išaugusio nagrinėjamųjų šalių importo dempingo kaina, jos finansinė padėtis galėtų pablogėti, o pelningumas – dar labiau sumažėti. Todėl atsižvelgiant į tai daroma išvada, kad panaikinus Indijai, Indonezijai, Tailandui, Pietų Korėjos Respublikai, Taivanui ir Malaizijai taikomas priemones žala Bendrijos pramonei tikriausiai pasikartotų.

I.   BENDRIJOS INTERESAI

1.   Įvadas

| (199) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 21 straipsniu buvo ištirta, ar toliau taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų pažeisti visos Bendrijos interesai. Nustatant Bendrijos interesus, buvo remiamasi įvairių interesų vertinimu. Šiuo tyrimu analizuojama padėtis, kai antidempingo priemonės jau buvo taikomos, ir suteikiama galimybė įvertinti bet kokį nereikalingą neigiamą poveikį su esamomis antidempingo priemonėmis susijusioms šalims. |
| --- | --- |

(199)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 21 straipsniu buvo ištirta, ar toliau taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų pažeisti visos Bendrijos interesai. Nustatant Bendrijos interesus, buvo remiamasi įvairių interesų vertinimu. Šiuo tyrimu analizuojama padėtis, kai antidempingo priemonės jau buvo taikomos, ir suteikiama galimybė įvertinti bet kokį nereikalingą neigiamą poveikį su esamomis antidempingo priemonėmis susijusioms šalims.

| (200) | Šiuo pagrindu buvo nagrinėjama, ar, nepaisant išvadų, kad yra tikimybė žalingam dempingui tęstis ar pasikartoti, buvo įtikinamų priežasčių, kurios leistų padaryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju priemonių taikymas Bendrijai būtų nenaudingas. |
| --- | --- |

(200)

Šiuo pagrindu buvo nagrinėjama, ar, nepaisant išvadų, kad yra tikimybė žalingam dempingui tęstis ar pasikartoti, buvo įtikinamų priežasčių, kurios leistų padaryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju priemonių taikymas Bendrijai būtų nenaudingas.

2.   Bendrijos pramonės interesai

| (201) | Kaip išdėstyta pirmiau, labai tikėtina, kad panaikinus priemones dempingas pasikartos. Visi Bendrijos gamintojai išskyrus du visapusiškai bendradarbiavo ir parodė, kad pritaria taikomoms priemonėms. Vienas Bendrijos gamintojas, susijęs su vienu iš Korėjos eksportuotojų, taip pat išreiškė savo pritarimą priemonėms. Tačiau reikia atsižvelgti į tai, kad jo pagrindinė bendrovė eksportuoja taikant nulinį muitą. |
| --- | --- |

(201)

Kaip išdėstyta pirmiau, labai tikėtina, kad panaikinus priemones dempingas pasikartos. Visi Bendrijos gamintojai išskyrus du visapusiškai bendradarbiavo ir parodė, kad pritaria taikomoms priemonėms. Vienas Bendrijos gamintojas, susijęs su vienu iš Korėjos eksportuotojų, taip pat išreiškė savo pritarimą priemonėms. Tačiau reikia atsižvelgti į tai, kad jo pagrindinė bendrovė eksportuoja taikant nulinį muitą.

| (202) | Toliau taikant antidempingo priemones importui iš nagrinėjamųjų šalių Bendrijos pramonė galėtų geriau siekti deramo pelningumo lygio. Svarbiau yra tai, kad tokiu būdu Bendrijos pramonė būtų apsaugota nuo išstūmimo iš rinkos. Iš tiesų, labai tikėtina, kad bus vykdomas didelės apimties žalingas dempingas, prieš kurį Bendrijos pramonė negalės atsilaikyti. Todėl Bendrijos pramonė turėtų naudos toliau taikant antidempingo priemones, ypač dėl to, kad Australijos ir KLR kilmės importui taip pat taikomos priemonės. |
| --- | --- |

(202)

Toliau taikant antidempingo priemones importui iš nagrinėjamųjų šalių Bendrijos pramonė galėtų geriau siekti deramo pelningumo lygio. Svarbiau yra tai, kad tokiu būdu Bendrijos pramonė būtų apsaugota nuo išstūmimo iš rinkos. Iš tiesų, labai tikėtina, kad bus vykdomas didelės apimties žalingas dempingas, prieš kurį Bendrijos pramonė negalės atsilaikyti. Todėl Bendrijos pramonė turėtų naudos toliau taikant antidempingo priemones, ypač dėl to, kad Australijos ir KLR kilmės importui taip pat taikomos priemonės.

3.   Importuotojų interesai

| (203) | Komisija nusiuntė klausimynus 18 nagrinėjamo produkto importuotojų ir (arba) prekybininkų. Tačiau importuotojai ir (arba) prekybininkai, perkantys daugiausia iš nagrinėjamųjų šalių ir sudarantys apie 5 % ES suvartojimo, beveik nebendradarbiavo. Tik vienas importuotojas ir (arba) prekybininkas pateikė duomenis, tačiau jis savo produktus daugiausia pirko iš Bendrijos pramonės. Produktai iš nagrinėjamųjų šalių arba iš kitų eksportuojančių šalių sudarė tik mažą dalį. Šis importuotojas ir (arba) prekybininkas pritartų rinkai, kuriai taikomas nulinis muitas, nors jo finansiniai rezultatai šiuo metu yra geri. Atsižvelgiant į tai, kad galiojančios priemonės neturi didelės įtakos importuotojams, daroma išvada, kad toliau taikant esamas antidempingo priemones Indijos, Indonezijos, Tailando, Malaizijos, Pietų Korėjos ir Taivano kilmės prekių importui, nebūtų daroma didelė neigiama įtaka Bendrijos importuotojams. |
| --- | --- |

(203)

Komisija nusiuntė klausimynus 18 nagrinėjamo produkto importuotojų ir (arba) prekybininkų. Tačiau importuotojai ir (arba) prekybininkai, perkantys daugiausia iš nagrinėjamųjų šalių ir sudarantys apie 5 % ES suvartojimo, beveik nebendradarbiavo. Tik vienas importuotojas ir (arba) prekybininkas pateikė duomenis, tačiau jis savo produktus daugiausia pirko iš Bendrijos pramonės. Produktai iš nagrinėjamųjų šalių arba iš kitų eksportuojančių šalių sudarė tik mažą dalį. Šis importuotojas ir (arba) prekybininkas pritartų rinkai, kuriai taikomas nulinis muitas, nors jo finansiniai rezultatai šiuo metu yra geri. Atsižvelgiant į tai, kad galiojančios priemonės neturi didelės įtakos importuotojams, daroma išvada, kad toliau taikant esamas antidempingo priemones Indijos, Indonezijos, Tailando, Malaizijos, Pietų Korėjos ir Taivano kilmės prekių importui, nebūtų daroma didelė neigiama įtaka Bendrijos importuotojams.

4.   Perdirbėjų ir (arba) naudotojų interesai

| (204) | Komisija išsiuntė klausimynus 47 žinomiems perdirbėjams ir (arba) naudotojams. Į klausimyną atsakė tik dešimt perdirbėjų ir (arba) naudotojų, kurių veikla nebuvo labai tipiška. |
| --- | --- |

(204)

Komisija išsiuntė klausimynus 47 žinomiems perdirbėjams ir (arba) naudotojams. Į klausimyną atsakė tik dešimt perdirbėjų ir (arba) naudotojų, kurių veikla nebuvo labai tipiška.

| (205) | Remiantis jų atsakymuose į klausimyną pateikta informacija apie pirkimus, bendradarbiavę perdirbėjai ir (arba) naudotojai per PTL sudarė apie 20 % viso Bendrijos PET suvartojimo. Per PTL 95 % viso savo PET jie pirko iš Bendrijos gamintojų, o likusią dalį – importavo iš šalių, nesusijusių su šia peržiūra. Buvo pateikta keletas argumentų, prieštaraujančių priemonių nustatymui. |
| --- | --- |

(205)

Remiantis jų atsakymuose į klausimyną pateikta informacija apie pirkimus, bendradarbiavę perdirbėjai ir (arba) naudotojai per PTL sudarė apie 20 % viso Bendrijos PET suvartojimo. Per PTL 95 % viso savo PET jie pirko iš Bendrijos gamintojų, o likusią dalį – importavo iš šalių, nesusijusių su šia peržiūra. Buvo pateikta keletas argumentų, prieštaraujančių priemonių nustatymui.

| (206) | Penki perdirbėjai (perdirbantys PET granules į ruošinius ir butelius bei sudarantys 10 % suvartojimo) atsakė į klausimyną. Sąnaudos už PET granules sudaro 55 % jų galutinės produkcijos (daugiausia ruošiniai). Buvo nustatyta, kad jie iš nagrinėjamųjų ir trečiųjų šalių importuoja nereikšmingą kiekį. Nepaisant to jie nepritaria priemonių nustatymui ir teigia, kad toliau taikant priemones būtų dirbtinai keliamos kainos Europoje. |
| --- | --- |

(206)

Penki perdirbėjai (perdirbantys PET granules į ruošinius ir butelius bei sudarantys 10 % suvartojimo) atsakė į klausimyną. Sąnaudos už PET granules sudaro 55 % jų galutinės produkcijos (daugiausia ruošiniai). Buvo nustatyta, kad jie iš nagrinėjamųjų ir trečiųjų šalių importuoja nereikšmingą kiekį. Nepaisant to jie nepritaria priemonių nustatymui ir teigia, kad toliau taikant priemones būtų dirbtinai keliamos kainos Europoje.

| (207) | Penki naudotojai, sudarantys apie 10 % suvartojimo, pateikė neišsamius duomenis. Gali būti, kad didieji naudotojai beveik nebendradarbiavo, nes paskutinis tyrimas dėl KLR, Australijos ir Pakistano kilmės importo buvo atliekamas vos prieš dvejus metus. PET sąnaudos sudaro apie 6–7 % visų sąnaudų ir todėl nėra didelės. Nors jie nenurodė importo iš nagrinėjamųjų šalių, tačiau kaip ir perdirbėjai, jie prieštaravo muitų nustatymui teigdami, kad tomis priemonėmis būtų dirbtinai keliamos kainos Europoje. |
| --- | --- |

(207)

Penki naudotojai, sudarantys apie 10 % suvartojimo, pateikė neišsamius duomenis. Gali būti, kad didieji naudotojai beveik nebendradarbiavo, nes paskutinis tyrimas dėl KLR, Australijos ir Pakistano kilmės importo buvo atliekamas vos prieš dvejus metus. PET sąnaudos sudaro apie 6–7 % visų sąnaudų ir todėl nėra didelės. Nors jie nenurodė importo iš nagrinėjamųjų šalių, tačiau kaip ir perdirbėjai, jie prieštaravo muitų nustatymui teigdami, kad tomis priemonėmis būtų dirbtinai keliamos kainos Europoje.

| (208) | Atsižvelgiant į pakankamai gerą antrinės pramonės, priešingai nei Bendrijos pramonės, finansinę padėtį, nė vienas perdirbėjas ir (arba) naudotojas nepateikė argumentų, kad toliau taikant esamus muitus būtų prarandamos darbo vietos arba gamybos įrenginiai būtų perkeliami į užsienį. |
| --- | --- |

(208)

Atsižvelgiant į pakankamai gerą antrinės pramonės, priešingai nei Bendrijos pramonės, finansinę padėtį, nė vienas perdirbėjas ir (arba) naudotojas nepateikė argumentų, kad toliau taikant esamus muitus būtų prarandamos darbo vietos arba gamybos įrenginiai būtų perkeliami į užsienį.

| (209) | Be to, Bendrijos pramonė pritaikė savo gamybos apimtį, kad ji atitiktų padidėjusį suvartojimą, todėl labai tikėtina, kad nepanaudoti Bendrijos pramonės pajėgumai galėtų visiškai padengti importo kiekį. |
| --- | --- |

(209)

Be to, Bendrijos pramonė pritaikė savo gamybos apimtį, kad ji atitiktų padidėjusį suvartojimą, todėl labai tikėtina, kad nepanaudoti Bendrijos pramonės pajėgumai galėtų visiškai padengti importo kiekį.

| (210) | Atsižvelgiant į kitus tiekimo šaltinius, kuriems netaikomos antidempingo priemonės, pvz., Meksika, Turkija, JAV, Brazilija, Pakistanas, Iranas ir Saudo Arabija, Bendrijos naudotojai galėtų pasikliauti įvairiais nagrinėjamojo produkto tiekėjais arba pereiti prie jų. |
| --- | --- |

(210)

Atsižvelgiant į kitus tiekimo šaltinius, kuriems netaikomos antidempingo priemonės, pvz., Meksika, Turkija, JAV, Brazilija, Pakistanas, Iranas ir Saudo Arabija, Bendrijos naudotojai galėtų pasikliauti įvairiais nagrinėjamojo produkto tiekėjais arba pereiti prie jų.

| (211) | Atlikus tyrimą naudotojų pramonės atžvilgiu nustatyta, kad tiriamuoju laikotarpiu bendradarbiaujančių naudotojų apyvarta išaugo, užimtumas liko nepakitęs, o bendras pelningumas pagerėjo. Todėl nustatyta, kad antidempingo priemonės jiems nepadarė neigiamo poveikio. |
| --- | --- |

(211)

Atlikus tyrimą naudotojų pramonės atžvilgiu nustatyta, kad tiriamuoju laikotarpiu bendradarbiaujančių naudotojų apyvarta išaugo, užimtumas liko nepakitęs, o bendras pelningumas pagerėjo. Todėl nustatyta, kad antidempingo priemonės jiems nepadarė neigiamo poveikio.

| (212) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad toliau taikant esamas antidempingo priemones Indijos, Indonezijos, Tailando, Malaizijos, Pietų Korėjos ir Taivano kilmės importui neturėtų didelės neigiamos įtakos Bendrijos naudotojams. |
| --- | --- |

(212)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad toliau taikant esamas antidempingo priemones Indijos, Indonezijos, Tailando, Malaizijos, Pietų Korėjos ir Taivano kilmės importui neturėtų didelės neigiamos įtakos Bendrijos naudotojams.

5.   Tiekėjų interesai

| (213) | Žaliavų tiekėjai (monoetileno glikolio (MEG) ir grynintos tereftalato rūgšties (PTA), DMT ir izoftalio rūgšties (IPA), visų naftos ir chemijos produktų bei jų išvestinių produktų) aiškiai parodė, kad pritaria priemonėms. Jie galėtų pasinaudoti tuo, kad Bendrijos pramonė atsigautų nuo dempingo poveikio, ir tokiu būdu pagerintų savo rezultatus. |
| --- | --- |

(213)

Žaliavų tiekėjai (monoetileno glikolio (MEG) ir grynintos tereftalato rūgšties (PTA), DMT ir izoftalio rūgšties (IPA), visų naftos ir chemijos produktų bei jų išvestinių produktų) aiškiai parodė, kad pritaria priemonėms. Jie galėtų pasinaudoti tuo, kad Bendrijos pramonė atsigautų nuo dempingo poveikio, ir tokiu būdu pagerintų savo rezultatus.

6.   Išvada dėl Bendrijos interesų

| (214) | Atsižvelgiant į visus minėtus veiksnius nuspręsta, kad nėra įtikinamų priežasčių, prieštaraujančių tolesniam dabartinių antidempingo priemonių taikymui. |
| --- | --- |

(214)

Atsižvelgiant į visus minėtus veiksnius nuspręsta, kad nėra įtikinamų priežasčių, prieštaraujančių tolesniam dabartinių antidempingo priemonių taikymui.

J.   ANTIDEMPINGO IR KOMPENSACINIŲ PRIEMONIŲ SANTYKIS

| (215) | Vienai eksportuojančiai šaliai – Indijai – buvo atliktas lygiagretus tyrimas dėl kompensacinių priemonių galiojimo pabaigos (žr. 10 konstatuojamąją dalį). Tyrimu buvo patvirtinta, kad būtina toliau taikyti tokio paties lygio priemones. Dabartiniu tyrimu taip pat buvo nustatyta, kad eksportui iš Indijos toliau turėtų būti taikomos tokio paties lygio antidempingo priemonės. Šiuo klausimu žr. nuorodą į Reglamento (EB) Nr. 2604/2000 125 konstatuojamąją dalį. Kadangi šiuo metu Indijos kilmės PET eksportui siūlomos priemonės lieka nepakitusios, todėl jos atitinka pagrindinio antidempingo reglamento 14 straipsnio 1 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 2026/97 24 straipsnio 1 dalyje nustatytus reikalavimus. |
| --- | --- |

(215)

Vienai eksportuojančiai šaliai – Indijai – buvo atliktas lygiagretus tyrimas dėl kompensacinių priemonių galiojimo pabaigos (žr. 10 konstatuojamąją dalį). Tyrimu buvo patvirtinta, kad būtina toliau taikyti tokio paties lygio priemones. Dabartiniu tyrimu taip pat buvo nustatyta, kad eksportui iš Indijos toliau turėtų būti taikomos tokio paties lygio antidempingo priemonės. Šiuo klausimu žr. nuorodą į Reglamento (EB) Nr. 2604/2000 125 konstatuojamąją dalį. Kadangi šiuo metu Indijos kilmės PET eksportui siūlomos priemonės lieka nepakitusios, todėl jos atitinka pagrindinio antidempingo reglamento 14 straipsnio 1 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 2026/97 24 straipsnio 1 dalyje nustatytus reikalavimus.

K.   BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

| (216) | Visos šalys buvo informuotos apie pagrindinius faktus ir aplinkybes, kuriomis remiantis buvo ketinama rekomenduoti nenutraukti galiojančių priemonių taikymo atitinkamai pakeičiant jų lygius, jei tai būtų pagrįsta. Informavus šalis, buvo nustatytas laikotarpis, per kurį jos galėjo teikti pastabas ir pareiškimus. Vienas Indijos eksportuotojas įtarė, kad netaikant priemonių mažai tikėtina, kad Indija nukreips savo pardavimą į Bendriją. Šis eksportuotojas teigė, kad atsirandančios rinkos yra patrauklesnės nei Bendrijos rinkos, kad Indijos paklausa greitai auga, ir todėl nėra jokių neišnaudotų pajėgumų. Tačiau reikia manyti, kad nepaisant išaugusios paklausos Indijos rinkoje, atlikus tyrimą bendrovės lygiu nustatyti neišnaudoti pajėgumai, viršijantys išaugusią paklausą Indijos rinkoje, kas taip pat buvo patvirtinta 74 konstatuojamojoje dalyje minėtoje rinkos tyrimų ataskaitoje. Todėl daroma išvada, kad nė viena gauta pastaba nepakeitė šiame reglamente pateiktų išvadų. |
| --- | --- |

(216)

Visos šalys buvo informuotos apie pagrindinius faktus ir aplinkybes, kuriomis remiantis buvo ketinama rekomenduoti nenutraukti galiojančių priemonių taikymo atitinkamai pakeičiant jų lygius, jei tai būtų pagrįsta. Informavus šalis, buvo nustatytas laikotarpis, per kurį jos galėjo teikti pastabas ir pareiškimus. Vienas Indijos eksportuotojas įtarė, kad netaikant priemonių mažai tikėtina, kad Indija nukreips savo pardavimą į Bendriją. Šis eksportuotojas teigė, kad atsirandančios rinkos yra patrauklesnės nei Bendrijos rinkos, kad Indijos paklausa greitai auga, ir todėl nėra jokių neišnaudotų pajėgumų. Tačiau reikia manyti, kad nepaisant išaugusios paklausos Indijos rinkoje, atlikus tyrimą bendrovės lygiu nustatyti neišnaudoti pajėgumai, viršijantys išaugusią paklausą Indijos rinkoje, kas taip pat buvo patvirtinta 74 konstatuojamojoje dalyje minėtoje rinkos tyrimų ataskaitoje. Todėl daroma išvada, kad nė viena gauta pastaba nepakeitė šiame reglamente pateiktų išvadų.

| (217) | Pagal tai, kas išdėstyta pirmiau, antidempingo priemonės toliau taikomos, atitinkamai pakeičiant jų lygius, jei tai būtų pagrįsta, |
| --- | --- |

(217)

Pagal tai, kas išdėstyta pirmiau, antidempingo priemonės toliau taikomos, atitinkamai pakeičiant jų lygius, jei tai būtų pagrįsta,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Šiuo reglamentu nustatomas galutinis antidempingo muitas Indijos, Indonezijos, Malaizijos, Korėjos Respublikos, Taivano ir Tailando kilmės importuojamam polietileno tereftalatui, kurio klampos skaičius pagal ISO standartą 1628-5 yra 78 ml/g ar didesnis ir kuris klasifikuojamas KN kodu 3907 60 20.

2.   Išskyrus 2 straipsnyje numatytus atvejus, galutinio antidempingo muito, taikomo produktų, kuriuos pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą, norma yra tokia:

| Šalis | Bendrovė | Antidempingo muitas
  (EUR už toną) | TARIC papildomas kodas |
| --- | --- | --- | --- |
| Indija | Pearl Engineering Polymers Ltd | 130,8 | A182 |
| Indija | Reliance Industries Ltd | 181,7 | A181 |
| Indija | SENPET Ltd | 200,9 | A183 |
| Indija | Futura Polyesters Ltd | 161,2 | A184 |
| Indija | South Asian Petrochem Ltd | 88,9 | A585 |
| Indija | Visoms kitoms bendrovėms | 181,7 | A999 |
| Indonezija | P.T. Mitsubishi Chemical Indonesia | 187,7 | A191 |
| Indonezija | P.T. Indorama Synthetics Tbk | 92,1 | A192 |
| Indonezija | P.T. Polypet Karyapersada | 178,9 | A193 |
| Indonezija | Visoms kitoms bendrovėms | 187,7 | A999 |
| Malaizija | Hualon Corp. (M) Sdn. Bhd. | 36,0 | A186 |
| Malaizija | MpI Polyester Industries Sdn. Bhd. | 160,1 | A185 |
| Malaizija | Visoms kitoms bendrovėms | 160,1 | A999 |
| Korėjos Respublika | SK Chemicals Group: | | |
| SK Chemicals Co., Ltd | 0 | A196 |
| Huvis Corp. | 0 | A196 |
| Korėjos Respublika | KP Chemicals Group: | | |
| Honam Petrochemicals Corp. | 0 | A195 |
| KP Chemicals Corp. | 0 | A195 |
| Korėjos Respublika | Visoms kitoms bendrovėms | 148,3 | A999 |
| Taivanas | Far Eastern Textile Ltd | 36,3 | A808 |
| Taivanas | Shinkong Synthetic Fibers Corp. | 67,0 | A809 |
| Taivanas | Visoms kitoms bendrovėms | 143,4 | A999 |
| Tailandas | Thai Shingkong Industry Corp. Ltd | 83,2 | A190 |
| Tailandas | Indo Pet (Tailandas) Ltd | 83,2 | A468 |
| Tailandas | Visoms kitoms bendrovėms | 83,2 | A999 |

Šalis

Bendrovė

Antidempingo muitas

(EUR už toną)

TARIC papildomas kodas

Indija

Pearl Engineering Polymers Ltd

130,8

A182

Indija

Reliance Industries Ltd

181,7

A181

Indija

SENPET Ltd

200,9

A183

Indija

Futura Polyesters Ltd

161,2

A184

Indija

South Asian Petrochem Ltd

88,9

A585

Indija

Visoms kitoms bendrovėms

181,7

A999

Indonezija

P.T. Mitsubishi Chemical Indonesia

187,7

A191

Indonezija

P.T. Indorama Synthetics Tbk

92,1

A192

Indonezija

P.T. Polypet Karyapersada

178,9

A193

Indonezija

Visoms kitoms bendrovėms

187,7

A999

Malaizija

Hualon Corp. (M) Sdn. Bhd.

36,0

A186

Malaizija

MpI Polyester Industries Sdn. Bhd.

160,1

A185

Malaizija

Visoms kitoms bendrovėms

160,1

A999

Korėjos Respublika

SK Chemicals Group:

SK Chemicals Co., Ltd

0

A196

Huvis Corp.

0

A196

Korėjos Respublika

KP Chemicals Group:

Honam Petrochemicals Corp.

0

A195

KP Chemicals Corp.

0

A195

Korėjos Respublika

Visoms kitoms bendrovėms

148,3

A999

Taivanas

Far Eastern Textile Ltd

36,3

A808

Taivanas

Shinkong Synthetic Fibers Corp.

67,0

A809

Taivanas

Visoms kitoms bendrovėms

143,4

A999

Tailandas

Thai Shingkong Industry Corp. Ltd

83,2

A190

Tailandas

Indo Pet (Tailandas) Ltd

83,2

A468

Tailandas

Visoms kitoms bendrovėms

83,2

A999

3.   Tais atvejais, kai prekės buvo sugadintos prieš jas išleidžiant į laisvą apyvartą, ir todėl faktiškai sumokėta ar mokėtina kaina paskirstoma siekiant nustatyti muitinę vertę pagal 1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93, nustatančio Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą (10), įgyvendinimo nuostatas, 145 straipsnį, antidempingo muito dydis, apskaičiuotas remiantis pirmiau nurodytais dydžiais, sumažinamas procentu, atitinkančiu paskirstytą faktiškai sumokėtą ar mokėtiną kainą.

4.   Nepaisant šio straipsnio 1 ir 2 dalių, galutinis antidempingo muitas netaikomas importuojamoms prekėms, išleistoms į laisvą apyvartą laikantis 2 straipsnio nuostatų.

5.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos muitams galiojančios nuostatos.

2 straipsnis

1.   Importuojamas produktas atleidžiamas nuo 1 straipsnyje nustatytų antidempingo muitų jei įrodoma, kad produktas pagamintas ir tiesiogiai eksportuotas (t. y. išrašyta sąskaita ir išsiųsta) Bendrijoje veikiančiam importuotojui šio straipsnio 3 dalyje nurodytų bendrovių, jei jis deklaruotas pagal atitinkamą papildomą TARIC kodą ir jei laikomasi šio straipsnio 2 dalyje nustatytų sąlygų.

2.   Pateikus prašymą išleisti į laisvą apyvartą, nuo muitų atleidžiama atitinkamos valstybės narės muitinei pateikus galiojančią šio straipsnio 3 dalyje minimų eksportuojančių įmonių išduotą „įsipareigojimo sąskaitą-faktūrą“, kurioje nurodyti pagrindiniai priede išvardinti duomenys. Prekės neapmuitinamos, jeigu jas deklaravus ir pateikus muitinei prekės tiksliai atitinka „įsipareigojimo sąskaitoje faktūroje“ nurodytą aprašymą.

3.   Importuojamos prekės, prie kurių pridedama „įsipareigojimo sąskaita-faktūra“, deklaruojamos tokiais TARIC papildomais kodais:

| Šalis | Bendrovė | TARIC papildomas kodas |
| --- | --- | --- |
| Indija | Pearl Engineering Polymers Ltd | A182 |
| Indija | Reliance Industries Ltd | A181 |
| Indija | Futura Polyesters Ltd | A184 |
| Indija | South Asian Petrochem Ltd | A585 |
| Indonezija | P.T. Polypet Karyapersada | A193 |

Šalis

Bendrovė

TARIC papildomas kodas

Indija

Pearl Engineering Polymers Ltd

A182

Indija

Reliance Industries Ltd

A181

Indija

Futura Polyesters Ltd

A184

Indija

South Asian Petrochem Ltd

A585

Indonezija

P.T. Polypet Karyapersada

A193

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2007 m. vasario 22 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

F. MÜNTEFERING

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (OL L 340, 2005 12 23, p. 17).

1

(2)  OL L 301, 2000 11 30, p. 21. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1646/2005 (OL L 266, 2005 10 11, p. 10).

2

(3)  OL L 271, 2004 8 19, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2167/2005 (OL L 345, 2005 12 28, p. 11).

3

(4)  OL C 52, 2005 3 2, p. 2.

4

(5)  OL C 304, 2005 12 1, p. 9.

5

(6)  OL C 129, 2006 6 2, p. 23.

6

(7)  OL L 288, 1997 10 21, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 461/2004 (OL L 77, 2004 3 13, p. 12).

7

(8)  Reglamento (EB) Nr. 2604/2000 125 konstatuojamoji dalis ir Reglamento (EB) Nr. 496/2002 (OL L 78, 2002 3 21, p. 4) 19 konstatuojamoji dalis.

8

(9)  OL L 19, 2005 1 21, p. 6, 58 konstatuojamoji dalis.

9

(10)  OL L 253, 1993 10 11, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1875/2006 (OL L 360, 2006 12 19, p. 64).

10

---

PRIEDAS

Duomenys, kurie turi būti nurodyti 2 straipsnio 2 dalyje nurodytoje įsipareigojimo sąskaitoje faktūroje:

| 1. | Įsipareigojimo sąskaitos faktūros numeris. |
| --- | --- |

1.

Įsipareigojimo sąskaitos faktūros numeris.

| 2. | TARIC papildomas kodas, pagal kurį sąskaitoje faktūroje nurodytas prekes gali įforminti muitinė Bendrijos pasienyje (kaip nurodyta reglamente). |
| --- | --- |

2.

TARIC papildomas kodas, pagal kurį sąskaitoje faktūroje nurodytas prekes gali įforminti muitinė Bendrijos pasienyje (kaip nurodyta reglamente).

| 3. | Tikslus prekių aprašymas, įskaitant:






  — | pranešimo apie produktą kodo numerį (PPK) (nustatytą įsipareigojime, kurį pasiūlė atitinkamas gaminantis eksportuotojas), |
| --- | --- | --- |

3.

Tikslus prekių aprašymas, įskaitant:

—

pranešimo apie produktą kodo numerį (PPK) (nustatytą įsipareigojime, kurį pasiūlė atitinkamas gaminantis eksportuotojas),

| — | KN kodą, |
| --- | --- |

—

KN kodą,

| — | kiekį (pateikiamą vienetais). |
| --- | --- |

—

kiekį (pateikiamą vienetais).

| 4. | Pardavimo sąlygų aprašymas, įskaitant:






  — | vieneto kainą, |
| --- | --- | --- |

4.

Pardavimo sąlygų aprašymas, įskaitant:

—

vieneto kainą,

| — | taikomas atsiskaitymo sąlygas, |
| --- | --- |

—

taikomas atsiskaitymo sąlygas,

| — | taikomas pristatymo sąlygas, |
| --- | --- |

—

taikomas pristatymo sąlygas,

| — | bendrą nuolaidų ir lengvatų sumą. |
| --- | --- |

—

bendrą nuolaidų ir lengvatų sumą.

| 5. | Importuojančios bendrovės, kuriai bendrovė tiesiogiai pateikė sąskaitą, pavadinimas. |
| --- | --- |

5.

Importuojančios bendrovės, kuriai bendrovė tiesiogiai pateikė sąskaitą, pavadinimas.

| 6. | Bendrovės, kuri išrašė įsipareigojimo sąskaitą faktūrą, pareigūno vardas ir pavardė bei tokia pasirašyta deklaracija:
  „Aš, toliau pasirašęs, patvirtinu, kad šioje sąskaitoje nurodytos prekės tiesioginiam eksportui į Europos bendriją parduodamos tokia apimtimi ir pagal tokias sąlygas, kaip nurodyta ... (bendrovė) pasiūlytame ir Europos Komisijos sprendimu 2000/745/EB priimtame įsipareigojime. Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje pateikta informacija yra išsami ir teisinga.“. |
| --- | --- |

6.

Bendrovės, kuri išrašė įsipareigojimo sąskaitą faktūrą, pareigūno vardas ir pavardė bei tokia pasirašyta deklaracija:

„Aš, toliau pasirašęs, patvirtinu, kad šioje sąskaitoje nurodytos prekės tiesioginiam eksportui į Europos bendriją parduodamos tokia apimtimi ir pagal tokias sąlygas, kaip nurodyta ... (bendrovė) pasiūlytame ir Europos Komisijos sprendimu 2000/745/EB priimtame įsipareigojime. Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje pateikta informacija yra išsami ir teisinga.“.

---

| 27.2.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 59/34 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 59/34

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 193/2007

2007 m. vasario 22 d.

nustatantis galutinį kompensacinį muitą Indijos kilmės importuojamam polietileno tereftalatui (PET) pasibaigus priemonių galiojimo termino peržiūrai pagal Reglamento (EB) Nr. 2026/97 18 straipsnį

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. spalio 6 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2026/97 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 18 straipsnį,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (2), ypač į jo 14 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   PROCEDŪRA

1.   GALIOJANČIOS PRIEMONĖS

| (1) | 2000 m. lapkričio 30 d. Reglamentu (EB) Nr. 2603/2000 (3) Taryba nustatė galutinius kompensacinius muitus tam tikram importuojamam Indijos, Malaizijos ir Tailando (toliau – nagrinėjamosios šalys) kilmės polietileno tereftalatui (PET) (toliau – pirminis tyrimas). Nustatant priemones buvo remiamasi pagal pagrindinio reglamento 10 straipsnį inicijuotu kompensacinių priemonių tyrimu. Tuo pat metu Reglamentu (EB) Nr. 2604/2000 (4) Taryba nustatė galutinius antidempingo muitus importuojamam tų pačių šalių kilmės tam pačiam produktui. Nustatant priemones buvo remiamasi pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 5 straipsnį inicijuotu antidempingo tyrimu. |
| --- | --- |

(1)

2000 m. lapkričio 30 d. Reglamentu (EB) Nr. 2603/2000 (3) Taryba nustatė galutinius kompensacinius muitus tam tikram importuojamam Indijos, Malaizijos ir Tailando (toliau – nagrinėjamosios šalys) kilmės polietileno tereftalatui (PET) (toliau – pirminis tyrimas). Nustatant priemones buvo remiamasi pagal pagrindinio reglamento 10 straipsnį inicijuotu kompensacinių priemonių tyrimu. Tuo pat metu Reglamentu (EB) Nr. 2604/2000 (4) Taryba nustatė galutinius antidempingo muitus importuojamam tų pačių šalių kilmės tam pačiam produktui. Nustatant priemones buvo remiamasi pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 5 straipsnį inicijuotu antidempingo tyrimu.

| (2) | Reglamento (EB) Nr. 2604/2000 pakeitimai buvo padaryti po peržiūros tyrimų, inicijuotų pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 3 ir 4 dalis arba po to, kai buvo prisiimti įsipareigojimai dėl kainos pagal to reglamento 8 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (EB) Nr. 2604/2000 pakeitimai buvo padaryti po peržiūros tyrimų, inicijuotų pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 3 ir 4 dalis arba po to, kai buvo prisiimti įsipareigojimai dėl kainos pagal to reglamento 8 straipsnio 1 dalį.

| (3) | Be to, Reglamentu (EB) Nr. 1467/2004 (5) Taryba nustatė galutinius antidempingo muitus tam tikram Australijos ir Kinijos Liaudies Respublikos (KLR) kilmės importuojamam PET ir baigė Pakistano kilmės importuojamo PET tyrimą. |
| --- | --- |

(3)

Be to, Reglamentu (EB) Nr. 1467/2004 (5) Taryba nustatė galutinius antidempingo muitus tam tikram Australijos ir Kinijos Liaudies Respublikos (KLR) kilmės importuojamam PET ir baigė Pakistano kilmės importuojamo PET tyrimą.

| (4) | 2005 m. spalio 11 d. Taryba iš dalies pakeitė Indijos kilmės importuojamam PET galiojančių kompensacinių priemonių dydį (6). Daliniai pakeitimai buvo padaryti po pagreitintos peržiūros, inicijuotos pagal pagrindinio reglamento 20 straipsnį. |
| --- | --- |

(4)

2005 m. spalio 11 d. Taryba iš dalies pakeitė Indijos kilmės importuojamam PET galiojančių kompensacinių priemonių dydį (6). Daliniai pakeitimai buvo padaryti po pagreitintos peržiūros, inicijuotos pagal pagrindinio reglamento 20 straipsnį.

2.   PRAŠYMAS ATLIKTI PERŽIŪRĄ

| (5) | Paskelbusi pranešimą apie artėjantį priemonių galiojimo terminą 2005 m. rugpjūčio 30 d. Komisija gavo prašymą peržiūrėti galiojančias priemones pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį (toliau – priemonių galiojimo termino peržiūra). |
| --- | --- |

(5)

Paskelbusi pranešimą apie artėjantį priemonių galiojimo terminą 2005 m. rugpjūčio 30 d. Komisija gavo prašymą peržiūrėti galiojančias priemones pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį (toliau – priemonių galiojimo termino peržiūra).

| (6) | Prašymą 2005 m. rugpjūčio 30 d. pateikė Plastics Europe polietileno tereftalato komitetas (toliau – pareiškėjas) gamintojų, kurie gamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau kaip 90 %) viso PET Bendrijoje, vardu. |
| --- | --- |

(6)

Prašymą 2005 m. rugpjūčio 30 d. pateikė Plastics Europe polietileno tereftalato komitetas (toliau – pareiškėjas) gamintojų, kurie gamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau kaip 90 %) viso PET Bendrijoje, vardu.

| (7) | Priemonių galiojimo termino peržiūros prašymas buvo grindžiamas tuo, kad baigus galioti priemonėms subsidijavimas ir žala Bendrijos pramonei greičiausiai tęsis arba pasikartos. |
| --- | --- |

(7)

Priemonių galiojimo termino peržiūros prašymas buvo grindžiamas tuo, kad baigus galioti priemonėms subsidijavimas ir žala Bendrijos pramonei greičiausiai tęsis arba pasikartos.

| (8) | Po konsultacijų su Patariamuoju komitetu nusprendusi, kad yra pakankamai įrodymų inicijuoti peržiūrą pagal atitinkamą pagrindinio reglamento 18 straipsnį, Komisija inicijavo šias peržiūras 2005 m. gruodžio 1 d (7). |
| --- | --- |

(8)

Po konsultacijų su Patariamuoju komitetu nusprendusi, kad yra pakankamai įrodymų inicijuoti peržiūrą pagal atitinkamą pagrindinio reglamento 18 straipsnį, Komisija inicijavo šias peržiūras 2005 m. gruodžio 1 d (7).

| (9) | Reikėtų pažymėti, kad prieš inicijuodama priemonių galiojimo termino peržiūrą ir pagal pagrindinio reglamento 22 straipsnio 1 dalį bei 10 straipsnio 9 dalį Komisija Indijos vyriausybei (toliau – IV) pranešė apie gautą tinkamai dokumentais pagrįstą prašymą atlikti peržiūrą ir pakvietė IV dalyvauti konsultacijose siekiant išsiaiškinti padėtį dėl skundo turinio ir rasti abiems šalims priimtiną sprendimą. Tačiau Komisija iš IV negavo atsakymo dėl pasiūlymo dalyvauti konsultacijose. |
| --- | --- |

(9)

Reikėtų pažymėti, kad prieš inicijuodama priemonių galiojimo termino peržiūrą ir pagal pagrindinio reglamento 22 straipsnio 1 dalį bei 10 straipsnio 9 dalį Komisija Indijos vyriausybei (toliau – IV) pranešė apie gautą tinkamai dokumentais pagrįstą prašymą atlikti peržiūrą ir pakvietė IV dalyvauti konsultacijose siekiant išsiaiškinti padėtį dėl skundo turinio ir rasti abiems šalims priimtiną sprendimą. Tačiau Komisija iš IV negavo atsakymo dėl pasiūlymo dalyvauti konsultacijose.

3.   LYGIAGRETŪS TYRIMAI

| (10) | Be to, 2005 m. gruodžio 1 d. Komisija pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 2 dalį pradėjo Indijos, Indonezijos, Malaizijos, Korėjos Respublikos, Tailando ir Taivano kilmės importuojamam PET galiojančių antidempingo priemonių peržiūrą (8). Tuo pat metu pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 3 dalį Korėjos Respublikos ir Taivano kilmės tam pačiam produktui buvo inicijuota tik dempingui skirta dalinė tarpinė peržiūra (8). |
| --- | --- |

(10)

Be to, 2005 m. gruodžio 1 d. Komisija pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 2 dalį pradėjo Indijos, Indonezijos, Malaizijos, Korėjos Respublikos, Tailando ir Taivano kilmės importuojamam PET galiojančių antidempingo priemonių peržiūrą (8). Tuo pat metu pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 3 dalį Korėjos Respublikos ir Taivano kilmės tam pačiam produktui buvo inicijuota tik dempingui skirta dalinė tarpinė peržiūra (8).

4.   PERŽIŪROS TIRIAMASIS LAIKOTARPIS

| (11) | Atliekant peržiūrą buvo nagrinėjamas 2004 m. spalio 1 d.–2005 m. rugsėjo 30 d. peržiūros tiriamasis laikotarpis (PTL). Analizuojant padarytos žalos tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2002 m. sausio 1 d. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(11)

Atliekant peržiūrą buvo nagrinėjamas 2004 m. spalio 1 d.–2005 m. rugsėjo 30 d. peržiūros tiriamasis laikotarpis (PTL). Analizuojant padarytos žalos tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2002 m. sausio 1 d. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

5.   SU TYRIMU SUSIJUSIOS ŠALYS

| (12) | Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą oficialiai informavo eksportuojančius gamintojus, eksportuojančios šalies atstovus, importuotojus, Bendrijos gamintojus, naudotojus ir pareiškėją. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę raštu ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. Visoms suinteresuotosioms šalims, kurios to prašė ir įrodė, kad yra svarbių priežasčių joms būti išklausytomis, tokia galimybė buvo suteikta. |
| --- | --- |

(12)

Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą oficialiai informavo eksportuojančius gamintojus, eksportuojančios šalies atstovus, importuotojus, Bendrijos gamintojus, naudotojus ir pareiškėją. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę raštu ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. Visoms suinteresuotosioms šalims, kurios to prašė ir įrodė, kad yra svarbių priežasčių joms būti išklausytomis, tokia galimybė buvo suteikta.

| (13) | Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūras išvardytų Indijos eksportuojančių gamintojų bei Bendrijos gamintojų ir importuotojų skaičių, nuspręsta, kad bus tikslinga pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnį svarstyti, ar reikėtų atlikti atranką. Siekiant Komisijai suteikti galimybę nuspręsti, ar bendrovių atranka yra būtina, ir, jei ji būtina, atrinkti bendroves, minėtų šalių buvo paprašyta pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnį pranešti apie save per 15 dienų nuo peržiūrų inicijavimo ir pateikti Komisijai pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją. |
| --- | --- |

(13)

Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūras išvardytų Indijos eksportuojančių gamintojų bei Bendrijos gamintojų ir importuotojų skaičių, nuspręsta, kad bus tikslinga pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnį svarstyti, ar reikėtų atlikti atranką. Siekiant Komisijai suteikti galimybę nuspręsti, ar bendrovių atranka yra būtina, ir, jei ji būtina, atrinkti bendroves, minėtų šalių buvo paprašyta pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnį pranešti apie save per 15 dienų nuo peržiūrų inicijavimo ir pateikti Komisijai pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją.

| (14) | Išnagrinėjus pateiktą informaciją ir atsižvelgus į mažą pageidavimą bendradarbiauti pareiškusių Indijos eksportuojančių gamintojų skaičių nuspręsta, kad nėra būtina atlikti Indijos eksportuojančių gamintojų atrankos. |
| --- | --- |

(14)

Išnagrinėjus pateiktą informaciją ir atsižvelgus į mažą pageidavimą bendradarbiauti pareiškusių Indijos eksportuojančių gamintojų skaičių nuspręsta, kad nėra būtina atlikti Indijos eksportuojančių gamintojų atrankos.

| (15) | Išnagrinėjus Bendrijos gamintojų ir importuotojų pateiktą informaciją ir atsižvelgus į santykinai mažą atsakymų skaičių, nuspręsta, kad nė viena šių kategorijų atranka nebūtų pagrįsta. |
| --- | --- |

(15)

Išnagrinėjus Bendrijos gamintojų ir importuotojų pateiktą informaciją ir atsižvelgus į santykinai mažą atsakymų skaičių, nuspręsta, kad nė viena šių kategorijų atranka nebūtų pagrįsta.

| (16) | Todėl klausimynai buvo išsiųsti visiems žinomiems nagrinėjamosios šalies eksportuojantiems gamintojams, importuotojams, tiekėjams, Bendrijos gamintojams ir naudotojams. |
| --- | --- |

(16)

Todėl klausimynai buvo išsiųsti visiems žinomiems nagrinėjamosios šalies eksportuojantiems gamintojams, importuotojams, tiekėjams, Bendrijos gamintojams ir naudotojams.

| (17) | Buvo gauti tik trijų Indijos eksportuotojų, dvylikos Bendrijos gamintojų, vieno importuotojo, vieno tiekėjo ir dešimt perdirbėjų ir (arba) naudotojų klausimyno atsakymai. |
| --- | --- |

(17)

Buvo gauti tik trijų Indijos eksportuotojų, dvylikos Bendrijos gamintojų, vieno importuotojo, vieno tiekėjo ir dešimt perdirbėjų ir (arba) naudotojų klausimyno atsakymai.

| (18) | Komisija gavo ir patikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga atliekant tyrimą, ir surengė tikrinamuosius vizitus šių bendrovių patalpose:






  1) | Bendrijos gamintojai | Voridian BV (Nyderlandai) |
| --- | --- | --- | --- |

(18)

Komisija gavo ir patikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga atliekant tyrimą, ir surengė tikrinamuosius vizitus šių bendrovių patalpose:

1)

Bendrijos gamintojai

Voridian BV (Nyderlandai)

| | M&G Polimeri Italia Spa (Italija) |
| --- | --- |

M&G Polimeri Italia Spa (Italija)

| | Equipolymers Srl (Italija) |
| --- | --- |

Equipolymers Srl (Italija)

| | La Seda de Barcelona SA (Ispanija) |
| --- | --- |

La Seda de Barcelona SA (Ispanija)

| | Novapet SA (Ispanija) |
| --- | --- |

Novapet SA (Ispanija)

| | Selenis Industria de Polímeros SA (Portugalija) |
| --- | --- |

Selenis Industria de Polímeros SA (Portugalija)

| | Selenis Itália Spa (Italija) |
| --- | --- |

Selenis Itália Spa (Italija)

Bendrijos tiekėjai

Interquisa SA (Ispanija)

Nesusiję Bendrijos importuotojai

Global Service International SRL (Italija)

Bendrijos naudotojai

Coca Cola Enterprises Europe Ltd (Belgija)

| 2) | Indijos Vyriausybė | Prekybos ministerija, Naujasis Delis. |
| --- | --- | --- |

2)

Indijos Vyriausybė

Prekybos ministerija, Naujasis Delis.

| | Maharaštros vyriausybė-Pramonės šakų direkcija, Mumbajus. |
| --- | --- |

Maharaštros vyriausybė-Pramonės šakų direkcija, Mumbajus.

| 3) | Indijos eksportuojantys gamintojai | SENPET Ltd, Kolkata (buvusioji Elque Polyesters Limited) |
| --- | --- | --- |

3)

Indijos eksportuojantys gamintojai

SENPET Ltd, Kolkata (buvusioji Elque Polyesters Limited)

| | Futura Polyesters Limited, Čenajus (buvusioji Futura Polymer Limited) |
| --- | --- |

Futura Polyesters Limited, Čenajus (buvusioji Futura Polymer Limited)

| | Pearl Engineering Polymers Limited, Naujasis Delis |
| --- | --- |

Pearl Engineering Polymers Limited, Naujasis Delis

B.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

1.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS

| (19) | Nagrinėjamas toks pat produktas kaip ir per pirminį tyrimą, t. y. nagrinėjamosios šalies kilmės PET, kurio klampos skaičius pagal ISO standartą 1628-5 yra 78 ml/g arba didesnis. Šiuo metu jam taikomas KN kodas 3907 60 20. |
| --- | --- |

(19)

Nagrinėjamas toks pat produktas kaip ir per pirminį tyrimą, t. y. nagrinėjamosios šalies kilmės PET, kurio klampos skaičius pagal ISO standartą 1628-5 yra 78 ml/g arba didesnis. Šiuo metu jam taikomas KN kodas 3907 60 20.

2.   PANAŠUS PRODUKTAS

| (20) | Kaip ir per pirminį tyrimą buvo nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto, nagrinėjamosios šalies vidaus rinkose gaminamo ir parduodamo PET, ir Bendrijos gamintojų gaminamo ir parduodamo PET pagrindinės fizinės ir cheminės savybės bei panaudojimas sutampa. Todėl daroma išvada, kad visos PET, kurio klampos skaičius yra 78 ml/g arba didesnis, rūšys yra panašios, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 5 dalyje. |
| --- | --- |

(20)

Kaip ir per pirminį tyrimą buvo nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto, nagrinėjamosios šalies vidaus rinkose gaminamo ir parduodamo PET, ir Bendrijos gamintojų gaminamo ir parduodamo PET pagrindinės fizinės ir cheminės savybės bei panaudojimas sutampa. Todėl daroma išvada, kad visos PET, kurio klampos skaičius yra 78 ml/g arba didesnis, rūšys yra panašios, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 5 dalyje.

C.   TIKIMYBĖ, KAD SUBSIDIJAVIMAS TĘSIS ARBA PASIKARTOS

I.   SUBSIDIJAVIMO TĄSA. ĮVADAS

| (21) | Remiantis prašyme atlikti peržiūrą ir Bendrijos klausimyno atsakymuose nurodyta informacija buvo tiriamos šios sistemos, kurios yra laikomos susijusios su subsidijų skyrimu: |
| --- | --- |

(21)

Remiantis prašyme atlikti peržiūrą ir Bendrijos klausimyno atsakymuose nurodyta informacija buvo tiriamos šios sistemos, kurios yra laikomos susijusios su subsidijų skyrimu:

1.   IŠ PRADŽIŲ TIRTOS SUBSIDIJŲ SISTEMOS

| a) | Muito sumažinimo leidimo sistema (MSLS) |
| --- | --- |

a)

Muito sumažinimo leidimo sistema (MSLS)

| b) | Atleidimo nuo pajamų mokesčio sistema (APMS) |
| --- | --- |

b)

Atleidimo nuo pajamų mokesčio sistema (APMS)

| c) | Pagrindinių gamybos priemonių eksporto rėmimo sistema (PGPERS) |
| --- | --- |

c)

Pagrindinių gamybos priemonių eksporto rėmimo sistema (PGPERS)

| d) | Eksporto perdirbimo zonos (EPZ)/Specialiosios ekonominės zonos (SEZ)/Į eksportą orientuotos įmonės (EOĮ) |
| --- | --- |

d)

Eksporto perdirbimo zonos (EPZ)/Specialiosios ekonominės zonos (SEZ)/Į eksportą orientuotos įmonės (EOĮ)

2.   IŠ PRADŽIŲ NETIRTOS SUBSIDIJŲ SISTEMOS

| e) | Išankstinių licencijų sistema (ILS) |
| --- | --- |

e)

Išankstinių licencijų sistema (ILS)

| f) | Eksporto kreditų sistema (prieš prekių išsiuntimą ir po prekių išsiuntimo) (EKS) |
| --- | --- |

f)

Eksporto kreditų sistema (prieš prekių išsiuntimą ir po prekių išsiuntimo) (EKS)

| g) | Gudžarato pardavimo mokesčio lengvatos sistema (GPMLS) |
| --- | --- |

g)

Gudžarato pardavimo mokesčio lengvatos sistema (GPMLS)

| h) | Gudžarato taikoma atleidimo nuo elektros mokesčio sistema (GAEMS) |
| --- | --- |

h)

Gudžarato taikoma atleidimo nuo elektros mokesčio sistema (GAEMS)

| i) | Vakarų Bengalijos paskatų sistemos (VBPS) |
| --- | --- |

i)

Vakarų Bengalijos paskatų sistemos (VBPS)

| j) | Maharaštros vyriausybės paskatų paketo sistema (PPS) |
| --- | --- |

j)

Maharaštros vyriausybės paskatų paketo sistema (PPS)

| (22) | Pirmiau nurodytos a, c–e sistemos yra paremtos Užsienio prekybos (Plėtra ir reguliavimas) įstatymu (1992 m. Nr. 22), kuris įsigaliojo 1992 m. rugpjūčio 7 d. (toliau – Užsienio prekybos įstatymas). Pagal Užsienio prekybos įstatymą IV įgaliojama skelbti su eksporto ir importo politika susijusius pranešimus. Jie apibendrinami „Eksporto ir importo politikos“ (nuo 2004 m. rugsėjo 1 d. vadinamos „Užsienio prekybos politikos“) dokumentuose ir juos kas penkerius metus leidžia ir reguliariai atnaujina Prekybos ministerija. Vienas Eksporto ir importo politikos dokumentas yra susijęs su peržiūros tiriamuoju laikotarpiu šioje byloje, t. y. penkerių metų planas, susijęs su laikotarpiu nuo 2004 m. rugsėjo 1 d. iki 2009 m. kovo 31 d. („EXIM politika 02–07“). Be to, EXIM politiką 2004–2009 reglamentuojančias procedūras IV nustato „2004 m. rugsėjo 1 d.–2009 m. kovo 31 d. procedūrų vadovo I tome“ („PV I 2004–2009“). Procedūrų vadovas (PV) taip pat reguliariai atnaujinamas. |
| --- | --- |

(22)

Pirmiau nurodytos a, c–e sistemos yra paremtos Užsienio prekybos (Plėtra ir reguliavimas) įstatymu (1992 m. Nr. 22), kuris įsigaliojo 1992 m. rugpjūčio 7 d. (toliau – Užsienio prekybos įstatymas). Pagal Užsienio prekybos įstatymą IV įgaliojama skelbti su eksporto ir importo politika susijusius pranešimus. Jie apibendrinami „Eksporto ir importo politikos“ (nuo 2004 m. rugsėjo 1 d. vadinamos „Užsienio prekybos politikos“) dokumentuose ir juos kas penkerius metus leidžia ir reguliariai atnaujina Prekybos ministerija. Vienas Eksporto ir importo politikos dokumentas yra susijęs su peržiūros tiriamuoju laikotarpiu šioje byloje, t. y. penkerių metų planas, susijęs su laikotarpiu nuo 2004 m. rugsėjo 1 d. iki 2009 m. kovo 31 d. („EXIM politika 02–07“). Be to, EXIM politiką 2004–2009 reglamentuojančias procedūras IV nustato „2004 m. rugsėjo 1 d.–2009 m. kovo 31 d. procedūrų vadovo I tome“ („PV I 2004–2009“). Procedūrų vadovas (PV) taip pat reguliariai atnaujinamas.

| (23) | b sistema yra pagrįsta 1961 m. Pajamų mokesčio įstatymu, kuris kiekvienais metais iš dalies keičiamas Finansų įstatymu. |
| --- | --- |

(23)

b sistema yra pagrįsta 1961 m. Pajamų mokesčio įstatymu, kuris kiekvienais metais iš dalies keičiamas Finansų įstatymu.

| (24) | f sistema yra pagrįsta 1949 m. Bankininkystės reguliavimo įstatymo 21 ir 35A skirsniais, pagal kuriuos Indijos rezervų bankas (IRB) vadovauja komercinių bankų veiklai eksporto kreditų srityje. |
| --- | --- |

(24)

f sistema yra pagrįsta 1949 m. Bankininkystės reguliavimo įstatymo 21 ir 35A skirsniais, pagal kuriuos Indijos rezervų bankas (IRB) vadovauja komercinių bankų veiklai eksporto kreditų srityje.

| (25) | g sistemos veikimą administruoja Gudžarato vyriausybė, ir ji yra pagrįsta šios vyriausybės vykdoma pramonės paskatų politika; h sistema yra pagrįsta 1958 m. Bombėjaus elektros mokesčio įstatymu. |
| --- | --- |

(25)

g sistemos veikimą administruoja Gudžarato vyriausybė, ir ji yra pagrįsta šios vyriausybės vykdoma pramonės paskatų politika; h sistema yra pagrįsta 1958 m. Bombėjaus elektros mokesčio įstatymu.

| (26) | j sistemos veikimą administruoja Maharaštros valstija, ir ji yra pagrįsta Maharaštros vyriausybės pramonės, energijos ir darbo departamento nutarimu. |
| --- | --- |

(26)

j sistemos veikimą administruoja Maharaštros valstija, ir ji yra pagrįsta Maharaštros vyriausybės pramonės, energijos ir darbo departamento nutarimu.

| (27) | i sistema sukurta 1999 m. birželio 22 d. Vakarų Bengalijos vyriausybės (VBG) prekybos ir pramonės departamento pranešimu Nr. 588-CI/H (WBIS 1999), kuris vėliau buvo pakeistas 2004 m. kovo 24 d. Pranešimu Nr. 134-CI/O/Incentive/17/03/I (WBIS 2004). |
| --- | --- |

(27)

i sistema sukurta 1999 m. birželio 22 d. Vakarų Bengalijos vyriausybės (VBG) prekybos ir pramonės departamento pranešimu Nr. 588-CI/H (WBIS 1999), kuris vėliau buvo pakeistas 2004 m. kovo 24 d. Pranešimu Nr. 134-CI/O/Incentive/17/03/I (WBIS 2004).

| (28) | Atskleidus faktus apie tariamą subsidijavimą, IV pakartoja keletą pastabų dėl sistemų kompensuojamumo ir dėl subsidijos sumų apskaičiavimo. Be to, ji dar kartą pateikia argumentus, kuriais teigiama, kad šiuo atveju nebuvo tikimybės, jog subsidijavimas būtų tęsiamas. Šiuo tikslu reikėtų pažymėti, kad šiais komentarais nebuvo išdėstyta naujų argumentų, dėl kurių būtų pakeistos šiame reglamente išdėstytos išvados. |
| --- | --- |

(28)

Atskleidus faktus apie tariamą subsidijavimą, IV pakartoja keletą pastabų dėl sistemų kompensuojamumo ir dėl subsidijos sumų apskaičiavimo. Be to, ji dar kartą pateikia argumentus, kuriais teigiama, kad šiuo atveju nebuvo tikimybės, jog subsidijavimas būtų tęsiamas. Šiuo tikslu reikėtų pažymėti, kad šiais komentarais nebuvo išdėstyta naujų argumentų, dėl kurių būtų pakeistos šiame reglamente išdėstytos išvados.

II.   NACIONALINĖS SISTEMOS

1.   MUITŲ NUOLAIDŲ KNYGELIŲ SISTEMA, (MNKS)

a)   Teisinis pagrindas

| (29) | Išsamus MNKS aprašymas pateikiamas EXIM politikos 2004–2009 4.3 skirsnyje ir PV I 2004–2009 4.3–4.4 skirsniuose. |
| --- | --- |

(29)

Išsamus MNKS aprašymas pateikiamas EXIM politikos 2004–2009 4.3 skirsnyje ir PV I 2004–2009 4.3–4.4 skirsniuose.

| (30) | Buvo nustatyta, kad nė vienas bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pagal MNKS sistemą negavo jokių kompensuotinų lengvatų. Todėl buvo nuspręsta, kad šios sistemos toliau šiame tyrime analizuoti nereikia. |
| --- | --- |

(30)

Buvo nustatyta, kad nė vienas bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pagal MNKS sistemą negavo jokių kompensuotinų lengvatų. Todėl buvo nuspręsta, kad šios sistemos toliau šiame tyrime analizuoti nereikia.

2.   PAJAMŲ MOKESČIO SISTEMOS

| (31) | Buvo nustatyta, kad nė vienas bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pagal APMS sistemą negavo jokių kompensuotinų lengvatų. Todėl buvo nuspręsta, kad šios sistemos toliau šiame tyrime analizuoti nereikia. |
| --- | --- |

(31)

Buvo nustatyta, kad nė vienas bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pagal APMS sistemą negavo jokių kompensuotinų lengvatų. Todėl buvo nuspręsta, kad šios sistemos toliau šiame tyrime analizuoti nereikia.

3.   PAGRINDINIŲ GAMYBOS PRIEMONIŲ EKSPORTO RĖMIMO SISTEMA (PGPERS)

a)   Teisinis pagrindas

| (32) | Išsamus PGPERS aprašymas pateikiamas EXIM politikos 2004–2009 5 skyriuje ir PV I 2004–2009 5 skyriuje. |
| --- | --- |

(32)

Išsamus PGPERS aprašymas pateikiamas EXIM politikos 2004–2009 5 skyriuje ir PV I 2004–2009 5 skyriuje.

b)   Teisė pasinaudoti

| (33) | Šia sistema gali naudotis gamintojai eksportuotojai ir prekybininkai eksportuotojai, kurie yra susiję su remiančiais gamintojais ir paslaugų teikėjais. |
| --- | --- |

(33)

Šia sistema gali naudotis gamintojai eksportuotojai ir prekybininkai eksportuotojai, kurie yra susiję su remiančiais gamintojais ir paslaugų teikėjais.

c)   Praktinis įgyvendinimas

| (34) | Pagal eksporto įsipareigojimo sąlygą bendrovei leidžiama importuoti pagrindines gamybos priemones (naujas pagrindines gamybos priemones, o nuo 2003 m. balandžio mėn. – ir panaudotas iki 10 metų senumo pagrindines gamybos priemones) mokant už jas sumažintą ar nulinį muitą. Tuo tikslu, pateikus prašymą ir sumokėjus mokestį, IV išduoda PGPER licenciją. Vykdant eksporto įsipareigojimą, importuojamas pagrindines gamybos priemones būtina naudoti tam tikram eksportuojamų prekių kiekiui pagaminti per tam tikrą laikotarpį. |
| --- | --- |

(34)

Pagal eksporto įsipareigojimo sąlygą bendrovei leidžiama importuoti pagrindines gamybos priemones (naujas pagrindines gamybos priemones, o nuo 2003 m. balandžio mėn. – ir panaudotas iki 10 metų senumo pagrindines gamybos priemones) mokant už jas sumažintą ar nulinį muitą. Tuo tikslu, pateikus prašymą ir sumokėjus mokestį, IV išduoda PGPER licenciją. Vykdant eksporto įsipareigojimą, importuojamas pagrindines gamybos priemones būtina naudoti tam tikram eksportuojamų prekių kiekiui pagaminti per tam tikrą laikotarpį.

| (35) | PGPERS licencijos turėtojas pagrindines gamybos priemones gali įsigyti ir iš vietos šaltinių. Tokiu atveju vietos pagrindinių gamybos priemonių gamintojas gali pasinaudoti muitais neapmokestinamų komponentų, reikalingų tokioms pagrindinėms gamybos priemonėms pagaminti, importo lengvatomis. Arba toks vietos gamintojas gali prašyti, kad jam būtų taikomos tariamo eksporto lengvatos už pagrindinių gamybos priemonių tiekimą PGPERS licencijos turėtojui. |
| --- | --- |

(35)

PGPERS licencijos turėtojas pagrindines gamybos priemones gali įsigyti ir iš vietos šaltinių. Tokiu atveju vietos pagrindinių gamybos priemonių gamintojas gali pasinaudoti muitais neapmokestinamų komponentų, reikalingų tokioms pagrindinėms gamybos priemonėms pagaminti, importo lengvatomis. Arba toks vietos gamintojas gali prašyti, kad jam būtų taikomos tariamo eksporto lengvatos už pagrindinių gamybos priemonių tiekimą PGPERS licencijos turėtojui.

d)   Išvada apie PGPER sistemą

| (36) | Pagal PGPERS subsidijos skiriamos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 2 straipsnio 2 dalyje. Muito sumažinimas laikomas IV finansine parama, nes taikant šią nuolaidą sumažinamos IV muitų pajamos, kurias ji turėtų gauti, jeigu minėtoji sistema nebūtų taikoma. Be to, muito sumažinimas yra naudingas eksportuotojui, nes importavimo metu sutaupyti muitai pagerina jo likvidumą. |
| --- | --- |

(36)

Pagal PGPERS subsidijos skiriamos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 2 straipsnio 2 dalyje. Muito sumažinimas laikomas IV finansine parama, nes taikant šią nuolaidą sumažinamos IV muitų pajamos, kurias ji turėtų gauti, jeigu minėtoji sistema nebūtų taikoma. Be to, muito sumažinimas yra naudingas eksportuotojui, nes importavimo metu sutaupyti muitai pagerina jo likvidumą.

| (37) | Be to, PGPERS pagal įstatymą priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, nes šių licencijų negalima gauti, neįsipareigojus eksportuoti. Dėl to ji laikoma individualia ir kompensuotina pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punktą. |
| --- | --- |

(37)

Be to, PGPERS pagal įstatymą priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, nes šių licencijų negalima gauti, neįsipareigojus eksportuoti. Dėl to ji laikoma individualia ir kompensuotina pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punktą.

| (38) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, šios sistemos negalima laikyti leistina muitų grąžinimo sistema arba pakaitine muitų grąžinimo sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Tokios leistinos sistemos, kaip nurodyta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, neapima pagrindinių gamybos priemonių kadangi jos nėra sunaudojamos gaminant eksportuojamus produktus. |
| --- | --- |

(38)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, šios sistemos negalima laikyti leistina muitų grąžinimo sistema arba pakaitine muitų grąžinimo sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Tokios leistinos sistemos, kaip nurodyta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, neapima pagrindinių gamybos priemonių kadangi jos nėra sunaudojamos gaminant eksportuojamus produktus.

e)   Subsidijos sumos apskaičiavimas

| (39) | Per TL nė vienas bendradarbiaujantis eksportuotojas nepirko pagrindinių gamybos priemonių. Vis dėlto viena bendrovė toliau buvo atleidžiama nuo muito už pagrindines gamybos priemones, prieš TL pirktas už sumą, nustatytą per pirminį tyrimą. Per PTL nustatyta subsidijos suma buvo apskaičiuota remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 3 dalimi pagal muitą, nesumokėtą už importuotas pagrindines gamybos priemones, paskirstytą per laikotarpį, kuris atspindi tokių eksportuojančio gamintojo pagrindinių gamybos priemonių faktinį nusidėvėjimo laikotarpį. Pagal nusistovėjusią praktiką tokiu būdu apskaičiuota suma, priskiriama PTL, buvo koreguojama, pridedant šio laikotarpio palūkanas, kad būtų atspindėta visa gautos naudos vertė per tam tikrą laikotarpį. Siekiant apskaičiuoti subsidijos sumą kaip skaitiklį, iš minėtos sumos pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktą buvo išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos būtina sumokėti, norint gauti subsidiją. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi ir 7 straipsnio 3 dalimi, subsidijos suma buvo paskirstyta šio sektoriaus eksporto apyvartai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir buvo skiriama, neatsižvelgiant į pagamintus, eksportuotus arba pervežtus kiekius. Bendrovė, kuriai toliau buvo taikoma sistema, gavo 0,38 % dydžio subsidiją. |
| --- | --- |

(39)

Per TL nė vienas bendradarbiaujantis eksportuotojas nepirko pagrindinių gamybos priemonių. Vis dėlto viena bendrovė toliau buvo atleidžiama nuo muito už pagrindines gamybos priemones, prieš TL pirktas už sumą, nustatytą per pirminį tyrimą. Per PTL nustatyta subsidijos suma buvo apskaičiuota remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 3 dalimi pagal muitą, nesumokėtą už importuotas pagrindines gamybos priemones, paskirstytą per laikotarpį, kuris atspindi tokių eksportuojančio gamintojo pagrindinių gamybos priemonių faktinį nusidėvėjimo laikotarpį. Pagal nusistovėjusią praktiką tokiu būdu apskaičiuota suma, priskiriama PTL, buvo koreguojama, pridedant šio laikotarpio palūkanas, kad būtų atspindėta visa gautos naudos vertė per tam tikrą laikotarpį. Siekiant apskaičiuoti subsidijos sumą kaip skaitiklį, iš minėtos sumos pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktą buvo išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos būtina sumokėti, norint gauti subsidiją. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi ir 7 straipsnio 3 dalimi, subsidijos suma buvo paskirstyta šio sektoriaus eksporto apyvartai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir buvo skiriama, neatsižvelgiant į pagamintus, eksportuotus arba pervežtus kiekius. Bendrovė, kuriai toliau buvo taikoma sistema, gavo 0,38 % dydžio subsidiją.

4.   EKSPORTO KREDITŲ SISTEMA (EKS)

a)   Teisinis pagrindas

| (40) | Šios sistemos išsamus aprašymas pateikiamas Indijos rezervų banko (toliau – IRB) Pagrindiniame aplinkraštyje IECD Nr. 5/04.02.01/2002-03 (Eksporto kreditai užsienio valiuta) ir Pagrindiniame aplinkraštyje IECD Nr. 10/04.02.01/2003-04 (Eksporto kreditai rupijomis), kuris yra skirtas visiems komerciniams Indijos bankams. |
| --- | --- |

(40)

Šios sistemos išsamus aprašymas pateikiamas Indijos rezervų banko (toliau – IRB) Pagrindiniame aplinkraštyje IECD Nr. 5/04.02.01/2002-03 (Eksporto kreditai užsienio valiuta) ir Pagrindiniame aplinkraštyje IECD Nr. 10/04.02.01/2003-04 (Eksporto kreditai rupijomis), kuris yra skirtas visiems komerciniams Indijos bankams.

b)   Teisė pasinaudoti

| (41) | Šia sistema gali naudotis gamintojai eksportuotojai ir prekybininkai eksportuotojai. Buvo nustatyta, kad viena tyrime bendradarbiaujančių bendrovių pasinaudojo lengvatomis pagal EKS. |
| --- | --- |

(41)

Šia sistema gali naudotis gamintojai eksportuotojai ir prekybininkai eksportuotojai. Buvo nustatyta, kad viena tyrime bendradarbiaujančių bendrovių pasinaudojo lengvatomis pagal EKS.

c)   Praktinis įgyvendinimas

| (42) | Pagal šią sistemą IRB nustato privalomas didžiausias eksporto kreditų palūkanų normas Indijos rupijomis arba užsienio valiuta, kurias komerciniai bankai gali taikyti eksportuotojui, „kad eksportuotojams būtų skiriami kreditai už tarptautiniu lygiu konkurencines palūkanų normas“. EKS sudaro dvi posistemės, tai yra Eksporto kreditų sistema, taikoma prekėms prieš išsiuntimą („pakavimo kreditai“), kuri taikoma kreditams, teikiamiems eksportuotojui prekių pirkimo, perdirbimo, gamybos, pakavimo ir (arba) siuntimo išlaidoms finansuoti prieš eksportuojant prekes, ir Eksporto kreditų sistema, taikoma prekėms po išsiuntimo, pagal kurią teikiamos apyvartinių lėšų paskolos iš eksporto gautinoms sumoms finansuoti. Be to, IRB nurodo bankams tam tikrą dalį savo grynojo banko kredito skirti eksportui finansuoti. |
| --- | --- |

(42)

Pagal šią sistemą IRB nustato privalomas didžiausias eksporto kreditų palūkanų normas Indijos rupijomis arba užsienio valiuta, kurias komerciniai bankai gali taikyti eksportuotojui, „kad eksportuotojams būtų skiriami kreditai už tarptautiniu lygiu konkurencines palūkanų normas“. EKS sudaro dvi posistemės, tai yra Eksporto kreditų sistema, taikoma prekėms prieš išsiuntimą („pakavimo kreditai“), kuri taikoma kreditams, teikiamiems eksportuotojui prekių pirkimo, perdirbimo, gamybos, pakavimo ir (arba) siuntimo išlaidoms finansuoti prieš eksportuojant prekes, ir Eksporto kreditų sistema, taikoma prekėms po išsiuntimo, pagal kurią teikiamos apyvartinių lėšų paskolos iš eksporto gautinoms sumoms finansuoti. Be to, IRB nurodo bankams tam tikrą dalį savo grynojo banko kredito skirti eksportui finansuoti.

| (43) | Pagal minėtus IRB pagrindinius aplinkraščius eksportuotojai gali gauti eksporto kreditus, kuriems taikomos lengvatinės palūkanų normos, palyginti su įprastinių komercinių kreditų („kreditų grynaisiais“) palūkanų normomis, kurios nustatomos tik pagal rinkos sąlygas. |
| --- | --- |

(43)

Pagal minėtus IRB pagrindinius aplinkraščius eksportuotojai gali gauti eksporto kreditus, kuriems taikomos lengvatinės palūkanų normos, palyginti su įprastinių komercinių kreditų („kreditų grynaisiais“) palūkanų normomis, kurios nustatomos tik pagal rinkos sąlygas.

d)   Išvada apie EKS

| (44) | Pirma, EKS kreditų lengvatinės palūkanų normos, nustatytos IRB pagrindiniuose aplinkraščiuose, gali sumažinti eksportuotojo palūkanų išlaidas, skirtingai nuo išlaidų kreditams, kurios nustatomos tik pagal rinkos sąlygas, ir šiuo atveju yra lengvata, kuria pasinaudojo minėtas eksportuotojas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Išvada dėl lengvatos buvo padaryta tik tų bendradarbiaujančių eksportuotojų, kuriuos tiriant buvo nustatyta, jog minėti palūkanų normos skirtumai egzistuoja, atžvilgiu. Pagal IRB pagrindinius aplinkraščius išduotų kreditų ir komercinių „kreditų grynaisiais“ palūkanų normų skirtumo negalima paaiškinti vien tik komercinio banko elgesiu rinkoje. |
| --- | --- |

(44)

Pirma, EKS kreditų lengvatinės palūkanų normos, nustatytos IRB pagrindiniuose aplinkraščiuose, gali sumažinti eksportuotojo palūkanų išlaidas, skirtingai nuo išlaidų kreditams, kurios nustatomos tik pagal rinkos sąlygas, ir šiuo atveju yra lengvata, kuria pasinaudojo minėtas eksportuotojas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Išvada dėl lengvatos buvo padaryta tik tų bendradarbiaujančių eksportuotojų, kuriuos tiriant buvo nustatyta, jog minėti palūkanų normos skirtumai egzistuoja, atžvilgiu. Pagal IRB pagrindinius aplinkraščius išduotų kreditų ir komercinių „kreditų grynaisiais“ palūkanų normų skirtumo negalima paaiškinti vien tik komercinio banko elgesiu rinkoje.

| (45) | Antra, nepaisant to, kad lengvatinius kreditus pagal EKS sistemą teikia komerciniai bankai, ši lengvata yra vyriausybės finansinė parama, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies iv punkte. IRB yra valstybės įstaiga, ir dėl to jai taikomas „vyriausybės“ apibrėžimas, pateiktas pagrindinio reglamento 1 straipsnio 3 dalyje. IRB 100% priklauso vyriausybei, siekia valstybinės politikos tikslų, pvz., pinigų politikos, o jo vadovybę skiria IV. IRB vadovauja privačioms įstaigoms, nes komerciniai bankai privalo laikytis sąlygų, inter alia, nustatytų IRB pagrindiniuose aplinkraščiuose dėl eksporto kreditų maksimalių palūkanų normų ir IRB nuostatų, reikalaujančių, kad komerciniai bankai dalį savo bankinių kreditų skirtų eksportui finansuoti. Šis reikalavimas įpareigoja komercinius bankus atlikti funkcijas, nurodytas pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje, šiuo atveju susijusias su paskolomis lengvatinio eksporto finansavimo forma. Toks tiesioginis lėšų pervedimas paskolų forma pagal tam tikras sąlygas paprastai būtų pavedamas vyriausybei, o šiuo atveju taikoma praktika dėl nesuprantamų priežasčių skiriasi nuo paprastai vyriausybių atliekamų funkcijų, nurodytų pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje. Ši subsidija laikoma individualia ir kompensuotina, nes lengvatinės palūkanų normos gali būti taikomos tik eksporto operacijoms finansuoti, ir dėl to priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punkte. |
| --- | --- |

(45)

Antra, nepaisant to, kad lengvatinius kreditus pagal EKS sistemą teikia komerciniai bankai, ši lengvata yra vyriausybės finansinė parama, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies iv punkte. IRB yra valstybės įstaiga, ir dėl to jai taikomas „vyriausybės“ apibrėžimas, pateiktas pagrindinio reglamento 1 straipsnio 3 dalyje. IRB 100% priklauso vyriausybei, siekia valstybinės politikos tikslų, pvz., pinigų politikos, o jo vadovybę skiria IV. IRB vadovauja privačioms įstaigoms, nes komerciniai bankai privalo laikytis sąlygų, inter alia, nustatytų IRB pagrindiniuose aplinkraščiuose dėl eksporto kreditų maksimalių palūkanų normų ir IRB nuostatų, reikalaujančių, kad komerciniai bankai dalį savo bankinių kreditų skirtų eksportui finansuoti. Šis reikalavimas įpareigoja komercinius bankus atlikti funkcijas, nurodytas pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje, šiuo atveju susijusias su paskolomis lengvatinio eksporto finansavimo forma. Toks tiesioginis lėšų pervedimas paskolų forma pagal tam tikras sąlygas paprastai būtų pavedamas vyriausybei, o šiuo atveju taikoma praktika dėl nesuprantamų priežasčių skiriasi nuo paprastai vyriausybių atliekamų funkcijų, nurodytų pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje. Ši subsidija laikoma individualia ir kompensuotina, nes lengvatinės palūkanų normos gali būti taikomos tik eksporto operacijoms finansuoti, ir dėl to priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punkte.

e)   Subsidijos sumos apskaičiavimas

| (46) | Subsidijos suma buvo apskaičiuota, atsižvelgiant į skirtumą tarp palūkanų, sumokėtų už eksporto kreditus, kurios buvo taikomos peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, ir sumos, kurią būtų reikėję mokėti, jeigu tos pačios palūkanų normos būtų taikomos konkrečios bendrovės naudojamiems įprastiniams komerciniams kreditams. Ši subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta bendrai eksporto apyvartai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalį, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant, nebuvo atsižvelgta į pagamintus, perdirbtus, eksportuotus arba pervežtus kiekius. Pagal EKS lengvatomis pasinaudojusi bendrovė gavo 0,1 % subsidiją. |
| --- | --- |

(46)

Subsidijos suma buvo apskaičiuota, atsižvelgiant į skirtumą tarp palūkanų, sumokėtų už eksporto kreditus, kurios buvo taikomos peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, ir sumos, kurią būtų reikėję mokėti, jeigu tos pačios palūkanų normos būtų taikomos konkrečios bendrovės naudojamiems įprastiniams komerciniams kreditams. Ši subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta bendrai eksporto apyvartai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalį, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant, nebuvo atsižvelgta į pagamintus, perdirbtus, eksportuotus arba pervežtus kiekius. Pagal EKS lengvatomis pasinaudojusi bendrovė gavo 0,1 % subsidiją.

5.   Į EKSPORTĄ ORIENTUOTŲ ĮMONIŲ SISTEMA (EOĮS)/SPECIALIŲJŲ EKONOMINIŲ ZONŲ SISTEMA (SEZS)

| (47) | Buvo nustatyta, kad nė vienas bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pagal SEZS sistemą negavo kompensuotinų lengvatų. Vis dėlto dviems Indijos bendrovėms buvo suteiktas EOĮ statusas ir per PTL jos gavo kompensuotinų subsidijų. Toliau pateikiamas tik EOĮS aprašymas ir vertinimas. |
| --- | --- |

(47)

Buvo nustatyta, kad nė vienas bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pagal SEZS sistemą negavo kompensuotinų lengvatų. Vis dėlto dviems Indijos bendrovėms buvo suteiktas EOĮ statusas ir per PTL jos gavo kompensuotinų subsidijų. Toliau pateikiamas tik EOĮS aprašymas ir vertinimas.

a)   Teisinis pagrindas

| (48) | Išsamesnė informacija apie EOĮ sistemą pateikiama EXIM politikos 2004–2009 6 skyriuje ir PV I 2004–2009. |
| --- | --- |

(48)

Išsamesnė informacija apie EOĮ sistemą pateikiama EXIM politikos 2004–2009 6 skyriuje ir PV I 2004–2009.

b)   Teisė pasinaudoti

| (49) | Išskyrus bendroves, kurios verčiasi tik prekyba, pagal EOĮS sistemą gali steigtis visos įmonės, kurios iš esmės įsipareigoja eksportuoti visas savo pagamintas prekes ar paslaugas. Tačiau pramonės įmonės, norinčios pasinaudoti EOĮS, privalo įvykdyti minimalių investicijų į ilgalaikį turtą reikalavimą (10 milijonų Indijos rupijų). |
| --- | --- |

(49)

Išskyrus bendroves, kurios verčiasi tik prekyba, pagal EOĮS sistemą gali steigtis visos įmonės, kurios iš esmės įsipareigoja eksportuoti visas savo pagamintas prekes ar paslaugas. Tačiau pramonės įmonės, norinčios pasinaudoti EOĮS, privalo įvykdyti minimalių investicijų į ilgalaikį turtą reikalavimą (10 milijonų Indijos rupijų).

c)   Praktinis įgyvendinimas

| (50) | Kaip buvo nustatyta per pirminį tyrimą, EOĮ gali veikti ir būti įsteigtos bet kurioje Indijos vietovėje. |
| --- | --- |

(50)

Kaip buvo nustatyta per pirminį tyrimą, EOĮ gali veikti ir būti įsteigtos bet kurioje Indijos vietovėje.

| (51) | Prašyme dėl EOĮ statuso būtina pateikti ateinančių penkerių metų duomenis, inter alia, apie planuojamus produkcijos kiekius, planuojamą eksporto vertę, importo ir vietos reikalavimus. Patvirtinusios bendrovės prašymą, valdžios institucijos tokią bendrovę informuoja apie susijusias nuostatas ir sąlygas. Susitarimas dėl bendrovės statuso pripažinimo pagal EOĮ sistemą galioja penkerius metus. Jis gali būti atnaujintas papildomiems laikotarpiams. |
| --- | --- |

(51)

Prašyme dėl EOĮ statuso būtina pateikti ateinančių penkerių metų duomenis, inter alia, apie planuojamus produkcijos kiekius, planuojamą eksporto vertę, importo ir vietos reikalavimus. Patvirtinusios bendrovės prašymą, valdžios institucijos tokią bendrovę informuoja apie susijusias nuostatas ir sąlygas. Susitarimas dėl bendrovės statuso pripažinimo pagal EOĮ sistemą galioja penkerius metus. Jis gali būti atnaujintas papildomiems laikotarpiams.

| (52) | Pagrindinis EOĮ įsipareigojimas, nustatytas EXIM politikoje 2004–2009, yra gauti grynųjų pajamų užsienio valiuta (toliau – NFE), t. y. per ataskaitinį laikotarpį (5 metus) bendra eksporto vertė turi būti didesnė už importuotų prekių bendrą vertę. |
| --- | --- |

(52)

Pagrindinis EOĮ įsipareigojimas, nustatytas EXIM politikoje 2004–2009, yra gauti grynųjų pajamų užsienio valiuta (toliau – NFE), t. y. per ataskaitinį laikotarpį (5 metus) bendra eksporto vertė turi būti didesnė už importuotų prekių bendrą vertę.

| (53) | EOĮ įmonės turi teisę gauti šias nuolaidas:






  i) | atleidimą nuo importo muitų visoms prekių rūšims (įskaitant pagrindines gamybos priemones, žaliavines medžiagas ir vartojimo reikmenis), kurių reikia gamybai, perdirbimui arba susijusioms reikmėms; |
| --- | --- | --- |

(53)

EOĮ įmonės turi teisę gauti šias nuolaidas:

i)

atleidimą nuo importo muitų visoms prekių rūšims (įskaitant pagrindines gamybos priemones, žaliavines medžiagas ir vartojimo reikmenis), kurių reikia gamybai, perdirbimui arba susijusioms reikmėms;

| ii) | atleidimą nuo akcizo už prekes, perkamas iš vietos šaltinių; |
| --- | --- |

ii)

atleidimą nuo akcizo už prekes, perkamas iš vietos šaltinių;

| iii) | pagrindinio pardavimo mokesčio už vietoje perkamas prekes grąžinimą; |
| --- | --- |

iii)

pagrindinio pardavimo mokesčio už vietoje perkamas prekes grąžinimą;

| iv) | galimybę iki 50 % FOB eksporto vertės produkcijos parduoti vidaus rinkoje, jeigu sumokėjus lengvatinius muitus, t. y. akcizą už galutinius produktus, gaunamos grynosios pajamos užsienio valiuta; |
| --- | --- |

iv)

galimybę iki 50 % FOB eksporto vertės produkcijos parduoti vidaus rinkoje, jeigu sumokėjus lengvatinius muitus, t. y. akcizą už galutinius produktus, gaunamos grynosios pajamos užsienio valiuta;

| v) | muito už degalus, pirktus iš vietos naftos bendrovių, dalinį grąžinimą; |
| --- | --- |

v)

muito už degalus, pirktus iš vietos naftos bendrovių, dalinį grąžinimą;

| (vi) | atleidimą nuo pajamų mokesčio, kuris paprastai mokamas už pelną, gautą iš eksporto pardavimo pagal Pajamų mokesčio įstatymo 10B dalį per 10 metų laikotarpį nuo operacijų pradžios, bet ne ilgiau kaip iki 2010 finansinių metų pabaigos; |
| --- | --- |

(vi)

atleidimą nuo pajamų mokesčio, kuris paprastai mokamas už pelną, gautą iš eksporto pardavimo pagal Pajamų mokesčio įstatymo 10B dalį per 10 metų laikotarpį nuo operacijų pradžios, bet ne ilgiau kaip iki 2010 finansinių metų pabaigos;

| vii) | galimybę įsigyti 100 % užsienio kapitalo įmonės akcijų. |
| --- | --- |

vii)

galimybę įsigyti 100 % užsienio kapitalo įmonės akcijų.

| (54) | Įmones, kurios veikia pagal šias sistemas, prižiūri muitinės pareigūnai Muitų įstatymo 65 dalyje nustatyta tvarka. |
| --- | --- |

(54)

Įmones, kurios veikia pagal šias sistemas, prižiūri muitinės pareigūnai Muitų įstatymo 65 dalyje nustatyta tvarka.

| (55) | Minėtos įmonės teisiškai privalo tinkamai įtraukti į apskaitą visas importuojamas medžiagas, jų vartojimą ir panaudojimą bei eksportą pagal PV 2004–2009 6.11.1 dalį. Šie dokumentai turėtų būti reguliariai pateikiami kompetentingoms institucijoms ketvirčio ir metinėse pažangos ataskaitose. |
| --- | --- |

(55)

Minėtos įmonės teisiškai privalo tinkamai įtraukti į apskaitą visas importuojamas medžiagas, jų vartojimą ir panaudojimą bei eksportą pagal PV 2004–2009 6.11.1 dalį. Šie dokumentai turėtų būti reguliariai pateikiami kompetentingoms institucijoms ketvirčio ir metinėse pažangos ataskaitose.

| (56) | Tačiau „(EOĮS) neprivalo kiekvienos importo siuntos susieti su savo eksportu, perleidimu kitoms įmonėms, DTA pardavimu arba atsargomis“, PV I 2004–2009 6.11.2 skirsnis. |
| --- | --- |

(56)

Tačiau „(EOĮS) neprivalo kiekvienos importo siuntos susieti su savo eksportu, perleidimu kitoms įmonėms, DTA pardavimu arba atsargomis“, PV I 2004–2009 6.11.2 skirsnis.

| (57) | Vidaus rinkoje parduodamų prekių išsiuntimą ir apskaitą kontroliuoja pačios bendrovės. EOĮ eksporto siuntų išsiuntimo procesą prižiūri nuolatinis EOĮ muitinės ir (arba) akcizų pareigūnas. |
| --- | --- |

(57)

Vidaus rinkoje parduodamų prekių išsiuntimą ir apskaitą kontroliuoja pačios bendrovės. EOĮ eksporto siuntų išsiuntimo procesą prižiūri nuolatinis EOĮ muitinės ir (arba) akcizų pareigūnas.

| (58) | Šioje byloje EOĮS sistema naudojosi du iš bendradarbiaujančių eksportuotojų. EOĮS sistema buvo taikoma bendradarbiaujančių eksportuotojų žaliavinėms medžiagoms ir pagrindinėms gamybos priemonėms importuoti be muitų, prekėms pirkti šalyje nemokant akcizo bei pardavimo mokesčiui grąžinti, taip pat parduoti dalį savo produkcijos vidaus rinkoje. Be to, viena eksportuojančių bendrovių pasinaudojo sistema, kad jai būtų iš dalies grąžintas muitas už degalus, pirktus iš vietos naftos bendrovių. Taigi jie pasinaudojo visomis lengvatomis, išdėstytomis pirmiau pateiktos 53 konstatuojamosios dalies i–v punktuose. Atlikus tyrimą buvo nustatyta, kad nagrinėjamieji eksportuotojai nepasinaudojo pagal nuostatas dėl atleidimo nuo pelno mokesčio teikiamomis lengvatomis, taikomomis EOĮS. |
| --- | --- |

(58)

Šioje byloje EOĮS sistema naudojosi du iš bendradarbiaujančių eksportuotojų. EOĮS sistema buvo taikoma bendradarbiaujančių eksportuotojų žaliavinėms medžiagoms ir pagrindinėms gamybos priemonėms importuoti be muitų, prekėms pirkti šalyje nemokant akcizo bei pardavimo mokesčiui grąžinti, taip pat parduoti dalį savo produkcijos vidaus rinkoje. Be to, viena eksportuojančių bendrovių pasinaudojo sistema, kad jai būtų iš dalies grąžintas muitas už degalus, pirktus iš vietos naftos bendrovių. Taigi jie pasinaudojo visomis lengvatomis, išdėstytomis pirmiau pateiktos 53 konstatuojamosios dalies i–v punktuose. Atlikus tyrimą buvo nustatyta, kad nagrinėjamieji eksportuotojai nepasinaudojo pagal nuostatas dėl atleidimo nuo pelno mokesčio teikiamomis lengvatomis, taikomomis EOĮS.

d)   Išvados apie EOĮS

| (59) | EOĮ atleidimas nuo dviejų rūšių importo muitų („pagrindinio muito“ ir „specialaus papildomo muito“) ir pardavimo mokesčio grąžinimas yra IV finansinė parama, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Vyriausybės pajamos, kurios būtų gautos netaikant šios sistemos, buvo prarastos, o tai reiškia, kad EOĮ buvo suteikta nauda, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje, nes ji išsaugojo savo likvidumą nemokėdama muitų, kurie paprastai mokami, ir gaudama grąžintą sumokėtą pardavimo mokestį. |
| --- | --- |

(59)

EOĮ atleidimas nuo dviejų rūšių importo muitų („pagrindinio muito“ ir „specialaus papildomo muito“) ir pardavimo mokesčio grąžinimas yra IV finansinė parama, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Vyriausybės pajamos, kurios būtų gautos netaikant šios sistemos, buvo prarastos, o tai reiškia, kad EOĮ buvo suteikta nauda, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje, nes ji išsaugojo savo likvidumą nemokėdama muitų, kurie paprastai mokami, ir gaudama grąžintą sumokėtą pardavimo mokestį.

| (60) | Tačiau atleidimas nuo akcizo ir jo importo muito ekvivalento („papildomo muito“) nebuvo susijęs su pajamų, gaunamų kitais atvejais, praradimu. Akcizą ir papildomą muitą, jeigu jie sumokami, galima naudoti kaip kreditą būsimiems muito įsipareigojimams (vadinamasis „CENVAT mechanizmas“) įvykdyti. Dėl to šie muitai nėra galutiniai. Naudojant CENVAT kredito mechanizmą, galutinis muitas nustatomas tik pridėtinei vertei, bet ne žaliavinėms medžiagoms. |
| --- | --- |

(60)

Tačiau atleidimas nuo akcizo ir jo importo muito ekvivalento („papildomo muito“) nebuvo susijęs su pajamų, gaunamų kitais atvejais, praradimu. Akcizą ir papildomą muitą, jeigu jie sumokami, galima naudoti kaip kreditą būsimiems muito įsipareigojimams (vadinamasis „CENVAT mechanizmas“) įvykdyti. Dėl to šie muitai nėra galutiniai. Naudojant CENVAT kredito mechanizmą, galutinis muitas nustatomas tik pridėtinei vertei, bet ne žaliavinėms medžiagoms.

| (61) | Tai reiškia, kad atleidimas nuo pagrindinio muito, specialaus papildomo muito, muito už degalus, pirktus iš vietos naftos bendrovių, dalinis grąžinimas bei pardavimo mokesčio grąžinimas yra subsidijos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnyje. Pagal įstatymą jos priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir dėl to laikomos individualiomis ir kompensuotinomis pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punktą. EXIM politikos 02–07 6.1 dalyje nurodytas EOĮ eksporto tikslas, siekiant paskatų, yra conditio sine qua non. |
| --- | --- |

(61)

Tai reiškia, kad atleidimas nuo pagrindinio muito, specialaus papildomo muito, muito už degalus, pirktus iš vietos naftos bendrovių, dalinis grąžinimas bei pardavimo mokesčio grąžinimas yra subsidijos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnyje. Pagal įstatymą jos priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir dėl to laikomos individualiomis ir kompensuotinomis pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punktą. EXIM politikos 02–07 6.1 dalyje nurodytas EOĮ eksporto tikslas, siekiant paskatų, yra conditio sine qua non.

| (62) | Vienas bendradarbiaujančių eksportuotojų tvirtino, kad Komisija nutolo nuo per pirminį tyrimą pateiktų argumentų dėl žaliavinių medžiagų atleidimo nuo muito įvertinimo ir kad reikėtų kompensuoti tik muito grąžinimo perteklių, jeigu toks būtų nustatytas. Vis dėlto atsakant į tai reikėtų pažymėti, kad per pirminį tyrimą įvertinant kompensuotiną sumą klausimas, ar EOĮ buvo leistina muito grąžinimo sistema ar ne, buvo iškeltas „nepažeidžiant klausimo, ar ši schema yra muito grąžinimo sistema, atitinkanti pagrindinio reglamento nuostatas“ (9). Atliekant šią peržiūrą buvo kruopščiai ištirta visa sistema, įskaitant jos priežiūros mechanizmą. |
| --- | --- |

(62)

Vienas bendradarbiaujančių eksportuotojų tvirtino, kad Komisija nutolo nuo per pirminį tyrimą pateiktų argumentų dėl žaliavinių medžiagų atleidimo nuo muito įvertinimo ir kad reikėtų kompensuoti tik muito grąžinimo perteklių, jeigu toks būtų nustatytas. Vis dėlto atsakant į tai reikėtų pažymėti, kad per pirminį tyrimą įvertinant kompensuotiną sumą klausimas, ar EOĮ buvo leistina muito grąžinimo sistema ar ne, buvo iškeltas „nepažeidžiant klausimo, ar ši schema yra muito grąžinimo sistema, atitinkanti pagrindinio reglamento nuostatas“ (9). Atliekant šią peržiūrą buvo kruopščiai ištirta visa sistema, įskaitant jos priežiūros mechanizmą.

| (63) | Atlikus tyrimą, buvo nustatyta, kad šių subsidijų negalima laikyti leistina muitų grąžinimo sistema arba pakaitine muitų grąžinimo sistema, nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Jos neatitinka griežtų taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo h ir i punktuose, II priede (muitų grąžinimo sistemos apibrėžimas ir taisyklės) ir III priede (pakaitinės muitų grąžinimo sistemos apibrėžimas ir taisyklės). Tomis aplinkybėmis, kai pardavimo mokesčio kompensavimo ir atleidimo nuo importo muito nuostatos taikomos pagrindinėms gamybos priemonėms pirkti, jos neatitinka leistinų muito grąžinimo sistemų taisyklių, nes pagrindinės gamybos priemonės gamyboje nesunaudojamos, kaip reikalaujama I priedo h (pardavimo mokesčio grąžinimas) ir i (importo muitų grąžinimas) punktuose. |
| --- | --- |

(63)

Atlikus tyrimą, buvo nustatyta, kad šių subsidijų negalima laikyti leistina muitų grąžinimo sistema arba pakaitine muitų grąžinimo sistema, nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Jos neatitinka griežtų taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo h ir i punktuose, II priede (muitų grąžinimo sistemos apibrėžimas ir taisyklės) ir III priede (pakaitinės muitų grąžinimo sistemos apibrėžimas ir taisyklės). Tomis aplinkybėmis, kai pardavimo mokesčio kompensavimo ir atleidimo nuo importo muito nuostatos taikomos pagrindinėms gamybos priemonėms pirkti, jos neatitinka leistinų muito grąžinimo sistemų taisyklių, nes pagrindinės gamybos priemonės gamyboje nesunaudojamos, kaip reikalaujama I priedo h (pardavimo mokesčio grąžinimas) ir i (importo muitų grąžinimas) punktuose.

| (64) | Be to, nebuvo nustatyta, kad IV taiko veiksmingą tikrinimo sistemą arba tvarką, kuri padėtų patvirtinti, ar netaikant muito ir (arba) pardavimo mokesčio įgytos žaliavos buvo panaudotos eksportuojamai prekei gaminti ir kokiais kiekiais (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 4 punktas arba pakaitinių muitų grąžinimo sistemų atveju – pagrindinio reglamento III priedo II dalies 2 punktas). Pagal galiojančią tikrinimo sistemą siekiama prižiūrėti, kaip laikomasi grynųjų pajamų užsienio valiuta prievolės, o ne tikrinamas importo, susijusio su eksportuojamų prekių gamyba, vartojimas. |
| --- | --- |

(64)

Be to, nebuvo nustatyta, kad IV taiko veiksmingą tikrinimo sistemą arba tvarką, kuri padėtų patvirtinti, ar netaikant muito ir (arba) pardavimo mokesčio įgytos žaliavos buvo panaudotos eksportuojamai prekei gaminti ir kokiais kiekiais (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 4 punktas arba pakaitinių muitų grąžinimo sistemų atveju – pagrindinio reglamento III priedo II dalies 2 punktas). Pagal galiojančią tikrinimo sistemą siekiama prižiūrėti, kaip laikomasi grynųjų pajamų užsienio valiuta prievolės, o ne tikrinamas importo, susijusio su eksportuojamų prekių gamyba, vartojimas.

| (65) | EOĮ vidaus rinkoje gali parduoti žymią dalį savo produkcijos, kuri yra ne daugiau kaip 50 % jos metinės apyvartos. Dėl to teisiškai neįpareigojama eksportuoti visos pagamintos produkcijos. Be to, šių vidaus operacijų neprižiūri ir nekontroliuoja vyriausybės pareigūnai ir jiems taikoma tik pačios įmonės kontrolė. Dėl šios priežasties Indijos valdžios institucijos netikrina EOĮ patalpų arba tikrina ne visas patalpas, skirtas laikyti prekėms, už kurias nesumokėti muitai. Tačiau tokiomis aplinkybėmis padidėja papildomo tikrinimo elementų, tokių kaip ryšio tarp neapmuitinamų žaliavų ir jas naudojant pagamintų eksportuojamų produktų kontrolė, svarba, kad taikomą sistemą būtų galima laikyti muitų grąžinimo tikrinimo sistema. |
| --- | --- |

(65)

EOĮ vidaus rinkoje gali parduoti žymią dalį savo produkcijos, kuri yra ne daugiau kaip 50 % jos metinės apyvartos. Dėl to teisiškai neįpareigojama eksportuoti visos pagamintos produkcijos. Be to, šių vidaus operacijų neprižiūri ir nekontroliuoja vyriausybės pareigūnai ir jiems taikoma tik pačios įmonės kontrolė. Dėl šios priežasties Indijos valdžios institucijos netikrina EOĮ patalpų arba tikrina ne visas patalpas, skirtas laikyti prekėms, už kurias nesumokėti muitai. Tačiau tokiomis aplinkybėmis padidėja papildomo tikrinimo elementų, tokių kaip ryšio tarp neapmuitinamų žaliavų ir jas naudojant pagamintų eksportuojamų produktų kontrolė, svarba, kad taikomą sistemą būtų galima laikyti muitų grąžinimo tikrinimo sistema.

| (66) | Dėl nustatytų kitų tikrinimo etapų vertėtų priminti, kad iš EOĮ de jure niekada nereikalaujama kiekvieną importuojamų produktų siuntą susieti su atitinkamu pagamintu produktu. Tačiau tik atlikusios tokį tikrinimą, Indijos institucijos gautų pakankamai informacijos apie galutinę žaliavų paskirtį ir galėtų veiksmingai patikrinti, ar atleidimai nuo muito arba pardavimo mokesčio neviršija eksportuojamai produkcijai naudojamų sąnaudų. Pačios bendrovės tikrinamų vidaus pardavimo mėnesio mokesčių deklaracijų, kurias reguliariai tikrina Indijos valdžios institucijos, nepakanka. Be to, mėnesio mokesčių deklaracijomis siekiama kontroliuoti akcizą, o ne tikrinti žaliavų paskirtį. Bendrovės vidaus sistemų, kurios nėra teisiškai privalomos, nepakaktų, nes muitų grąžinimo tikrinimo sistemą turėtų sukurti ir įgyvendinti vyriausybė, o jos administravimo nereikėtų palikti kiekvienos atskiros bendrovės nuožiūrai. Todėl atlikus tyrimą buvo nustatyta, kad Indijos EXIM politikoje tiesiogiai nereikalaujama žaliavinių medžiagų susieti su pagamintu produktu ir IV netaikė jokio veiksmingo kontrolės mechanizmo, kad nustatytų, kokios žaliavos buvo sunaudotos eksportuojamai prekei gaminti ir kokiais kiekiais. |
| --- | --- |

(66)

Dėl nustatytų kitų tikrinimo etapų vertėtų priminti, kad iš EOĮ de jure niekada nereikalaujama kiekvieną importuojamų produktų siuntą susieti su atitinkamu pagamintu produktu. Tačiau tik atlikusios tokį tikrinimą, Indijos institucijos gautų pakankamai informacijos apie galutinę žaliavų paskirtį ir galėtų veiksmingai patikrinti, ar atleidimai nuo muito arba pardavimo mokesčio neviršija eksportuojamai produkcijai naudojamų sąnaudų. Pačios bendrovės tikrinamų vidaus pardavimo mėnesio mokesčių deklaracijų, kurias reguliariai tikrina Indijos valdžios institucijos, nepakanka. Be to, mėnesio mokesčių deklaracijomis siekiama kontroliuoti akcizą, o ne tikrinti žaliavų paskirtį. Bendrovės vidaus sistemų, kurios nėra teisiškai privalomos, nepakaktų, nes muitų grąžinimo tikrinimo sistemą turėtų sukurti ir įgyvendinti vyriausybė, o jos administravimo nereikėtų palikti kiekvienos atskiros bendrovės nuožiūrai. Todėl atlikus tyrimą buvo nustatyta, kad Indijos EXIM politikoje tiesiogiai nereikalaujama žaliavinių medžiagų susieti su pagamintu produktu ir IV netaikė jokio veiksmingo kontrolės mechanizmo, kad nustatytų, kokios žaliavos buvo sunaudotos eksportuojamai prekei gaminti ir kokiais kiekiais.

| (67) | Be to, IV neatliko papildomo patikrinimo pagal panaudotas faktines žaliavas, nors paprastai tokį patikrinimą reikia atlikti, kai netaikoma veiksminga tikrinimo sistema (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 5 punktas ir III priedo II dalies 3 punktas). IV taip pat nepateikė įrodymų, kad nebuvo grąžintos perteklinės sumos. |
| --- | --- |

(67)

Be to, IV neatliko papildomo patikrinimo pagal panaudotas faktines žaliavas, nors paprastai tokį patikrinimą reikia atlikti, kai netaikoma veiksminga tikrinimo sistema (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 5 punktas ir III priedo II dalies 3 punktas). IV taip pat nepateikė įrodymų, kad nebuvo grąžintos perteklinės sumos.

| (68) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, reikia atmesti bendrovės skundą, kuriame teigiama, kad Komisija nutolo nuo per pirminį tyrimą pateiktų argumentų dėl žaliavinių medžiagų atleidimo nuo muito įvertinimo ir kad reikėtų kompensuoti tik muito grąžinimo perteklių, jeigu toks būtų nustatytas. |
| --- | --- |

(68)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, reikia atmesti bendrovės skundą, kuriame teigiama, kad Komisija nutolo nuo per pirminį tyrimą pateiktų argumentų dėl žaliavinių medžiagų atleidimo nuo muito įvertinimo ir kad reikėtų kompensuoti tik muito grąžinimo perteklių, jeigu toks būtų nustatytas.

e)   Subsidijos sumos apskaičiavimas

| (69) | Todėl kai nėra leistinos muitų grąžinimo sistemos arba pakaitinės muitų grąžinimo sistemos, kompensuotina lengvata laikomas visų importo muitų (pagrindinio muito ir specialaus papildomo muito), kurie paprastai mokami importuojant, grąžinimas, muito už degalus, pirktus iš vietos naftos bendrovių, grąžinimas bei pardavimo mokesčio grąžinimas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(69)

Todėl kai nėra leistinos muitų grąžinimo sistemos arba pakaitinės muitų grąžinimo sistemos, kompensuotina lengvata laikomas visų importo muitų (pagrindinio muito ir specialaus papildomo muito), kurie paprastai mokami importuojant, grąžinimas, muito už degalus, pirktus iš vietos naftos bendrovių, grąžinimas bei pardavimo mokesčio grąžinimas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu.

i)   Atleidimas nuo importo muitų (pagrindinio muito ir specialaus papildomo muito), pardavimo mokesčio už žaliavines medžiagas grąžinimas ir muito už degalus, pirktus iš vietos naftos bendrovių, grąžinimas

| (70) | Subsidijos suma EOĮS priklausantiems eksportuotojams buvo skaičiuojama pagal nesumokėtus importo muitus (pagrindinį muitą ir specialų papildomą muitą) už visai EOĮ importuotas medžiagas, grąžintą pardavimo mokestį ir muito už vietoje pirktus degalus grąžinimą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Siekiant apskaičiuoti subsidijos sumą, kaip skaitiklį, iš minėtos sumos pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktą buvo išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos būtina sumokėti, norint gauti subsidiją. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, ši subsidijos suma buvo paskirstyta tam tikrai eksporto apyvartai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, ir ją skiriant nebuvo atsižvelgta į pagamintą, eksportuotą arba pervežtą kiekį. Taigi dviems bendrovėms buvo nustatyti atitinkamai 0,9 % ir 5,8 % subsidijų skirtumai. |
| --- | --- |

(70)

Subsidijos suma EOĮS priklausantiems eksportuotojams buvo skaičiuojama pagal nesumokėtus importo muitus (pagrindinį muitą ir specialų papildomą muitą) už visai EOĮ importuotas medžiagas, grąžintą pardavimo mokestį ir muito už vietoje pirktus degalus grąžinimą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Siekiant apskaičiuoti subsidijos sumą, kaip skaitiklį, iš minėtos sumos pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktą buvo išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos būtina sumokėti, norint gauti subsidiją. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, ši subsidijos suma buvo paskirstyta tam tikrai eksporto apyvartai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, ir ją skiriant nebuvo atsižvelgta į pagamintą, eksportuotą arba pervežtą kiekį. Taigi dviems bendrovėms buvo nustatyti atitinkamai 0,9 % ir 5,8 % subsidijų skirtumai.

ii)   Atleidimas nuo importo muitų (pagrindinio muito ir specialaus papildomo muito) už pagrindines gamybos priemones

| (71) | Pagrindinės gamybos priemonės fiziškai neįeina į pagamintų prekių sudėtį. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 3 dalimi, tiriamosioms bendrovėms suteikta lengvata buvo apskaičiuojama pagal muito, nesumokėto už importuotas pagrindines gamybos priemones, sumą, paskirstytą per laikotarpį, kuris atspindi įprastą tokių pagrindinių gamybos priemonių nusidėvėjimo laikotarpį tiriamosiose bendrovėse. Toks įprastas nusidėvėjimo laikotarpis buvo nustatytas pagal dviems nagrinėjamiesiems bendradarbiaujantiems eksportuotojams taikomus faktinius nusidėvėjimo laikotarpius, t. y. 18 metų. Tokiu būdu apskaičiuota suma priskiriama peržiūros tiriamajam laikotarpiui ir buvo koreguojama, pridedant šio laikotarpio palūkanas, kad būtų atspindėta visa gautos lengvatos vertė per tam tikrą laikotarpį ir taip būtų nustatyta visa šios sistemos naudotojui suteikta lengvata. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi ir 7 straipsnio 3 dalimi, subsidijos suma buvo paskirstyta šio sektoriaus eksporto apyvartai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir buvo skiriama, neatsižvelgiant į pagamintus, eksportuotus arba pervežtus kiekius. Taigi dviems bendrovėms buvo nustatyti atitinkamai 1,8 % ir 0,4 % subsidijų skirtumai. |
| --- | --- |

(71)

Pagrindinės gamybos priemonės fiziškai neįeina į pagamintų prekių sudėtį. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 3 dalimi, tiriamosioms bendrovėms suteikta lengvata buvo apskaičiuojama pagal muito, nesumokėto už importuotas pagrindines gamybos priemones, sumą, paskirstytą per laikotarpį, kuris atspindi įprastą tokių pagrindinių gamybos priemonių nusidėvėjimo laikotarpį tiriamosiose bendrovėse. Toks įprastas nusidėvėjimo laikotarpis buvo nustatytas pagal dviems nagrinėjamiesiems bendradarbiaujantiems eksportuotojams taikomus faktinius nusidėvėjimo laikotarpius, t. y. 18 metų. Tokiu būdu apskaičiuota suma priskiriama peržiūros tiriamajam laikotarpiui ir buvo koreguojama, pridedant šio laikotarpio palūkanas, kad būtų atspindėta visa gautos lengvatos vertė per tam tikrą laikotarpį ir taip būtų nustatyta visa šios sistemos naudotojui suteikta lengvata. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi ir 7 straipsnio 3 dalimi, subsidijos suma buvo paskirstyta šio sektoriaus eksporto apyvartai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir buvo skiriama, neatsižvelgiant į pagamintus, eksportuotus arba pervežtus kiekius. Taigi dviems bendrovėms buvo nustatyti atitinkamai 1,8 % ir 0,4 % subsidijų skirtumai.

| (72) | Tai reiškia, kad bendras subsidijų skirtumas nagrinėjamosioms bendrovėms pagal EOĮS atitinkamai yra 2,7 % ir 6,2 %. |
| --- | --- |

(72)

Tai reiškia, kad bendras subsidijų skirtumas nagrinėjamosioms bendrovėms pagal EOĮS atitinkamai yra 2,7 % ir 6,2 %.

6.   IŠANKSTINIŲ LICENCIJŲ SISTEMA (ILS)

a)   Teisinis pagrindas

| (73) | Išsamus sistemos aprašymas pateiktas EXIM politikos 2004–2009 4.1.–4.1.14 skirsniuose ir PV I 2004–2009 4.1–4.30 skyriuose. |
| --- | --- |

(73)

Išsamus sistemos aprašymas pateiktas EXIM politikos 2004–2009 4.1.–4.1.14 skirsniuose ir PV I 2004–2009 4.1–4.30 skyriuose.

b)   Teisė pasinaudoti

| (74) | ILS sudaro šešios posistemės; toliau pateikiamas jų aprašymas. Šios posistemės, inter alia, skiriasi teisių naudotis lengvatomis taikymo sritimi. Su finansuojančiais gamintojais „susieti“ gamintojai eksportuotojai ir prekybininkai eksportuotojai turi teisę naudotis fizinio eksporto ir metinių poreikių ILS. Galutiniam eksportuotojui prekes tiekiantys gamintojai eksportuotojai turi teisę naudotis tarpiniam tiekimui taikoma ILS. Pagrindiniai rangovai, tiekiantys prekes EXIM politikos 2004–2009 8.2 dalyje nurodytoms „tariamo eksporto“ kategorijoms, tokie kaip į eksportą orientuotos įmonės (toliau – EOĮ), turi teisę naudotis ILS sistema tariamam eksportui. Galiausiai tarpiniams gamintojų eksportuotojų tiekėjams gali būti taikomos „tariamo eksporto“ lengvatos pagal Išankstinio išleidimo įsakymo (IIĮ) ir kompensacinio vidaus akredityvo posistemes. |
| --- | --- |

(74)

ILS sudaro šešios posistemės; toliau pateikiamas jų aprašymas. Šios posistemės, inter alia, skiriasi teisių naudotis lengvatomis taikymo sritimi. Su finansuojančiais gamintojais „susieti“ gamintojai eksportuotojai ir prekybininkai eksportuotojai turi teisę naudotis fizinio eksporto ir metinių poreikių ILS. Galutiniam eksportuotojui prekes tiekiantys gamintojai eksportuotojai turi teisę naudotis tarpiniam tiekimui taikoma ILS. Pagrindiniai rangovai, tiekiantys prekes EXIM politikos 2004–2009 8.2 dalyje nurodytoms „tariamo eksporto“ kategorijoms, tokie kaip į eksportą orientuotos įmonės (toliau – EOĮ), turi teisę naudotis ILS sistema tariamam eksportui. Galiausiai tarpiniams gamintojų eksportuotojų tiekėjams gali būti taikomos „tariamo eksporto“ lengvatos pagal Išankstinio išleidimo įsakymo (IIĮ) ir kompensacinio vidaus akredityvo posistemes.

c)   Praktinis įgyvendinimas

| (75) | Išankstinės licencijos gali būti išduotos:






  i) | Fiziniam eksportui: tai pagrindinė posistemė. Ji leidžia be muito importuoti žaliavines medžiagas, naudojamas konkrečių eksportuojamų produktų gamybai. Eksportas privalo būti įvykdytas „fiziškai“, t. y. eksportuojamas produktas privalo būti išvežtas iš Indijos teritorijos. Leistinos importo apimties sąlygos ir eksporto įsipareigojimas, įskaitant eksportuojamo produkto rūšį, nurodomi licencijoje. |
| --- | --- | --- |

(75)

Išankstinės licencijos gali būti išduotos:

i)

Fiziniam eksportui: tai pagrindinė posistemė. Ji leidžia be muito importuoti žaliavines medžiagas, naudojamas konkrečių eksportuojamų produktų gamybai. Eksportas privalo būti įvykdytas „fiziškai“, t. y. eksportuojamas produktas privalo būti išvežtas iš Indijos teritorijos. Leistinos importo apimties sąlygos ir eksporto įsipareigojimas, įskaitant eksportuojamo produkto rūšį, nurodomi licencijoje.

| ii) | Metiniams poreikiams: tokia licencija yra susijusi ne su konkrečiu eksportuojamu produktu, o su platesne produktų grupe (pvz., cheminių ir susijusių produktų). Licencijos savininkas, neviršydamas tam tikros ribinės vertės, nustatytos atsižvelgiant į jo ankstesnės eksporto veiklos rezultatus, gali importuoti be muito visas žaliavas, naudojamas visiems tokiai produktų grupei priklausantiems produktams gaminti. Jis gali pasirinkti eksportuoti bet kurį tai produktų grupei priskiriamą produktą, pagamintą naudojant tokią muitu neapmokestinamą medžiagą. |
| --- | --- |

ii)

Metiniams poreikiams: tokia licencija yra susijusi ne su konkrečiu eksportuojamu produktu, o su platesne produktų grupe (pvz., cheminių ir susijusių produktų). Licencijos savininkas, neviršydamas tam tikros ribinės vertės, nustatytos atsižvelgiant į jo ankstesnės eksporto veiklos rezultatus, gali importuoti be muito visas žaliavas, naudojamas visiems tokiai produktų grupei priklausantiems produktams gaminti. Jis gali pasirinkti eksportuoti bet kurį tai produktų grupei priskiriamą produktą, pagamintą naudojant tokią muitu neapmokestinamą medžiagą.

| iii) | Tarpiniam tiekimui: ši posistemė taikoma tokiems atvejams, kai du gamintojai ketina gaminti vieną eksportuojamą produktą ir pasiskirstyti gamybos procesą. Gamintojas eksportuotojas gamina tarpinį produktą. Jis gali be muito importuoti žaliavines medžiagas ir pasinaudoti ILS sistema tarpiniam tiekimui. Galutinis eksportuotojas baigia gamybą ir privalo eksportuoti galutinį produktą. |
| --- | --- |

iii)

Tarpiniam tiekimui: ši posistemė taikoma tokiems atvejams, kai du gamintojai ketina gaminti vieną eksportuojamą produktą ir pasiskirstyti gamybos procesą. Gamintojas eksportuotojas gamina tarpinį produktą. Jis gali be muito importuoti žaliavines medžiagas ir pasinaudoti ILS sistema tarpiniam tiekimui. Galutinis eksportuotojas baigia gamybą ir privalo eksportuoti galutinį produktą.

| iv) | Tariamam eksportui: pagal šią posistemę pagrindinis rangovas gali be muito importuoti žaliavas, naudojamas gaminti prekėms, kurias ketinama parduoti EXIM politikos 2004–2009 8.2. dalies b–g ir i–j punktuose nurodytų kategorijų vartotojams kaip „tariamą eksportą“. Kitaip tariant, galutinių prekių nereikės išvežti iš šalies, ir jas reikės laikyti tariamai eksportuojamomis prekėmis atsižvelgiant į pirkėjų statusą. Tai būtų susiję su tiekimu EOĮ arba licencijos turėtojui pagal Pagrindinių gamybos priemonių eksporto rėmimo sistemą. |
| --- | --- |

iv)

Tariamam eksportui: pagal šią posistemę pagrindinis rangovas gali be muito importuoti žaliavas, naudojamas gaminti prekėms, kurias ketinama parduoti EXIM politikos 2004–2009 8.2. dalies b–g ir i–j punktuose nurodytų kategorijų vartotojams kaip „tariamą eksportą“. Kitaip tariant, galutinių prekių nereikės išvežti iš šalies, ir jas reikės laikyti tariamai eksportuojamomis prekėmis atsižvelgiant į pirkėjų statusą. Tai būtų susiję su tiekimu EOĮ arba licencijos turėtojui pagal Pagrindinių gamybos priemonių eksporto rėmimo sistemą.

| v) | IIĮ: ILS turėtojas, ketinantis gauti žaliavų iš vietinių šaltinių ir nesinaudoti tiesioginiu importu, turi galimybę jas gauti pateikdamas IIĮ. Tokiais atvejais išankstinės licencijos pripažįstamos kaip IIĮ ir patvirtinamos vietiniam tiekėjui pristačius jose nurodytas prekes. IIĮ patvirtinimu vietiniam tiekėjui sudaromos sąlygos naudotis tariamo eksporto lengvatomis, nurodytomis EXIM politikos 02–07 8.3 skirsnyje (t. y. ILS tarpiniam tiekimui arba tariamam eksportui, tariamo eksporto galutinio akcizo grąžinimui). Pagal IIĮ mechanizmą mokesčiai ir muitai grąžinami ne galutiniam eksportuotojui, o tiekėjui muitų grąžinimo forma. Mokesčiai ir (arba) muitai gali būti grąžinami už vietines ir importuotas žaliavas. |
| --- | --- |

v)

IIĮ: ILS turėtojas, ketinantis gauti žaliavų iš vietinių šaltinių ir nesinaudoti tiesioginiu importu, turi galimybę jas gauti pateikdamas IIĮ. Tokiais atvejais išankstinės licencijos pripažįstamos kaip IIĮ ir patvirtinamos vietiniam tiekėjui pristačius jose nurodytas prekes. IIĮ patvirtinimu vietiniam tiekėjui sudaromos sąlygos naudotis tariamo eksporto lengvatomis, nurodytomis EXIM politikos 02–07 8.3 skirsnyje (t. y. ILS tarpiniam tiekimui arba tariamam eksportui, tariamo eksporto galutinio akcizo grąžinimui). Pagal IIĮ mechanizmą mokesčiai ir muitai grąžinami ne galutiniam eksportuotojui, o tiekėjui muitų grąžinimo forma. Mokesčiai ir (arba) muitai gali būti grąžinami už vietines ir importuotas žaliavas.

| vi) | Kompensaciniam vidiniam akredityvui: ši posistemė taip pat taikoma ILS turėtojui taikomam vietiniam tiekimui. ILS turėtojas gali kreiptis į banką dėl akredityvo atidarymo vietiniam tiekėjui. Bankas panaikina tiesioginio importo licenciją tik prekių, kurios ne importuojamos, o įsigyjamos šalies viduje, vertei ir kiekiui. Vietinis tiekėjas turi teisę naudotis tariamo eksporto lengvatomis, nurodytomis EXIM politikos 02–07 8.3 dalyje (t. y. ILS lengvatomis tarpiniam tiekimui ir (arba) tariamam eksportui, tariamo eksporto galutinio akcizo grąžinimui). |
| --- | --- |

vi)

Kompensaciniam vidiniam akredityvui: ši posistemė taip pat taikoma ILS turėtojui taikomam vietiniam tiekimui. ILS turėtojas gali kreiptis į banką dėl akredityvo atidarymo vietiniam tiekėjui. Bankas panaikina tiesioginio importo licenciją tik prekių, kurios ne importuojamos, o įsigyjamos šalies viduje, vertei ir kiekiui. Vietinis tiekėjas turi teisę naudotis tariamo eksporto lengvatomis, nurodytomis EXIM politikos 02–07 8.3 dalyje (t. y. ILS lengvatomis tarpiniam tiekimui ir (arba) tariamam eksportui, tariamo eksporto galutinio akcizo grąžinimui).

| (76) | Buvo nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu pagal tris posistemes, susijusias su nagrinėjamuoju produktu, t. y.: i) ILS fiziniam eksportui; v) IIĮ ir iv) ILS tariamam eksportui, nuolaidos buvo taikomos tik vienam bendradarbiaujančiam eksportuotojui. Dėl to ii) metinių reikalavimų, iii) tarpinio tiekimo ir vi) kompensacinio vidinio akredityvo sistemos kompensavimo pobūdžio nustatyti nereikia. |
| --- | --- |

(76)

Buvo nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu pagal tris posistemes, susijusias su nagrinėjamuoju produktu, t. y.: i) ILS fiziniam eksportui; v) IIĮ ir iv) ILS tariamam eksportui, nuolaidos buvo taikomos tik vienam bendradarbiaujančiam eksportuotojui. Dėl to ii) metinių reikalavimų, iii) tarpinio tiekimo ir vi) kompensacinio vidinio akredityvo sistemos kompensavimo pobūdžio nustatyti nereikia.

| (77) | Indijos valdžios institucijų atliekamo tikrinimo tikslais licencijos turėtojas teisiškai privalo „teisingai ir tinkamai tvarkyti importuotų prekių licencijuoto vartojimo ir panaudojimo apskaitą“ ir naudoti specialią formą (PV I 2004–2009 4.30 skyrius ir 23 priedėlis), t. y. pildyti faktinį vartojimo registrą („23 priedėlio registras“). Nuo 2005 m. gegužės mėn. 23 priedėlis ne tik turėtų būti saugomas bendrovėje, bet jį taip pat privalo parašu patvirtinti atestuotas apskaitininkas, ir jis turi būti išsiųstas Indijos institucijoms. Prievolė pateikti 23 priedėlį taikoma licencijoms, išduotoms po to, kai 2005 m. gegužės mėn. įsigaliojo naujosios taisyklės. Todėl nebuvo galima patikrinti, kaip iš tikrųjų buvo taikoma ši naujoji sistema, nes tyrimo metu nereikėjo parengti su šiomis licencijomis susijusios ataskaitos. |
| --- | --- |

(77)

Indijos valdžios institucijų atliekamo tikrinimo tikslais licencijos turėtojas teisiškai privalo „teisingai ir tinkamai tvarkyti importuotų prekių licencijuoto vartojimo ir panaudojimo apskaitą“ ir naudoti specialią formą (PV I 2004–2009 4.30 skyrius ir 23 priedėlis), t. y. pildyti faktinį vartojimo registrą („23 priedėlio registras“). Nuo 2005 m. gegužės mėn. 23 priedėlis ne tik turėtų būti saugomas bendrovėje, bet jį taip pat privalo parašu patvirtinti atestuotas apskaitininkas, ir jis turi būti išsiųstas Indijos institucijoms. Prievolė pateikti 23 priedėlį taikoma licencijoms, išduotoms po to, kai 2005 m. gegužės mėn. įsigaliojo naujosios taisyklės. Todėl nebuvo galima patikrinti, kaip iš tikrųjų buvo taikoma ši naujoji sistema, nes tyrimo metu nereikėjo parengti su šiomis licencijomis susijusios ataskaitos.

| (78) | Pagal pirmiau i, iv ir v punktuose nurodytas posistemes, leistiną importo apimties ir eksporto įsipareigojimo (įskaitant tariamą eksportą) dydį ir vertę nustato IV, ir jie yra registruojami licencijoje. Be to, importo ir eksporto metu vyriausybės pareigūnai atitinkamas operacijas turi registruoti licencijoje. Taikant šią sistemą, leistinas importo apimtis nustato IV pagal standartines žaliavų ir produkcijos normas (SION). SION yra nustatytos beveik visiems produktams, įskaitant nagrinėjamąjį produktą, ir skelbiamos PV II 2004–2009. |
| --- | --- |

(78)

Pagal pirmiau i, iv ir v punktuose nurodytas posistemes, leistiną importo apimties ir eksporto įsipareigojimo (įskaitant tariamą eksportą) dydį ir vertę nustato IV, ir jie yra registruojami licencijoje. Be to, importo ir eksporto metu vyriausybės pareigūnai atitinkamas operacijas turi registruoti licencijoje. Taikant šią sistemą, leistinas importo apimtis nustato IV pagal standartines žaliavų ir produkcijos normas (SION). SION yra nustatytos beveik visiems produktams, įskaitant nagrinėjamąjį produktą, ir skelbiamos PV II 2004–2009.

| (79) | Importuojamos žaliavinės medžiagos negali būti perduodamos ir privalo būti naudojamos galutiniam eksportuojamam produktui gaminti. Eksporto įsipareigojimus reikia įvykdyti per nustatytą laikotarpį nuo licencijos išdavimo (per 18 mėnesių su galimybe pratęsti laikotarpį du kartus po 6 mėnesius). |
| --- | --- |

(79)

Importuojamos žaliavinės medžiagos negali būti perduodamos ir privalo būti naudojamos galutiniam eksportuojamam produktui gaminti. Eksporto įsipareigojimus reikia įvykdyti per nustatytą laikotarpį nuo licencijos išdavimo (per 18 mėnesių su galimybe pratęsti laikotarpį du kartus po 6 mėnesius).

| (80) | Išankstinės licencijos turėtojas, ketinantis gauti žaliavų iš vietinių šaltinių ir nesinaudoti tiesioginiu importu, turi galimybę jas gauti pateikdamas išankstinio išleidimo įsakymus IIĮ. Tokiu atveju išankstinės licencijos tampa išankstinio išleidimo įsakymais (IIĮ) ir patvirtinamos tiekėjui pristačius jose nurodytas prekes. |
| --- | --- |

(80)

Išankstinės licencijos turėtojas, ketinantis gauti žaliavų iš vietinių šaltinių ir nesinaudoti tiesioginiu importu, turi galimybę jas gauti pateikdamas išankstinio išleidimo įsakymus IIĮ. Tokiu atveju išankstinės licencijos tampa išankstinio išleidimo įsakymais (IIĮ) ir patvirtinamos tiekėjui pristačius jose nurodytas prekes.

| (81) | Peržiūros tyrimo metu buvo nustatyta, kad pagal SION nustatytą leistiną importo dydį, naudodamasis įvairiomis posistemėmis, bendradarbiaujantis eksportuotojas be muito importavo žaliavinių medžiagų daugiau, nei jų reikėjo nurodytam eksportuojamų produktų kiekiui pagaminti. Tai reiškia, kad nagrinėjamajam produktui SION nebuvo pakankamai tikslios. |
| --- | --- |

(81)

Peržiūros tyrimo metu buvo nustatyta, kad pagal SION nustatytą leistiną importo dydį, naudodamasis įvairiomis posistemėmis, bendradarbiaujantis eksportuotojas be muito importavo žaliavinių medžiagų daugiau, nei jų reikėjo nurodytam eksportuojamų produktų kiekiui pagaminti. Tai reiškia, kad nagrinėjamajam produktui SION nebuvo pakankamai tikslios.

d)   Išvada

| (82) | Atleidimas nuo importo muitų pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktį ir 2 straipsnio 2 dalį yra subsidija, t. y. IV finansinė parama, kuria buvo suteikta lengvata tiriamiesiems eksportuotojams. |
| --- | --- |

(82)

Atleidimas nuo importo muitų pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktį ir 2 straipsnio 2 dalį yra subsidija, t. y. IV finansinė parama, kuria buvo suteikta lengvata tiriamiesiems eksportuotojams.

| (83) | Be to, pagal įstatymą aiškiai nustatyta, kad ILS fiziniam eksportui priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, todėl laikomas individualia ir kompensuotina priemone pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punktą. Neprisiimdama eksporto įsipareigojimo bendrovė negali naudotis pagal šias sistemas teikiamomis lengvatomis. |
| --- | --- |

(83)

Be to, pagal įstatymą aiškiai nustatyta, kad ILS fiziniam eksportui priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, todėl laikomas individualia ir kompensuotina priemone pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punktą. Neprisiimdama eksporto įsipareigojimo bendrovė negali naudotis pagal šias sistemas teikiamomis lengvatomis.

| (84) | ALS „tariamas eksportas“de facto priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų. Juo nedaug naudojosi tik viena bendrovė ir tik tada, kai tiekė prekes į eksportą orientuotoms įmonėms arba specializuotose ekonominėse zonose veikiančioms įmonėms. Abi šių įmonių kategorijos yra nurodytos EXIM politikos 02–07 8.2 straipsnio dalies b punkte. Minėtoji bendrovė nurodė, kad nagrinėjamąjį produktą galėjo eksportuoti jos klientai. EOĮ/SEZ tikslas yra eksportas, kaip nurodoma EXIM politikos 6.1 dalyje. Tai reiškia, kad vietos tiekėjas naudojasi lengvatomis pagal ALS tariamam eksportui, nes IV tikisi pajamų iš eksporto, kurias po to gauna eksportuotojas, veikiantis EOĮ/SEZ. Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punktą subsidija laikoma priklausančia nuo eksporto tada, kai yra faktų, rodančių, jog tokia subsidija iš tikrųjų yra susijusi su faktiniais arba planuojamais eksporto veiklos rezultatais, nors įstatymais tokia priklausomybė nuo eksporto veiklos rezultatų nėra numatyta. |
| --- | --- |

(84)

ALS „tariamas eksportas“de facto priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų. Juo nedaug naudojosi tik viena bendrovė ir tik tada, kai tiekė prekes į eksportą orientuotoms įmonėms arba specializuotose ekonominėse zonose veikiančioms įmonėms. Abi šių įmonių kategorijos yra nurodytos EXIM politikos 02–07 8.2 straipsnio dalies b punkte. Minėtoji bendrovė nurodė, kad nagrinėjamąjį produktą galėjo eksportuoti jos klientai. EOĮ/SEZ tikslas yra eksportas, kaip nurodoma EXIM politikos 6.1 dalyje. Tai reiškia, kad vietos tiekėjas naudojasi lengvatomis pagal ALS tariamam eksportui, nes IV tikisi pajamų iš eksporto, kurias po to gauna eksportuotojas, veikiantis EOĮ/SEZ. Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punktą subsidija laikoma priklausančia nuo eksporto tada, kai yra faktų, rodančių, jog tokia subsidija iš tikrųjų yra susijusi su faktiniais arba planuojamais eksporto veiklos rezultatais, nors įstatymais tokia priklausomybė nuo eksporto veiklos rezultatų nėra numatyta.

| (85) | Šiuo atveju bendradarbiaujanti bendrovė nepasinaudojo išankstinėmis licencijomis, kad galėtų importuoti be muito. Vietoj to bendrovė gavo naudos įsigydama žaliavinių medžiagų iš vietinių tiekėjų licencijas pakeisdama IIĮ. Pagal šią sistemą muitų grąžinimo forma nuo mokesčių ir muitų atleidžiamas ne galutinis eksportuotojas, o tiekėjas. Nuo mokesčių ir (arba) muitų atleidžiamos vietinės ir importuotos žaliavos. Atlikus tyrimą buvo nustatyta, kad žaliavinės medžiagos, įsigytos pasinaudojus IIĮ sistema iš vietos nesusijusio tiekėjo, ir žaliavinės medžiagos, įsigytos iš vietos tiekėjo nepasinaudojant licencija, kainos buvo labai skirtingos. Nauda, atleidus nuo muitų ir mokesčių, atsispindėjo žemesnėse kainose, kurias tiekėjas taikė žaliavines medžiagas naudojančiai ir su šiuo tyrimu susijusiai bendrovei. Bendrovė galėjo aiškiai atsikirti žaliavinės medžiagos pirkimo naudojant licenciją kainas nuo tos pačios žaliavinės medžiagos kainų, mokėtų nesinaudojant licencija. Tokiu būdu bendrovė gautą naudą nustatė pagal pasinaudojant IIĮ tiekiamų produktų ir produktų, tiekiamų nesinaudojant licencija, kainų skirtumą. |
| --- | --- |

(85)

Šiuo atveju bendradarbiaujanti bendrovė nepasinaudojo išankstinėmis licencijomis, kad galėtų importuoti be muito. Vietoj to bendrovė gavo naudos įsigydama žaliavinių medžiagų iš vietinių tiekėjų licencijas pakeisdama IIĮ. Pagal šią sistemą muitų grąžinimo forma nuo mokesčių ir muitų atleidžiamas ne galutinis eksportuotojas, o tiekėjas. Nuo mokesčių ir (arba) muitų atleidžiamos vietinės ir importuotos žaliavos. Atlikus tyrimą buvo nustatyta, kad žaliavinės medžiagos, įsigytos pasinaudojus IIĮ sistema iš vietos nesusijusio tiekėjo, ir žaliavinės medžiagos, įsigytos iš vietos tiekėjo nepasinaudojant licencija, kainos buvo labai skirtingos. Nauda, atleidus nuo muitų ir mokesčių, atsispindėjo žemesnėse kainose, kurias tiekėjas taikė žaliavines medžiagas naudojančiai ir su šiuo tyrimu susijusiai bendrovei. Bendrovė galėjo aiškiai atsikirti žaliavinės medžiagos pirkimo naudojant licenciją kainas nuo tos pačios žaliavinės medžiagos kainų, mokėtų nesinaudojant licencija. Tokiu būdu bendrovė gautą naudą nustatė pagal pasinaudojant IIĮ tiekiamų produktų ir produktų, tiekiamų nesinaudojant licencija, kainų skirtumą.

| (86) | Nė vienos iš minėtų trijų posistemių, nagrinėjamų šiuo atveju, negalima laikyti leistinomis muitų grąžinimo sistemomis arba pakaitinėmis muitų grąžinimo sistemomis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Minėtos posistemės neatitinka griežtų taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (muitų grąžinimo sistemos apibrėžimas ir taisyklės) ir III priede (pakaitinės muitų grąžinimo sistemos apibrėžimas ir taisyklės). Nepaisant to, kad IV minėjo, jog nuo 2005 m. gegužės mėn. sistemoje buvo padaryti tam tikri pakeitimai, turėtų būti aišku, kad per PTL šiais pakeitimais nebuvo padarytas poveikis sistemoms, nes naujoji tikrinimo sistema dar nebuvo visapusiškai įgyvendinta. Nepaisant galimų IV padarytų tikrinimo sistemos pakeitimų, atlikus tyrimą buvo nustatyta, kad per PTL IV veiksmingai netaikė savo tikrinimo sistemos. Taip pat ji netaikė procedūrų, kad patvirtintų, ar žaliavos buvo sunaudotos eksportuojamam produktui gaminti ir kokiais kiekiais (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 4 punktas arba pakaitinių muitų grąžinimo sistemų atveju to reglamento III priedo II dalies 2 punktas). SION nagrinėjamajam produktui buvo nepakankamai tikslios, ir buvo pernelyg daug įvertintas žaliavinės medžiagos naudojimas. Atlikus tyrimą buvo nustatyta, kad SION yra iš dalies keičiamos siekiant geriau atspindėti sunaudotas žaliavas, tačiau per PTL šios naujos SION nebuvo įgyvendintos. Taigi buvo patvirtinta, kad SION negali būti naudojamos faktinio naudojimo tikrinimo sistemos tikslais, nes tokių didelių standartinių normų nustatymas nepadeda IV visai tiksliai patikrinti, koks faktinis žaliavų kiekis buvo sunaudotas eksportuojamai prekei gaminti. Be to, per PTL naudojamoms licencijoms IV netaikė veiksmingos faktinio vartojimo registro tvarkymo kontrolės („23 priedėlio registras“, pirmiau buvęs 18 priedėlis). IV taip pat neatliko tolesnio patikrinimo pagal faktinius sunaudotus žaliavų kiekius, nors paprastai tai reikia padaryti tais atvejais, kai netaikoma veiksminga tikrinimo sistema (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 5 punktas ir III priedo II dalies 3 punktas), ir neįrodė, kad buvo grąžintos perteklinės sumos. |
| --- | --- |

(86)

Nė vienos iš minėtų trijų posistemių, nagrinėjamų šiuo atveju, negalima laikyti leistinomis muitų grąžinimo sistemomis arba pakaitinėmis muitų grąžinimo sistemomis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Minėtos posistemės neatitinka griežtų taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (muitų grąžinimo sistemos apibrėžimas ir taisyklės) ir III priede (pakaitinės muitų grąžinimo sistemos apibrėžimas ir taisyklės). Nepaisant to, kad IV minėjo, jog nuo 2005 m. gegužės mėn. sistemoje buvo padaryti tam tikri pakeitimai, turėtų būti aišku, kad per PTL šiais pakeitimais nebuvo padarytas poveikis sistemoms, nes naujoji tikrinimo sistema dar nebuvo visapusiškai įgyvendinta. Nepaisant galimų IV padarytų tikrinimo sistemos pakeitimų, atlikus tyrimą buvo nustatyta, kad per PTL IV veiksmingai netaikė savo tikrinimo sistemos. Taip pat ji netaikė procedūrų, kad patvirtintų, ar žaliavos buvo sunaudotos eksportuojamam produktui gaminti ir kokiais kiekiais (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 4 punktas arba pakaitinių muitų grąžinimo sistemų atveju to reglamento III priedo II dalies 2 punktas). SION nagrinėjamajam produktui buvo nepakankamai tikslios, ir buvo pernelyg daug įvertintas žaliavinės medžiagos naudojimas. Atlikus tyrimą buvo nustatyta, kad SION yra iš dalies keičiamos siekiant geriau atspindėti sunaudotas žaliavas, tačiau per PTL šios naujos SION nebuvo įgyvendintos. Taigi buvo patvirtinta, kad SION negali būti naudojamos faktinio naudojimo tikrinimo sistemos tikslais, nes tokių didelių standartinių normų nustatymas nepadeda IV visai tiksliai patikrinti, koks faktinis žaliavų kiekis buvo sunaudotas eksportuojamai prekei gaminti. Be to, per PTL naudojamoms licencijoms IV netaikė veiksmingos faktinio vartojimo registro tvarkymo kontrolės („23 priedėlio registras“, pirmiau buvęs 18 priedėlis). IV taip pat neatliko tolesnio patikrinimo pagal faktinius sunaudotus žaliavų kiekius, nors paprastai tai reikia padaryti tais atvejais, kai netaikoma veiksminga tikrinimo sistema (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 5 punktas ir III priedo II dalies 3 punktas), ir neįrodė, kad buvo grąžintos perteklinės sumos.

| (87) | Todėl minėtosios trys posistemės yra kompensuotinos. |
| --- | --- |

(87)

Todėl minėtosios trys posistemės yra kompensuotinos.

e)   Subsidijos sumos apskaičiavimas

| (88) | Kadangi nėra nustatytos leistinos muitų grąžinimo sistemos arba pakaitinės muitų grąžinimo sistemos, subsidijos suma, kaip teigė bendrovė, buvo apskaičiuota remiantis tos pačios su ar be licencijos pirktos žaliavinės medžiagos kainų skirtumu. |
| --- | --- |

(88)

Kadangi nėra nustatytos leistinos muitų grąžinimo sistemos arba pakaitinės muitų grąžinimo sistemos, subsidijos suma, kaip teigė bendrovė, buvo apskaičiuota remiantis tos pačios su ar be licencijos pirktos žaliavinės medžiagos kainų skirtumu.

| (89) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, ši subsidijų suma buvo paskirstyta visai eksporto apyvartai kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant nebuvo atsižvelgta į pagamintus, eksportuotus arba pervežtus kiekius. |
| --- | --- |

(89)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, ši subsidijų suma buvo paskirstyta visai eksporto apyvartai kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant nebuvo atsižvelgta į pagamintus, eksportuotus arba pervežtus kiekius.

| (90) | Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu šia sistema pasinaudojo viena bendrovė ir gavo 20,9 % subsidijų. |
| --- | --- |

(90)

Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu šia sistema pasinaudojo viena bendrovė ir gavo 20,9 % subsidijų.

III.   REGIONINĖS SISTEMOS

1.   GUDŽARATO PARDAVIMO MOKESČIO LENGVATOS SISTEMA (GPMLS) IR GUDŽARATO TAIKOMA ATLEIDIMO NUO ELEKTROS MOKESČIO SISTEMA (GAEMS)

| (91) | Buvo nustatyta, kad nė vienas bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas negavo jokių kompensuotinų lengvatų pagal Gudžarato pardavimo mokesčio lengvatos sistemą (GSTIS) arba Gudžarato taikomą atleidimo nuo elektros mokesčio sistemą (GAEMS). Todėl buvo nuspręsta, kad šios sistemos toliau šiame tyrime analizuoti nereikia. |
| --- | --- |

(91)

Buvo nustatyta, kad nė vienas bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas negavo jokių kompensuotinų lengvatų pagal Gudžarato pardavimo mokesčio lengvatos sistemą (GSTIS) arba Gudžarato taikomą atleidimo nuo elektros mokesčio sistemą (GAEMS). Todėl buvo nuspręsta, kad šios sistemos toliau šiame tyrime analizuoti nereikia.

2.   VAKARŲ BENGALIJOS PASKATŲ SISTEMOS (VBPS)

| (92) | Išsamus VBPS aprašymas pateikiamas 1999 m. birželio 22 d. Vakarų Bengalijos vyriausybės (VBG) prekybos ir pramonės departamento pranešime Nr. 588-CI/H (VBPS 1999), kuris vėliau buvo pakeistas 2004 m. kovo 24 d. Pranešimu Nr. 134-CI/O/Incentive/17/03/I (VBPS 2004). Pagal sistemą buvo taikomos kai kurios lengvatos, pavyzdžiui, pardavimo mokesčio mokėjimo atidėjimas, subsidija pagrindinėms gamybos priemonėms įrengti ir subsidijos vystymuisi. Atlikus tyrimą buvo nustatyta, kad praeityje šiomis sistemomis pasinaudojo viena bendrovė. Vis dėlto šių lengvatų poveikis nebuvo reikšmingas. Todėl buvo nuspręsta, kad šių sistemų toliau šiame tyrime analizuoti nereikia. |
| --- | --- |

(92)

Išsamus VBPS aprašymas pateikiamas 1999 m. birželio 22 d. Vakarų Bengalijos vyriausybės (VBG) prekybos ir pramonės departamento pranešime Nr. 588-CI/H (VBPS 1999), kuris vėliau buvo pakeistas 2004 m. kovo 24 d. Pranešimu Nr. 134-CI/O/Incentive/17/03/I (VBPS 2004). Pagal sistemą buvo taikomos kai kurios lengvatos, pavyzdžiui, pardavimo mokesčio mokėjimo atidėjimas, subsidija pagrindinėms gamybos priemonėms įrengti ir subsidijos vystymuisi. Atlikus tyrimą buvo nustatyta, kad praeityje šiomis sistemomis pasinaudojo viena bendrovė. Vis dėlto šių lengvatų poveikis nebuvo reikšmingas. Todėl buvo nuspręsta, kad šių sistemų toliau šiame tyrime analizuoti nereikia.

3.   MAHARAŠTROS VYRIAUSYBĖS (MV) PASKATŲ PAKETO SISTEMA (PPS)

a)   Teisinis pagrindas

| (93) | Skatindama pramonės sektorių išplitimą mažiau išsivysčiusiose Maharaštros valstijos vietose, IV nuo 1964 m. teikia paskatas naujoms besiplečiančioms įmonėms kurti besivystančiuose valstijos regionuose. Nuo taikymo pradžios sistema keletą kartų buvo iš dalies keista, o „2001 m. sistema“ veikė nuo 2001 m. balandžio 1 d. iki 2006 m. kovo 31 d. ir vėliau buvo pratęsta iki 2007 m. kovo 31 d. MV taikomą PPS sudaro kelios posistemės, kurių pagrindinės yra šios: i) vidaus mokesčio grąžinimas; ii) atleidimas nuo elektros mokesčio ir iii) atleidimas nuo vietos pardavimo mokesčio, kuris galiojo iki 2004 m. spalio 24 d. Atlikus tyrimą buvo nustatyta, kad vienas bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų naudojosi tik viena posisteme – atleidimu nuo vietos pardavimo mokesčio. |
| --- | --- |

(93)

Skatindama pramonės sektorių išplitimą mažiau išsivysčiusiose Maharaštros valstijos vietose, IV nuo 1964 m. teikia paskatas naujoms besiplečiančioms įmonėms kurti besivystančiuose valstijos regionuose. Nuo taikymo pradžios sistema keletą kartų buvo iš dalies keista, o „2001 m. sistema“ veikė nuo 2001 m. balandžio 1 d. iki 2006 m. kovo 31 d. ir vėliau buvo pratęsta iki 2007 m. kovo 31 d. MV taikomą PPS sudaro kelios posistemės, kurių pagrindinės yra šios: i) vidaus mokesčio grąžinimas; ii) atleidimas nuo elektros mokesčio ir iii) atleidimas nuo vietos pardavimo mokesčio, kuris galiojo iki 2004 m. spalio 24 d. Atlikus tyrimą buvo nustatyta, kad vienas bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų naudojosi tik viena posisteme – atleidimu nuo vietos pardavimo mokesčio.

b)   Teisė pasinaudoti

| (94) | Norėdamos šia sistema naudotis bendrovės paprastai privalo investuoti į mažiau išsivysčiusias vietoves įkurdamos naują pramonės įmonę arba investuodamos didelę kapitalo dalį į veikiančios pramonės įmonės plėtrą ir įvairinimą. Šios vietovės pagal ekonominį vystymąsi yra skirstomos į skirtingas kategorijas (pvz., mažai išsivysčiusios vietovės, mažiau išsivysčiusios vietovės, mažiausiai išsivysčiusios vietovės). Pagrindinis paskatų dydžio nustatymo kriterijus yra vietovė, kurioje yra arba bus įmonė, ir investicijų dydis. |
| --- | --- |

(94)

Norėdamos šia sistema naudotis bendrovės paprastai privalo investuoti į mažiau išsivysčiusias vietoves įkurdamos naują pramonės įmonę arba investuodamos didelę kapitalo dalį į veikiančios pramonės įmonės plėtrą ir įvairinimą. Šios vietovės pagal ekonominį vystymąsi yra skirstomos į skirtingas kategorijas (pvz., mažai išsivysčiusios vietovės, mažiau išsivysčiusios vietovės, mažiausiai išsivysčiusios vietovės). Pagrindinis paskatų dydžio nustatymo kriterijus yra vietovė, kurioje yra arba bus įmonė, ir investicijų dydis.

c)   Praktinis įgyvendinimas

| (95) | Pagal atleidimo nuo vietos pardavimo mokesčio sistemą, kuri galiojo iki 2004 m. spalio mėn., paskirtosios įmonės neprivalėjo mokėti jokių pardavimo mokesčių nuo jų pardavimo operacijų. Taip pat paskirtos įmonės yra atleistos nuo vietos pardavimo mokesčio už jų įgytas prekes iš tiekėjo, kuris pats turi teisę naudotis sistema. Su pardavimo operacijomis susiję atleidimai nesuteikia jokios naudos paskirtajai parduodančiai įmonei, o atleidimas, susijęs su pirkimo operacijomis, duoda naudos paskirtajai perkančiai įmonei. Atlikus tyrimą buvo nustatyta, kad nagrinėjamajai bendrovei atleidimas nuo pardavimo mokesčio buvo taikomas iki 2006 m. spalio 24 d. |
| --- | --- |

(95)

Pagal atleidimo nuo vietos pardavimo mokesčio sistemą, kuri galiojo iki 2004 m. spalio mėn., paskirtosios įmonės neprivalėjo mokėti jokių pardavimo mokesčių nuo jų pardavimo operacijų. Taip pat paskirtos įmonės yra atleistos nuo vietos pardavimo mokesčio už jų įgytas prekes iš tiekėjo, kuris pats turi teisę naudotis sistema. Su pardavimo operacijomis susiję atleidimai nesuteikia jokios naudos paskirtajai parduodančiai įmonei, o atleidimas, susijęs su pirkimo operacijomis, duoda naudos paskirtajai perkančiai įmonei. Atlikus tyrimą buvo nustatyta, kad nagrinėjamajai bendrovei atleidimas nuo pardavimo mokesčio buvo taikomas iki 2006 m. spalio 24 d.

d)   Išvada

| (96) | Pagal MV teikiamą PPS subsidijos skiriamos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 2 straipsnio 2 dalyje. Pirmiau nagrinėtos posistemės laikomos MV finansine parama, nes ši nuolaida sumažina MV pajamas, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Be to, atleidimas ir (arba) grąžinimas yra naudingas bendrovei, nes padidina jos likvidumą. |
| --- | --- |

(96)

Pagal MV teikiamą PPS subsidijos skiriamos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 2 straipsnio 2 dalyje. Pirmiau nagrinėtos posistemės laikomos MV finansine parama, nes ši nuolaida sumažina MV pajamas, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Be to, atleidimas ir (arba) grąžinimas yra naudingas bendrovei, nes padidina jos likvidumą.

| (97) | Šia posisteme gali naudotis tik tos bendrovės, kurios yra investavusios į tam tikras nurodytas geografines vietoves, priklausančias Maharaštros valstijos jurisdikcijai. Ne tokiose vietovėse esančios bendrovės šia sistema naudotis negali. Lengvatos dydis skiriasi pagal tam tikras vietoves. Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalies a punktą ir 3 straipsnio 3 dalį sistema laikoma individualia ir todėl kompensuotina. |
| --- | --- |

(97)

Šia posisteme gali naudotis tik tos bendrovės, kurios yra investavusios į tam tikras nurodytas geografines vietoves, priklausančias Maharaštros valstijos jurisdikcijai. Ne tokiose vietovėse esančios bendrovės šia sistema naudotis negali. Lengvatos dydis skiriasi pagal tam tikras vietoves. Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalies a punktą ir 3 straipsnio 3 dalį sistema laikoma individualia ir todėl kompensuotina.

e)   Subsidijos sumos apskaičiavimas

| (98) | Atleidimo nuo pardavimo mokesčio atveju subsidijos suma buvo apskaičiuota remiantis paprastai peržiūros tyrimo laikotarpiu mokamo pardavimo mokesčio suma, kuri pagal minėtą sistemą liko nesumokėta. Kadangi 2004 m. spalio 24 d. nustojo galioti atleidimo nuo vietos pardavimo mokesčio sistema, buvo atsižvelgiama tik į 2004 10 01–2004 10 24 laikotarpiu neapmokėtą pardavimą, nes tik šis laikotarpis sutampa su peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalies reikalavimus šios subsidijos suma (skaitiklis) po to buvo paskirstyta visai peržiūros tyrimo laikotarpio apyvartai kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija nepriklauso nuo eksporto, ir nebuvo skirta atsižvelgiant į pagamintus, eksportuotus arba pervežtus kiekius. PTL posisteme pasinaudojo viena bendrovė, tačiau gauta subsidijos suma buvo mažesnė nei 0,1 %, t. y. nereikšminga. |
| --- | --- |

(98)

Atleidimo nuo pardavimo mokesčio atveju subsidijos suma buvo apskaičiuota remiantis paprastai peržiūros tyrimo laikotarpiu mokamo pardavimo mokesčio suma, kuri pagal minėtą sistemą liko nesumokėta. Kadangi 2004 m. spalio 24 d. nustojo galioti atleidimo nuo vietos pardavimo mokesčio sistema, buvo atsižvelgiama tik į 2004 10 01–2004 10 24 laikotarpiu neapmokėtą pardavimą, nes tik šis laikotarpis sutampa su peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalies reikalavimus šios subsidijos suma (skaitiklis) po to buvo paskirstyta visai peržiūros tyrimo laikotarpio apyvartai kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija nepriklauso nuo eksporto, ir nebuvo skirta atsižvelgiant į pagamintus, eksportuotus arba pervežtus kiekius. PTL posisteme pasinaudojo viena bendrovė, tačiau gauta subsidijos suma buvo mažesnė nei 0,1 %, t. y. nereikšminga.

IV.   KOMPENSUOTINŲ SUBSIDIJŲ SUMA

| (99) | Pagal pagrindinio reglamento nuostatas tiriamiems eksportuojantiems gamintojams apskaičiuota kompensuotinų subsidijų suma, išreikšta ad valorem, svyruoja nuo 2,7 % iki 20,9 %. |
| --- | --- |

(99)

Pagal pagrindinio reglamento nuostatas tiriamiems eksportuojantiems gamintojams apskaičiuota kompensuotinų subsidijų suma, išreikšta ad valorem, svyruoja nuo 2,7 % iki 20,9 %.

| (100) | Nepaisant to, kad buvo intensyviai bendradarbiaujama eksporto į Bendriją apimties srityje, reikėtų pažymėti, kad keletas eksportuojančių gamintojų nebendradarbiavo tyrime, įskaitant eksportuojantį gamintoją, kuriam per pirminį tyrimą buvo nustatytas didžiausias subsidijos skirtumas. Nebendradarbiaujančių Indijos gamintojų pajėgumai ir produkcija yra reikšmingi, o, be to, tikėtina, kad šie eksportuojantys gamintojai toliau naudosis pagal tiriamąsias subsidijų sistemas teikiamomis lengvatomis bent jau tokiu pačiu lygiu, kaip nustatyta per pirminį tyrimą,
















  SISTEMA | MSLS | APMS | PGPERS | EOĮS | ILS | EKS | GPMLS | GAEMS | VBPS | PPI | Iš viso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BENDROVĖ | % | % | % | % | % | % | % | % | % | % | % |
| Senpet (buvusioji Elque) | nulis | nulis | nulis | 2,7 | nulis | nulis | nulis | nulis | nulis | nulis | 2,7 |
| Futura | nulis | nulis | nulis | 6,2 | nulis | 0,1 | nulis | nulis | nulis | nulis | 6,3 |
| Pearl | nulis | nulis | 0,3 | nulis | 20,6 | nulis | nulis | nulis | nulis | neig. | 20,9 |

(100)

Nepaisant to, kad buvo intensyviai bendradarbiaujama eksporto į Bendriją apimties srityje, reikėtų pažymėti, kad keletas eksportuojančių gamintojų nebendradarbiavo tyrime, įskaitant eksportuojantį gamintoją, kuriam per pirminį tyrimą buvo nustatytas didžiausias subsidijos skirtumas. Nebendradarbiaujančių Indijos gamintojų pajėgumai ir produkcija yra reikšmingi, o, be to, tikėtina, kad šie eksportuojantys gamintojai toliau naudosis pagal tiriamąsias subsidijų sistemas teikiamomis lengvatomis bent jau tokiu pačiu lygiu, kaip nustatyta per pirminį tyrimą,

SISTEMA

MSLS

APMS

PGPERS

EOĮS

ILS

EKS

GPMLS

GAEMS

VBPS

PPI

Iš viso

BENDROVĖ

%

%

%

%

%

%

%

%

%

%

%

Senpet (buvusioji Elque)

nulis

nulis

nulis

2,7

nulis

nulis

nulis

nulis

nulis

nulis

2,7

Futura

nulis

nulis

nulis

6,2

nulis

0,1

nulis

nulis

nulis

nulis

6,3

Pearl

nulis

nulis

0,3

nulis

20,6

nulis

nulis

nulis

nulis

neig.

20,9

V.   IŠVADOS

| (101) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 18 straipsnio 2 dalimi, buvo tikrinama, ar nustojus galioti priemonėms, subsidijavimas gali tęstis arba pasikartoti. |
| --- | --- |

(101)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 18 straipsnio 2 dalimi, buvo tikrinama, ar nustojus galioti priemonėms, subsidijavimas gali tęstis arba pasikartoti.

| (102) | Kaip nurodoma pirmiau pateiktose 21–100 konstatuojamosiose dalyse, buvo nustatyta, kad peržiūros tyrimo laikotarpiu nagrinėjamojo produkto eksportuotojai Indijoje ir toliau naudojosi Indijos valdžios institucijų kompensuotinu subsidijavimu. Peržiūros metu iš tikrųjų buvo nustatyta, kad subsidijų skirtumai buvo didesni už pirminio tyrimo metu nustatytus skirtumus, išskyrus skirtumą vienam eksportuojančiam gamintojui. Pagal nagrinėjamąsias subsidijų sistemas teikiamos lengvatos toliau kartojasi, ir nėra jokių požymių, kad artimiausioje ateityje šios programos būtų panaikintos. Trūkstant informacijos apie tai, kaip iš tikrųjų bus įgyvendinami ILS tikrinimo sistemos pakeitimai, negalima parengti jokių išvadų apie galimą šių pokyčių poveikį. Šiomis aplinkybėmis nagrinėjamojo produkto eksportuotojai ir toliau gaus kompensuotinas subsidijas. Kiekvienas eksportuotojas turi teisę naudotis keliomis subsidijų programomis. Šiomis aplinkybėmis buvo pagrįstai nuspręsta, kad yra tikimybė, jog bus subsidijuojama ir ateityje. |
| --- | --- |

(102)

Kaip nurodoma pirmiau pateiktose 21–100 konstatuojamosiose dalyse, buvo nustatyta, kad peržiūros tyrimo laikotarpiu nagrinėjamojo produkto eksportuotojai Indijoje ir toliau naudojosi Indijos valdžios institucijų kompensuotinu subsidijavimu. Peržiūros metu iš tikrųjų buvo nustatyta, kad subsidijų skirtumai buvo didesni už pirminio tyrimo metu nustatytus skirtumus, išskyrus skirtumą vienam eksportuojančiam gamintojui. Pagal nagrinėjamąsias subsidijų sistemas teikiamos lengvatos toliau kartojasi, ir nėra jokių požymių, kad artimiausioje ateityje šios programos būtų panaikintos. Trūkstant informacijos apie tai, kaip iš tikrųjų bus įgyvendinami ILS tikrinimo sistemos pakeitimai, negalima parengti jokių išvadų apie galimą šių pokyčių poveikį. Šiomis aplinkybėmis nagrinėjamojo produkto eksportuotojai ir toliau gaus kompensuotinas subsidijas. Kiekvienas eksportuotojas turi teisę naudotis keliomis subsidijų programomis. Šiomis aplinkybėmis buvo pagrįstai nuspręsta, kad yra tikimybė, jog bus subsidijuojama ir ateityje.

| (103) | Kadangi buvo įrodyta, jog subsidijavimas tęsėsi peržiūros metu ir, tikėtina, tęsis ateityje, subsidijavimo pasikartojimo tikimybės klausimas nebesvarbus. |
| --- | --- |

(103)

Kadangi buvo įrodyta, jog subsidijavimas tęsėsi peržiūros metu ir, tikėtina, tęsis ateityje, subsidijavimo pasikartojimo tikimybės klausimas nebesvarbus.

D.   BENDRIJOS PRAMONĖS APIBRĖŽTIS

1.   BENDRIJOS GAMYBA

| (104) | PET Bendrijoje gamina šios bendrovės: | Dvylika prašymą atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pateikusių, jį rėmusių ir tyrime bendradarbiavusių gamintojų (žr. 107 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- | --- |

(104)

PET Bendrijoje gamina šios bendrovės:

Dvylika prašymą atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pateikusių, jį rėmusių ir tyrime bendradarbiavusių gamintojų (žr. 107 konstatuojamąją dalį).

| | Du prašymą atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pateikusieji, bet dabartiniame tyrime nebendradarbiavusieji gamintojai. |
| --- | --- |

Du prašymą atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pateikusieji, bet dabartiniame tyrime nebendradarbiavusieji gamintojai.

| | Viena Bendrijoje įsikūrusi Korėjos gamintojo pavaldžioji bendrovė, kuri bendradarbiavo atliekant tyrimą ir rėmė prašymą. |
| --- | --- |

Viena Bendrijoje įsikūrusi Korėjos gamintojo pavaldžioji bendrovė, kuri bendradarbiavo atliekant tyrimą ir rėmė prašymą.

| (105) | Visų šių gamintojų pagaminta PET sudaro bendrą Bendrijos produkciją, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(105)

Visų šių gamintojų pagaminta PET sudaro bendrą Bendrijos produkciją, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje.

2.   BENDRIJOS PRAMONĖ

| (106) | Komisija tikrino, ar bendradarbiaujantys arba priemonių galiojimo termino peržiūros prašymus remiantys Bendrijos gamintojai gamina didžiąją dalį visos PET Bendrijos produkcijos. Tokie Bendrijos gamintojai pagamino 88 % visos Bendrijoje gaminamos PET. Tyrime visapusiškai nebendradarbiavę Bendrijos gamintojai nebuvo įtraukti į Bendrijos pramonės apibrėžtį. Todėl, Komisijos nuomone, dvylika visapusiškai bendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų sudaro Bendrijos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje ir 10 straipsnio 8 dalyje. Per pirminį tyrimą Bendrijos pramonė gamino daugiau nei 85 % visos tuo metu Bendrijoje gaminamos PET. |
| --- | --- |

(106)

Komisija tikrino, ar bendradarbiaujantys arba priemonių galiojimo termino peržiūros prašymus remiantys Bendrijos gamintojai gamina didžiąją dalį visos PET Bendrijos produkcijos. Tokie Bendrijos gamintojai pagamino 88 % visos Bendrijoje gaminamos PET. Tyrime visapusiškai nebendradarbiavę Bendrijos gamintojai nebuvo įtraukti į Bendrijos pramonės apibrėžtį. Todėl, Komisijos nuomone, dvylika visapusiškai bendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų sudaro Bendrijos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje ir 10 straipsnio 8 dalyje. Per pirminį tyrimą Bendrijos pramonė gamino daugiau nei 85 % visos tuo metu Bendrijoje gaminamos PET.

| (107) | Bendrijos pramonę sudaro šie dvylika Bendrijos gamintojų: | Voridian BV (Nyderlandai) |
| --- | --- | --- |

(107)

Bendrijos pramonę sudaro šie dvylika Bendrijos gamintojų:

Voridian BV (Nyderlandai)

| | M & G Polimeri Italia Spa (Italija) |
| --- | --- |

M & G Polimeri Italia Spa (Italija)

| | Equipolymers Srl (Italija) |
| --- | --- |

Equipolymers Srl (Italija)

| | La Seda de Barcelona SA (Ispanija) |
| --- | --- |

La Seda de Barcelona SA (Ispanija)

| | Novapet SA (Ispanija) |
| --- | --- |

Novapet SA (Ispanija)

| | Selenis Industria de Polimeros SA (Portugalija) |
| --- | --- |

Selenis Industria de Polimeros SA (Portugalija)

| | Aussapol Spa (Italija) |
| --- | --- |

Aussapol Spa (Italija)

| | Advansa Ltd (JK) |
| --- | --- |

Advansa Ltd (JK)

| | Wellman BV (Nyderlandai) |
| --- | --- |

Wellman BV (Nyderlandai)

| | Boryszew subsidiary Elana Wse (Lenkija) |
| --- | --- |

Boryszew subsidiary Elana Wse (Lenkija)

| | V.P.I. SA (Graikija) |
| --- | --- |

V.P.I. SA (Graikija)

| | SK Eurochem Sp.Z. o.o. (Lenkija) |
| --- | --- |

SK Eurochem Sp.Z. o.o. (Lenkija)

E.   BENDRIJOS RINKOS PADĖTIS

1.   VARTOJIMAS BENDRIJOS RINKOJE

| (108) | Bendrijos vartojimas buvo nustatytas remiantis Bendrijos pramonės įmonių pardavimo apimtimi, kitų Bendrijos gamintojų pardavimo apimtimi, apskaičiuota remiantis skundo pateikimo metu pateiktais duomenimis, ir Eurostato duomenimis apie visą Bendrijos importą iš trečiųjų šalių. |
| --- | --- |

(108)

Bendrijos vartojimas buvo nustatytas remiantis Bendrijos pramonės įmonių pardavimo apimtimi, kitų Bendrijos gamintojų pardavimo apimtimi, apskaičiuota remiantis skundo pateikimo metu pateiktais duomenimis, ir Eurostato duomenimis apie visą Bendrijos importą iš trečiųjų šalių.

| (109) | 2002 m.–PTL toliau didėjo nagrinėjamojo produkto Bendrijos vartojimas Bendrijoje ir per PTL pasiekė 2 400 000 tonas. Iš viso per visą laikotarpį vartojimas išaugo 18 %. Šis padidėjimas iš dalies vyko dėl naujų taikymo sričių (inter alia, alaus ir vyno buteliai) ir iš dalies dėl padidėjusio vartojimo stojančiosiose šalyse.
  1   lentelė | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bendrijos vartojimas (tonomis) | 2 041 836 | 2 213 157 | 2 226 751 | 2 407 387 |
| Indeksas | 100 | 108 | 109 | 118 |

(109)

2002 m.–PTL toliau didėjo nagrinėjamojo produkto Bendrijos vartojimas Bendrijoje ir per PTL pasiekė 2 400 000 tonas. Iš viso per visą laikotarpį vartojimas išaugo 18 %. Šis padidėjimas iš dalies vyko dėl naujų taikymo sričių (inter alia, alaus ir vyno buteliai) ir iš dalies dėl padidėjusio vartojimo stojančiosiose šalyse.

1   lentelė

2002 m.

2003 m.

2004 m.

PTL

Bendrijos vartojimas (tonomis)

2 041 836

2 213 157

2 226 751

2 407 387

Indeksas

100

108

109

118

2.   IMPORTAS IŠ INDIJOS

2.1.   IMPORTO APIMTIS, RINKOS DALIS IR KAINOS

| (110) | Nuo 2002 m. iki PTL visas Indijos importas padidėjo 13 %. 2002–2003 metais importui sumažėjus 17 %, 2004 m. jis padidėjo 100 procentinių punktų ir vėl sumažėjo per PTL iki apytiksliai 6 800 tonų, t. y. apie 70 procentinių punktų. 2003 m. importo kainos padidėjo 5 procentiniais punktais ir toliau atitinkamai 3 ir 7 procentiniais punktais 2004 m. ir per PTL. Ši kainų tendencija tik iš dalies atspindi staigų žaliavinių medžiagų sąnaudų didėjimą. Nagrinėjamuoju laikotarpiu Indijos importas išliko palyginti nedidelis, t. y. 2002 m. – 0,3 %, 2003 m. – 0,2 %, 2004 m. – 0,5 % ir PTL – 0,3 %.
  2   lentelė | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indija |
| Apimtis (tonomis) | 6 046 | 4 999 | 11 079 | 6 831 |
| Indeksas | 100 | 83 | 183 | 113 |
| Kaina (EUR/t) | 883 | 930 | 955 | 1 018 |
| Indeksas | 100 | 105 | 108 | 115 |
| Rinkos dalis | 0,3 % | 0,2 % | 0,5 % | 0,3 % |

(110)

Nuo 2002 m. iki PTL visas Indijos importas padidėjo 13 %. 2002–2003 metais importui sumažėjus 17 %, 2004 m. jis padidėjo 100 procentinių punktų ir vėl sumažėjo per PTL iki apytiksliai 6 800 tonų, t. y. apie 70 procentinių punktų. 2003 m. importo kainos padidėjo 5 procentiniais punktais ir toliau atitinkamai 3 ir 7 procentiniais punktais 2004 m. ir per PTL. Ši kainų tendencija tik iš dalies atspindi staigų žaliavinių medžiagų sąnaudų didėjimą. Nagrinėjamuoju laikotarpiu Indijos importas išliko palyginti nedidelis, t. y. 2002 m. – 0,3 %, 2003 m. – 0,2 %, 2004 m. – 0,5 % ir PTL – 0,3 %.

2   lentelė

2002 m.

2003 m.

2004 m.

PTL

Indija

Apimtis (tonomis)

6 046

4 999

11 079

6 831

Indeksas

100

83

183

113

Kaina (EUR/t)

883

930

955

1 018

Indeksas

100

105

108

115

Rinkos dalis

0,3 %

0,2 %

0,5 %

0,3 %

3.   IMPORTAS IŠ KITŲ ŠALIŲ

| (111) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo apimtis iš kitų trečiųjų šalių padidėjo 25 procentiniais punktais. Didžiausias padidėjimas buvo pastebėtas 2003 m., kai importas padidėjo 41 procentiniu punktu. 2004 m. Kinijos importuojamam produktui nustačius antidempingo priemones, tais metais importas sumažėjo 14 procentinių punktų, o per PTL – dar 2 procentiniais punktais. Užimamoms rinkos dalims buvo būdingos tokios pat tendencijos, t. y. nuo 15,9 % 2002 m. iki 20,6 % 2003 m., iki 20,6 % 2004 m. ir iki 16,9 % per PTL. Vertinant absoliučiais skaičiais dėl didesnio vartojimo užimamos rinkos dalis padidėjo mažiau nei importas. Vidutinės importo kainos nuolat buvo mažesnės už ES kainas 2002–2004 metų laikotarpiu. Tik PTL jos šiek tiek buvo didesnės už Bendrijos pramonės kainas.
  3   lentelė | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apimtis (tonomis) | 324 749 | 456 499 | 411 020 | 406 562 |
| Indeksas | 100 | 141 | 127 | 125 |
| Vidutinė kaina (EUR/t) | 869 | 821 | 907 | 1 061 |
| Indeksas | 100 | 94 | 104 | 122 |
| Rinkos dalis | 15,9 % | 20,6 % | 18,5 % | 16,9 % |
| Pagrindiniai eksportuotojai |
| Korėja | 113 685 | 129 188 | 139 296 | 127 734 |
| Pakistanas | 28 558 | 83 208 | 55 125 | 73 426 |
| Kinija | 47 875 | 131 343 | 49 678 | 72 814 |
| JAV | 20 570 | 16 105 | 49 763 | 50 393 |
| Taivanas | 42 136 | 36 986 | 16 796 | 29 382 |

(111)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo apimtis iš kitų trečiųjų šalių padidėjo 25 procentiniais punktais. Didžiausias padidėjimas buvo pastebėtas 2003 m., kai importas padidėjo 41 procentiniu punktu. 2004 m. Kinijos importuojamam produktui nustačius antidempingo priemones, tais metais importas sumažėjo 14 procentinių punktų, o per PTL – dar 2 procentiniais punktais. Užimamoms rinkos dalims buvo būdingos tokios pat tendencijos, t. y. nuo 15,9 % 2002 m. iki 20,6 % 2003 m., iki 20,6 % 2004 m. ir iki 16,9 % per PTL. Vertinant absoliučiais skaičiais dėl didesnio vartojimo užimamos rinkos dalis padidėjo mažiau nei importas. Vidutinės importo kainos nuolat buvo mažesnės už ES kainas 2002–2004 metų laikotarpiu. Tik PTL jos šiek tiek buvo didesnės už Bendrijos pramonės kainas.

3   lentelė

2002 m.

2003 m.

2004 m.

PTL

Apimtis (tonomis)

324 749

456 499

411 020

406 562

Indeksas

100

141

127

125

Vidutinė kaina (EUR/t)

869

821

907

1 061

Indeksas

100

94

104

122

Rinkos dalis

15,9 %

20,6 %

18,5 %

16,9 %

Pagrindiniai eksportuotojai

Korėja

113 685

129 188

139 296

127 734

Pakistanas

28 558

83 208

55 125

73 426

Kinija

47 875

131 343

49 678

72 814

JAV

20 570

16 105

49 763

50 393

Taivanas

42 136

36 986

16 796

29 382

F.   BENDRIJOS PRAMONĖS EKONOMINĖ PADĖTIS

1.   PIRMINĖS PASTABOS

| (112) | Peržiūros pradžioje buvo numatyta atlikti Bendrijos gamintojų atranką, tačiau atsižvelgiant į tai, kad jų skaičius nebuvo pernelyg didelis, nuspręsta tirti visus Bendrijos gamintojus, o žalos veiksnius įvertinti remiantis visos Bendrijos pramonės lygiu surinkta informacija. |
| --- | --- |

(112)

Peržiūros pradžioje buvo numatyta atlikti Bendrijos gamintojų atranką, tačiau atsižvelgiant į tai, kad jų skaičius nebuvo pernelyg didelis, nuspręsta tirti visus Bendrijos gamintojus, o žalos veiksnius įvertinti remiantis visos Bendrijos pramonės lygiu surinkta informacija.

| (113) | Vadovaudamasi pagrindinio reglamento 8 straipsnio 5 dalimi, Komisija ištyrė visus susijusius ekonominius veiksnius ir rodiklius, dariusius poveikį Bendrijos pramonei. |
| --- | --- |

(113)

Vadovaudamasi pagrindinio reglamento 8 straipsnio 5 dalimi, Komisija ištyrė visus susijusius ekonominius veiksnius ir rodiklius, dariusius poveikį Bendrijos pramonei.

2.   EKONOMINIŲ RODIKLIŲ ANALIZĖ

2.1.   GAMYBA

| (114) | Bendrijos pramonės gamyba nuo 2002 m. iki PTL padidėjo 20 %, t. y. nuo 1 465 000 mln. tonų 2002 m. iki 1 760 000 mln. tonų per PTL. Gamyba 2003 m. padidėjo 4,8 %, o 2004 m. – 4,6 %. Tolesnis padidėjimas įvyko per PTL, gamybai staiga padidėjus 150 000 tonomis, t. y. 10,8 %. Tai įvyko dėl pramonės vykdomo restruktūrizavimo proceso, kad būtų geriau kontroliuojamos gamybos sąnaudos ir taip pasinaudota vartojimo didėjimu Bendrijos rinkoje, kuri, kaip pateikta pirmiau, padidėjo 19 % 2002 m.–PTL laikotarpiu (nuo 2 mln. tonų 2002 m. iki 2,4 mln. tonų per PTL).
  4   lentelė | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamyba (tonomis) | 1 464 522 | 1 534 480 | 1 602 086 | 1 760 828 |
| Indeksas | 100 | 105 | 109 | 120 |

(114)

Bendrijos pramonės gamyba nuo 2002 m. iki PTL padidėjo 20 %, t. y. nuo 1 465 000 mln. tonų 2002 m. iki 1 760 000 mln. tonų per PTL. Gamyba 2003 m. padidėjo 4,8 %, o 2004 m. – 4,6 %. Tolesnis padidėjimas įvyko per PTL, gamybai staiga padidėjus 150 000 tonomis, t. y. 10,8 %. Tai įvyko dėl pramonės vykdomo restruktūrizavimo proceso, kad būtų geriau kontroliuojamos gamybos sąnaudos ir taip pasinaudota vartojimo didėjimu Bendrijos rinkoje, kuri, kaip pateikta pirmiau, padidėjo 19 % 2002 m.–PTL laikotarpiu (nuo 2 mln. tonų 2002 m. iki 2,4 mln. tonų per PTL).

4   lentelė

2002 m.

2003 m.

2004 m.

PTL

Gamyba (tonomis)

1 464 522

1 534 480

1 602 086

1 760 828

Indeksas

100

105

109

120

2.2.   PAJĖGUMAI IR PAJĖGUMŲ PANAUDOJIMAS

| (115) | 2002 m.–PTL laikotarpiu gamybos pajėgumai padidėjo 22 %, t. y. nuo 1 760 000 tonų 2002 m. iki 2 156 000 tonų per TL. Daugiausia jie didėjo per PTL, per kurį gamybos pajėgumai, palyginti su 2004 m., padidėjo 300 000 tonomis, t. y. 16,7 %. Šis reikšmingas gamybos pajėgų didėjimas vyko kartu su gamybos didėjimu per tą patį laikotarpį (žr. 114 konstatuojamąją dalį). Gamybos pajėgumai padidėjo dėl papildomų investicijų į gamybos linijas, sukurtas siekiant pasinaudoti augančia rinka. 2003 m. pajėgumų panaudojimas padidėjo 4 procentiniais punktais, 2004 m. išliko tokiame pat lygyje, o tada per PTL vėl sumažėjo 5 procentiniais punktais, pasiekdami 82 % lygį. Sumažėjimas 2004 m.–PTL laikotarpiu vyko dėl reikšmingo gamybos pajėgumų padidėjimo tuo laikotarpiu. Todėl didesnė gamybos apimtis per PTL lyginant su 2004 m. sutapo su mažesniu pajėgumų panaudojimo rodikliu.
  5   lentelė | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamybos pajėgumai (tonomis) | 1 760 332 | 1 762 378 | 1 848 315 | 2 156 294 |
| Indeksas | 100 | 100 | 105 | 122 |
| Pajėgumų panaudojimas | 83 % | 87 % | 87 % | 82 % |
| Indeksas | 100 | 105 | 104 | 98 |

(115)

2002 m.–PTL laikotarpiu gamybos pajėgumai padidėjo 22 %, t. y. nuo 1 760 000 tonų 2002 m. iki 2 156 000 tonų per TL. Daugiausia jie didėjo per PTL, per kurį gamybos pajėgumai, palyginti su 2004 m., padidėjo 300 000 tonomis, t. y. 16,7 %. Šis reikšmingas gamybos pajėgų didėjimas vyko kartu su gamybos didėjimu per tą patį laikotarpį (žr. 114 konstatuojamąją dalį). Gamybos pajėgumai padidėjo dėl papildomų investicijų į gamybos linijas, sukurtas siekiant pasinaudoti augančia rinka. 2003 m. pajėgumų panaudojimas padidėjo 4 procentiniais punktais, 2004 m. išliko tokiame pat lygyje, o tada per PTL vėl sumažėjo 5 procentiniais punktais, pasiekdami 82 % lygį. Sumažėjimas 2004 m.–PTL laikotarpiu vyko dėl reikšmingo gamybos pajėgumų padidėjimo tuo laikotarpiu. Todėl didesnė gamybos apimtis per PTL lyginant su 2004 m. sutapo su mažesniu pajėgumų panaudojimo rodikliu.

5   lentelė

2002 m.

2003 m.

2004 m.

PTL

Gamybos pajėgumai (tonomis)

1 760 332

1 762 378

1 848 315

2 156 294

Indeksas

100

100

105

122

Pajėgumų panaudojimas

83 %

87 %

87 %

82 %

Indeksas

100

105

104

98

2.3.   PARDAVIMAS IR RINKOS DALIS

| (116) | 2002 m.–PTL laikotarpiu Bendrijos pramonės pardavimo apimtis Bendrijos rinkoje padidėjo 21 %. 2003 m. padidėjusi 2 %, 2004 m. ir per PTL atitinkamai padidėjo 8 ir 11 procentinių punktų. Nepaisant padidėjusio pardavimo dėl didesnio vartojimo, 2003 m. Bendrijos pramonės rinkos dalis sumažėjo 5 procentiniais punktais ir 1 procentiniu punktu per PTL.
  6   lentelė | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimas EB (tonomis) | 1 306 768 | 1 333 976 | 1 438 883 | 1 586 902 |
| Indeksas | 100 | 102 | 110 | 121 |
| Rinkos dalis | 64 % | 60 % | 65 % | 66 % |

(116)

2002 m.–PTL laikotarpiu Bendrijos pramonės pardavimo apimtis Bendrijos rinkoje padidėjo 21 %. 2003 m. padidėjusi 2 %, 2004 m. ir per PTL atitinkamai padidėjo 8 ir 11 procentinių punktų. Nepaisant padidėjusio pardavimo dėl didesnio vartojimo, 2003 m. Bendrijos pramonės rinkos dalis sumažėjo 5 procentiniais punktais ir 1 procentiniu punktu per PTL.

6   lentelė

2002 m.

2003 m.

2004 m.

PTL

Pardavimas EB (tonomis)

1 306 768

1 333 976

1 438 883

1 586 902

Indeksas

100

102

110

121

Rinkos dalis

64 %

60 %

65 %

66 %

2.4.   AUGIMAS

| (117) | Apskritai reikia pažymėti, kad Bendrijos pramonės rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 2 %, o tai rodo, kad jos augimas atsiliko nuo visos rinkos vartojimo augimo. |
| --- | --- |

(117)

Apskritai reikia pažymėti, kad Bendrijos pramonės rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 2 %, o tai rodo, kad jos augimas atsiliko nuo visos rinkos vartojimo augimo.

2.5.   UŽIMTUMAS

| (118) | Bendrijos pramonės užimtumo lygis tiriamuoju laikotarpiu padidėjo 18 %. Daugiausia jis išaugo 2003 m. (11 procentinių punktų) ir 2004 m. (dar 6 procentiniais punktais). Nepaisant to, kad per PTL jis toliau augo, šis augimas sudarė tik 2 procentinius punktus. Šis 18 % padidėjimas per visą laikotarpį yra susijęs su gamybos lygiu, kuris padidėjo 20 %.
  7   lentelė | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbuotojai | 1 010 | 1 124 | 1 170 | 1 190 |
| Indeksas | 100 | 111 | 116 | 118 |

(118)

Bendrijos pramonės užimtumo lygis tiriamuoju laikotarpiu padidėjo 18 %. Daugiausia jis išaugo 2003 m. (11 procentinių punktų) ir 2004 m. (dar 6 procentiniais punktais). Nepaisant to, kad per PTL jis toliau augo, šis augimas sudarė tik 2 procentinius punktus. Šis 18 % padidėjimas per visą laikotarpį yra susijęs su gamybos lygiu, kuris padidėjo 20 %.

7   lentelė

2002 m.

2003 m.

2004 m.

TL

Darbuotojai

1 010

1 124

1 170

1 190

Indeksas

100

111

116

118

2.6.   NAŠUMAS

| (119) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo Bendrijos pramonės našumas, apskaičiuotas produkcija tonomis vienam darbuotojui per metus. Iš pradžių 2003 m. sumažėjęs 6 % lyginant su 2002 m. ir 2004 m. išlikęs tokiame pat lygyje, per PTL, t. y. tuo metu, kai žymiai išaugo gamyba, našumas žymiai padidėjo (daugiau nei 8 % lyginant su 2004 m).
  8   lentelė | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Našumas (tonomis vienam darbuotojui) | 1 450 | 1 365 | 1 369 | 1 480 |
| Indeksas | 100 | 94 | 94 | 102 |

(119)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo Bendrijos pramonės našumas, apskaičiuotas produkcija tonomis vienam darbuotojui per metus. Iš pradžių 2003 m. sumažėjęs 6 % lyginant su 2002 m. ir 2004 m. išlikęs tokiame pat lygyje, per PTL, t. y. tuo metu, kai žymiai išaugo gamyba, našumas žymiai padidėjo (daugiau nei 8 % lyginant su 2004 m).

8   lentelė

2002 m.

2003 m.

2004 m.

PTL

Našumas (tonomis vienam darbuotojui)

1 450

1 365

1 369

1 480

Indeksas

100

94

94

102

2.7.   DARBO UŽMOKESTIS

| (120) | Reikia pažymėti, kad PET granulių gamyba yra intensyvaus kapitalo pramonė ir todėl darbo sąnaudų poveikis visai produkto kainai yra ribotas. Tuo laikotarpiu darbo užmokestis padidėjo 12 %, palyginti su 20 % visos gamybos kainos padidėjimu. Kitas svarbus rodiklis – darbo užmokesčio sąnaudos vienai tonai pagaminti. Šiuo laikotarpiu šios sąnaudos sumažėjo 6 %.
  9   lentelė | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbo užmokestis (mln. EUR) | 62,3 | 63,0 | 66,3 | 69,5 |
| Indeksas | 100 | 101 | 106 | 112 |
| Darbo užmokestis vienai tonai pagaminti (EUR) | 44,4 | 42,9 | 43,6 | 41,9 |
| Indeksas | 100 | 96 | 98 | 94 |

(120)

Reikia pažymėti, kad PET granulių gamyba yra intensyvaus kapitalo pramonė ir todėl darbo sąnaudų poveikis visai produkto kainai yra ribotas. Tuo laikotarpiu darbo užmokestis padidėjo 12 %, palyginti su 20 % visos gamybos kainos padidėjimu. Kitas svarbus rodiklis – darbo užmokesčio sąnaudos vienai tonai pagaminti. Šiuo laikotarpiu šios sąnaudos sumažėjo 6 %.

9   lentelė

2002 m.

2003 m.

2004 m.

PTL

Darbo užmokestis (mln. EUR)

62,3

63,0

66,3

69,5

Indeksas

100

101

106

112

Darbo užmokestis vienai tonai pagaminti (EUR)

44,4

42,9

43,6

41,9

Indeksas

100

96

98

94

2.8.   PARDAVIMO KAINOS IR VEIKSNIAI, DARANTYS ĮTAKĄ VIDAUS KAINOMS

| (121) | Vieneto pardavimo kainos padidėjo nuo 924 EUR už toną 2002 m. iki 1 058 EUR už toną per PTL. Apskritai tendencija didėjo (15 % per visą laikotarpį). Šis padidėjimas daugiausia yra žaliavinių medžiagų kainų didėjimo dėl padidėjusios naftos kainos pasekmė. Nepaisant Bendrijos pramonės padidintų kainų ji nesugebėjo perkelti padidėjimo naudotojų sektoriui ir visiškai atspindėti žaliavinių medžiagų kainų padidėjimo pardavimo kainose. Tai įvyko daugiausia dėl to, kad žaliavinių medžiagų kainos padidėjo daugiau nei PET kainos. Siekdama išlaikyti užimamą rinkos dalį Bendrijos pramonė galėjo tik nedaug padidinti savo kainas, todėl kainos krito.
  10   lentelė | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Svertinė vidutinė kaina (EUR/t) | 924 | 902 | 1 006 | 1 058 |
| Indeksas | 100 | 98 | 109 | 115 |

(121)

Vieneto pardavimo kainos padidėjo nuo 924 EUR už toną 2002 m. iki 1 058 EUR už toną per PTL. Apskritai tendencija didėjo (15 % per visą laikotarpį). Šis padidėjimas daugiausia yra žaliavinių medžiagų kainų didėjimo dėl padidėjusios naftos kainos pasekmė. Nepaisant Bendrijos pramonės padidintų kainų ji nesugebėjo perkelti padidėjimo naudotojų sektoriui ir visiškai atspindėti žaliavinių medžiagų kainų padidėjimo pardavimo kainose. Tai įvyko daugiausia dėl to, kad žaliavinių medžiagų kainos padidėjo daugiau nei PET kainos. Siekdama išlaikyti užimamą rinkos dalį Bendrijos pramonė galėjo tik nedaug padidinti savo kainas, todėl kainos krito.

10   lentelė

2002 m.

2003 m.

2004 m.

PTL

Svertinė vidutinė kaina (EUR/t)

924

902

1 006

1 058

Indeksas

100

98

109

115

2.9.   PAGRINDINIŲ ŽALIAVINIŲ MEDŽIAGŲ GAMYBOS KAINA

| (122) | Atsižvelgiant į tai, kad 1 tonai PET pagaminti reikia apie 850 kg grynintos tereftalato rūgšties (PTA) ir 350 kg monoetileno glikolio (MEG) (pagrindinės žaliavinės medžiagos), 2002 m.–PTL laikotarpiu žymiai, t. y. atitinkamai 67 % ir 31 %, padidėjo žaliavinių medžiagų (PTA ir MEG) sąnaudos ir pasiekė 770 EUR už toną (PTA) bei 721 EUR už toną (MEG) (PTL vidurkis). Nepaisant to, kad 2005 m. trečiajame ketvirtyje buvo pastebėtas nedidelis PTA kainų sumažėjimas, kainoms nukritus iki 700 EUR už toną, o MEG kainoms išlikus iš esmės stabilioms, reikia pažymėti, kad žaliavinės medžiagos yra perkamos iš anksto pagal ilgalaikes sutartis. Viso to rezultatas – Bendrijos pramonė vis dar jaučia smarkiai padidėjusių sąnaudų pasekmes nagrinėjamuoju laikotarpiu, nepaisant nedidelio PTA kainų sumažėjimo PTL pabaigoje. Be to, dėl pasaulio naftos rinkoje susidariusios padėties PET gamybai skirtų žaliavinių medžiagų kainos priklauso nuo nenuspėjamų pokyčių, tačiau jos tikriausiai išliks aukštos. Visi šie veiksniai didina Bendrijos PET gamintojų pažeidžiamumą. Vis dėlto reikėtų pažymėti, kad pagrindinėmis žaliavinėmis medžiagomis prekiaujama visame pasaulyje ir todėl tokiu pat mastu jomis daromas poveikis Indijos eksportuojantiems gamintojams.
  11   lentelė









  Vidutinė kaina (EUR už toną) |
| --- | --- |
| | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | PTL |
| — | PTA |

(122)

Atsižvelgiant į tai, kad 1 tonai PET pagaminti reikia apie 850 kg grynintos tereftalato rūgšties (PTA) ir 350 kg monoetileno glikolio (MEG) (pagrindinės žaliavinės medžiagos), 2002 m.–PTL laikotarpiu žymiai, t. y. atitinkamai 67 % ir 31 %, padidėjo žaliavinių medžiagų (PTA ir MEG) sąnaudos ir pasiekė 770 EUR už toną (PTA) bei 721 EUR už toną (MEG) (PTL vidurkis). Nepaisant to, kad 2005 m. trečiajame ketvirtyje buvo pastebėtas nedidelis PTA kainų sumažėjimas, kainoms nukritus iki 700 EUR už toną, o MEG kainoms išlikus iš esmės stabilioms, reikia pažymėti, kad žaliavinės medžiagos yra perkamos iš anksto pagal ilgalaikes sutartis. Viso to rezultatas – Bendrijos pramonė vis dar jaučia smarkiai padidėjusių sąnaudų pasekmes nagrinėjamuoju laikotarpiu, nepaisant nedidelio PTA kainų sumažėjimo PTL pabaigoje. Be to, dėl pasaulio naftos rinkoje susidariusios padėties PET gamybai skirtų žaliavinių medžiagų kainos priklauso nuo nenuspėjamų pokyčių, tačiau jos tikriausiai išliks aukštos. Visi šie veiksniai didina Bendrijos PET gamintojų pažeidžiamumą. Vis dėlto reikėtų pažymėti, kad pagrindinėmis žaliavinėmis medžiagomis prekiaujama visame pasaulyje ir todėl tokiu pat mastu jomis daromas poveikis Indijos eksportuojantiems gamintojams.

11   lentelė

Vidutinė kaina (EUR už toną)

2002 m.

2003 m.

2004 m.

PTL

—

PTA

460

566

718

770

Indeksas

100

123

156

167

| — | MEG |
| --- | --- |

—

MEG

551

550

650

721

Indeksas

100

100

118

131

| (123) | Lyginant buvo nustatyta tokia vidutinė vieneto kaina už Bendrijos pramonės pagaminamų PET granulių toną:
  12   lentelė | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Svertinė vidutinė kaina (EUR/t) | 899 | 918 | 1 013 | 1 092 |
| Indeksas | 100 | 102 | 113 | 121 |

(123)

Lyginant buvo nustatyta tokia vidutinė vieneto kaina už Bendrijos pramonės pagaminamų PET granulių toną:

12   lentelė

2002 m.

2003 m.

2004 m.

PTL

Svertinė vidutinė kaina (EUR/t)

899

918

1 013

1 092

Indeksas

100

102

113

121

| (124) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu, kaip nurodyta 11 ir 12 lentelėse, toliau brango pagrindinės žaliavinės medžiagos (PTA – 67 %, MEG – 31 %), o visa gamybos kaina padidėjo tik 21 %. Vis dėlto, kaip nurodyta 10 lentelėje, kainos padidėjo tik 15 %, nes Bendrijos pramonė nesugebėjo perkelti padidėjimo naudotojų sektoriui ir visiškai atspindėti žaliavinių medžiagų kainų padidėjimo pardavimo kainose. |
| --- | --- |

(124)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu, kaip nurodyta 11 ir 12 lentelėse, toliau brango pagrindinės žaliavinės medžiagos (PTA – 67 %, MEG – 31 %), o visa gamybos kaina padidėjo tik 21 %. Vis dėlto, kaip nurodyta 10 lentelėje, kainos padidėjo tik 15 %, nes Bendrijos pramonė nesugebėjo perkelti padidėjimo naudotojų sektoriui ir visiškai atspindėti žaliavinių medžiagų kainų padidėjimo pardavimo kainose.

2.10.   ATSARGOS

| (125) | Visu nagrinėjamuoju laikotarpiu, t. y. 2002 m.–PTL laikotarpiu, atsargos sumažėjo 10 %. Vis dėlto, atsižvelgiant į PET rinkos sezoninį pobūdį, kaip ir per pirminius tyrimus atsargos neturėtų būti laikomos svarbiu rodikliu analizuojant Bendrijos pramonės pagamintą PET. Lyginant su gamyba atsargos sudaro apie 5–6 % produkcijos.
  13   lentelė | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atsargos (tonomis) | 101 554 | 110 695 | 90 422 | 91 123 |
| Indeksas | 100 | 109 | 89 | 90 |

(125)

Visu nagrinėjamuoju laikotarpiu, t. y. 2002 m.–PTL laikotarpiu, atsargos sumažėjo 10 %. Vis dėlto, atsižvelgiant į PET rinkos sezoninį pobūdį, kaip ir per pirminius tyrimus atsargos neturėtų būti laikomos svarbiu rodikliu analizuojant Bendrijos pramonės pagamintą PET. Lyginant su gamyba atsargos sudaro apie 5–6 % produkcijos.

13   lentelė

2002 m.

2003 m.

2004 m.

PTL

Atsargos (tonomis)

101 554

110 695

90 422

91 123

Indeksas

100

109

89

90

2.11.   PELNINGUMAS, INVESTICIJŲ GRĄŽA IR GRYNIEJI PINIGŲ SRAUTAI

| (126) | Pardavimo pelningumas rodo pelną, gautą pardavus nagrinėjamąjį produktą Bendrijoje. Viso turto grąžą ir grynuosius pinigų srautus, remiantis pagrindinio reglamento 8 straipsnio 8 dalimi, galima būtų įvertinti tik siauriausios produktų grupės, kuriai priklauso panašus produktas, lygiu. Be to, investicijų grąža yra apskaičiuota pagal viso turto grąžą, nes ji laikoma svarbesne šios tendencijos analizei atlikti.
  14   lentelė | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ikimokestinė pardavimo pelno marža Bendrijoje | 2,7 % | –1,8 % | –0,7 % | –3,2 % |
| Viso turto grąža | 2,0 % | –1,4 % | –0,6 % | –2,4 % |
| Grynieji pinigų srautai (% nuo viso pardavimo) | 18,1 % | 5,5 % | 10,1 % | –2,6 % |

(126)

Pardavimo pelningumas rodo pelną, gautą pardavus nagrinėjamąjį produktą Bendrijoje. Viso turto grąžą ir grynuosius pinigų srautus, remiantis pagrindinio reglamento 8 straipsnio 8 dalimi, galima būtų įvertinti tik siauriausios produktų grupės, kuriai priklauso panašus produktas, lygiu. Be to, investicijų grąža yra apskaičiuota pagal viso turto grąžą, nes ji laikoma svarbesne šios tendencijos analizei atlikti.

14   lentelė

2002 m.

2003 m.

2004 m.

PTL

Ikimokestinė pardavimo pelno marža Bendrijoje

2,7 %

–1,8 %

–0,7 %

–3,2 %

Viso turto grąža

2,0 %

–1,4 %

–0,6 %

–2,4 %

Grynieji pinigų srautai (% nuo viso pardavimo)

18,1 %

5,5 %

10,1 %

–2,6 %

| (127) | Prieš 2002 m. prasidėjusį kainų kritimą ir tuo metu, kai smarkiai išaugo importas dempingo kaina iš KLR, Taivano, Malaizijos, Korėjos ir Australijos (iki 2004 m.) bei subsidijuotas importas iš Indijos, Bendrijos pramonės finansinė padėtis pablogėjo ir 2003 m. buvo patirta nuostolių. Po nedidelio atsigavimo 2004 m. po to, kai KLR ir Australijai buvo nustatytos antidempingo priemonės, per PTL nuostoliai padidėjo iki – 3,2 %. Todėl pažymėta, kad pastebimas aiškus nuosmukis. |
| --- | --- |

(127)

Prieš 2002 m. prasidėjusį kainų kritimą ir tuo metu, kai smarkiai išaugo importas dempingo kaina iš KLR, Taivano, Malaizijos, Korėjos ir Australijos (iki 2004 m.) bei subsidijuotas importas iš Indijos, Bendrijos pramonės finansinė padėtis pablogėjo ir 2003 m. buvo patirta nuostolių. Po nedidelio atsigavimo 2004 m. po to, kai KLR ir Australijai buvo nustatytos antidempingo priemonės, per PTL nuostoliai padidėjo iki – 3,2 %. Todėl pažymėta, kad pastebimas aiškus nuosmukis.

| (128) | Viso turto grąžos ir grynųjų pinigų srautų tendencijų kaita buvo tokia pati, t. y. 2002 m. jų padėtis buvo palyginti gera, 2003 m. tendencijos staiga pablogėjo, 2004 m. – šiek tiek atsigavo, o per PTL – dar kartą pablogėjo. |
| --- | --- |

(128)

Viso turto grąžos ir grynųjų pinigų srautų tendencijų kaita buvo tokia pati, t. y. 2002 m. jų padėtis buvo palyginti gera, 2003 m. tendencijos staiga pablogėjo, 2004 m. – šiek tiek atsigavo, o per PTL – dar kartą pablogėjo.

2.12.   INVESTICIJOS IR GALIMYBĖ PRITRAUKTI KAPITALĄ

15   lentelė

| | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Investicijos (tūkst. EUR) | 31 779 | 42 302 | 63 986 | 50 397 |
| Indeksas | 100 | 133 | 201 | 159 |

2002 m.

2003 m.

2004 m.

PTL

Investicijos (tūkst. EUR)

31 779

42 302

63 986

50 397

Indeksas

100

133

201

159

| (129) | Investicijos iš dalies buvo skirtos pajėgumams didinti ir gamybos procesui tobulinti. Didžioji dalis išlaidų buvo patirta 2004 m. ir per PTL, o tai sutapo su pajėgumų padidėjimu ir su tikslu išlaikyti užimamą rinkos dalį, atsižvelgiant į padidėjusį vartojimą. Tačiau investicijos nebuvo pernelyg daug skatinamos dėl Bendrijos pramonės dabartinės padėties ir pelningumo stoka pasižymėjusių Bendrijos bei pasaulio PET rinkų kaitos. Nepaisant to, kad tam tikromis aplinkybėmis Bendrijos gamintojai sugebėjo pritraukti kapitalo (ypač iš susijusių bendrovių), dėl PET pelningumo stokos nebuvo skatinamos investicijos ir tam tikrais atvejais sprendimas buvo atidėtas. |
| --- | --- |

(129)

Investicijos iš dalies buvo skirtos pajėgumams didinti ir gamybos procesui tobulinti. Didžioji dalis išlaidų buvo patirta 2004 m. ir per PTL, o tai sutapo su pajėgumų padidėjimu ir su tikslu išlaikyti užimamą rinkos dalį, atsižvelgiant į padidėjusį vartojimą. Tačiau investicijos nebuvo pernelyg daug skatinamos dėl Bendrijos pramonės dabartinės padėties ir pelningumo stoka pasižymėjusių Bendrijos bei pasaulio PET rinkų kaitos. Nepaisant to, kad tam tikromis aplinkybėmis Bendrijos gamintojai sugebėjo pritraukti kapitalo (ypač iš susijusių bendrovių), dėl PET pelningumo stokos nebuvo skatinamos investicijos ir tam tikrais atvejais sprendimas buvo atidėtas.

2.13.   FAKTINIO SUBSIDIJŲ SKIRTUMO DYDIS

| (130) | Nagrinėjant Indijos importo faktinio subsidijų skirtumo dydžio įtaką Bendrijos pramonei, ši įtaka, atsižvelgiant į šio produkto rinkos jautrumą kainoms, negali būti laikoma nereikšminga. Reikėtų pažymėti, kad šis rodiklis yra svarbesnis atliekant žalos pasikartojimo tikimybės analizę. Jei priemonės nustos galioti, tikėtina, kad subsidijuotas importas vėl bus tęsiamas tokia apimtimi ir kainomis, dėl kurių atsirastų reikšmingas subsidijos skirtumo dydžio poveikis. |
| --- | --- |

(130)

Nagrinėjant Indijos importo faktinio subsidijų skirtumo dydžio įtaką Bendrijos pramonei, ši įtaka, atsižvelgiant į šio produkto rinkos jautrumą kainoms, negali būti laikoma nereikšminga. Reikėtų pažymėti, kad šis rodiklis yra svarbesnis atliekant žalos pasikartojimo tikimybės analizę. Jei priemonės nustos galioti, tikėtina, kad subsidijuotas importas vėl bus tęsiamas tokia apimtimi ir kainomis, dėl kurių atsirastų reikšmingas subsidijos skirtumo dydžio poveikis.

2.14.   ATSIGAVIMAS NUO BUVUSIO SUBSIDIJAVIMO POVEIKIO

| (131) | Iš pirmiau nagrinėtų rodiklių matyti, kad 2001 m. nustačius galutines kompensacines priemones, tam tikri Bendrijos pramonės ekonominiai rodikliai šiek tiek pagerėjo, tačiau Bendrijos pramonė išlieka nestabili ir pažeidžiama. |
| --- | --- |

(131)

Iš pirmiau nagrinėtų rodiklių matyti, kad 2001 m. nustačius galutines kompensacines priemones, tam tikri Bendrijos pramonės ekonominiai rodikliai šiek tiek pagerėjo, tačiau Bendrijos pramonė išlieka nestabili ir pažeidžiama.

3.   IŠVADA DĖL BENDRIJOS PRAMONĖS PADĖTIES

| (132) | Vartojimas iš dalies nuolat didėjo dėl naujų taikymo sričių (inter alia, alaus ir vyno buteliai) ir iš dalies dėl padidėjusio vartojimo stojančiosiose šalyse. Dėl to Bendrijos pramonė privalėjo didinti pajėgumus ir gamybą siekdama neprarasti užimamos rinkos dalies. Tuo tikslu 2004 m. ir per PTL vyko svarbus restruktūrizavimo procesas, dažnai keitėsi skirtingų gamintojų savininkai. Tuo pat metu apskritai padidėjo gamybos linijų skaičius, kad būtų galima neatsilikti nuo vartojimo didėjimo ir konkurencingai siekti masto ekonomijos. Taigi iš tiesų tam tikrų ekonominių rodiklių, t. y. vartojimo, gamybos pajėgumų, gamybos, ES pardavimo ir užimtumo tendencijos buvo teigiamos. Be to, nagrinėjamuoju laikotarpiu taip pat padidėjo pardavimo kaina. Vis dėlto, visos tos pirmiau aprašytos restruktūrizavimo pastangos negalėjo kompensuoti nuolatinio ir didelio žaliavinių medžiagų kainų didėjimo nagrinėjamuoju laikotarpiu. Aukštesnės žaliavinių medžiagų kainos negalėjo būti perkeltos naudotojų sektoriui taip, kad būtų galima išlaikyti tam tikrą pelningumo lygį. Dėl to smarkiai sumažėjo pelningumas: nuo + 2,7 % 2002 m. iki – 3,2 % PTL. Pastebėtos panašios investicijų grąžos ir grynųjų pinigų srautų tendencijos. |
| --- | --- |

(132)

Vartojimas iš dalies nuolat didėjo dėl naujų taikymo sričių (inter alia, alaus ir vyno buteliai) ir iš dalies dėl padidėjusio vartojimo stojančiosiose šalyse. Dėl to Bendrijos pramonė privalėjo didinti pajėgumus ir gamybą siekdama neprarasti užimamos rinkos dalies. Tuo tikslu 2004 m. ir per PTL vyko svarbus restruktūrizavimo procesas, dažnai keitėsi skirtingų gamintojų savininkai. Tuo pat metu apskritai padidėjo gamybos linijų skaičius, kad būtų galima neatsilikti nuo vartojimo didėjimo ir konkurencingai siekti masto ekonomijos. Taigi iš tiesų tam tikrų ekonominių rodiklių, t. y. vartojimo, gamybos pajėgumų, gamybos, ES pardavimo ir užimtumo tendencijos buvo teigiamos. Be to, nagrinėjamuoju laikotarpiu taip pat padidėjo pardavimo kaina. Vis dėlto, visos tos pirmiau aprašytos restruktūrizavimo pastangos negalėjo kompensuoti nuolatinio ir didelio žaliavinių medžiagų kainų didėjimo nagrinėjamuoju laikotarpiu. Aukštesnės žaliavinių medžiagų kainos negalėjo būti perkeltos naudotojų sektoriui taip, kad būtų galima išlaikyti tam tikrą pelningumo lygį. Dėl to smarkiai sumažėjo pelningumas: nuo + 2,7 % 2002 m. iki – 3,2 % PTL. Pastebėtos panašios investicijų grąžos ir grynųjų pinigų srautų tendencijos.

| (133) | Tai sutapo su importu žemomis kainomis iš nagrinėjamosios šalies, dėl kurio Bendrijos pramonė akivaizdžiai patyrė spaudimą mažinti kainas. Vis dėlto, atsižvelgiant į mažą subsidijuoto importo apimtį, nustatytą atliekant šią priemonių galiojimo termino peržiūrą, pagrindinis dėmesys skiriamas žalos pasikartojimo tikimybės analizei. Taigi, nepaisant akivaizdžiai teigiamų gamybos, pardavimo ir pardavimo kainų pokyčių, bendra Bendrijos finansinė padėtis blogėjo ir tai atspindėjo neigiamus pelningumo (nuo 2,7 % pelno 2002 m. iki 3,2 % nuostolių PTL), eksporto pardavimo, gamybos kainos, investicijų grąžos ir grynųjų pinigų srautų pokyčius. |
| --- | --- |

(133)

Tai sutapo su importu žemomis kainomis iš nagrinėjamosios šalies, dėl kurio Bendrijos pramonė akivaizdžiai patyrė spaudimą mažinti kainas. Vis dėlto, atsižvelgiant į mažą subsidijuoto importo apimtį, nustatytą atliekant šią priemonių galiojimo termino peržiūrą, pagrindinis dėmesys skiriamas žalos pasikartojimo tikimybės analizei. Taigi, nepaisant akivaizdžiai teigiamų gamybos, pardavimo ir pardavimo kainų pokyčių, bendra Bendrijos finansinė padėtis blogėjo ir tai atspindėjo neigiamus pelningumo (nuo 2,7 % pelno 2002 m. iki 3,2 % nuostolių PTL), eksporto pardavimo, gamybos kainos, investicijų grąžos ir grynųjų pinigų srautų pokyčius.

| (134) | Lyginant pirmiau minėtas tendencijas su reglamentuose, kuriais nustatomos laikinosios ir galutinės kompensacinės priemonės, aprašytomis tendencijomis, vertinti galima įvairiai. Rinkos dalies atžvilgiu Bendrijos pramonė 2002 m.–PTL prarado 1 procentinį punktą, tačiau per ketverius metus iki galutinių kompensacinių priemonių patvirtinimo jos dalis padidėjo penkiais procentiniais punktais. Be to, Bendrijos pramonės pelningumas per PTL yra ne toks blogas kaip prieš nustatant galutines kompensacines priemones. Todėl nepaisant tam tikrų akivaizdžių teigiamų tendencijų, kurias buvo galima matyti iš žalos rodiklių, Bendrijos pramonės padėtis labai skiriasi nuo tokios padėties, kurią ji turėtų, jeigu ji būtų visapusiškai atsigavusi nuo žalos, nustatytos per pirminius tyrimus. |
| --- | --- |

(134)

Lyginant pirmiau minėtas tendencijas su reglamentuose, kuriais nustatomos laikinosios ir galutinės kompensacinės priemonės, aprašytomis tendencijomis, vertinti galima įvairiai. Rinkos dalies atžvilgiu Bendrijos pramonė 2002 m.–PTL prarado 1 procentinį punktą, tačiau per ketverius metus iki galutinių kompensacinių priemonių patvirtinimo jos dalis padidėjo penkiais procentiniais punktais. Be to, Bendrijos pramonės pelningumas per PTL yra ne toks blogas kaip prieš nustatant galutines kompensacines priemones. Todėl nepaisant tam tikrų akivaizdžių teigiamų tendencijų, kurias buvo galima matyti iš žalos rodiklių, Bendrijos pramonės padėtis labai skiriasi nuo tokios padėties, kurią ji turėtų, jeigu ji būtų visapusiškai atsigavusi nuo žalos, nustatytos per pirminius tyrimus.

| (135) | Todėl daroma išvada, kad Bendrijos pramonės ekonominė padėtis šiek tiek pagerėjo, palyginti su laikotarpiu prieš priemonių nustatymą, bet ji vis dar išlieka labai nestabili ir pažeidžiama. Be to, dėl nagrinėjamosios šalies importo atsiradusio kainų spaudimo Bendrijos pramonė negalėjo visapusiškai atspindėti žaliavinių medžiagų kainų padidėjimo pardavimo kainose. |
| --- | --- |

(135)

Todėl daroma išvada, kad Bendrijos pramonės ekonominė padėtis šiek tiek pagerėjo, palyginti su laikotarpiu prieš priemonių nustatymą, bet ji vis dar išlieka labai nestabili ir pažeidžiama. Be to, dėl nagrinėjamosios šalies importo atsiradusio kainų spaudimo Bendrijos pramonė negalėjo visapusiškai atspindėti žaliavinių medžiagų kainų padidėjimo pardavimo kainose.

G.   ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

| (136) | Nustatyta, kad vidutinė Indijos pardavimo ne ES šalims eksporto kaina buvo gerokai mažesnė už vidutinę eksporto į Bendriją kainą bei vidaus rinkos kainas. Indijos eksportuotojo pardavimo ne ES šalims kiekis buvo labai didelis, apie 95 % viso eksporto pardavimo. Todėl buvo manoma, kad jei priemonės nustotų galioti, Indijos eksportuotojai būtų paskatinti perkelti didelius eksporto kiekius iš kitų trečiųjų šalių į patrauklesnę Bendrijos rinką tokiomis kainomis, kurios, net ir padidėjusios, tikriausiai būtų mažesnės už dabartines eksporto į Bendriją kainas. |
| --- | --- |

(136)

Nustatyta, kad vidutinė Indijos pardavimo ne ES šalims eksporto kaina buvo gerokai mažesnė už vidutinę eksporto į Bendriją kainą bei vidaus rinkos kainas. Indijos eksportuotojo pardavimo ne ES šalims kiekis buvo labai didelis, apie 95 % viso eksporto pardavimo. Todėl buvo manoma, kad jei priemonės nustotų galioti, Indijos eksportuotojai būtų paskatinti perkelti didelius eksporto kiekius iš kitų trečiųjų šalių į patrauklesnę Bendrijos rinką tokiomis kainomis, kurios, net ir padidėjusios, tikriausiai būtų mažesnės už dabartines eksporto į Bendriją kainas.

| (137) | Kaip nurodyta 140 konstatuojamojoje dalyje Indijos eksportuojantys gamintojai gali padidinti jų eksporto į Bendrijos rinką apimtį. Indijos gamybos pajėgumai žymiai išaugo: nuo 330 000 tonų 2003 m. iki 600 000 tonų 2005 m. Pagal rinkos prognozes tikimasi, kad 2008 m. jie padidės dar 220 000 tonomis. 2005 m. vidaus pardavimas siekė 220 000 tonų, o eksportas – 290 000 tonų (įskaitant 6 831 tonas į ES). Remiantis turimais duomenimis, šiuo metu vidutinių nepanaudotų pajėgumų turėtų būti 90 000 tonų, ir reikia juos laikyti reikšmingais, nes tai yra apie 4 % dabartinio Bendrijos vartojimo. Šiuos skaičiavimus patvirtino bendradarbiaujančių Indijos gamintojų, kurie turi daug nepanaudotų pajėgumų, veiklos rezultatai. |
| --- | --- |

(137)

Kaip nurodyta 140 konstatuojamojoje dalyje Indijos eksportuojantys gamintojai gali padidinti jų eksporto į Bendrijos rinką apimtį. Indijos gamybos pajėgumai žymiai išaugo: nuo 330 000 tonų 2003 m. iki 600 000 tonų 2005 m. Pagal rinkos prognozes tikimasi, kad 2008 m. jie padidės dar 220 000 tonomis. 2005 m. vidaus pardavimas siekė 220 000 tonų, o eksportas – 290 000 tonų (įskaitant 6 831 tonas į ES). Remiantis turimais duomenimis, šiuo metu vidutinių nepanaudotų pajėgumų turėtų būti 90 000 tonų, ir reikia juos laikyti reikšmingais, nes tai yra apie 4 % dabartinio Bendrijos vartojimo. Šiuos skaičiavimus patvirtino bendradarbiaujančių Indijos gamintojų, kurie turi daug nepanaudotų pajėgumų, veiklos rezultatai.

| (138) | Atlikus tyrimą buvo nustatyta, kad bendradarbiaujančio Indijos eksportuotojo atsargų dydis nėra didelis. Vis dėlto, reikėtų pažymėti, kad atsargų dydis nėra svarbus rodiklis, nes PET rinka yra cikliška. |
| --- | --- |

(138)

Atlikus tyrimą buvo nustatyta, kad bendradarbiaujančio Indijos eksportuotojo atsargų dydis nėra didelis. Vis dėlto, reikėtų pažymėti, kad atsargų dydis nėra svarbus rodiklis, nes PET rinka yra cikliška.

| (139) | Darant išvadą reikia atkreipti dėmesį, kad nepaisant to, jog į ES importuota nedaug, yra pavojus, kad į ES galėjo būti nukreiptas reikšmingas jo dydis. |
| --- | --- |

(139)

Darant išvadą reikia atkreipti dėmesį, kad nepaisant to, jog į ES importuota nedaug, yra pavojus, kad į ES galėjo būti nukreiptas reikšmingas jo dydis.

| (140) | Todėl nagrinėjamosios šalies gamintojai gali didinti ir (arba) nukreipti savo eksporto apimtį į Bendrijos rinką. Tyrimas parodė, kad bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas nagrinėjamąjį produktą pardavė mažesnėmis kainomis nei Bendrijos pramonė. Tikriausiai ir toliau bus nustatomos tokios mažos kainos, arba jos dar sumažės atsižvelgiant į likusioms užsienio šalims nustatytas mažesnes kainas, kaip nurodyta 137 konstatuojamojoje dalyje, be to, tai bus daroma norint vėl pasiekti užimamos rinkos dalies lygį, kuris buvo laikotarpiu prieš nustatant priemones. Tokia kainų kaita ir nagrinėjamosios šalies eksportuotojų gebėjimas Bendrijos rinkai tiekti didelius nagrinėjamojo produkto kiekius tikriausiai sustiprintų kainų mažinimo tendenciją rinkoje ir padarytų numatomą neigiamą poveikį Bendrijos pramonės ekonominei padėčiai. |
| --- | --- |

(140)

Todėl nagrinėjamosios šalies gamintojai gali didinti ir (arba) nukreipti savo eksporto apimtį į Bendrijos rinką. Tyrimas parodė, kad bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas nagrinėjamąjį produktą pardavė mažesnėmis kainomis nei Bendrijos pramonė. Tikriausiai ir toliau bus nustatomos tokios mažos kainos, arba jos dar sumažės atsižvelgiant į likusioms užsienio šalims nustatytas mažesnes kainas, kaip nurodyta 137 konstatuojamojoje dalyje, be to, tai bus daroma norint vėl pasiekti užimamos rinkos dalies lygį, kuris buvo laikotarpiu prieš nustatant priemones. Tokia kainų kaita ir nagrinėjamosios šalies eksportuotojų gebėjimas Bendrijos rinkai tiekti didelius nagrinėjamojo produkto kiekius tikriausiai sustiprintų kainų mažinimo tendenciją rinkoje ir padarytų numatomą neigiamą poveikį Bendrijos pramonės ekonominei padėčiai.

| (141) | Kaip minėta pirmiau, Bendrijos pramonė lieka pažeidžiama ir nestabili. Gali būti, kad, jei Bendrijos pramonė susidurtų su didesne importo subsidijuojamomis kainomis iš nagrinėjamosios šalies apimtimi, jos pardavimo kiekiai, rinkos dalys, pardavimo kainos ir finansinė padėtis pablogėtų ir pasiektų per pirminį tyrimą nustatytą lygį. Todėl tuo remiantis nuspręsta, kad panaikinus priemones nestabili padėtis tikriausiai dar pablogėtų, ir Bendrijos pramonei būtų vėl padaryta netgi dar didesnė žala. |
| --- | --- |

(141)

Kaip minėta pirmiau, Bendrijos pramonė lieka pažeidžiama ir nestabili. Gali būti, kad, jei Bendrijos pramonė susidurtų su didesne importo subsidijuojamomis kainomis iš nagrinėjamosios šalies apimtimi, jos pardavimo kiekiai, rinkos dalys, pardavimo kainos ir finansinė padėtis pablogėtų ir pasiektų per pirminį tyrimą nustatytą lygį. Todėl tuo remiantis nuspręsta, kad panaikinus priemones nestabili padėtis tikriausiai dar pablogėtų, ir Bendrijos pramonei būtų vėl padaryta netgi dar didesnė žala.

| (142) | Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, padaryta išvada, kad netaikant antisubsidijų priemonių importo kainos tikriausiai bus mažesnės Bendrijos rinkoje, nes Indijos gamintojai tikriausiai stengsis padidinti jų užimamą rinkos dalį. Tokia kainų kaita ir Indijos eksportuotojų gebėjimas Bendrijos rinkai tiekti didelius PET kiekius tikriausiai sustiprintų kainų spaudimą, ir būtų padarytas numatomas neigiamas poveikis Bendrijos pramonės padėčiai. |
| --- | --- |

(142)

Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, padaryta išvada, kad netaikant antisubsidijų priemonių importo kainos tikriausiai bus mažesnės Bendrijos rinkoje, nes Indijos gamintojai tikriausiai stengsis padidinti jų užimamą rinkos dalį. Tokia kainų kaita ir Indijos eksportuotojų gebėjimas Bendrijos rinkai tiekti didelius PET kiekius tikriausiai sustiprintų kainų spaudimą, ir būtų padarytas numatomas neigiamas poveikis Bendrijos pramonės padėčiai.

H.   BENDRIJOS INTERESAI

1.   ĮVADAS

| (143) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 31 straipsniu buvo ištirta, ar toliau taikant galiojančias antisubsidijų priemones nebūtų pažeisti visos Bendrijos interesai. Nustatant Bendrijos interesus, buvo remiamasi įvairių interesų vertinimu. Atliekant šį tyrimą analizuojama padėtis, kuri jau buvo nustačius antisubsidijų priemones, ir leidžiama įvertinti bet kokį netinkamą neigiamą poveikį nagrinėjamosioms šalims, kurį daro dabartinės antisubsidijų priemonės. |
| --- | --- |

(143)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 31 straipsniu buvo ištirta, ar toliau taikant galiojančias antisubsidijų priemones nebūtų pažeisti visos Bendrijos interesai. Nustatant Bendrijos interesus, buvo remiamasi įvairių interesų vertinimu. Atliekant šį tyrimą analizuojama padėtis, kuri jau buvo nustačius antisubsidijų priemones, ir leidžiama įvertinti bet kokį netinkamą neigiamą poveikį nagrinėjamosioms šalims, kurį daro dabartinės antisubsidijų priemonės.

| (144) | Šiuo pagrindu buvo nagrinėjama, ar, nepaisant išvadų, kad yra galimybė žalingam subsidijavimui tęstis ar pasikartoti, buvo įtikinamų priežasčių, kurios leistų daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju priemonių taikymas Bendrijai būtų nenaudingas. |
| --- | --- |

(144)

Šiuo pagrindu buvo nagrinėjama, ar, nepaisant išvadų, kad yra galimybė žalingam subsidijavimui tęstis ar pasikartoti, buvo įtikinamų priežasčių, kurios leistų daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju priemonių taikymas Bendrijai būtų nenaudingas.

2.   BENDRIJOS PRAMONĖS INTERESAI

| (145) | Kaip pažymėta pirmiau, yra akivaizdi tikimybė, kad panaikinus priemones žalingas subsidijavimas pasikartos. Visi, išskyrus du, Bendrijos gamintojai visapusiškai bendradarbiavo ir pritarė galiojančioms priemonėms. |
| --- | --- |

(145)

Kaip pažymėta pirmiau, yra akivaizdi tikimybė, kad panaikinus priemones žalingas subsidijavimas pasikartos. Visi, išskyrus du, Bendrijos gamintojai visapusiškai bendradarbiavo ir pritarė galiojančioms priemonėms.

| (146) | Toliau taikant antisubsidijų priemones iš Indijos importuojamiems produktams, Bendrijos pramonė galės pasiekti pakankamą pelningumo lygį, nes yra tikėtina, kad vidutinėje trumpalaikėje perspektyvoje ji galės padidinti parduodamą kiekį ir taip pasinaudoti masto ekonomija bei tuo pat metu tikriausiai galės nedaug padidinti savo pardavimo kainas ir pasiekti pakankamą pelno dydį. Nepaisant mažo Indijos kilmės subsidijuoto importo per PTL, dėl kurio negalėjo atsirasti didelė žala, tikėtina, kad panaikinus antisubsidijų priemones dėl jo Bendrijos pramonei bus daromas neigiamas poveikis. Taigi tokios priemonės yra būtinos, kad būtų užtikrintas Bendrijos PET granulių pramonės verslo, kuris jau keletą metų turi atremti subsidijuoto importo iš Indijos konkurenciją, gyvybingumas. |
| --- | --- |

(146)

Toliau taikant antisubsidijų priemones iš Indijos importuojamiems produktams, Bendrijos pramonė galės pasiekti pakankamą pelningumo lygį, nes yra tikėtina, kad vidutinėje trumpalaikėje perspektyvoje ji galės padidinti parduodamą kiekį ir taip pasinaudoti masto ekonomija bei tuo pat metu tikriausiai galės nedaug padidinti savo pardavimo kainas ir pasiekti pakankamą pelno dydį. Nepaisant mažo Indijos kilmės subsidijuoto importo per PTL, dėl kurio negalėjo atsirasti didelė žala, tikėtina, kad panaikinus antisubsidijų priemones dėl jo Bendrijos pramonei bus daromas neigiamas poveikis. Taigi tokios priemonės yra būtinos, kad būtų užtikrintas Bendrijos PET granulių pramonės verslo, kuris jau keletą metų turi atremti subsidijuoto importo iš Indijos konkurenciją, gyvybingumas.

3.   IMPORTUOTOJŲ INTERESAI

| (147) | Importuotojai ir (arba) prekybininkai beveik nebendradarbiavo, o iš bendradarbiaujančiųjų nė vienas nepirko iš Indijos. Vis dėlto bendradarbiaujančius importuotojus ir (arba) prekybininkus reikėtų laikyti tipiškais, nes jų pardavimo apimtis sudarė apie 5 % ES vartojimo. Jie taip pat labiau pritartų rinkai, kurioje taikomas nulinis muitas, jeigu jie galėtų nuolat pasiekti gerų finansinių rezultatų. |
| --- | --- |

(147)

Importuotojai ir (arba) prekybininkai beveik nebendradarbiavo, o iš bendradarbiaujančiųjų nė vienas nepirko iš Indijos. Vis dėlto bendradarbiaujančius importuotojus ir (arba) prekybininkus reikėtų laikyti tipiškais, nes jų pardavimo apimtis sudarė apie 5 % ES vartojimo. Jie taip pat labiau pritartų rinkai, kurioje taikomas nulinis muitas, jeigu jie galėtų nuolat pasiekti gerų finansinių rezultatų.

| (148) | Atlikus tyrimą buvo nustatyta, kad vis dar yra alternatyvių tiekimo šaltinių, kuriems netaikomos antisubsidijų arba antidempingo priemonės, t. y. iš Meksikos, Brazilijos, JAV, Turkijos, Pakistano, Irano, Saudo Arabijos importuojamiems produktams. Taigi importuotojai ir (arba) prekybininkai galėtų pasikliauti (arba pasirinkti) svarbiais alternatyviais tiekimo šaltiniais. |
| --- | --- |

(148)

Atlikus tyrimą buvo nustatyta, kad vis dar yra alternatyvių tiekimo šaltinių, kuriems netaikomos antisubsidijų arba antidempingo priemonės, t. y. iš Meksikos, Brazilijos, JAV, Turkijos, Pakistano, Irano, Saudo Arabijos importuojamiems produktams. Taigi importuotojai ir (arba) prekybininkai galėtų pasikliauti (arba pasirinkti) svarbiais alternatyviais tiekimo šaltiniais.

| (149) | Atsižvelgiant į tai, kad galiojančiomis priemonėmis nepadarytas žymus poveikis importuotojams, padaryta išvada, kad Indijos kilmės importuojamiems produktams tebetaikant galiojančias kompensacines priemones, toliau nebūtų daromas žymus neigiamas poveikis Bendrijos importuotojų padėčiai. |
| --- | --- |

(149)

Atsižvelgiant į tai, kad galiojančiomis priemonėmis nepadarytas žymus poveikis importuotojams, padaryta išvada, kad Indijos kilmės importuojamiems produktams tebetaikant galiojančias kompensacines priemones, toliau nebūtų daromas žymus neigiamas poveikis Bendrijos importuotojų padėčiai.

4.   PERDIRBĖJŲ IR (ARBA) NAUDOTOJŲ INTERESAI

| (150) | Komisija išsiuntė klausimynus 47 žinomiems perdirbėjams ir (arba) naudotojams. Klausimyno atsakymus pateikė tik dešimt nelabai tipiškų perdirbėjų ir (arba) naudotojų. Remiantis klausimyno atsakymuose jų pateikta informacija apie pirkimą, per TL bendradarbiaujantys perdirbėjai ir (arba) naudotojai sudarė 20 % viso Bendrijos PET vartojimo. Per TL iš Bendrijos gamintojų jie nupirko 95 % PET, o likusi importuojamų produktų dalis buvo kitų, per šią peržiūrą nenagrinėtų, šalių kilmės. Buvo pateikti keli prieš muitų nustatymą nukreipti argumentai. |
| --- | --- |

(150)

Komisija išsiuntė klausimynus 47 žinomiems perdirbėjams ir (arba) naudotojams. Klausimyno atsakymus pateikė tik dešimt nelabai tipiškų perdirbėjų ir (arba) naudotojų. Remiantis klausimyno atsakymuose jų pateikta informacija apie pirkimą, per TL bendradarbiaujantys perdirbėjai ir (arba) naudotojai sudarė 20 % viso Bendrijos PET vartojimo. Per TL iš Bendrijos gamintojų jie nupirko 95 % PET, o likusi importuojamų produktų dalis buvo kitų, per šią peržiūrą nenagrinėtų, šalių kilmės. Buvo pateikti keli prieš muitų nustatymą nukreipti argumentai.

| (151) | Klausimyno atsakymus pateikė penki perdirbėjai (iš PET gaminantys ruošinius ir butelių rūšį, bei sudarantys 10 % viso vartojimo). PET granulių kaina sudaro 55 % jų galutinio produkto kainos (daugiausia ruošinių). Buvo nustatyta, kad iš Indijos ir iš kitų trečiųjų šalių jie importuoja nežymius kiekius. Vis dėlto jie priešinosi tam, kad būtų toliau taikomi muitai, teigdami, kad priemonėmis būtų dirbtinai sukeltos kainos Europoje. |
| --- | --- |

(151)

Klausimyno atsakymus pateikė penki perdirbėjai (iš PET gaminantys ruošinius ir butelių rūšį, bei sudarantys 10 % viso vartojimo). PET granulių kaina sudaro 55 % jų galutinio produkto kainos (daugiausia ruošinių). Buvo nustatyta, kad iš Indijos ir iš kitų trečiųjų šalių jie importuoja nežymius kiekius. Vis dėlto jie priešinosi tam, kad būtų toliau taikomi muitai, teigdami, kad priemonėmis būtų dirbtinai sukeltos kainos Europoje.

| (152) | 10 % viso vartojimo sudarantys penki naudotojai pateikė pakankamai neišsamius duomenis. Didieji naudotojai tikriausiai menkai bendradarbiavo dėl to, kad paskutinysis PET importo iš KLR, Australijos ir Pakistano tyrimas buvo atliktas prieš dvejus metus. PET sąnaudos yra gana nedidelės, t. y. apie 6–7 % visų sąnaudų. Nepaisant to, kad jie nedeklaravo jokio importo iš Indijos, taip pat kaip ir perdirbėjai jie priešinosi tam, kad būtų nustatyti muitai, teigdami, kad priemonėmis būtų dirbtinai sukeltos kainos Europoje. |
| --- | --- |

(152)

10 % viso vartojimo sudarantys penki naudotojai pateikė pakankamai neišsamius duomenis. Didieji naudotojai tikriausiai menkai bendradarbiavo dėl to, kad paskutinysis PET importo iš KLR, Australijos ir Pakistano tyrimas buvo atliktas prieš dvejus metus. PET sąnaudos yra gana nedidelės, t. y. apie 6–7 % visų sąnaudų. Nepaisant to, kad jie nedeklaravo jokio importo iš Indijos, taip pat kaip ir perdirbėjai jie priešinosi tam, kad būtų nustatyti muitai, teigdami, kad priemonėmis būtų dirbtinai sukeltos kainos Europoje.

| (153) | Atsižvelgiant į gana gerą naudotojų pramonės finansinę padėtį, priešingą nei Bendrijos pramonės padėtis, nė vienas perdirbėjas ir (arba) naudotojas nepateikė argumentų, kuriais būtų teigiama, kad toliau taikant dabartinius muitus būtų prarandamos darbo vietos ar gamybos priemonės būtų perkeliamos į kitas užsienio šalis. |
| --- | --- |

(153)

Atsižvelgiant į gana gerą naudotojų pramonės finansinę padėtį, priešingą nei Bendrijos pramonės padėtis, nė vienas perdirbėjas ir (arba) naudotojas nepateikė argumentų, kuriais būtų teigiama, kad toliau taikant dabartinius muitus būtų prarandamos darbo vietos ar gamybos priemonės būtų perkeliamos į kitas užsienio šalis.

| (154) | Be to, kalbant apie produkciją, Bendrijos pramonė pritaikė savo dydį prie išaugusio vartojimo ir todėl labai tikėtina, kad Bendrijos pramonės neišnaudotais pajėgumais būtų visapusiškai padengti importuojami kiekiai. |
| --- | --- |

(154)

Be to, kalbant apie produkciją, Bendrijos pramonė pritaikė savo dydį prie išaugusio vartojimo ir todėl labai tikėtina, kad Bendrijos pramonės neišnaudotais pajėgumais būtų visapusiškai padengti importuojami kiekiai.

| (155) | Atsižvelgiant į tai, kad vis dar yra alternatyvių tiekimo šaltinių, kuriems netaikomos antisubsidijų arba antidempingo priemonės, t. y. iš Meksikos, Brazilijos, JAV, Turkijos, Pakistano, Irano, Saudo Arabijos importuojamiems produktams, Bendrijos naudotojai galėtų dar daugiau pasikliauti (arba pasirinkti) įvairesniais nagrinėjamojo produkto gamintojais. |
| --- | --- |

(155)

Atsižvelgiant į tai, kad vis dar yra alternatyvių tiekimo šaltinių, kuriems netaikomos antisubsidijų arba antidempingo priemonės, t. y. iš Meksikos, Brazilijos, JAV, Turkijos, Pakistano, Irano, Saudo Arabijos importuojamiems produktams, Bendrijos naudotojai galėtų dar daugiau pasikliauti (arba pasirinkti) įvairesniais nagrinėjamojo produkto gamintojais.

| (156) | Atlikus naudotojų pramonės veiklos rezultatų tyrimą buvo galima matyti, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu bendradarbiaujantys naudotojai padidino savo apyvartą, išlaikė stabilią užimtumo padėtį ir netgi pagerino bendrą pelningumą. Todėl buvo nustatyta, kad antisubsidijų priemonėmis jiems nebuvo padarytas neigiamas poveikis. |
| --- | --- |

(156)

Atlikus naudotojų pramonės veiklos rezultatų tyrimą buvo galima matyti, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu bendradarbiaujantys naudotojai padidino savo apyvartą, išlaikė stabilią užimtumo padėtį ir netgi pagerino bendrą pelningumą. Todėl buvo nustatyta, kad antisubsidijų priemonėmis jiems nebuvo padarytas neigiamas poveikis.

| (157) | Remiantis pirmiau išdėstytais faktais, daroma išvada, kad Indijos kilmės importuojamiems produktams tebetaikant galiojančias antisubsidijų priemones, nebūtų daromas žymus neigiamas poveikis Bendrijos naudotojų padėčiai. |
| --- | --- |

(157)

Remiantis pirmiau išdėstytais faktais, daroma išvada, kad Indijos kilmės importuojamiems produktams tebetaikant galiojančias antisubsidijų priemones, nebūtų daromas žymus neigiamas poveikis Bendrijos naudotojų padėčiai.

5.   TIEKĖJŲ INTERESAI

| (158) | Žaliavinių medžiagų tiekėjai (monoetileno glikolio (MET) ir grynintos tereftalato rūgšties (PTA), DMT ir IPA, visų pirminio benzino naftos chemijos išvestinių produktų) aiškiai pažymėjo, kad pritaria priemonėms ir glaudžiai bendradarbiavo atliekant tyrimą. Tolesnis priemonių taikymas jiems būtų naudingas, nes tikėtina, kad Bendrijos pramonė galės atsigauti ir jiems bus sudarytos sąlygos pagerinti veiklos rezultatus. |
| --- | --- |

(158)

Žaliavinių medžiagų tiekėjai (monoetileno glikolio (MET) ir grynintos tereftalato rūgšties (PTA), DMT ir IPA, visų pirminio benzino naftos chemijos išvestinių produktų) aiškiai pažymėjo, kad pritaria priemonėms ir glaudžiai bendradarbiavo atliekant tyrimą. Tolesnis priemonių taikymas jiems būtų naudingas, nes tikėtina, kad Bendrijos pramonė galės atsigauti ir jiems bus sudarytos sąlygos pagerinti veiklos rezultatus.

6.   IŠVADA DĖL BENDRIJOS INTERESŲ

| (159) | Atsižvelgiant į visus pirmiau pateiktus veiksnius daroma išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių, dėl kurių Indijai toliau nebūtų galima taikyti dabartinių antisubsidijų priemonių. |
| --- | --- |

(159)

Atsižvelgiant į visus pirmiau pateiktus veiksnius daroma išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių, dėl kurių Indijai toliau nebūtų galima taikyti dabartinių antisubsidijų priemonių.

I.   KOMPENSACINĖS PRIEMONĖS

| (160) | Visoms suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie pagrindinius faktus ir argumentus, kuriais remiantis ketinama rekomenduoti toliau taikyti esančias priemones. Be to, buvo suteiktas laikas, per kurį jos po atskleidimo galėjo pareikšti savo pastabas. Indijos vyriausybė pateikė pastabas dėl žalos aspektų, teigdama, kad nėra įrodymų, jog Bendrijos pramonė nuolat patiria žalą ir kad importo iš Indijos spaudimas nėra priežastis, dėl kurios Europos gamintojai visapusiškai neatspindi žaliavinių medžiagų kainos padidėjimo savo pardavimo kainose. Reikia priminti, kad kaip pateikta Bendrijos pramonės padėties analizėje, jos finansinė padėtis pablogėjo ir, kaip paaiškinta 127 konstatuojamojoje dalyje, Bendrijos pramonė akivaizdžiai patyrė spaudimą mažinti kainas dėl importo žemomis kainomis iš nagrinėjamosios šalies. Vis dėlto, atsižvelgiant į mažą subsidijuoto importo apimtį, nustatytą atliekant šią priemonių galiojimo termino peržiūrą, reikia išnagrinėti žalos pasikartojimo tikimybę. Atsižvelgiant į tai, kaip nurodyta 127 konstatuojamojoje dalyje, padaryta išvada, kad netaikant priemonių, padidėjus importo mažomis kainomis iš Indijos apimčiai būtų daromas neigiamas poveikis Bendrijos pramonės padėčiai. Be to, Indijos eksportuotojas teigė, kad netaikant priemonių nėra tikėtina, kad Indija nukreips pardavimą į Bendrijos pramonę. Šis eksportuotojas tvirtino, kad besiformuojančios rinkos yra patrauklesnės nei Bendrija, kad Indijos paklausa sparčiai auga ir kad dėl šios priežasties nėra nepanaudotų pajėgumų. Vis dėlto reikia atsižvelgti į tai, kad nepaisant paklausos Indijos rinkoje augimo, ištyrus bendroves buvo nustatyta, kad yra nepanaudotų pajėgumų. Tai taip pat buvo patvirtinta ištyrus rinką. Todėl padaryta išvada, kad po atskleidimo nebuvo gauta nė vienos pastabos, dėl kurios būtų galima keisti šiame reglamente priimtas išvadas. |
| --- | --- |

(160)

Visoms suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie pagrindinius faktus ir argumentus, kuriais remiantis ketinama rekomenduoti toliau taikyti esančias priemones. Be to, buvo suteiktas laikas, per kurį jos po atskleidimo galėjo pareikšti savo pastabas. Indijos vyriausybė pateikė pastabas dėl žalos aspektų, teigdama, kad nėra įrodymų, jog Bendrijos pramonė nuolat patiria žalą ir kad importo iš Indijos spaudimas nėra priežastis, dėl kurios Europos gamintojai visapusiškai neatspindi žaliavinių medžiagų kainos padidėjimo savo pardavimo kainose. Reikia priminti, kad kaip pateikta Bendrijos pramonės padėties analizėje, jos finansinė padėtis pablogėjo ir, kaip paaiškinta 127 konstatuojamojoje dalyje, Bendrijos pramonė akivaizdžiai patyrė spaudimą mažinti kainas dėl importo žemomis kainomis iš nagrinėjamosios šalies. Vis dėlto, atsižvelgiant į mažą subsidijuoto importo apimtį, nustatytą atliekant šią priemonių galiojimo termino peržiūrą, reikia išnagrinėti žalos pasikartojimo tikimybę. Atsižvelgiant į tai, kaip nurodyta 127 konstatuojamojoje dalyje, padaryta išvada, kad netaikant priemonių, padidėjus importo mažomis kainomis iš Indijos apimčiai būtų daromas neigiamas poveikis Bendrijos pramonės padėčiai. Be to, Indijos eksportuotojas teigė, kad netaikant priemonių nėra tikėtina, kad Indija nukreips pardavimą į Bendrijos pramonę. Šis eksportuotojas tvirtino, kad besiformuojančios rinkos yra patrauklesnės nei Bendrija, kad Indijos paklausa sparčiai auga ir kad dėl šios priežasties nėra nepanaudotų pajėgumų. Vis dėlto reikia atsižvelgti į tai, kad nepaisant paklausos Indijos rinkoje augimo, ištyrus bendroves buvo nustatyta, kad yra nepanaudotų pajėgumų. Tai taip pat buvo patvirtinta ištyrus rinką. Todėl padaryta išvada, kad po atskleidimo nebuvo gauta nė vienos pastabos, dėl kurios būtų galima keisti šiame reglamente priimtas išvadas.

| (161) | Taigi, esant tokioms aplinkybėms, Indijos kilmės importuojamoms PET granulėms taikomos kompensacinės priemonės turėtų būti toliau taikomos pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalį. Primenama, kad šios priemonės – tai specifiniai muitai. |
| --- | --- |

(161)

Taigi, esant tokioms aplinkybėms, Indijos kilmės importuojamoms PET granulėms taikomos kompensacinės priemonės turėtų būti toliau taikomos pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalį. Primenama, kad šios priemonės – tai specifiniai muitai.

| (162) | Šiame reglamente bendrovėms nustatytos individualios kompensacinio muito normos rodo bendradarbiaujančių eksportuotojų padėtį peržiūros metu. Dėl to jos taikomos tik šių bendrovių ir tokiu būdu konkrečių minėtų juridinių asmenų pagamintam importuojamam nagrinėjamajam produktui. Šios normos negali būti taikomos bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas nėra konkrečiai nurodytas šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant įmonių, susijusių su minėtoje dalyje nurodytomis bendrovėmis, pagamintam importuojamajam nagrinėjamajam produktui, jam turi būti taikoma tokia muito norma, kuri yra taikoma visoms „kitoms bendrovėms“. |
| --- | --- |

(162)

Šiame reglamente bendrovėms nustatytos individualios kompensacinio muito normos rodo bendradarbiaujančių eksportuotojų padėtį peržiūros metu. Dėl to jos taikomos tik šių bendrovių ir tokiu būdu konkrečių minėtų juridinių asmenų pagamintam importuojamam nagrinėjamajam produktui. Šios normos negali būti taikomos bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas nėra konkrečiai nurodytas šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant įmonių, susijusių su minėtoje dalyje nurodytomis bendrovėmis, pagamintam importuojamajam nagrinėjamajam produktui, jam turi būti taikoma tokia muito norma, kuri yra taikoma visoms „kitoms bendrovėms“.

| (163) | Visus prašymus taikyti šias individualias kompensacinio muito normas (pvz., pasikeitus įmonės pavadinimui arba įsteigus naujas gamybos ar pardavimo įmones) iš karto reikėtų siųsti Komisijai (10) kartu su visa svarbia informacija, ypač apie bendrovės veiklos pasikeitimus, susijusius su gamyba, vidaus ir eksporto pardavimu, kuris, pavyzdžiui, yra susiję su tokiu pavadinimo arba gamybos ir pardavimo įmonių pasikeitimu. Prireikus ir pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu, šis reglamentas bus atitinkamai keičiamas atnaujinant bendrovių, kurioms taikomos individualios muitų normos, sąrašą. |
| --- | --- |

(163)

Visus prašymus taikyti šias individualias kompensacinio muito normas (pvz., pasikeitus įmonės pavadinimui arba įsteigus naujas gamybos ar pardavimo įmones) iš karto reikėtų siųsti Komisijai (10) kartu su visa svarbia informacija, ypač apie bendrovės veiklos pasikeitimus, susijusius su gamyba, vidaus ir eksporto pardavimu, kuris, pavyzdžiui, yra susiję su tokiu pavadinimo arba gamybos ir pardavimo įmonių pasikeitimu. Prireikus ir pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu, šis reglamentas bus atitinkamai keičiamas atnaujinant bendrovių, kurioms taikomos individualios muitų normos, sąrašą.

| (164) | Siekiant užtikrinti tinkamą kompensacinio muito įgyvendinimą, muito kitiems eksportuotojams dydis turėtų būti taikomas ne vien tik nebendradarbiaujantiems eksportuotojams, bet ir toms bendrovėms, kurios per PTL nevykdė jokio eksporto. Tačiau pastarosios bendrovės, joms įvykdžius pagrindinio reglamento 20 straipsnyje nurodytus reikalavimus, yra kviečiamos pagal tą straipsnį pateikti prašymą atlikti peržiūrą, kad jų padėtis būtų patikrinta individualiai, |
| --- | --- |

(164)

Siekiant užtikrinti tinkamą kompensacinio muito įgyvendinimą, muito kitiems eksportuotojams dydis turėtų būti taikomas ne vien tik nebendradarbiaujantiems eksportuotojams, bet ir toms bendrovėms, kurios per PTL nevykdė jokio eksporto. Tačiau pastarosios bendrovės, joms įvykdžius pagrindinio reglamento 20 straipsnyje nurodytus reikalavimus, yra kviečiamos pagal tą straipsnį pateikti prašymą atlikti peržiūrą, kad jų padėtis būtų patikrinta individualiai,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Šiuo Reglamentu nustatomas galutinis kompensacinis muitas Indijos kilmės importuojamam polietileno tereftalatui, kurio klampos skaičius pagal ISO standartą 1628-5 yra 78 ml/g arba didesnis ir kuris klasifikuojamas KN kodu yra 3907 60 20.

2.   Išskyrus 2 straipsnyje numatytus atvejus, kompensacinio muito, taikomo produktų, kuriuos pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą, norma yra tokia:

| Šalis | Bendrovė | Kompensacinis muitas (EUR/t) | TARIC papildomas kodas |
| --- | --- | --- | --- |
| Indija | Reliance Industries Limited | 41,3 | A181 |
| Indija | Pearl Engineering Polymers Ltd | 31,3 | A182 |
| Indija | Senpet Ltd | 22,2 | A183 |
| Indija | Futura Polyesters Ltd | 0 | A184 |
| Indija | South Asian Petrochem Ltd | 106,5 | A585 |
| Indija | Visoms kitoms bendrovėms | 41,3 | A999 |

Šalis

Bendrovė

Kompensacinis muitas (EUR/t)

TARIC papildomas kodas

Indija

Reliance Industries Limited

41,3

A181

Indija

Pearl Engineering Polymers Ltd

31,3

A182

Indija

Senpet Ltd

22,2

A183

Indija

Futura Polyesters Ltd

0

A184

Indija

South Asian Petrochem Ltd

106,5

A585

Indija

Visoms kitoms bendrovėms

41,3

A999

3.   Jeigu prekės buvo sugadintos prieš jas išleidžiant į laisvą apyvartą ir reikia paskirstyti faktiškai sumokėtą arba mokėtiną kainą siekiant nustatyti muitinę vertę pagal Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93 (11) 145 straipsnį, kompensacinio muito dydis, apskaičiuotas remiantis pirmiau nurodytais dydžiais, yra sumažinamas tokiu procentu, kuris atitinka paskirstytą faktiškai sumokėtą arba mokėtiną kainą.

4.   Neatsižvelgiant į 1 ir 2 dalį, galutinis kompensacinis muitas netaikomas importuojamam produktui, išleistam į laisvą apyvartą pagal 2 straipsnio nuostatas.

5.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos muitams galiojančios nuostatos.

2 straipsnis

1.   Importuojamas produktas atleidžiamas nuo 1 straipsnyje nustatytų kompensacinių muitų, jei įrodoma, kad produktas yra pagamintas ir tiesiogiai eksportuotas (t. y. išrašyta sąskaita ir išsiųsta) Bendrijoje veikiančiam importuotojui šio straipsnio 3 dalyje nurodytų bendrovių, jei jis deklaruotas pagal atitinkamą papildomą TARIC kodą ir jei laikomasi šio straipsnio 2 dalyje nustatytų sąlygų.

2.   Pateikus prašymą išleisti į laisvą apyvartą, nuo muitų atleidžiama atitinkamos valstybės narės muitinei pateikus galiojančią 3 dalyje minimų eksportuojančių bendrovių išduotą „įsipareigojimo sąskaitą faktūrą“, kurioje nurodyti pagrindiniai priede išvardyti duomenys. Prekės atleidžiamos nuo muito, jeigu jas deklaravus ir pateikus muitinei prekės tiksliai atitinka „įsipareigojimo sąskaitoje faktūroje“ nurodytą aprašymą.

3.   Importuojamos prekės, prie kurių pridedama „įsipareigojimo sąskaita faktūra“, deklaruojamos tokiais TARIC papildomais kodais:

| Šalis | Bendrovė | TARIC papildomas kodas |
| --- | --- | --- |
| Indija | Pearl Engineering Polymers Ltd | A182 |
| Indija | Reliance Industries Ltd | A181 |
| Indija | South Asian Petrochem Ltd | A585 |

Šalis

Bendrovė

TARIC papildomas kodas

Indija

Pearl Engineering Polymers Ltd

A182

Indija

Reliance Industries Ltd

A181

Indija

South Asian Petrochem Ltd

A585

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2007 m. vasario 22 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

F. MÜNTEFERING

---

(1)  OL L 288, 1997 10 21, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 461/2004 (OL L 77, 2004 3 13, p. 12).

1

(2)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (OL L 340, 2005 12 23, p. 17).

2

(3)  OL L 301, 2000 11 30, p. 1.

3

(4)  OL L 301, 2000 11 30, p. 21. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1646/2005 (OL L 266, 2005 10 11, p. 10).

4

(5)  OL L 271, 2004 8 19, p. 1.

5

(6)  OL L 266, 2005 10 11, p. 1.

6

(7)  OL C 304, 2005 12 1, p. 4.

7

(8)  OL C 304, 2005 12 1, p. 9.

8

(9)  Reglamento (EB) Nr. 2603/2000 26 konstatuojamoji dalis (OL L 301, 2000 11 30, p. 1).

9

(10)  Commission européenne, Direction générale du commerce, Direction H, J-79 5/17, B-1049 Bruxelles.

10

(11)  OL L 253, 1993 10 11, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1875/2006 (OL L 360, 2006 12 19, p. 64).

11

---

PRIEDAS

Duomenys, kurie turi būti nurodyti 2 straipsnio 2 dalyje nurodytoje įsipareigojimo sąskaitoje faktūroje:

| 1. | Įsipareigojimo sąskaitos faktūros numeris. |
| --- | --- |

1.

Įsipareigojimo sąskaitos faktūros numeris.

| 2. | TARIC papildomas kodas, pagal kurį sąskaitoje faktūroje nurodytas prekes gali įforminti muitinė Bendrijos pasienyje (kaip nurodyta reglamente). |
| --- | --- |

2.

TARIC papildomas kodas, pagal kurį sąskaitoje faktūroje nurodytas prekes gali įforminti muitinė Bendrijos pasienyje (kaip nurodyta reglamente).

| 3. | Tikslus prekių aprašymas, įskaitant:






  — | pranešimo apie produktą kodo (PPK) numerį (nustatytą įsipareigojime, kurį pasiūlė atitinkamas gaminantis eksportuotojas), |
| --- | --- | --- |

3.

Tikslus prekių aprašymas, įskaitant:

—

pranešimo apie produktą kodo (PPK) numerį (nustatytą įsipareigojime, kurį pasiūlė atitinkamas gaminantis eksportuotojas),

| — | KN kodą, |
| --- | --- |

—

KN kodą,

| — | kiekį (pateikiamą vienetais). |
| --- | --- |

—

kiekį (pateikiamą vienetais).

| 4. | Pardavimo sąlygų aprašymas, įskaitant:






  — | vieneto kainą, |
| --- | --- | --- |

4.

Pardavimo sąlygų aprašymas, įskaitant:

—

vieneto kainą,

| — | taikomas atsiskaitymo sąlygas, |
| --- | --- |

—

taikomas atsiskaitymo sąlygas,

| — | taikomas pristatymo sąlygas, |
| --- | --- |

—

taikomas pristatymo sąlygas,

| — | bendrą nuolaidų ir lengvatų sumą. |
| --- | --- |

—

bendrą nuolaidų ir lengvatų sumą.

| 5. | Importuojančios bendrovės, kuriai bendrovė tiesiogiai pateikė sąskaitą, pavadinimas. |
| --- | --- |

5.

Importuojančios bendrovės, kuriai bendrovė tiesiogiai pateikė sąskaitą, pavadinimas.

| 6. | Bendrovės, kuri išrašė įsipareigojimo sąskaitą faktūrą, pareigūno vardas ir pavardė bei toks pasirašytas pareiškimas:
  „Aš, toliau pasirašęs, tvirtinu, kad į šią sąskaitą faktūrą įrašytos prekės tiesioginiam eksportui į Europos bendriją parduodamos tokia apimtimi ir pagal tokias sąlygas, kaip nurodyta ... (bendrovės) pasiūlytame ir Europos Komisijos sprendimu 2000/745/EB priimtame įsipareigojime. Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje pateikta informacija yra išsami ir teisinga.“ |
| --- | --- |

6.

Bendrovės, kuri išrašė įsipareigojimo sąskaitą faktūrą, pareigūno vardas ir pavardė bei toks pasirašytas pareiškimas:

„Aš, toliau pasirašęs, tvirtinu, kad į šią sąskaitą faktūrą įrašytos prekės tiesioginiam eksportui į Europos bendriją parduodamos tokia apimtimi ir pagal tokias sąlygas, kaip nurodyta ... (bendrovės) pasiūlytame ir Europos Komisijos sprendimu 2000/745/EB priimtame įsipareigojime. Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje pateikta informacija yra išsami ir teisinga.“

---

| 27.2.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 59/60 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 59/60

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 194/2007

2007 m. vasario 26 d.

nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1994 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 3223/94 dėl vaisių ir daržovių importo taisyklių (1), ypač į jo 4 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams. |
| --- | --- |

(1)

Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams.

| (2) | Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede, |
| --- | --- |

(2)

Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 3223/94 4 straipsnyje nurodytos standartinės importo vertės nustatomos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2007 m. vasario 27 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2007 m. vasario 26 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 337, 1994 12 24, p. 66. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 386/2005 (OL L 62, 2005 3 9, p. 3).

1

---

PRIEDAS

prie 2007 m. vasario 26 d. Komisijos reglamento, nustatančio kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | IL | 103,4 |
| JO | 96,5 |
| MA | 65,9 |
| TN | 148,3 |
| TR | 140,0 |
| ZZ | 110,8 |
| 0707 00 05 | JO | 178,3 |
| MA | 206,0 |
| MK | 57,6 |
| TR | 133,0 |
| ZZ | 143,7 |
| 0709 90 70 | MA | 46,5 |
| TR | 75,8 |
| ZZ | 61,2 |
| 0805 10 20 | CU | 37,4 |
| EG | 49,7 |
| IL | 57,6 |
| MA | 42,8 |
| TN | 49,6 |
| TR | 65,8 |
| ZZ | 50,5 |
| 0805 20 10 | IL | 108,8 |
| MA | 95,1 |
| ZZ | 102,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | AR | 112,1 |
| IL | 71,9 |
| MA | 80,4 |
| PK | 58,0 |
| TR | 54,0 |
| ZZ | 75,3 |
| 0805 50 10 | EG | 63,4 |
| IL | 65,7 |
| TR | 49,9 |
| ZZ | 59,7 |
| 0808 10 80 | AR | 101,4 |
| CA | 91,7 |
| CN | 95,7 |
| US | 118,6 |
| ZZ | 101,9 |
| 0808 20 50 | AR | 81,7 |
| CL | 76,9 |
| CN | 66,5 |
| US | 96,9 |
| ZA | 82,8 |
| ZZ | 81,0 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

IL

103,4

JO

96,5

MA

65,9

TN

148,3

TR

140,0

ZZ

110,8

0707 00 05

JO

178,3

MA

206,0

MK

57,6

TR

133,0

ZZ

143,7

0709 90 70

MA

46,5

TR

75,8

ZZ

61,2

0805 10 20

CU

37,4

EG

49,7

IL

57,6

MA

42,8

TN

49,6

TR

65,8

ZZ

50,5

0805 20 10

IL

108,8

MA

95,1

ZZ

102,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

AR

112,1

IL

71,9

MA

80,4

PK

58,0

TR

54,0

ZZ

75,3

0805 50 10

EG

63,4

IL

65,7

TR

49,9

ZZ

59,7

0808 10 80

AR

101,4

CA

91,7

CN

95,7

US

118,6

ZZ

101,9

0808 20 50

AR

81,7

CL

76,9

CN

66,5

US

96,9

ZA

82,8

ZZ

81,0

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ žymi „kitą kilmę“.

---

| 27.2.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 59/62 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 59/62

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 195/2007

2007 m. vasario 26 d.

leidžiantis nuo 2007 m. kovo 1 d. iki rugpjūčio 31 d. pradėti supirkti sviestą kai kuriose valstybėse narėse

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1255/1999 dėl bendro pieno ir pieno produktų rinkos organizavimo (1),

atsižvelgdama į 1999 m. gruodžio 16 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 2771/1999, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1255/1999 taikymo taisykles dėl intervencijos sviesto ir grietinėlės rinkoje (2), ypač į jo 2 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 1255/1999 6 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad jei reprezentatyviuoju laikotarpiu sviesto rinkos kainos vienoje arba daugiau valstybių narių sudaro mažiau kaip 92 % intervencinės kainos, intervencinės agentūros turi supirkti sviestą. |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 1255/1999 6 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad jei reprezentatyviuoju laikotarpiu sviesto rinkos kainos vienoje arba daugiau valstybių narių sudaro mažiau kaip 92 % intervencinės kainos, intervencinės agentūros turi supirkti sviestą.

| (2) | Rinkos kainų, apie kurias pranešė naujosios valstybės narės, pagrindu Komisija, laikydamasi Reglamento (EB) Nr. 2771/1999 8 straipsnio 4 dalies nuostatų, nustatė, kad kainos Ispanijoje, Airijoje ir Portugalijoje dvi savaites paeiliui yra žemesnės nei 92 % intervencinės kainos. Todėl šiose valstybėse narėse turi būti pradėti intervenciniai pirkimai, |
| --- | --- |

(2)

Rinkos kainų, apie kurias pranešė naujosios valstybės narės, pagrindu Komisija, laikydamasi Reglamento (EB) Nr. 2771/1999 8 straipsnio 4 dalies nuostatų, nustatė, kad kainos Ispanijoje, Airijoje ir Portugalijoje dvi savaites paeiliui yra žemesnės nei 92 % intervencinės kainos. Todėl šiose valstybėse narėse turi būti pradėti intervenciniai pirkimai,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Sviesto pirkimas, numatytas Reglamento (EB) Nr. 1255/1999 6 straipsnio 1 dalyje, pradedamas šiose valstybėse narėse:

| — | Ispanijoje |
| --- | --- |

—

Ispanijoje

| — | Airijoje |
| --- | --- |

—

Airijoje

| — | Portugalijoje. |
| --- | --- |

—

Portugalijoje.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2007 m. kovo 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2007 m. vasario 26 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 160, 1999 6 26, p. 48. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1913/2005 (OL L 307, 2005 11 25, p. 2).

1

(2)  OL L 333, 1999 12 24, p. 11. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1919/2006 (OL L 380, 2006 12 28, p. 1).

2

---

| 27.2.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 59/63 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 59/63

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 196/2007

2007 m. vasario 26 d.

nustatantis grąžinamąsias išmokas, taikomas eksportuojant grūdus, kviečių arba rugių miltus, rupinius ir kruopas

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1784/2003 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo (1), ir ypač į jo 13 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 13 straipsnio nuostatas skirtumas tarp to reglamento 1 straipsnyje išvardytų produktų biržos kainų ar kitų pasaulinės rinkos kainų ir tų produktų kainų Bendrijoje gali būti padengiamas eksporto grąžinamosiomis išmokomis. |
| --- | --- |

(1)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 13 straipsnio nuostatas skirtumas tarp to reglamento 1 straipsnyje išvardytų produktų biržos kainų ar kitų pasaulinės rinkos kainų ir tų produktų kainų Bendrijoje gali būti padengiamas eksporto grąžinamosiomis išmokomis.

| (2) | Grąžinamosios išmokos turi būti nustatytos, atsižvelgiant į kriterijus, nurodytus 1995 d. birželio 29 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1501/95, nustatančio kai kurias išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1766/92 taikymo taisykles dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už grūdus skyrimo ir priemonių, taikytinų esant trikdymams grūdų rinkoje (2), 1 straipsnyje. |
| --- | --- |

(2)

Grąžinamosios išmokos turi būti nustatytos, atsižvelgiant į kriterijus, nurodytus 1995 d. birželio 29 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1501/95, nustatančio kai kurias išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1766/92 taikymo taisykles dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už grūdus skyrimo ir priemonių, taikytinų esant trikdymams grūdų rinkoje (2), 1 straipsnyje.

| (3) | Kalbant apie grūdus, kviečių arba rugių miltus, rupinius ir kruopas, šiems produktams taikytina grąžinamoji išmoka turi būti apskaičiuota atsižvelgiant į atitinkamiems produktams pagaminti sunaudotą grūdų kiekį. Šie kiekiai buvo nustatyti Reglamente (EB) Nr. 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Kalbant apie grūdus, kviečių arba rugių miltus, rupinius ir kruopas, šiems produktams taikytina grąžinamoji išmoka turi būti apskaičiuota atsižvelgiant į atitinkamiems produktams pagaminti sunaudotą grūdų kiekį. Šie kiekiai buvo nustatyti Reglamente (EB) Nr. 1501/95.

| (4) | Dėl pasaulinės rinkos padėties arba kai kurių rinkų ypatingų poreikių būtina nustatyti diferencijuotas grąžinamąsias išmokas už kai kuriuos produktus, atsižvelgiant į jų paskirties šalis. |
| --- | --- |

(4)

Dėl pasaulinės rinkos padėties arba kai kurių rinkų ypatingų poreikių būtina nustatyti diferencijuotas grąžinamąsias išmokas už kai kuriuos produktus, atsižvelgiant į jų paskirties šalis.

| (5) | Grąžinamoji išmoka turi būti nustatoma vieną kartą per mėnesį. Laikotarpiu iki kito nustatymo dienos ji gali būti iš dalies pakeista. |
| --- | --- |

(5)

Grąžinamoji išmoka turi būti nustatoma vieną kartą per mėnesį. Laikotarpiu iki kito nustatymo dienos ji gali būti iš dalies pakeista.

| (6) | Taikant šias taisykles dabartinei grūdų sektoriaus rinkų situacijai, ir ypač šių produktų biržų kursui arba kainoms Bendrijoje, reikėtų nustatyti eksporto grąžinamąsias išmokas, kurių dydžiai nurodomi priede. |
| --- | --- |

(6)

Taikant šias taisykles dabartinei grūdų sektoriaus rinkų situacijai, ir ypač šių produktų biržų kursui arba kainoms Bendrijoje, reikėtų nustatyti eksporto grąžinamąsias išmokas, kurių dydžiai nurodomi priede.

| (7) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Grąžinamosios išmokos eksportuojant esamos būklės produktus, išvardytus Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 1 straipsnio a, b ir c punktuose, išskyrus salyklą, yra nustatomos tokio dydžio, kaip nurodyta priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2007 m. kovo 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2007 m. vasario 26 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 270, 2003 10 21, p. 78. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1154/2005 (OL L 187, 2005 7 19, p. 11).

1

(2)  OL L 147, 1995 6 30, p. 7. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 777/2004 (OL L 123, 2004 4 27, p. 50).

2

---

PRIEDAS

prie 2007 m. vasario 26 d. Komisijos reglamento, nustatančio grąžinamąsias išmokas, taikomas eksportuojant grūdus, kviečių arba rugių miltus, rupinius ir kruopas

| Produkto kodas | Paskirtis | Mato vienetas | Grąžinamųjų išmokų dydis |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | — |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| NB: produktų kodai ir „A“ serijos paskirčių kodai yra nustatyti Komisijos reglamente (EEB) Nr. 3846/87 (OL L 366, 1987 12 24, p. 1) su pakeitimais.







  C01 | : | Visos trečiosios šalys, išskyrus Albaniją, Kroatiją, Bosniją ir Hercegoviną, Juodkalniją, Serbiją, Buvusiąją Jugoslavijos Respubliką Makedoniją, Lichtenšteiną ir Šveicariją. |

Produkto kodas

Paskirtis

Mato vienetas

Grąžinamųjų išmokų dydis

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

—

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

—

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

NB: produktų kodai ir „A“ serijos paskirčių kodai yra nustatyti Komisijos reglamente (EEB) Nr. 3846/87 (OL L 366, 1987 12 24, p. 1) su pakeitimais.

C01

:

Visos trečiosios šalys, išskyrus Albaniją, Kroatiją, Bosniją ir Hercegoviną, Juodkalniją, Serbiją, Buvusiąją Jugoslavijos Respubliką Makedoniją, Lichtenšteiną ir Šveicariją.

---

| 27.2.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 59/65 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 59/65

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 197/2007

2007 m. vasario 26 d.

nustatantis grąžinamajai išmokai už grūdus taikomą tikslinamąją sumą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1784/2003 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo (1), ir ypač į jo 15 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Remiantis Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 14 straipsnio 2 dalies nuostatomis, paraiškos licencijai gauti registracijos dieną taikoma grūdų eksporto grąžinamoji išmoka turi būti, pateikus prašymą, taikoma eksportui, įvykdytinam licencijos galiojimo laikotarpiu. Tokiu atveju grąžinamajai išmokai gali būti taikoma tikslinamoji suma. |
| --- | --- |

(1)

Remiantis Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 14 straipsnio 2 dalies nuostatomis, paraiškos licencijai gauti registracijos dieną taikoma grūdų eksporto grąžinamoji išmoka turi būti, pateikus prašymą, taikoma eksportui, įvykdytinam licencijos galiojimo laikotarpiu. Tokiu atveju grąžinamajai išmokai gali būti taikoma tikslinamoji suma.

| (2) | 1995 m. birželio 29 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1501/95, nustatančiame kai kurias išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1766/92 taikymo taisykles dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už grūdus skyrimo ir priemonių, taikytinų esant trikdymams grūdų rinkoje (2), leidžiama nustatyti tikslinamąją sumą už produktus, nurodytus Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 1 straipsnio a, b ir c punktuose. Ši tikslinamoji suma turi būti apskaičiuota, atsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 1501/95 1 straipsnyje išvardytus kriterijus. |
| --- | --- |

(2)

1995 m. birželio 29 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1501/95, nustatančiame kai kurias išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1766/92 taikymo taisykles dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už grūdus skyrimo ir priemonių, taikytinų esant trikdymams grūdų rinkoje (2), leidžiama nustatyti tikslinamąją sumą už produktus, nurodytus Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 1 straipsnio a, b ir c punktuose. Ši tikslinamoji suma turi būti apskaičiuota, atsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 1501/95 1 straipsnyje išvardytus kriterijus.

| (3) | Dėl padėties pasaulinėje rinkoje ir konkrečių kai kurių rinkų reikalavimų gali prireikti, atsižvelgiant į paskirtį, nustatyti diferencijuotą tikslinamąją sumą. |
| --- | --- |

(3)

Dėl padėties pasaulinėje rinkoje ir konkrečių kai kurių rinkų reikalavimų gali prireikti, atsižvelgiant į paskirtį, nustatyti diferencijuotą tikslinamąją sumą.

| (4) | Tikslinamoji suma turi būti nustatyta ta pačia tvarka kaip ir grąžinamoji išmoka. Tarp dviejų nustatymo datų ji gali būti iš dalies pakeista. |
| --- | --- |

(4)

Tikslinamoji suma turi būti nustatyta ta pačia tvarka kaip ir grąžinamoji išmoka. Tarp dviejų nustatymo datų ji gali būti iš dalies pakeista.

| (5) | Iš anksčiau nurodytų nuostatų daroma išvada, kad turi būti nustatyta priede nurodyto dydžio tikslinamoji suma. |
| --- | --- |

(5)

Iš anksčiau nurodytų nuostatų daroma išvada, kad turi būti nustatyta priede nurodyto dydžio tikslinamoji suma.

| (6) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Iš anksto nustatomoms grąžinamosioms išmokoms už produktų, nurodytų Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 1 straipsnio a, b ir c punktuose, išskyrus salyklą, eksportą taikoma tikslinamoji suma yra nustatyta priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2007 m. kovo 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2007 m. vasario 26 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 270, 2003 10 21, p. 78. Reglamentas su pakeitimas, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1154/2005 (OL L 187, 2005 7 19, p. 11).

1

(2)  OL L 147, 1995 6 30, p. 7. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 777/2004 (OL L 123, 2004 4 27, p. 50).

2

---

PRIEDAS

prie 2007 m. vasario 26 d. Komisijos reglamento, nustatančio tikslinamąją sumą, taikomą grąžinamajai išmokai už grūdus

| (EUR/t) |
| --- |
| Produktų kodas | Paskirtis | Dabartinis
  3 | 1-as laikotarpis
  4 | 2-as laikotarpis
  5 | 3-as laikotarpis
  6 | 4-as laikotarpis
  7 | 5-as laikotarpis
  8 | 6-as laikotarpis
  9 |
| 1001 10 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1001 90 91 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 90 99 9000 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1002 00 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1003 00 10 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1003 00 90 9000 | C02 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1004 00 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1004 00 00 9400 | C03 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1005 10 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1007 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1008 20 00 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 11 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9130 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9150 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9170 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9180 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9190 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9700 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 90 9800 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| NB: Produktų kodai ir „A“ serijos paskirčių kodai nustatyti Komisijos reglamente (EEB) Nr. 3846/87 (OL L 366, 1987 12 24, p. 1) su pakeitimais.
  Paskirčių skaitmeniniai kodai yra nustatyti Reglamente (EB) Nr. 2081/2003 (OL L 313, 2003 11 28, p. 11).







  C01 | : | Visos trečiosios šalys, išskyrus Albaniją, Kroatiją, Bosniją ir Hercegoviną, Juodkalniją, Serbiją, Jugoslavijos Respubliką Makedoniją, Lichtenšteiną ir Šveicariją. |
| C02 | : | Alžyras, Saudo Arabija, Bahreinas, Egiptas, Jungtiniai Arabų Emyratai, Iranas, Irakas, Izraelis, Jordanija, Kuveitas, Libanas, Libija, Marokas, Mauritanija, Omanas, Kataras, Sirija, Tunisas ir Jemenas. |
| C03 | : | Visos šalys, išskyrus Norvegiją, Šveicariją ir Lichtenšteiną. |

(EUR/t)

Produktų kodas

Paskirtis

Dabartinis

3

1-as laikotarpis

4

2-as laikotarpis

5

3-as laikotarpis

6

4-as laikotarpis

7

5-as laikotarpis

8

6-as laikotarpis

9

1001 10 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 10 00 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1001 90 91 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 90 99 9000

C01

0

0

0

0

0

—

—

1002 00 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1003 00 10 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1003 00 90 9000

C02

0

0

0

0

0

—

—

1004 00 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1004 00 00 9400

C03

0

0

0

0

0

—

—

1005 10 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1005 90 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1007 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1008 20 00 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 11 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 15 9100

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9130

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9150

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9170

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9180

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9190

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1102 10 00 9500

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9700

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 10 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 90 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 90 9800

—

—

—

—

—

—

—

—

NB: Produktų kodai ir „A“ serijos paskirčių kodai nustatyti Komisijos reglamente (EEB) Nr. 3846/87 (OL L 366, 1987 12 24, p. 1) su pakeitimais.

Paskirčių skaitmeniniai kodai yra nustatyti Reglamente (EB) Nr. 2081/2003 (OL L 313, 2003 11 28, p. 11).

C01

:

Visos trečiosios šalys, išskyrus Albaniją, Kroatiją, Bosniją ir Hercegoviną, Juodkalniją, Serbiją, Jugoslavijos Respubliką Makedoniją, Lichtenšteiną ir Šveicariją.

C02

:

Alžyras, Saudo Arabija, Bahreinas, Egiptas, Jungtiniai Arabų Emyratai, Iranas, Irakas, Izraelis, Jordanija, Kuveitas, Libanas, Libija, Marokas, Mauritanija, Omanas, Kataras, Sirija, Tunisas ir Jemenas.

C03

:

Visos šalys, išskyrus Norvegiją, Šveicariją ir Lichtenšteiną.

---

| 27.2.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 59/67 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 59/67

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 198/2007

2007 m. vasario 26 d.

dėl salyklo eksportui taikomų grąžinamųjų išmokų nustatymo

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1784/2003 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo (1), ir ypač į jo 13 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 13 straipsnio nuostatas skirtumas tarp to reglamento 1 straipsnyje išvardytų produktų biržos kainų ar kitų pasaulinės rinkos kainų ir tų produktų kainų Bendrijoje gali būti padengiamas eksporto grąžinamosiomis išmokomis. |
| --- | --- |

(1)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 13 straipsnio nuostatas skirtumas tarp to reglamento 1 straipsnyje išvardytų produktų biržos kainų ar kitų pasaulinės rinkos kainų ir tų produktų kainų Bendrijoje gali būti padengiamas eksporto grąžinamosiomis išmokomis.

| (2) | Grąžinamosios išmokos turi būti nustatytos, atsižvelgiant į kriterijus, išvardytus 1995 m. birželio 29 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1501/95, nustatančio kai kurias išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1766/92 taikymo taisykles dėl eksporto grąžinamųjų išmokų skyrimo už grūdus ir priemonių, kurių reikia imtis esant grūdų rinkos trikdymams (2), 1 straipsnyje. |
| --- | --- |

(2)

Grąžinamosios išmokos turi būti nustatytos, atsižvelgiant į kriterijus, išvardytus 1995 m. birželio 29 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1501/95, nustatančio kai kurias išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1766/92 taikymo taisykles dėl eksporto grąžinamųjų išmokų skyrimo už grūdus ir priemonių, kurių reikia imtis esant grūdų rinkos trikdymams (2), 1 straipsnyje.

| (3) | Salyklui taikomos grąžinamosios išmokos turi būti apskaičiuotos, atsižvelgiant į grūdų kiekius, kurių reikia atitinkamiems produktams pagaminti. Šie kiekiai buvo nustatyti Reglamente (EB) Nr. 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Salyklui taikomos grąžinamosios išmokos turi būti apskaičiuotos, atsižvelgiant į grūdų kiekius, kurių reikia atitinkamiems produktams pagaminti. Šie kiekiai buvo nustatyti Reglamente (EB) Nr. 1501/95.

| (4) | Dėl pasaulinės rinkos padėties arba kai kurių rinkų ypatingų poreikių būtina nustatyti diferencijuotas grąžinamąsias išmokas už kai kuriuos produktus, atsižvelgiant į jų paskirties šalis. |
| --- | --- |

(4)

Dėl pasaulinės rinkos padėties arba kai kurių rinkų ypatingų poreikių būtina nustatyti diferencijuotas grąžinamąsias išmokas už kai kuriuos produktus, atsižvelgiant į jų paskirties šalis.

| (5) | Grąžinamoji išmoka turi būti nustatoma vieną kartą per mėnesį. Laikotarpiu iki kito nustatymo dienos ji gali būti iš dalies pakeista. |
| --- | --- |

(5)

Grąžinamoji išmoka turi būti nustatoma vieną kartą per mėnesį. Laikotarpiu iki kito nustatymo dienos ji gali būti iš dalies pakeista.

| (6) | Taikant šias taisykles dabartinei grūdų sektoriaus rinkų situacijai, ir ypač šių produktų biržų kursui arba kainoms Bendrijoje ir pasaulinėje rinkoje, reikėtų nustatyti tokio dydžio eksporto grąžinamąsias išmokas, kaip nurodoma priede. |
| --- | --- |

(6)

Taikant šias taisykles dabartinei grūdų sektoriaus rinkų situacijai, ir ypač šių produktų biržų kursui arba kainoms Bendrijoje ir pasaulinėje rinkoje, reikėtų nustatyti tokio dydžio eksporto grąžinamąsias išmokas, kaip nurodoma priede.

| (7) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Salyklo eksporto grąžinamosios išmokos, numatytos Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 1 straipsnio c punkte, nustatomos tokio dydžio, kaip nurodoma priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2007 m. kovo 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2007 m. vasario 26 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 270, 2003 10 21, p. 78. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1154/2005 (OL L 187, 2005 7 19, p. 11).

1

(2)  OL L 147, 1995 6 30, p. 7. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 777/2004 (OL L 123, 2004 4 27, p. 50).

2

---

PRIEDAS

prie 2007 m. vasario 26 d. Komisijos reglamento dėl salyklo eksportui taikomų grąžinamųjų išmokų nustatymo

| Produktų kodas | Paskirtis | Mato vienetas | Grąžinamųjų išmokų dydis |
| --- | --- | --- | --- |
| 1107 10 19 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| NB: produktų kodai ir „A“ serijos paskirčių kodai yra nustatyti Komisijos reglamente (EEB) Nr. 3846/87 (OL L 366, 1987 12 24, p. 1) su pakeitimais.
  Paskirties šalių skaitmeniniai kodai nurodyti Komisijos reglamente (EB) Nr. 2081/2003 (OL L 313, 2003 11 28, p. 11). |

Produktų kodas

Paskirtis

Mato vienetas

Grąžinamųjų išmokų dydis

1107 10 19 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 10 99 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 20 00 9000

A00

EUR/t

0,00

NB: produktų kodai ir „A“ serijos paskirčių kodai yra nustatyti Komisijos reglamente (EEB) Nr. 3846/87 (OL L 366, 1987 12 24, p. 1) su pakeitimais.

Paskirties šalių skaitmeniniai kodai nurodyti Komisijos reglamente (EB) Nr. 2081/2003 (OL L 313, 2003 11 28, p. 11).

---

| 27.2.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 59/69 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 59/69

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 199/2007

2007 m. vasario 26 d.

nustatantis tikslinamąją sumą, taikomą grąžinamajai išmokai už salyklą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1784/2003 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo (1), ir ypač į jo 15 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Remiantis Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 14 straipsnio 2 dalies nuostatomis, eksportuotojo prašymu grąžinamoji išmoka, taikoma už grūdų eksportą paraiškos licencijai gauti registracijos dieną, turi būti taikoma eksportui, įvykdytinam per licencijos galiojimo laikotarpį. Tokiu atveju grąžinamajai išmokai gali būti taikoma tikslinamoji suma. |
| --- | --- |

(1)

Remiantis Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 14 straipsnio 2 dalies nuostatomis, eksportuotojo prašymu grąžinamoji išmoka, taikoma už grūdų eksportą paraiškos licencijai gauti registracijos dieną, turi būti taikoma eksportui, įvykdytinam per licencijos galiojimo laikotarpį. Tokiu atveju grąžinamajai išmokai gali būti taikoma tikslinamoji suma.

| (2) | 1995 m. birželio 29 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1501/95, nustatančiame kai kurias išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1766/92 taikymo taisykles dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už grūdus skyrimo ir priemonių, taikytinų esant trikdymams grūdų rinkoje (2), leidžiama nustatyti tikslinamąją sumą už salyklą, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 1 straipsnio 1 dalies c punkte. Ši tikslinamoji suma turi būti apskaičiuota, atsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 1501/95 1 straipsnyje išvardytus kriterijus. |
| --- | --- |

(2)

1995 m. birželio 29 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1501/95, nustatančiame kai kurias išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1766/92 taikymo taisykles dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už grūdus skyrimo ir priemonių, taikytinų esant trikdymams grūdų rinkoje (2), leidžiama nustatyti tikslinamąją sumą už salyklą, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 1 straipsnio 1 dalies c punkte. Ši tikslinamoji suma turi būti apskaičiuota, atsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 1501/95 1 straipsnyje išvardytus kriterijus.

| (3) | Iš anksčiau nurodytų nuostatų daroma išvada, kad turi būti nustatyta priede nurodyto dydžio tikslinamoji suma. |
| --- | --- |

(3)

Iš anksčiau nurodytų nuostatų daroma išvada, kad turi būti nustatyta priede nurodyto dydžio tikslinamoji suma.

| (4) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(4)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Iš anksto nustatomoms grąžinamosioms išmokoms už salyklo eksportą taikoma tikslinamoji suma, numatyta Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 15 straipsnio 3 dalyje, yra nustatyta priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2007 m. kovo 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2007 m. vasario 26 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 270, 2003 10 21, p. 78. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1154/2005 (OL L 187, 2005 7 19, p. 11).

1

(2)  OL L 147, 1995 6 30, p. 7. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 777/2004 (OL L 123, 2004 4 27, p. 50).

2

---

PRIEDAS

prie 2007 m. vasario 26 d. Komisijos reglamento, nustatančio tikslinamąją sumą, taikomą grąžinamajai išmokai už salyklą

NB: Produktų kodai ir „A“ serijos paskirčių kodai yra nustatyti Komisijos reglamente (EEB) Nr. 3846/87 (OL L 366, 1987 12 24, p. 1) su pakeitimais.

Paskirties šalių skaitmeniniai kodai nurodyti Komisijos Reglamente (EB) Nr. 2081/2003 (OL L 313, 2003 11 28, p. 11).

| (EUR/t) |
| --- |
| Produktų kodas | Paskirtis | Dabartinis
  3 | 1-as laikotarpis
  4 | 2-as laikotarpis
  5 | 3-as laikotarpis
  6 | 4-as laikotarpis
  7 | 5-as laikotarpis
  8 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Produktų kodas

Paskirtis

Dabartinis

3

1-as laikotarpis

4

2-as laikotarpis

5

3-as laikotarpis

6

4-as laikotarpis

7

5-as laikotarpis

8

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

| (EUR/t) |
| --- |
| Produktų kodas | Paskirtis | 6-as laikotarpis
  9 | 7-as laikotarpis
  10 | 8-as laikotarpis
  11 | 9-as laikotarpis
  12 | 10-as laikotarpis
  1 | 11-as laikotarpis
  2 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Produktų kodas

Paskirtis

6-as laikotarpis

9

7-as laikotarpis

10

8-as laikotarpis

11

9-as laikotarpis

12

10-as laikotarpis

1

11-as laikotarpis

2

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

---

| 27.2.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 59/71 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 59/71

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 200/2007

2007 m. vasario 26 d.

nustatantis grąžinamąsias išmokas, taikomas grūdų ir ryžių sektorių produktams, tiekiamiems Bendrijos ir nacionalinės pagalbos maistu veiksmų operacijose

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1784/2003 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo (1), ypač į jo 13 straipsnio 3 dalies,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1785/2003 dėl bendro ryžių rinkos organizavimo (2), ir ypač į jo 14 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | 1974 m. spalio 21 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2681/74 dėl išlaidų, padarytų tiekiant žemės ūkio produktus kaip pagalbą maisto produktais, Bendrijos finansavimo (3) 2 straipsnyje numatyta, kad Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo Garantijų skyrius turi padengti išlaidų dalį, lygią šioje srityje pagal Bendrijos normas nustatytų eksporto grąžinamųjų išmokų dydžiui. |
| --- | --- |

(1)

1974 m. spalio 21 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2681/74 dėl išlaidų, padarytų tiekiant žemės ūkio produktus kaip pagalbą maisto produktais, Bendrijos finansavimo (3) 2 straipsnyje numatyta, kad Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo Garantijų skyrius turi padengti išlaidų dalį, lygią šioje srityje pagal Bendrijos normas nustatytų eksporto grąžinamųjų išmokų dydžiui.

| (2) | Siekiant palengvinti Bendrijos pagalbos maistu veiksmų operacijų biudžeto formavimą bei administravimą ir siekiant valstybėms narėms sudaryti sąlygas susipažinti su dalimi, kuria Bendrija finansuoja nacionalinius pagalbos maistu veiksmus, reikia nustatyti šiems veiksmams skiriamų grąžinamųjų išmokų lygį. |
| --- | --- |

(2)

Siekiant palengvinti Bendrijos pagalbos maistu veiksmų operacijų biudžeto formavimą bei administravimą ir siekiant valstybėms narėms sudaryti sąlygas susipažinti su dalimi, kuria Bendrija finansuoja nacionalinius pagalbos maistu veiksmus, reikia nustatyti šiems veiksmams skiriamų grąžinamųjų išmokų lygį.

| (3) | Minėtoms operacijoms mutatis mutandis taikomos bendrosios normos ir taikymo taisyklės, kurias Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 13 straipsnyje ir Reglamento (EB) Nr. 1785/2003 13 straipsnyje numatyta taikyti eksporto grąžinamosioms išmokoms. |
| --- | --- |

(3)

Minėtoms operacijoms mutatis mutandis taikomos bendrosios normos ir taikymo taisyklės, kurias Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 13 straipsnyje ir Reglamento (EB) Nr. 1785/2003 13 straipsnyje numatyta taikyti eksporto grąžinamosioms išmokoms.

| (4) | Reglamento (EB) Nr. 1785/2003 14 straipsnyje yra apibrėžti konkretūs kriterijai, į kuriuos reikia atsižvelgti apskaičiuojant grąžinamąją išmoką už ryžių eksportą. |
| --- | --- |

(4)

Reglamento (EB) Nr. 1785/2003 14 straipsnyje yra apibrėžti konkretūs kriterijai, į kuriuos reikia atsižvelgti apskaičiuojant grąžinamąją išmoką už ryžių eksportą.

| (5) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Bendrijos ir nacionalinių pagalbos maistu veiksmų operacijų, numatytų tarptautiniuose susitarimuose ar kitose papildomose programose ir pagal kitus Bendrijos nemokamo maisto tiekimo veiksmus, atveju grąžinamosios išmokos, taikomos grūdų ir ryžių sektorių produktams, yra nustatytos priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2007 m. kovo 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2007 m. vasario 26 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 270, 2003 10 21, p. 78. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1154/2005 (OL L 187, 2005 7 19, p. 11).

1

(2)  OL L 270, 2003 10 21, p. 96. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 797/2006 (OL L 144, 2006 5 31, p. 1).

2

(3)  OL L 288, 1974 10 25, p. 1.

3

---

PRIEDAS

prie 2007 m. vasario 26 d. Komisijos reglamento, nustatančio grąžinamąsias išmokas, taikomas grūdų ir ryžių sektorių produktams, tiekiamiems Bendrijos ir nacionalinės pagalbos maistu veiksmų operacijose

| (EUR/t) |
| --- |
| Produkto kodas | Grąžinamųjų išmokų dydis |
| 1001 10 00 9400 | 0,00 |
| 1001 90 99 9000 | 0,00 |
| 1002 00 00 9000 | 0,00 |
| 1003 00 90 9000 | 0,00 |
| 1005 90 00 9000 | 0,00 |
| 1006 30 92 9100 | 0,00 |
| 1006 30 92 9900 | 0,00 |
| 1006 30 94 9100 | 0,00 |
| 1006 30 94 9900 | 0,00 |
| 1006 30 96 9100 | 0,00 |
| 1006 30 96 9900 | 0,00 |
| 1006 30 98 9100 | 0,00 |
| 1006 30 98 9900 | 0,00 |
| 1006 30 65 9900 | 0,00 |
| 1007 00 90 9000 | 0,00 |
| 1101 00 15 9100 | 0,00 |
| 1101 00 15 9130 | 0,00 |
| 1102 10 00 9500 | 0,00 |
| 1102 20 10 9200 | 0,00 |
| 1102 20 10 9400 | 0,00 |
| 1103 11 10 9200 | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 | 0,00 |
| 1104 12 90 9100 | 0,00 |
| NB: Produktų kodai apibrėžti Komisijos reglamente (EEB) Nr. 3846/87 (OL L 366, 1987 12 24, p. 1), su pakeitimais. |

(EUR/t)

Produkto kodas

Grąžinamųjų išmokų dydis

1001 10 00 9400

0,00

1001 90 99 9000

0,00

1002 00 00 9000

0,00

1003 00 90 9000

0,00

1005 90 00 9000

0,00

1006 30 92 9100

0,00

1006 30 92 9900

0,00

1006 30 94 9100

0,00

1006 30 94 9900

0,00

1006 30 96 9100

0,00

1006 30 96 9900

0,00

1006 30 98 9100

0,00

1006 30 98 9900

0,00

1006 30 65 9900

0,00

1007 00 90 9000

0,00

1101 00 15 9100

0,00

1101 00 15 9130

0,00

1102 10 00 9500

0,00

1102 20 10 9200

0,00

1102 20 10 9400

0,00

1103 11 10 9200

0,00

1103 13 10 9100

0,00

1104 12 90 9100

0,00

NB: Produktų kodai apibrėžti Komisijos reglamente (EEB) Nr. 3846/87 (OL L 366, 1987 12 24, p. 1), su pakeitimais.

---

| 27.2.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 59/73 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 59/73

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 201/2007

2007 m. vasario 23 d.

iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1183/2005, nustatantį tam tikras konkrečias ribojančias priemones asmenims, kurie savo veiksmais pažeidžia ginklų embargą Kongo Demokratinei Respublikai

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1183/2005, nustatantį tam tikras konkrečias ribojančias priemones asmenims, kurie savo veiksmais pažeidžia ginklų embargą Kongo Demokratinei Respublikai (1), ypač į jo 9 straipsnio 1 dalies a punktą,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 1183/2005 I priede yra išvardyti fiziniai ir juridiniai asmenys, subjektai ir organizacijos, kurių lėšos ir ekonominiai ištekliai pagal tą reglamentą yra įšaldomi. |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 1183/2005 I priede yra išvardyti fiziniai ir juridiniai asmenys, subjektai ir organizacijos, kurių lėšos ir ekonominiai ištekliai pagal tą reglamentą yra įšaldomi.

| (2) | 2007 m. vasario 6 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos sankcijų komitetas iš dalies pakeitė fizinių ir juridinių asmenų, subjektų ir organizacijų, kuriems turėtų būti taikomas lėšų ir ekonominių išteklių įšaldymas, sąrašą. Todėl I priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(2)

2007 m. vasario 6 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos sankcijų komitetas iš dalies pakeitė fizinių ir juridinių asmenų, subjektų ir organizacijų, kuriems turėtų būti taikomas lėšų ir ekonominių išteklių įšaldymas, sąrašą. Todėl I priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1183/2005 I priedas iš dalies keičiamas taip, kaip nurodyta šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2007 m. vasario 23 d.

Komisijos vardu

Eneko LANDÁBURU

Ryšių su užsieniu generalinis direktorius

---

(1)  OL L 193, 2005 7 23, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1791/2006 (OL L 363, 2006 12 20, p. 1).

1

---

PRIEDAS

Reglamento (EB) Nr. 1183/2005 I priedas iš dalies keičiamas taip:

| 1) | Įrašas „Khawa Panga Mandro (alias a) Kawa Panga, b) Kawa Panga Mandro, c) Kawa Mandro, d) Yves Andoul Karim, e) Chief Kahwa, f) Kawa). Gimimo data: 1973 8 20. Gimimo vieta: Bunia, Kongo Demokratinė Respublika. Pilietybė: Kongo. Kita informacija: buvęs „Party for Unity and Safeguarding of the Integrity of Congo“ (PUSIC) (Kongo vienybės ir vientisumo išsaugojimo partija) pirmininkas. Nuo 2005 m. balandžio mėn. kalėjime Bunia mieste“ keičiamas taip:
  „Khawa Panga Mandro (alias a) Kawa Panga, b) Kawa Panga Mandro, c) Kawa Mandro, d) Yves Andoul Karim, e) Chief Kahwa, f) Kawa, g) Mandro Panga Kahwa, h) Yves Khawa Panga Mandro). Gimimo data: 1973 8 20. Gimimo vieta: Bunia, Kongo Demokratinė Respublika. Pilietybė: Kongo. Kita informacija: buvęs „Party for Unity and Safeguarding of the Integrity of Congo“ (PUSIC) (Kongo vienybės ir vientisumo išsaugojimo partija) pirmininkas. Nuo 2005 balandžio mėn. kalėjime Bunia mieste.“ |
| --- | --- |

1)

Įrašas „Khawa Panga Mandro (alias a) Kawa Panga, b) Kawa Panga Mandro, c) Kawa Mandro, d) Yves Andoul Karim, e) Chief Kahwa, f) Kawa). Gimimo data: 1973 8 20. Gimimo vieta: Bunia, Kongo Demokratinė Respublika. Pilietybė: Kongo. Kita informacija: buvęs „Party for Unity and Safeguarding of the Integrity of Congo“ (PUSIC) (Kongo vienybės ir vientisumo išsaugojimo partija) pirmininkas. Nuo 2005 m. balandžio mėn. kalėjime Bunia mieste“ keičiamas taip:

„Khawa Panga Mandro (alias a) Kawa Panga, b) Kawa Panga Mandro, c) Kawa Mandro, d) Yves Andoul Karim, e) Chief Kahwa, f) Kawa, g) Mandro Panga Kahwa, h) Yves Khawa Panga Mandro). Gimimo data: 1973 8 20. Gimimo vieta: Bunia, Kongo Demokratinė Respublika. Pilietybė: Kongo. Kita informacija: buvęs „Party for Unity and Safeguarding of the Integrity of Congo“ (PUSIC) (Kongo vienybės ir vientisumo išsaugojimo partija) pirmininkas. Nuo 2005 balandžio mėn. kalėjime Bunia mieste.“

| 2) | Įrašas „Douglas Mpano. Pilietybė: Kongo. Kita informacija: įsikūręs Gomoje. „Compagnie Aérienne des Grands Lacs“ ir „Great Lakes Business Company“ vadovas.“ Keičiamas taip:
  „Iruta Douglas Mpamo (alias a) Mpano b) Douglas Iruta Mpamo). Adresas: Bld Kanyamuhanga 52, Goma, DRC. Gimimo data: a) 1965 12 28, b) 1965 12 29. Gimimo vieta: a) Bashali, Masisi (jei gimimo data a)), b) Goma, Kongo Demokratinė Respublika (buvęs Zairas) (jei gimimo data b)). Pilietybė: Kongo. Kita informacija: „Compagnie Aérienne des Grands Lacs“ ir „Great Lakes Business Company“ savininkas (vadovas).“ |
| --- | --- |

2)

Įrašas „Douglas Mpano. Pilietybė: Kongo. Kita informacija: įsikūręs Gomoje. „Compagnie Aérienne des Grands Lacs“ ir „Great Lakes Business Company“ vadovas.“ Keičiamas taip:

„Iruta Douglas Mpamo (alias a) Mpano b) Douglas Iruta Mpamo). Adresas: Bld Kanyamuhanga 52, Goma, DRC. Gimimo data: a) 1965 12 28, b) 1965 12 29. Gimimo vieta: a) Bashali, Masisi (jei gimimo data a)), b) Goma, Kongo Demokratinė Respublika (buvęs Zairas) (jei gimimo data b)). Pilietybė: Kongo. Kita informacija: „Compagnie Aérienne des Grands Lacs“ ir „Great Lakes Business Company“ savininkas (vadovas).“

| 3) | Įrašas „Dr Ignace Murwanashyaka (alias Ignace). Gimimo data: 1963 5 14. Gimimo vieta: Butera, Ruanda. Pilietybė: Ruandos. Kita informacija: „Front of National Integration“ (FDLR) (Nacionalinės integracijos frontas) pirmininkas. Gyvena Vokietijoje.“ keičiamas taip:
  „Dr. Ignace Murwanashyaka (alias Ignace). Gimimo data: 1963 5 14. Gimimo vieta: a) Butera, Ruanda, b) Ngoma, Butare, Ruanda. Pilietybė: Ruandos. Kita informacija: „Front of National Integration“ (FDLR) (Nacionalinės integracijos frontas) pirmininkas. Gyvena Vokietijoje.“ |
| --- | --- |

3)

Įrašas „Dr Ignace Murwanashyaka (alias Ignace). Gimimo data: 1963 5 14. Gimimo vieta: Butera, Ruanda. Pilietybė: Ruandos. Kita informacija: „Front of National Integration“ (FDLR) (Nacionalinės integracijos frontas) pirmininkas. Gyvena Vokietijoje.“ keičiamas taip:

„Dr. Ignace Murwanashyaka (alias Ignace). Gimimo data: 1963 5 14. Gimimo vieta: a) Butera, Ruanda, b) Ngoma, Butare, Ruanda. Pilietybė: Ruandos. Kita informacija: „Front of National Integration“ (FDLR) (Nacionalinės integracijos frontas) pirmininkas. Gyvena Vokietijoje.“

| 4) | Įrašas „Laurent Nkunda (alias a) Laurent Nkunda Bwatare, b) Laurent Nkundabatware, c) Laurent Nkunda Mahoro Batware, d) General Nkunda). Gimimo data: 1967 2 06. Gimimo vieta: Šiaurės Kivu (Rutshuru), Kongo Demokratinė Respublika. Pilietybė: Kongo. Kita informacija: buvęs „Rwanda-backed Congolese Democratic Assembly based in Goma, North Kivu Province“ (RCD-G) (Ruandos remiama Kongo demokratinė asamblėja Gomoje, Šiaurės Kivu provincijoje) generolas. Šiuo metu buvimo vieta nežinoma. Pastebėtas Ruandoje ir Gomoje.“ keičiamas taip:
  „Laurent Nkunda (alias a) Laurent Nkunda Bwatare, b) Laurent Nkundabatware, c) Laurent Nkunda Mahoro Batware, d) Laurent Nkunda Batware, e) General Nkunda). Gimimo data: a) 1967 2 6, b) 1967 2 2. Gimimo vieta: Šiaurės Kivu (Rutshuru), Kongo Demokratinė Respublika (jei gimimo data a)). Pilietybė: Kongo. Kita informacija: buvęs „Rwanda-backed Congolese Democratic Assembly based in Goma, North Kivu Province“ (RCD-G) (Ruandos remiama Kongo demokratinė asamblėja Gomoje, Šiaurės Kivu provincijoje) generolas. „National Congress for the People’s Defense“ (Žmonių gynybos nacionalinio kongresas) įkūrėjas, 2006 m.; „Congolese Democracy-Goma“ (RCD-G) vadas, 1998–2006 m.; „Rwandan Patriotic Front“ (RPF, Ruandos patriotų frontas) karininkas, 1992–1998 m. Šiuo metu buvimo vieta nežinoma. Pastebėtas Ruandoje ir Gomoje.“ |
| --- | --- |

4)

Įrašas „Laurent Nkunda (alias a) Laurent Nkunda Bwatare, b) Laurent Nkundabatware, c) Laurent Nkunda Mahoro Batware, d) General Nkunda). Gimimo data: 1967 2 06. Gimimo vieta: Šiaurės Kivu (Rutshuru), Kongo Demokratinė Respublika. Pilietybė: Kongo. Kita informacija: buvęs „Rwanda-backed Congolese Democratic Assembly based in Goma, North Kivu Province“ (RCD-G) (Ruandos remiama Kongo demokratinė asamblėja Gomoje, Šiaurės Kivu provincijoje) generolas. Šiuo metu buvimo vieta nežinoma. Pastebėtas Ruandoje ir Gomoje.“ keičiamas taip:

„Laurent Nkunda (alias a) Laurent Nkunda Bwatare, b) Laurent Nkundabatware, c) Laurent Nkunda Mahoro Batware, d) Laurent Nkunda Batware, e) General Nkunda). Gimimo data: a) 1967 2 6, b) 1967 2 2. Gimimo vieta: Šiaurės Kivu (Rutshuru), Kongo Demokratinė Respublika (jei gimimo data a)). Pilietybė: Kongo. Kita informacija: buvęs „Rwanda-backed Congolese Democratic Assembly based in Goma, North Kivu Province“ (RCD-G) (Ruandos remiama Kongo demokratinė asamblėja Gomoje, Šiaurės Kivu provincijoje) generolas. „National Congress for the People’s Defense“ (Žmonių gynybos nacionalinio kongresas) įkūrėjas, 2006 m.; „Congolese Democracy-Goma“ (RCD-G) vadas, 1998–2006 m.; „Rwandan Patriotic Front“ (RPF, Ruandos patriotų frontas) karininkas, 1992–1998 m. Šiuo metu buvimo vieta nežinoma. Pastebėtas Ruandoje ir Gomoje.“

---

DIREKTYVOS

| 27.2.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 59/75 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 59/75

---

KOMISIJOS DIREKTYVA 2007/12/EB

2007 m. vasario 26 d.

iš dalies keičianti tam tikrus Tarybos direktyvos 90/642/EEB priedus dėl didžiausių penkonazolo, benomilo ir karbendazimo likučių koncentracijų

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1990 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvą 90/642/EEB dėl didžiausių pesticidų likučių koncentracijų tam tikruose augalinės kilmės produktuose ir ant jų, įskaitant vaisius ir daržoves, nustatymo (1), ypač į jos 7 straipsnį,

atsižvelgdama į 1991 m. liepos 15 d. Tarybos direktyvą 91/414/EEB dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką (2), ypač į jos 4 straipsnio 1 dalies f punktą,

kadangi:

| (1) | Pagal Direktyvą 91/414/EEB valstybės narės yra atsakingos už tam tikroms kultūroms skirtų augalų apsaugos produktų leidimus. Leidimai turi būti grindžiami poveikio žmogaus bei gyvūnų sveikatai ir aplinkai vertinimu. Atliekant vertinimą būtina atsižvelgti į poveikį veiklos vykdytojui ir pašaliniams asmenims, aplinkos dirvožemiui, vandeniui, orui, bei į tai, kokį poveikį likučių ant apdorotų kultūrų suvartojimas daro žmonėms bei gyvūnams. |
| --- | --- |

(1)

Pagal Direktyvą 91/414/EEB valstybės narės yra atsakingos už tam tikroms kultūroms skirtų augalų apsaugos produktų leidimus. Leidimai turi būti grindžiami poveikio žmogaus bei gyvūnų sveikatai ir aplinkai vertinimu. Atliekant vertinimą būtina atsižvelgti į poveikį veiklos vykdytojui ir pašaliniams asmenims, aplinkos dirvožemiui, vandeniui, orui, bei į tai, kokį poveikį likučių ant apdorotų kultūrų suvartojimas daro žmonėms bei gyvūnams.

| (2) | Didžiausios pesticidų likučių koncentracijos (toliau – DLK) rodo mažiausią veiksmingai augalų apsaugai reikalingą naudojamų pesticidų kiekį, naudojant juos taip, kad likučių koncentracija būtų kiek įmanoma mažesnė ir toksikologiniu požiūriu priimtina, ypač pagal apskaičiuotą leistiną suvartojimą su maistu. |
| --- | --- |

(2)

Didžiausios pesticidų likučių koncentracijos (toliau – DLK) rodo mažiausią veiksmingai augalų apsaugai reikalingą naudojamų pesticidų kiekį, naudojant juos taip, kad likučių koncentracija būtų kiek įmanoma mažesnė ir toksikologiniu požiūriu priimtina, ypač pagal apskaičiuotą leistiną suvartojimą su maistu.

| (3) | Pesticidų DLK, reglamentuojamos direktyva 90/642/EEB, turi būti nuolat tikslinamos ir gali būti keičiamos atsižvelgiant į naują ar pasikeitusią pesticidų naudojimo paskirtį. Komisija informuota apie naujus ar pakeistus naudojimo atvejus, dėl kurių pasikeis penkonazolo, benomilo ir karbendazimo likučių koncentracijos. |
| --- | --- |

(3)

Pesticidų DLK, reglamentuojamos direktyva 90/642/EEB, turi būti nuolat tikslinamos ir gali būti keičiamos atsižvelgiant į naują ar pasikeitusią pesticidų naudojimo paskirtį. Komisija informuota apie naujus ar pakeistus naudojimo atvejus, dėl kurių pasikeis penkonazolo, benomilo ir karbendazimo likučių koncentracijos.

| (4) | Visą gyvenimą trunkantis šių pesticidų poveikis vartotojams vartojant maisto produktus, kuriuose gali būti šių pesticidų likučių, įvertintas ir apskaičiuotas pagal Europos bendrijoje taikomas procedūras ir praktiką, atsižvelgiant į Pasaulio sveikatos organizacijos paskelbtas rekomendacijas (3). |
| --- | --- |

(4)

Visą gyvenimą trunkantis šių pesticidų poveikis vartotojams vartojant maisto produktus, kuriuose gali būti šių pesticidų likučių, įvertintas ir apskaičiuotas pagal Europos bendrijoje taikomas procedūras ir praktiką, atsižvelgiant į Pasaulio sveikatos organizacijos paskelbtas rekomendacijas (3).

| (5) | Benomilui ir karbendazimui būdingos ūmaus poveikio etaloninės dozės (ŪPED), todėl, remiantis dabartine Europos bendrijoje galiojančia tvarka ir praktika bei atsižvelgiant į Pasaulio sveikatos organizacijos paskelbtas rekomendacijas, nustatytas ir įvertintas ūmus šių pesticidų poveikis vartotojams per kiekvieną maisto produktą, kuriame gali būti šių pesticidų likučių. Taip pat atsižvelgta ir į Augalų mokslinio komiteto pareikštą nuomonę, ypač į patarimus ir rekomendacijas dėl pesticidais apdorotų maisto produktų vartotojų apsaugos (4). Remiantis patekimo į organizmą per maistą vertinimu, turi būti nustatytos tokios šių pesticidų DLK, kad nebūtų viršijama ŪPED. Įvertinus turimą informaciją apie kitas medžiagas, pasirodė, kad jų ŪPED nustatyti nereikia, todėl trumpalaikis jų vertinimas nėra būtinas. |
| --- | --- |

(5)

Benomilui ir karbendazimui būdingos ūmaus poveikio etaloninės dozės (ŪPED), todėl, remiantis dabartine Europos bendrijoje galiojančia tvarka ir praktika bei atsižvelgiant į Pasaulio sveikatos organizacijos paskelbtas rekomendacijas, nustatytas ir įvertintas ūmus šių pesticidų poveikis vartotojams per kiekvieną maisto produktą, kuriame gali būti šių pesticidų likučių. Taip pat atsižvelgta ir į Augalų mokslinio komiteto pareikštą nuomonę, ypač į patarimus ir rekomendacijas dėl pesticidais apdorotų maisto produktų vartotojų apsaugos (4). Remiantis patekimo į organizmą per maistą vertinimu, turi būti nustatytos tokios šių pesticidų DLK, kad nebūtų viršijama ŪPED. Įvertinus turimą informaciją apie kitas medžiagas, pasirodė, kad jų ŪPED nustatyti nereikia, todėl trumpalaikis jų vertinimas nėra būtinas.

| (6) | Pareiškėjas įsipareigojo pateikti reikalingus papildomus duomenis iki 2007 m. gruodžio mėn. dėl naujų benomilo ir karbendazimo DLK ant citrusų vaisių. Gauti duomenys parodė, kad siūloma DLK vartotojams yra saugi. |
| --- | --- |

(6)

Pareiškėjas įsipareigojo pateikti reikalingus papildomus duomenis iki 2007 m. gruodžio mėn. dėl naujų benomilo ir karbendazimo DLK ant citrusų vaisių. Gauti duomenys parodė, kad siūloma DLK vartotojams yra saugi.

| (7) | Apatinė analizinio nustatymo riba nustatoma kaip didžiausia leistina likučių koncentracija, jei dėl leidžiamų naudoti augalų apsaugos produktų pesticidų likučių likučių koncentracija maisto produkte arba ant jo yra mažesnė nei galima aptikti, arba jei nėra leidimo naudoti, arba jei valstybių narių leidimai naudoti nebuvo patvirtinti reikiamais duomenimis, arba jei dėl leidimų naudoti trečiosiose šalyse likučių kiekis maisto produktuose, galinčiuose patekti į Bendrijos rinką, ir ant jų nebuvo patvirtintas būtinais duomenimis. |
| --- | --- |

(7)

Apatinė analizinio nustatymo riba nustatoma kaip didžiausia leistina likučių koncentracija, jei dėl leidžiamų naudoti augalų apsaugos produktų pesticidų likučių likučių koncentracija maisto produkte arba ant jo yra mažesnė nei galima aptikti, arba jei nėra leidimo naudoti, arba jei valstybių narių leidimai naudoti nebuvo patvirtinti reikiamais duomenimis, arba jei dėl leidimų naudoti trečiosiose šalyse likučių kiekis maisto produktuose, galinčiuose patekti į Bendrijos rinką, ir ant jų nebuvo patvirtintas būtinais duomenimis.

| (8) | Todėl reikėtų nustatyti naujas didžiausias šių pesticidų DLK. |
| --- | --- |

(8)

Todėl reikėtų nustatyti naujas didžiausias šių pesticidų DLK.

| (9) | Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Direktyvą 90/642/EEB. |
| --- | --- |

(9)

Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Direktyvą 90/642/EEB.

| (10) | Šioje direktyvoje nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(10)

Šioje direktyvoje nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Direktyvos 90/642/EEB II priedas keičiamas pagal šios direktyvos priedą.

2 straipsnis

1.   Valstybės narės priima ir paskelbia vėliausiai iki 2007 m. rugpjūčio 27 d. įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie įsigalioję įgyvendina šią direktyvą. Valstybės narės nedelsdamos perduoda Komisijai šių nuostatų tekstus bei šių nuostatų ir šios direktyvos koreliacijos lentelę.

Valstybės narės taiko minėtas nuostatas nuo 2007 m. rugpjūčio 28 d.

2.   Valstybės narės, priimdamos 1 ir 2 dalyse nurodytas priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

3.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

3 straipsnis

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

4 straipsnis

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje, 2007 m. vasario 26 d.

Komisijos vardu

Markos KYPRIANOU

Komisijos narys

---

(1)  OL L 350, 1990 12 14, p. 71. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos direktyva 2006/92/EB (OL L 311, 2006 11 10, p. 31).

1

(2)  OL L 230, 1991 8 19, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos direktyva 2007/6/EB (OL L 43, 2007 2 15, p. 13).

2

(3)  Rekomendacijos, kaip prognozuoti su maistu suvartojamų pesticidų likučių leistinas koncentracijas (pataisytos), parengtos pagal GEMS/Maisto programą bendradarbiaujant su Pesticidų likučių kodekso komitetu, paskelbtos Pasaulinės sveikatos organizacijos 1997 m. (WHO/FSF/FOS/97.7).

3

(4)  Nuomonė dėl klausimų, susijusių su Direktyvų 86/362/EEB, 86/363/EEB ir 90/642/EEB priedų daliniais pakeitimais (AAMK nuomonė pareikšta 1998 m. liepos 14 d.). Nuomonė dėl įvairių pesticidų likučių vaisiuose ir daržovėse (AAMK nuomonė pareikšta 1998 m. liepos 14 d.) http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/scp/outcome_ppp_en.html

4

---

PRIEDAS

Direktyvos 90/642/EEB II priedo A dalyje penkonazolo, benomilo ir karbendazimo skiltys pakeičiamos taip:

| | Pesticidų likučiai ir didžiausia leistina likučių koncentracija (mg/kg) |
| --- | --- |
| Atskirų produktų, kuriems turėtų būti taikomos DLK, grupės ir pavyzdžiai | Penkonazolas | Benomilo ir karbendazimo suma, išreikšta karbendazimu |
| „1.   Vaisiai, švieži, džiovinti arba nevirti, užkonservuoti šaldant, be cukraus; riešutai |
| i) | CITRUSŲ VAISIAI |

Pesticidų likučiai ir didžiausia leistina likučių koncentracija (mg/kg)

Atskirų produktų, kuriems turėtų būti taikomos DLK, grupės ir pavyzdžiai

Penkonazolas

Benomilo ir karbendazimo suma, išreikšta karbendazimu

Vaisiai, švieži, džiovinti arba nevirti, užkonservuoti šaldant, be cukraus; riešutai

i)

CITRUSŲ VAISIAI

0,05 (1)

0,5 (2)

Greipfrutai

Citrinos

Žaliosios citrinos

Mandarinai (įskaitant klementinus ir panašius hibridus)

Apelsinai

Didieji greipfrutai

Kiti

| ii) | MEDŽIŲ RIEŠUTAI (su kevalais arba be jų) |
| --- | --- |

ii)

MEDŽIŲ RIEŠUTAI (su kevalais arba be jų)

0,05 (1)

0,1 (1)

Migdolai

Braziliniai riešutai

Anakardžio riešutai

Kaštainiai

Kokoso riešutai

Lazdyno riešutai

Makadamijos riešutai

Pekanai

Kedro riešutai

Pistacijos

Graikiniai riešutai

Kiti

| iii) | SĖKLAVAISIAI |
| --- | --- |

iii)

SĖKLAVAISIAI

0,2

0,2

Obuoliai

Kriaušės

Svarainiai

Kiti

| iv) | KAULAVAISIAI |
| --- | --- |

iv)

KAULAVAISIAI

Abrikosai

0,1

0,2

Vyšnios

0,5

Persikai (įskaitant nektarinus ir panašius hibridus)

0,1

0,2

Slyvos

0,5

Kiti

0,05 (1)

0,1 (1)

| v) | UOGOS IR SMULKŪS VAISIAI |
| --- | --- |

v)

UOGOS IR SMULKŪS VAISIAI

| a) | Valgomosios vynuogės ir vynuogės vynui gaminti |
| --- | --- |

a)

Valgomosios vynuogės ir vynuogės vynui gaminti

0,2

Valgomosios vynuogės

0,3

Vynuogės vynui gaminti

0,5

| b) | Braškės (išskyrus žemuoges) |
| --- | --- |

b)

Braškės (išskyrus žemuoges)

0,5

0,1 (1)

| c) | Uogos, augančios ant stiebų (išskyrus laukines) |
| --- | --- |

c)

Uogos, augančios ant stiebų (išskyrus laukines)

0,05 (1)

0,1 (1)

Gervuogės (Rubus fruticosus)

Gervuogės (Rubus flagellaris)

Ilgavaisės gervuogės (longaberijos)

Avietės

Kiti

| d) | Kitos uogos ir smulkūs vaisiai (išskyrus laukinius) |
| --- | --- |

d)

Kitos uogos ir smulkūs vaisiai (išskyrus laukinius)

0,1 (1)

Mėlynės

Spanguolės

Serbentai (raudonieji, juodieji, baltieji)

0,5

Agrastai

Kiti

0,05 (1)

| e) | Laukinės uogos ir laukiniai vaisiai |
| --- | --- |

e)

Laukinės uogos ir laukiniai vaisiai

0,05 (1)

0,1 (1)

| vi) | KITI VAISIAI |
| --- | --- |

vi)

KITI VAISIAI

0,05 (1)

Avokadai

Bananai

Datulės

Figos

Kiviai

Kinkanai

Ličiai

Mangai

Alyvuogės (valgomosios)

Alyvuogės (aliejui spausti)

Papajos

0,2

Pasifloros vaisiai

Ananasai

Granatai

Kiti

0,1 (1)

Daržovės, šviežios arba neapvirtos, šaldytos arba džiovintos

| i) | ŠAKNIAVAISIAI IR GUMBIAVAISIAI |
| --- | --- |

i)

ŠAKNIAVAISIAI IR GUMBIAVAISIAI

0,05 (1)

0,1 (1)

Burokėliai

Morkos

Manijokai

Salierai

Krienai

Topinambai

Pastarnokai

Petražolių šaknys

Ridikai

Gelteklės

Saldžiosios bulvės

Griežčiai

Ropės

Dioskorėjos

Kiti

| ii) | SVOGŪNINĖS DARŽOVĖS |
| --- | --- |

ii)

SVOGŪNINĖS DARŽOVĖS

0,05 (1)

0,1 (1)

Česnakai

Svogūnai

Askaloniniai česnakai

Svogūnlaiškiai

Kiti

| iii) | VAISINĖS DARŽOVĖS |
| --- | --- |

iii)

VAISINĖS DARŽOVĖS

| a) | Bulvinių šeimos |
| --- | --- |

a)

Bulvinių šeimos

Pomidorai

0,1

0,5

Paprikos

0,2

Baklažanai

0,1

0,5

Valgomosios ybiškės

2

Kiti

0,05 (1)

0,1 (1)

| b) | Moliūginės – valgoma luoba |
| --- | --- |

b)

Moliūginės – valgoma luoba

0,1

0,1 (1)

Agurkai

Kornišonai

Cukinijos

Kiti

| c) | Moliūginės – nevalgoma luoba |
| --- | --- |

c)

Moliūginės – nevalgoma luoba

0,1

0,1 (1)

Melionai

Moliūgai

Arbūzai

Kiti

| d) | Cukriniai kukurūzai |
| --- | --- |

d)

Cukriniai kukurūzai

0,05 (1)

0,1 (1)

| iv) | KOPŪSTINĖS DARŽOVĖS |
| --- | --- |

iv)

KOPŪSTINĖS DARŽOVĖS

0,05 (1)

| a) | Žiedinės kopūstinės daržovės |
| --- | --- |

a)

Žiedinės kopūstinės daržovės

0,1 (1)

Brokoliai (įskaitant Calabrese)

Žiediniai kopūstai

Kiti

| b) | Gūžinės kopūstinės daržovės |
| --- | --- |

b)

Gūžinės kopūstinės daržovės

Briuselio kopūstai

0,5

Gūžiniai kopūstai

Kiti

0,1 (1)

| c) | Lapinės kopūstinės daržovės |
| --- | --- |

c)

Lapinės kopūstinės daržovės

0,1 (1)

Kininiai bastučiai

Lapiniai kopūstai

Kiti

| d) | Kaliaropės |
| --- | --- |

d)

Kaliaropės

0,1 (1)

| v) | LAPINĖS DARŽOVĖS IR ŠVIEŽIOS PRIESKONINĖS ŽOLĖS |
| --- | --- |

v)

LAPINĖS DARŽOVĖS IR ŠVIEŽIOS PRIESKONINĖS ŽOLĖS

0,05 (1)

0,1 (1)

| a) | Salotos ir panašios daržovės |
| --- | --- |

a)

Salotos ir panašios daržovės

Pipirnės

Sultenės

Salotos

Salotinės trūkažolės

Sėjamosios gražgarstės

Kopūstinių daržovių lapai ir daigai

Kiti

| b) | Špinatai ir panašios daržovės |
| --- | --- |

b)

Špinatai ir panašios daržovės

Špinatai

Mangoldai

Kiti

| c) | Rėžiukai |
| --- | --- |

c)

Rėžiukai

| d) | Salotinės cikorijos |
| --- | --- |

d)

Salotinės cikorijos

| e) | Prieskoninės žolės |
| --- | --- |

e)

Prieskoninės žolės

Builiai

Laiškiniai česnakai

Petražolės

Salierų lapai

Kiti

| vi) | ANKŠTINĖS DARŽOVĖS (šviežios) |
| --- | --- |

vi)

ANKŠTINĖS DARŽOVĖS (šviežios)

0,05 (1)

Pupelės (su ankštimis)

0,2

Pupelės (be ankščių)

Žirniai (su ankštimis)

0,2

Žirniai (be ankščių)

Kiti

0,1 (1)

| vii) | STIEBINĖS DARŽOVĖS (šviežios) |
| --- | --- |

vii)

STIEBINĖS DARŽOVĖS (šviežios)

0,1 (1)

Šparagai

Ispanijos artišokai

Salierai

Pankoliai

Artišokai

0,2

Porai

Rabarbarai

Kiti

0,05 (1)

| viii) | GRYBAI |
| --- | --- |

viii)

GRYBAI

0,05 (1)

0,1 (1)

| a) | Auginamieji grybai |
| --- | --- |

a)

Auginamieji grybai

| b) | Miško grybai |
| --- | --- |

b)

Miško grybai

| 3. | Ankštiniai |
| --- | --- |

3.

0,05 (1)

0,1 (1)

Pupelės

Lęšiai

Žirniai

Lubinai

Kiti

| 4. | Aliejinių augalų sėklos |
| --- | --- |

4.

0,05 (1)

Sėmenys

Žemės riešutai

Aguonų sėklos

Sezamo sėklos

Saulėgrąžos

Rapsų sėklos

Sojos pupelės

0,2

Garstyčių sėklos

Medvilnės sėklos

Kanapių sėklos

Kiti

0,1 (1)

| 5. | Bulvės |
| --- | --- |

5.

0,05 (1)

0,1 (1)

Ankstyvosios bulvės

Sandėliuojamosios bulvės

| 6. | Arbatžolės (džiovinti lapeliai ir stiebeliai, fermentuoti arba kitaip apdoroti, Camellia sinensis) |
| --- | --- |

6.

0,1 (1)

0,1 (1)

| 7. | Apyniai (džiovinti), įskaitant apynių granules ir nekoncentruotus miltelius |
| --- | --- |

7.

0,5

0,1 (1)

---

(1)  Nurodo apatinę analizinio nustatymo ribą.

1

(2)  Rodo, kad didžiausia leistina likučių koncentracija nustatyta laikinai iki 2007 m. gruodžio 31 d. laukiant pareiškėjo duomenų. Jei duomenys nebus gauti iki šios datos, DLK bus panaikinta direktyva arba reglamentu.“

2

---

Klaidų ištaisymas

| 27.2.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 59/84 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 59/84

---

1998 m. liepos 20 d. Tarybos direktyvos 98/59/EB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su kolektyviniu atleidimu iš darbo, suderinimo klaidų ištaisymas

(
  Europos Bendrijų oficialusis leidinys L 225, 1998 m. rugpjūčio 12 d.
  )

(Specialusis leidimas lietuvių kalba, 5 skyrius, 3 tomas, p. 327)

17 puslapis (Specialusis leidinys, 328 puslapis), 2 straipsnio 3 dalies b punkto ii papunktis:

vietoje:

| „ii) | darbuotojų, kurie turi būti atleisti, kategorijų skaičių;“ |
| --- | --- |

„ii)

darbuotojų, kurie turi būti atleisti, kategorijų skaičių;“

skaityti:

| „ii) | darbuotojų, kurie turi būti atleisti, skaičių ir kategorijas;“ |
| --- | --- |

„ii)

darbuotojų, kurie turi būti atleisti, skaičių ir kategorijas;“

---