# Euroopa Liidu L 29/3. v

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 29 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 50. köide3. veebruar 2007 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 29

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

50. köide3. veebruar 2007

---

| Sisukord | | | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Teade lugejatele | 1 |

Sisukord

Lehekülg

*

Teade lugejatele

1

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1931/2006 (millega kehtestatakse maismaal liikmesriikide välispiiril toimuva kohaliku piiriliikluse eeskirjad ning muudetakse Schengeni konventsiooni sätteid) parandus (ELT L 405, 30.12.2006) | 3 |
| | * | Nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1932/2006 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud) parandus (ELT L 405, 30.12.2006) | 10 |
| | * | Nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1933/2006 (millega peatatakse ajutiselt üldised tariifsed soodustused Valgevene Vabariigi suhtes) parandus (ELT L 405, 30.12.2006) | 14 |
| | * | Nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1934/2006 (millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega) parandus (ELT L 405, 30.12.2006) | 16 |
| | * | Nõukogu 21. detsembri 2006. aasta ühismeetme 2006/998/ÜVJP (millega muudetakse ühismeedet 2001/555/ÜVJP Euroopa Liidu Satelliidikeskuse loomise kohta) parandus (ELT L 405, 30.12.2006) | 23 |

Parandused

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1931/2006 (millega kehtestatakse maismaal liikmesriikide välispiiril toimuva kohaliku piiriliikluse eeskirjad ning muudetakse Schengeni konventsiooni sätteid) parandus (ELT L 405, 30.12.2006)

(ELT L 405, 30.12.2006)

3

*

Nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1932/2006 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud) parandus (ELT L 405, 30.12.2006)

(ELT L 405, 30.12.2006)

10

*

Nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1933/2006 (millega peatatakse ajutiselt üldised tariifsed soodustused Valgevene Vabariigi suhtes) parandus (ELT L 405, 30.12.2006)

(ELT L 405, 30.12.2006)

14

*

Nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1934/2006 (millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega) parandus (ELT L 405, 30.12.2006)

(ELT L 405, 30.12.2006)

16

*

Nõukogu 21. detsembri 2006. aasta ühismeetme 2006/998/ÜVJP (millega muudetakse ühismeedet 2001/555/ÜVJP Euroopa Liidu Satelliidikeskuse loomise kohta) parandus (ELT L 405, 30.12.2006)

(ELT L 405, 30.12.2006)

23

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

3.2.2007

| 3.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 29/1 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 29/1

---

TEADE LUGEJATELE

BG:

| BG: | Настоящият брой на Официален вестник е публикуван на испански, чешки, датски, немски, естонски, гръцки, английски, френски, италиански, латвийски, литовски, унгарски, малтийски, нидерландски, полски, португалски, словашки, словенски, фински и шведски език.
  Поправката, включена в него, се отнася до актове, публикувани преди разширяването на Европейския съюз от 1 януари 2007 г. |
| --- | --- |

Настоящият брой на Официален вестник е публикуван на испански, чешки, датски, немски, естонски, гръцки, английски, френски, италиански, латвийски, литовски, унгарски, малтийски, нидерландски, полски, португалски, словашки, словенски, фински и шведски език.

Поправката, включена в него, се отнася до актове, публикувани преди разширяването на Европейския съюз от 1 януари 2007 г.

| CS: | Tento Úřední věstník se vydává ve španělštině, češtině, dánštině, němčině, estonštině, řečtině, angličtině, francouzštině, italštině, lotyštině, litevštině, maďarštině, maltštině, nizozemštině, polštině, portugalštině, slovenštině, slovinštině, finštině a švédštině.
  Oprava zde uvedená se vztahuje na akty uveřejněné před rozšířením Evropské unie dne 1. ledna 2007. |
| --- | --- |

CS:

Tento Úřední věstník se vydává ve španělštině, češtině, dánštině, němčině, estonštině, řečtině, angličtině, francouzštině, italštině, lotyštině, litevštině, maďarštině, maltštině, nizozemštině, polštině, portugalštině, slovenštině, slovinštině, finštině a švédštině.

Oprava zde uvedená se vztahuje na akty uveřejněné před rozšířením Evropské unie dne 1. ledna 2007.

| DA: | Denne EU-Tidende offentliggøres på dansk, engelsk, estisk, finsk, fransk, græsk, italiensk, lettisk, litauisk, maltesisk, nederlandsk, polsk, portugisisk, slovakisk, slovensk, spansk, svensk, tjekkisk, tysk og ungarsk.
  Berigtigelserne heri henviser til retsakter, som blev offentliggjort før udvidelsen af Den Europæiske Union den 1. januar 2007. |
| --- | --- |

DA:

Denne EU-Tidende offentliggøres på dansk, engelsk, estisk, finsk, fransk, græsk, italiensk, lettisk, litauisk, maltesisk, nederlandsk, polsk, portugisisk, slovakisk, slovensk, spansk, svensk, tjekkisk, tysk og ungarsk.

Berigtigelserne heri henviser til retsakter, som blev offentliggjort før udvidelsen af Den Europæiske Union den 1. januar 2007.

| DE: | Dieses Amtsblatt wird in Spanisch, Tschechisch, Dänisch, Deutsch, Estnisch, Griechisch, Englisch, Französisch, Italienisch, Lettisch, Litauisch, Ungarisch, Maltesisch, Niederländisch, Polnisch, Portugiesisch, Slowakisch, Slowenisch, Finnisch und Schwedisch veröffentlicht.
  Die darin enthaltenen Berichtigungen beziehen sich auf Rechtsakte, die vor der Erweiterung der Europäischen Union am 1. Januar 2007 veröffentlicht wurden. |
| --- | --- |

DE:

Dieses Amtsblatt wird in Spanisch, Tschechisch, Dänisch, Deutsch, Estnisch, Griechisch, Englisch, Französisch, Italienisch, Lettisch, Litauisch, Ungarisch, Maltesisch, Niederländisch, Polnisch, Portugiesisch, Slowakisch, Slowenisch, Finnisch und Schwedisch veröffentlicht.

Die darin enthaltenen Berichtigungen beziehen sich auf Rechtsakte, die vor der Erweiterung der Europäischen Union am 1. Januar 2007 veröffentlicht wurden.

| EL: | Η παρούσα Επίσημη Εφημερίδα δημοσιεύεται στην ισπανική, τσεχική, δανική, γερμανική, εσθονική, ελληνική, αγγλική, γαλλική, ιταλική, λεττονική, λιθουανική, ουγγρική, μαλτέζικη, ολλανδική, πολωνική, πορτογαλική, σλοβακική, σλοβενική, φινλανδική και σουηδική γλώσσα.
  Τα διορθωτικά που περιλαμβάνει αναφέρονται σε πράξεις που δημοσιεύθηκαν πριν από τη διεύρυνση της Ευρωπαϊκής Ένωσης την 1η Ιανουαρίου 2007. |
| --- | --- |

EL:

Η παρούσα Επίσημη Εφημερίδα δημοσιεύεται στην ισπανική, τσεχική, δανική, γερμανική, εσθονική, ελληνική, αγγλική, γαλλική, ιταλική, λεττονική, λιθουανική, ουγγρική, μαλτέζικη, ολλανδική, πολωνική, πορτογαλική, σλοβακική, σλοβενική, φινλανδική και σουηδική γλώσσα.

Τα διορθωτικά που περιλαμβάνει αναφέρονται σε πράξεις που δημοσιεύθηκαν πριν από τη διεύρυνση της Ευρωπαϊκής Ένωσης την 1η Ιανουαρίου 2007.

| EN: | This Official Journal is published in Spanish, Czech, Danish, German, Estonian, Greek, English, French, Italian, Latvian, Lithuanian, Hungarian, Maltese, Dutch, Polish, Portuguese, Slovak, Slovenian, Finnish and Swedish.
  The corrigenda contained herein refer to acts published prior to enlargement of the European Union on 1 January 2007. |
| --- | --- |

EN:

This Official Journal is published in Spanish, Czech, Danish, German, Estonian, Greek, English, French, Italian, Latvian, Lithuanian, Hungarian, Maltese, Dutch, Polish, Portuguese, Slovak, Slovenian, Finnish and Swedish.

The corrigenda contained herein refer to acts published prior to enlargement of the European Union on 1 January 2007.

| ES: | El presente Diario Oficial se publica en español, checo, danés, alemán, estonio, griego, inglés, francés, italiano, letón, lituano, húngaro, maltés, neerlandés, polaco, portugués, eslovaco, esloveno, finés y sueco.
  Las correcciones de errores que contiene se refieren a los actos publicados con anterioridad a la ampliación de la Unión Europea del 1 de enero de 2007. |
| --- | --- |

ES:

El presente Diario Oficial se publica en español, checo, danés, alemán, estonio, griego, inglés, francés, italiano, letón, lituano, húngaro, maltés, neerlandés, polaco, portugués, eslovaco, esloveno, finés y sueco.

Las correcciones de errores que contiene se refieren a los actos publicados con anterioridad a la ampliación de la Unión Europea del 1 de enero de 2007.

| ET: | Käesolev Euroopa Liidu Teataja ilmub hispaania, tšehhi, taani, saksa, eesti, kreeka, inglise, prantsuse, itaalia, läti, leedu, ungari, malta, hollandi, poola, portugali, slovaki, sloveeni, soome ja rootsi keeles.
  Selle parandustega viidatakse aktidele, mis on avaldatud enne Euroopa Liidu laienemist 1. jaanuaril 2007. |
| --- | --- |

ET:

Käesolev Euroopa Liidu Teataja ilmub hispaania, tšehhi, taani, saksa, eesti, kreeka, inglise, prantsuse, itaalia, läti, leedu, ungari, malta, hollandi, poola, portugali, slovaki, sloveeni, soome ja rootsi keeles.

Selle parandustega viidatakse aktidele, mis on avaldatud enne Euroopa Liidu laienemist 1. jaanuaril 2007.

| FI: | Tämä virallinen lehti on julkaistu espanjan, tšekin, tanskan, saksan, viron, kreikan, englannin, ranskan, italian, latvian, liettuan, unkarin, maltan, hollannin, puolan, portugalin, slovakin, sloveenin, suomen ja ruotsin kielellä.
  Lehden sisältämät oikaisut liittyvät ennen Euroopan unionin laajentumista 1. tammikuuta 2007 julkaistuihin säädöksiin. |
| --- | --- |

FI:

Tämä virallinen lehti on julkaistu espanjan, tšekin, tanskan, saksan, viron, kreikan, englannin, ranskan, italian, latvian, liettuan, unkarin, maltan, hollannin, puolan, portugalin, slovakin, sloveenin, suomen ja ruotsin kielellä.

Lehden sisältämät oikaisut liittyvät ennen Euroopan unionin laajentumista 1. tammikuuta 2007 julkaistuihin säädöksiin.

| FR: | Le présent Journal officiel est publié dans les langues espagnole, tchèque, danoise, allemande, estonienne, grecque, anglaise, française, italienne, lettone, lituanienne, hongroise, maltaise, néerlandaise, polonaise, portugaise, slovaque, slovène, finnoise et suédoise.
  Les rectificatifs qu'il contient se rapportent à des actes publiés antérieurement à l'élargissement de l'Union européenne du 1er janvier 2007. |
| --- | --- |

FR:

Le présent Journal officiel est publié dans les langues espagnole, tchèque, danoise, allemande, estonienne, grecque, anglaise, française, italienne, lettone, lituanienne, hongroise, maltaise, néerlandaise, polonaise, portugaise, slovaque, slovène, finnoise et suédoise.

Les rectificatifs qu'il contient se rapportent à des actes publiés antérieurement à l'élargissement de l'Union européenne du 1er janvier 2007.

| HU: | Ez a Hivatalos Lap spanyol, cseh, dán, német, észt, görög, angol, francia, olasz, lett, litván, magyar, máltai, holland, lengyel, portugál, szlovák, szlovén, finn és svéd nyelven jelenik meg.
  Az itt megjelent helyesbítések elsősorban a 2007. január 1-jei európai uniós bővítéssel kapcsolatos jogszabályokra vonatkoznak. |
| --- | --- |

HU:

Ez a Hivatalos Lap spanyol, cseh, dán, német, észt, görög, angol, francia, olasz, lett, litván, magyar, máltai, holland, lengyel, portugál, szlovák, szlovén, finn és svéd nyelven jelenik meg.

Az itt megjelent helyesbítések elsősorban a 2007. január 1-jei európai uniós bővítéssel kapcsolatos jogszabályokra vonatkoznak.

| IT: | La presente Gazzetta ufficiale è pubblicata nelle lingue spagnola, ceca, danese, tedesca, estone, greca, inglese, francese, italiana, lettone, lituana, ungherese, maltese, olandese, polacca, portoghese, slovacca, slovena, finlandese e svedese.
  Le rettifiche che essa contiene si riferiscono ad atti pubblicati anteriormente all'allargamento dell'Unione europea del 1o gennaio 2007. |
| --- | --- |

IT:

La presente Gazzetta ufficiale è pubblicata nelle lingue spagnola, ceca, danese, tedesca, estone, greca, inglese, francese, italiana, lettone, lituana, ungherese, maltese, olandese, polacca, portoghese, slovacca, slovena, finlandese e svedese.

Le rettifiche che essa contiene si riferiscono ad atti pubblicati anteriormente all'allargamento dell'Unione europea del 1o gennaio 2007.

| LT: | Šis Oficialusis leidinys išleistas ispanų, čekų, danų, vokiečių, estų, graikų, anglų, prancūzų, italų, latvių, lietuvių, vengrų, maltiečių, olandų, lenkų, portugalų, slovakų, slovėnų, suomių ir švedų kalbomis.
  Čia išspausdintas teisės aktų, paskelbtų iki Europos Sąjungos plėtros 2007 m. sausio 1 d., klaidų ištaisymas. |
| --- | --- |

LT:

Šis Oficialusis leidinys išleistas ispanų, čekų, danų, vokiečių, estų, graikų, anglų, prancūzų, italų, latvių, lietuvių, vengrų, maltiečių, olandų, lenkų, portugalų, slovakų, slovėnų, suomių ir švedų kalbomis.

Čia išspausdintas teisės aktų, paskelbtų iki Europos Sąjungos plėtros 2007 m. sausio 1 d., klaidų ištaisymas.

| LV: | Šis Oficiālais Vēstnesis publicēts spāņu, čehu, dāņu, vācu, igauņu, grieķu, angļu, franču, itāļu, latviešu, lietuviešu, ungāru, maltiešu, holandiešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, somu un zviedru valodā.
  Šeit minētie labojumi attiecas uz tiesību aktiem, kas publicēti pirms Eiropas Savienības paplašināšanās 2007. gada 1. janvārī. |
| --- | --- |

LV:

Šis Oficiālais Vēstnesis publicēts spāņu, čehu, dāņu, vācu, igauņu, grieķu, angļu, franču, itāļu, latviešu, lietuviešu, ungāru, maltiešu, holandiešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, somu un zviedru valodā.

Šeit minētie labojumi attiecas uz tiesību aktiem, kas publicēti pirms Eiropas Savienības paplašināšanās 2007. gada 1. janvārī.

| MT: | Dan il-Ġurnal Uffiċjali hu ppubblikat fil-ligwa Spanjola, Ċeka, Daniża, Ġermaniża, Estonjana, Griega, Ingliża, Franċiża, Taljana, Latvjana, Litwana, Ungeriża, Maltija, Olandiża, Pollakka, Portugiża, Slovakka, Slovena, Finlandiża u Żvediża.
  Il-corrigenda li tinstab hawnhekk tirreferi għal atti ppubblikati qabel it-tkabbir ta' l-Unjoni Ewropea fl-1 ta' Jannar 2007. |
| --- | --- |

MT:

Dan il-Ġurnal Uffiċjali hu ppubblikat fil-ligwa Spanjola, Ċeka, Daniża, Ġermaniża, Estonjana, Griega, Ingliża, Franċiża, Taljana, Latvjana, Litwana, Ungeriża, Maltija, Olandiża, Pollakka, Portugiża, Slovakka, Slovena, Finlandiża u Żvediża.

Il-corrigenda li tinstab hawnhekk tirreferi għal atti ppubblikati qabel it-tkabbir ta' l-Unjoni Ewropea fl-1 ta' Jannar 2007.

| NL: | Dit Publicatieblad wordt uitgegeven in de Spaanse, de Tsjechische, de Deense, de Duitse, de Estse, de Griekse, de Engelse, de Franse, de Italiaanse, de Letse, de Litouwse, de Hongaarse, de Maltese, de Nederlandse, de Poolse, de Portugese, de Slowaakse, de Sloveense, de Finse en de Zweedse taal.
  De rectificaties in dit Publicatieblad hebben betrekking op besluiten die vóór de uitbreiding van de Europese Unie op 1 januari 2007 zijn gepubliceerd. |
| --- | --- |

NL:

Dit Publicatieblad wordt uitgegeven in de Spaanse, de Tsjechische, de Deense, de Duitse, de Estse, de Griekse, de Engelse, de Franse, de Italiaanse, de Letse, de Litouwse, de Hongaarse, de Maltese, de Nederlandse, de Poolse, de Portugese, de Slowaakse, de Sloveense, de Finse en de Zweedse taal.

De rectificaties in dit Publicatieblad hebben betrekking op besluiten die vóór de uitbreiding van de Europese Unie op 1 januari 2007 zijn gepubliceerd.

| PL: | Niniejszy Dziennik Urzędowy jest wydawany w językach: hiszpańskim, czeskim, duńskim, niemieckim, estońskim, greckim, angielskim, francuskim, włoskim, łotewskim, litewskim, węgierskim, maltańskim, niderlandzkim, polskim, portugalskim, słowackim, słoweńskim, fińskim i szwedzkim.
  Sprostowania zawierają odniesienia do aktów opublikowanych przed rozszerzeniem Unii Europejskiej dnia 1 stycznia 2007 r. |
| --- | --- |

PL:

Niniejszy Dziennik Urzędowy jest wydawany w językach: hiszpańskim, czeskim, duńskim, niemieckim, estońskim, greckim, angielskim, francuskim, włoskim, łotewskim, litewskim, węgierskim, maltańskim, niderlandzkim, polskim, portugalskim, słowackim, słoweńskim, fińskim i szwedzkim.

Sprostowania zawierają odniesienia do aktów opublikowanych przed rozszerzeniem Unii Europejskiej dnia 1 stycznia 2007 r.

| PT: | O presente Jornal Oficial é publicado nas línguas espanhola, checa, dinamarquesa, alemã, estónia, grega, inglesa, francesa, italiana, letã, lituana, húngara, maltesa, neerlandesa, polaca, portuguesa, eslovaca, eslovena, finlandesa e sueca.
  As rectificações publicadas neste Jornal Oficial referem-se a actos publicados antes do alargamento da União Europeia de 1 de Janeiro de 2007. |
| --- | --- |

PT:

O presente Jornal Oficial é publicado nas línguas espanhola, checa, dinamarquesa, alemã, estónia, grega, inglesa, francesa, italiana, letã, lituana, húngara, maltesa, neerlandesa, polaca, portuguesa, eslovaca, eslovena, finlandesa e sueca.

As rectificações publicadas neste Jornal Oficial referem-se a actos publicados antes do alargamento da União Europeia de 1 de Janeiro de 2007.

| RO: | Prezentul Jurnal Oficial este publicat în limbile spaniolă, cehă, daneză, germană, estonă, greacă, engleză, franceză, italiană, letonă, lituaniană, maghiară, malteză, olandeză, polonă, portugheză, slovacă, slovenă, finlandeză şi suedeză.
  Rectificările conţinute în acest Jurnal Oficial se referă la acte publicate anterior extinderii Uniunii Europene din 1 ianuarie 2007. |
| --- | --- |

RO:

Prezentul Jurnal Oficial este publicat în limbile spaniolă, cehă, daneză, germană, estonă, greacă, engleză, franceză, italiană, letonă, lituaniană, maghiară, malteză, olandeză, polonă, portugheză, slovacă, slovenă, finlandeză şi suedeză.

Rectificările conţinute în acest Jurnal Oficial se referă la acte publicate anterior extinderii Uniunii Europene din 1 ianuarie 2007.

| SK: | Tento úradný vestník vychádza v španielskom, českom, dánskom, nemeckom, estónskom, gréckom, anglickom, francúzskom, talianskom, lotyšskom, litovskom, maďarskom, maltskom, holandskom, poľskom, portugalskom, slovenskom, slovinskom, fínskom a švédskom jazyku.
  Korigendá, ktoré obsahuje, odkazujú na akty uverejnené pred rozšírením Európskej únie 1. januára 2007. |
| --- | --- |

SK:

Tento úradný vestník vychádza v španielskom, českom, dánskom, nemeckom, estónskom, gréckom, anglickom, francúzskom, talianskom, lotyšskom, litovskom, maďarskom, maltskom, holandskom, poľskom, portugalskom, slovenskom, slovinskom, fínskom a švédskom jazyku.

Korigendá, ktoré obsahuje, odkazujú na akty uverejnené pred rozšírením Európskej únie 1. januára 2007.

| SL: | Ta Uradni list je objavljen v španskem, češkem, danskem, nemškem, estonskem, grškem, angleškem, francoskem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, slovaškem, slovenskem, finskem in švedskem jeziku.
  Vsebovani popravki se nanašajo na akte, objavljene pred širitvijo Evropske unije 1. januarja 2007. |
| --- | --- |

SL:

Ta Uradni list je objavljen v španskem, češkem, danskem, nemškem, estonskem, grškem, angleškem, francoskem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, slovaškem, slovenskem, finskem in švedskem jeziku.

Vsebovani popravki se nanašajo na akte, objavljene pred širitvijo Evropske unije 1. januarja 2007.

| SV: | Denna utgåva av Europeiska unionens officiella tidning publiceras på spanska, tjeckiska, danska, tyska, estniska, grekiska, engelska, franska, italienska, lettiska, litauiska, ungerska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, slovakiska, slovenska, finska och svenska.
  Rättelserna som den innehåller avser rättsakter som publicerades före utvidgningen av Europeiska unionen den 1 januari 2007. |
| --- | --- |

SV:

Denna utgåva av Europeiska unionens officiella tidning publiceras på spanska, tjeckiska, danska, tyska, estniska, grekiska, engelska, franska, italienska, lettiska, litauiska, ungerska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, slovakiska, slovenska, finska och svenska.

Rättelserna som den innehåller avser rättsakter som publicerades före utvidgningen av Europeiska unionen den 1 januari 2007.

---

Parandused

| 3.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 29/3 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 29/3

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1931/2006 (millega kehtestatakse maismaal liikmesriikide välispiiril toimuva kohaliku piiriliikluse eeskirjad ning muudetakse Schengeni konventsiooni sätteid) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 405, 30. detsember 2006
  )

Määrust (EÜ) nr 1931/2006 tuleb lugeda järgmiselt:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1931/2006,

20. detsember 2006,

millega kehtestatakse maismaal liikmesriikide välispiiril toimuva kohaliku piiriliikluse eeskirjad ning muudetakse Schengeni konventsiooni sätteid

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 62 lõike 2 punkti a,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni teatises “Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiride integreeritud haldamise suunas” rõhutati vajadust töötada välispiire käsitleva ühenduse õigusliku raamistiku konsolideerimise eesmärgil välja kohalikku piiriliiklust käsitlevad eeskirjad. Seda vajadust kinnitas 13. juunil 2002 nõukogu, võttes vastu Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiride haldamise kava, mille seejärel kinnitas 21. ja 22. juunil 2002. aastal Sevillas kogunenud Euroopa Ülemkogu. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni teatises “Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiride integreeritud haldamise suunas” rõhutati vajadust töötada välispiire käsitleva ühenduse õigusliku raamistiku konsolideerimise eesmärgil välja kohalikku piiriliiklust käsitlevad eeskirjad. Seda vajadust kinnitas 13. juunil 2002 nõukogu, võttes vastu Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiride haldamise kava, mille seejärel kinnitas 21. ja 22. juunil 2002. aastal Sevillas kogunenud Euroopa Ülemkogu.

| (2) | Laienenud ühendus on huvitatud sellest, et naaberriikide vahelised piirid ei tõkestaks kaubandust, sotsiaalset ja kultuurilist läbikäimist ega piirkondlikku koostööd. Selleks tuleks luua tõhus kohalik piiriliiklussüsteem. |
| --- | --- |

(2)

Laienenud ühendus on huvitatud sellest, et naaberriikide vahelised piirid ei tõkestaks kaubandust, sotsiaalset ja kultuurilist läbikäimist ega piirkondlikku koostööd. Selleks tuleks luua tõhus kohalik piiriliiklussüsteem.

| (3) | Kohaliku piiriliikluse kord kujutab endast erandit Euroopa Liidu liikmesriikide välispiire ületavate isikute piirikontrolli reguleerivatest üldeeskirjadest, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 562/2006, millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad) (2). |
| --- | --- |

(3)

Kohaliku piiriliikluse kord kujutab endast erandit Euroopa Liidu liikmesriikide välispiire ületavate isikute piirikontrolli reguleerivatest üldeeskirjadest, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 562/2006, millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad) (2).

| (4) | Ühendus peaks sätestama kriteeriumid ja tingimused, millest peetakse kinni, kui hõlbustatakse piirialade elanikel kohaliku piiriliikluse korra alusel välispiiri ületamist maismaal. Kõnealused eeskirjad peaksid tagama, et oleksid tasakaalus ühelt poolt seaduslik põhjus ületada tihti liikmesriigi välispiiri maismaal omavate bona fide piirialade elanike abistamine ning teiselt poolt vajadus hoida ära ebaseaduslikku sisserännet ning kuritegevusest tulenevat potentsiaalset ohtu julgeolekule. |
| --- | --- |

(4)

Ühendus peaks sätestama kriteeriumid ja tingimused, millest peetakse kinni, kui hõlbustatakse piirialade elanikel kohaliku piiriliikluse korra alusel välispiiri ületamist maismaal. Kõnealused eeskirjad peaksid tagama, et oleksid tasakaalus ühelt poolt seaduslik põhjus ületada tihti liikmesriigi välispiiri maismaal omavate bona fide piirialade elanike abistamine ning teiselt poolt vajadus hoida ära ebaseaduslikku sisserännet ning kuritegevusest tulenevat potentsiaalset ohtu julgeolekule.

| (5) | Üldjuhul tuleks rikkumiste ärahoidmiseks kohaliku piiriliikluse luba väljastada vaid nendele isikutele, kes on seaduslikult elanud piirialas vähemalt ühe aasta. Kahepoolsetes lepingutes, mis on sõlmitud liikmesriikide ja kolmandate naaberriikidega, võib näha ette pikema elamisperioodi sätestamise. Nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel, nagu näiteks alaealiste puhul, perekonnaseisu muutumise või maa pärimise korral, võivad kõnealused kahepoolsed lepingud ette näha ka lühema elamisperioodi. |
| --- | --- |

(5)

Üldjuhul tuleks rikkumiste ärahoidmiseks kohaliku piiriliikluse luba väljastada vaid nendele isikutele, kes on seaduslikult elanud piirialas vähemalt ühe aasta. Kahepoolsetes lepingutes, mis on sõlmitud liikmesriikide ja kolmandate naaberriikidega, võib näha ette pikema elamisperioodi sätestamise. Nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel, nagu näiteks alaealiste puhul, perekonnaseisu muutumise või maa pärimise korral, võivad kõnealused kahepoolsed lepingud ette näha ka lühema elamisperioodi.

| (6) | Kohaliku piiriliikluse luba tuleks piiriala elanikele välja anda sõltumata sellest, kas nende suhtes kohaldatakse viisanõuet vastavalt nõukogu 15. märtsi 2001. aasta määrusele (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (3). Selle tulemusena tuleks seda määrust tõlgendada koostoimes nõukogu määrusega (EÜ) nr 1932/2006, (4) millega muudetakse määrust (EÜ) nr 539/2001, mille eesmärk on nende piirialade elanike viisakohustusest vabastamine, kellele on suunatud käesoleva määrusega kehtestatav kohaliku piiriliikluse kord. Sellest tulenevalt võib käesolev määrus jõustuda ainult koostoimes nimetatud muutmise määrusega. |
| --- | --- |

(6)

Kohaliku piiriliikluse luba tuleks piiriala elanikele välja anda sõltumata sellest, kas nende suhtes kohaldatakse viisanõuet vastavalt nõukogu 15. märtsi 2001. aasta määrusele (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (3). Selle tulemusena tuleks seda määrust tõlgendada koostoimes nõukogu määrusega (EÜ) nr 1932/2006, (4) millega muudetakse määrust (EÜ) nr 539/2001, mille eesmärk on nende piirialade elanike viisakohustusest vabastamine, kellele on suunatud käesoleva määrusega kehtestatav kohaliku piiriliikluse kord. Sellest tulenevalt võib käesolev määrus jõustuda ainult koostoimes nimetatud muutmise määrusega.

| (7) | Ühendus peaks sätestama piirialade elanikele kohaliku piiriliikluse lubade väljaandmise konkreetsed kriteeriumid ja tingimused. Need kriteeriumid ja tingimused peaksid olema kooskõlas kohaliku piiriliikluse korra alusel piiri ületavatele piiriala elanikele kehtestatud sissesõidunõuetega. |
| --- | --- |

(7)

Ühendus peaks sätestama piirialade elanikele kohaliku piiriliikluse lubade väljaandmise konkreetsed kriteeriumid ja tingimused. Need kriteeriumid ja tingimused peaksid olema kooskõlas kohaliku piiriliikluse korra alusel piiri ületavatele piiriala elanikele kehtestatud sissesõidunõuetega.

| (8) | Kohalikku piiriliiklust käsitlevate eeskirjade kehtestamine ühenduse tasandil ei tohiks mõjutada õigust vabale liikumisele, mida kasutavad liidu kodanikud ja nende pereliikmed ning kolmandate riikide kodanikud ja nende pereliikmed, kes ühelt poolt ühenduse ja selle liikmesriikide ja teiselt poolt asjaomaste kolmandate riikide vahel sõlmitud lepingute kohaselt kasutavad õigust vabaks liikumiseks, mis on samaväärne liidu kodanike vastava õigusega. Kui piiriala elanike piiriliikluse hõlbustamine kohaliku piiriliikluse korra alusel tähendab vähem süstemaatilist kontrolli, tuleks seda laiendada kõikidele piirialas elavatele ühenduse vaba liikumise õigust kasutavatele isikutele. |
| --- | --- |

(8)

Kohalikku piiriliiklust käsitlevate eeskirjade kehtestamine ühenduse tasandil ei tohiks mõjutada õigust vabale liikumisele, mida kasutavad liidu kodanikud ja nende pereliikmed ning kolmandate riikide kodanikud ja nende pereliikmed, kes ühelt poolt ühenduse ja selle liikmesriikide ja teiselt poolt asjaomaste kolmandate riikide vahel sõlmitud lepingute kohaselt kasutavad õigust vabaks liikumiseks, mis on samaväärne liidu kodanike vastava õigusega. Kui piiriala elanike piiriliikluse hõlbustamine kohaliku piiriliikluse korra alusel tähendab vähem süstemaatilist kontrolli, tuleks seda laiendada kõikidele piirialas elavatele ühenduse vaba liikumise õigust kasutavatele isikutele.

| (9) | Kohaliku piiriliikluse korra rakendamiseks peaksid liikmesriigid säilitama või vajaduse korral sõlmima kahepoolseid lepinguid kolmandate naaberriikidega, tingimusel et lepingud on kooskõlas käesolevas määruses sätestatud eeskirjadega. |
| --- | --- |

(9)

Kohaliku piiriliikluse korra rakendamiseks peaksid liikmesriigid säilitama või vajaduse korral sõlmima kahepoolseid lepinguid kolmandate naaberriikidega, tingimusel et lepingud on kooskõlas käesolevas määruses sätestatud eeskirjadega.

| (10) | Käesolev määrus ei mõjuta Ceutas ja Melillas rakendatavat erikorda, millele viidatakse Hispaania Kuningriigi deklaratsioonis Ceuta ja Melilla linna kohta, mis on lisatud lepingu lõppaktile, millega Hispaania Kuningriik ühines 19. juunil 1990. aastal Schengenis alla kirjutatud konventsiooniga, millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel nende ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta (5). |
| --- | --- |

(10)

Käesolev määrus ei mõjuta Ceutas ja Melillas rakendatavat erikorda, millele viidatakse Hispaania Kuningriigi deklaratsioonis Ceuta ja Melilla linna kohta, mis on lisatud lepingu lõppaktile, millega Hispaania Kuningriik ühines 19. juunil 1990. aastal Schengenis alla kirjutatud konventsiooniga, millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel nende ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta (5).

| (11) | Liikmesriigid peaksid rakendama siseriiklikus õiguses ette nähtud karistusi piirialade elanike suhtes, kes rikuvad käesoleva määrusega kehtestatud kohaliku piiriliikluse korda. |
| --- | --- |

(11)

Liikmesriigid peaksid rakendama siseriiklikus õiguses ette nähtud karistusi piirialade elanike suhtes, kes rikuvad käesoleva määrusega kehtestatud kohaliku piiriliikluse korda.

| (12) | Komisjon peaks esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva määruse rakendamist käsitleva aruande. Vajaduse korral tuleks aruanne esitada koos seadusandlike ettepanekutega. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon peaks esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva määruse rakendamist käsitleva aruande. Vajaduse korral tuleks aruanne esitada koos seadusandlike ettepanekutega.

| (13) | Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja -vabadusi ning järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid. |
| --- | --- |

(13)

Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja -vabadusi ning järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid.

| (14) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt maismaa välispiiril toimuva kohaliku piiriliikluse korra kehtestamise kriteeriumite ja tingimuste piiritlemist, mis mõjutab otseselt välispiire käsitlevat ühenduse acquis'd, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seda on käesoleva määruse ulatuse ja mõju tõttu parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(14)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt maismaa välispiiril toimuva kohaliku piiriliikluse korra kehtestamise kriteeriumite ja tingimuste piiritlemist, mis mõjutab otseselt välispiire käsitlevat ühenduse acquis'd, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seda on käesoleva määruse ulatuse ja mõju tõttu parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (15) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole talle siduv ega kuulu tema suhtes kohaldamisele. Arvestades asjaolu, et käesolev määrus arendab Euroopa Ühenduse asutamislepingu kolmanda osa IV jaotise alusel edasi Schengeni acquis'd, peaks Taani nimetatud protokolli artikli 5 kohaselt otsustama kuue kuu jooksul pärast käesoleva määruse vastuvõtmise kuupäeva, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses. |
| --- | --- |

(15)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole talle siduv ega kuulu tema suhtes kohaldamisele. Arvestades asjaolu, et käesolev määrus arendab Euroopa Ühenduse asutamislepingu kolmanda osa IV jaotise alusel edasi Schengeni acquis'd, peaks Taani nimetatud protokolli artikli 5 kohaselt otsustama kuue kuu jooksul pärast käesoleva määruse vastuvõtmise kuupäeva, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses.

| (16) | Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu tähenduses, mis käsitleb nimetatud kahe riigi ühinemist Schengeni acquis' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, (6) mis on seotud nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (7) (mis käsitleb teatavaid kõnealuse lepingu rakenduseeskirju) artikli 1 punktis A osutatud valdkonnaga. |
| --- | --- |

(16)

Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu tähenduses, mis käsitleb nimetatud kahe riigi ühinemist Schengeni acquis' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, (6) mis on seotud nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (7) (mis käsitleb teatavaid kõnealuse lepingu rakenduseeskirju) artikli 1 punktis A osutatud valdkonnaga.

| (17) | Käesolev määrus on nende Schengeni acquis' sätete edasiarendus, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes (8). Seetõttu ei osale Ühendkuningriik määruse vastuvõtmises ning see ei ole talle siduv ega kuulu tema suhtes kohaldamisele. |
| --- | --- |

(17)

Käesolev määrus on nende Schengeni acquis' sätete edasiarendus, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes (8). Seetõttu ei osale Ühendkuningriik määruse vastuvõtmises ning see ei ole talle siduv ega kuulu tema suhtes kohaldamisele.

| (18) | Käesolev määrus on nende Schengeni acquis' sätete edasiarendus, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes (9). Seetõttu ei osale Iirimaa määruse vastuvõtmises, see ei ole talle siduv ega kuulu tema suhtes kohaldamisele. |
| --- | --- |

(18)

Käesolev määrus on nende Schengeni acquis' sätete edasiarendus, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes (9). Seetõttu ei osale Iirimaa määruse vastuvõtmises, see ei ole talle siduv ega kuulu tema suhtes kohaldamisele.

| (19) | Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni vahel allkirjastatud lepingu tähenduses, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, mis on seotud otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonnaga, koostoimes otsuse 2004/849/EÜ (10) artikli 4 lõikega 1 ja otsuse 2004/860/EÜ (11) artikli 4 lõikega 1. |
| --- | --- |

(19)

Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni vahel allkirjastatud lepingu tähenduses, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, mis on seotud otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonnaga, koostoimes otsuse 2004/849/EÜ (10) artikli 4 lõikega 1 ja otsuse 2004/860/EÜ (11) artikli 4 lõikega 1.

| (20) | Käesoleva määruse artikli 4 lõige b ja artikli 9 lõige c on sätted, mis põhinevad Schengeni acquis'l või on sellega muul viisil seotud 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 2 tähenduses, |
| --- | --- |

(20)

Käesoleva määruse artikli 4 lõige b ja artikli 9 lõige c on sätted, mis põhinevad Schengeni acquis'l või on sellega muul viisil seotud 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 2 tähenduses,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Sisu

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse kohaliku piiriliikluse kord liikmesriikide välispiiril maismaal ja kehtestatakse sel eesmärgil kohaliku piiriliikluse luba.

2.   Käesoleva määrusega volitatakse liikmesriike sõlmima või säilitama käesoleva määrusega kehtestatud kohaliku piiriliikluse korra rakendamiseks kahepoolseid lepinguid kolmandate naaberriikidega.

Artikkel 2

Reguleerimisala

Käesolev määrus ei mõjuta ühenduse ja siseriiklike õigusaktide sätteid, mida kohaldatakse kolmandate riikide kodanike suhtes seoses:

| a) | pikaajalise riigis viibimisega; |
| --- | --- |

a)

pikaajalise riigis viibimisega;

| b) | juurdepääsuga majandustegevusele ja sellega tegelemisega; |
| --- | --- |

b)

juurdepääsuga majandustegevusele ja sellega tegelemisega;

| c) | tolli- ja maksuküsimustega. |
| --- | --- |

c)

tolli- ja maksuküsimustega.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | “välispiir maismaal” – ühine maismaapiir liikmesriigi ja kolmanda naaberriigi vahel; |
| --- | --- |

1)

“välispiir maismaal” – ühine maismaapiir liikmesriigi ja kolmanda naaberriigi vahel;

| 2) | “piiriala” – ala, mis ei ulatu kaugemale kui 30 kilomeetrit piirist. Asjaomased riigid määratlevad artiklis 13 nimetatud omavahelistes kahepoolsetes lepingutes piirialadeks loetavad kohalikud haldusüksused. Kui osa sellisest haldusüksusest asub kaugemal kui 30 kilomeetrit piirist, kuid mitte kaugemal kui 50 kilomeetrit, loetakse seda piiriala osaks; |
| --- | --- |

2)

“piiriala” – ala, mis ei ulatu kaugemale kui 30 kilomeetrit piirist. Asjaomased riigid määratlevad artiklis 13 nimetatud omavahelistes kahepoolsetes lepingutes piirialadeks loetavad kohalikud haldusüksused. Kui osa sellisest haldusüksusest asub kaugemal kui 30 kilomeetrit piirist, kuid mitte kaugemal kui 50 kilomeetrit, loetakse seda piiriala osaks;

| 3) | “kohalik piiriliiklus” – maismaal välispiiri regulaarne ületamine piiriala elanike poolt, et viibida piirialas näiteks sotsiaalsetel, kultuurilistel või põhjendatud majanduslikel põhjustel või peresidemete tõttu ja aja jooksul, mis ei ületa käesolevas määruses sätestatud tähtaegu; |
| --- | --- |

3)

“kohalik piiriliiklus” – maismaal välispiiri regulaarne ületamine piiriala elanike poolt, et viibida piirialas näiteks sotsiaalsetel, kultuurilistel või põhjendatud majanduslikel põhjustel või peresidemete tõttu ja aja jooksul, mis ei ületa käesolevas määruses sätestatud tähtaegu;

| 4) | “isikud, kes kasutavad ühenduse vaba liikumise õigust” –






  i) | liidu kodanikud Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 17 lõike 1 tähenduses ja kolmandate riikide kodanikud, kes on vaba liikumise õigust kasutavate liidu kodanike pereliikmed ning kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2004/38/EÜ (12); |
| --- | --- | --- |

4)

“isikud, kes kasutavad ühenduse vaba liikumise õigust” –

i)

liidu kodanikud Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 17 lõike 1 tähenduses ja kolmandate riikide kodanikud, kes on vaba liikumise õigust kasutavate liidu kodanike pereliikmed ning kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2004/38/EÜ (12);

| ii) | kolmandate riikide kodanikud ja nende mis tahes kodakondsuses pereliikmed, kes ühelt poolt vastavalt ühenduse ja selle liikmesriikide ja teiselt poolt kõnealuste riikide vahel sõlmitud lepingutele kasutavad õigust vabalt liikuda, mis on samaväärne liidu kodanike õigustega. |
| --- | --- |

ii)

kolmandate riikide kodanikud ja nende mis tahes kodakondsuses pereliikmed, kes ühelt poolt vastavalt ühenduse ja selle liikmesriikide ja teiselt poolt kõnealuste riikide vahel sõlmitud lepingutele kasutavad õigust vabalt liikuda, mis on samaväärne liidu kodanike õigustega.

| 5) | “kolmanda riigi kodanik” – isik, kes ei ole liidu kodanik Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 17 lõike 1 tähenduses ja keda ei ole loetletud punktis 4; |
| --- | --- |

5)

“kolmanda riigi kodanik” – isik, kes ei ole liidu kodanik Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 17 lõike 1 tähenduses ja keda ei ole loetletud punktis 4;

| 6) | “piiriala elanik” – kolmanda riigi kodanik, kes on ametlikult elanud liikmesriigi naaberriigi piirialas artiklis 13 osutatud kahepoolsetes lepingutes sätestatud vähemalt üheaastase perioodi vältel. Nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel võib vastavalt nimetatud kahepoolsetele lepingutele lugeda sobivaks vähem kui ühe aasta pikkuse perioodi; |
| --- | --- |

6)

“piiriala elanik” – kolmanda riigi kodanik, kes on ametlikult elanud liikmesriigi naaberriigi piirialas artiklis 13 osutatud kahepoolsetes lepingutes sätestatud vähemalt üheaastase perioodi vältel. Nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel võib vastavalt nimetatud kahepoolsetele lepingutele lugeda sobivaks vähem kui ühe aasta pikkuse perioodi;

| 7) | “kohaliku piiriliikluse luba” – III peatükis osutatud konkreetne dokument, mis annab seda omavale isikule kohaliku piiriliikluse korra alusel õiguse ületada välispiiri maismaal; |
| --- | --- |

7)

“kohaliku piiriliikluse luba” – III peatükis osutatud konkreetne dokument, mis annab seda omavale isikule kohaliku piiriliikluse korra alusel õiguse ületada välispiiri maismaal;

| 8) | “Schengeni konventsioon” – konventsioon, millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel nende ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta (13). |
| --- | --- |

8)

“Schengeni konventsioon” – konventsioon, millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel nende ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta (13).

II PEATÜKK

KOHALIKU PIIRILIIKLUSE KORD

Artikkel 4

Sissesõidunõuded

Piiriala elanikud võivad ületada naaberliikmesriigi välispiiri maismaal kohaliku piiriliikluse korra alusel järgmistel tingimustel:

| a) | neil on kohaliku piiriliikluse luba ja kui seda nõuavad artiklis 13 osutatud asjakohased kahepoolsed lepingud, kehtiv reisidokument või kehtivad reisidokumendid; |
| --- | --- |

a)

neil on kohaliku piiriliikluse luba ja kui seda nõuavad artiklis 13 osutatud asjakohased kahepoolsed lepingud, kehtiv reisidokument või kehtivad reisidokumendid;

| b) | tegemist ei ole isikutega, kellele on Schengeni infosüsteemis (SIS) kehtestatud sissesõidukeeld; |
| --- | --- |

b)

tegemist ei ole isikutega, kellele on Schengeni infosüsteemis (SIS) kehtestatud sissesõidukeeld;

| c) | tegemist ei ole isikutega, kes ohustaks mis tahes liikmesriigi avalikku korda, sisejulgeolekut, rahvatervist või rahvusvahelisi suhteid, ja eriti siis, kui liikmesriikide andmebaaside vahendusel ei ole samadel alustel kehtestatud sissesõidukeeldu. |
| --- | --- |

c)

tegemist ei ole isikutega, kes ohustaks mis tahes liikmesriigi avalikku korda, sisejulgeolekut, rahvatervist või rahvusvahelisi suhteid, ja eriti siis, kui liikmesriikide andmebaaside vahendusel ei ole samadel alustel kehtestatud sissesõidukeeldu.

Artikkel 5

Piirialas viibimise kestus

Iga kohaliku piiriliikluse korra alusel toimuva katkestamata viibimise maksimaalne lubatud kestus ei tohi ületada kolme kuud ja määratakse artiklis 13 loetletud kahepoolsete lepingutega.

Artikkel 6

Sisenemis- ja väljumiskontroll

1.   Liikmesriigid teostavad artiklis 4 loetletud tingimuste täitmise tagamiseks piiriala elanike sisenemis- ja väljumiskontrolli.

2.   Kohaliku piiriliikluse korra kohaselt ei lööda kohaliku piiriliikluse loale sisenemis- ega väljumistemplit.

3.   Lõige 1 ei piira artiklit 15.

III PEATÜKK

KOHALIKU PIIRILIIKLUSE LUBA

Artikkel 7

Kohaliku piiriliikluse loa kehtestamine

1.   Käesolevaga kehtestatakse kohaliku piiriliikluse luba.

2.   Kohaliku piiriliikluse loa territoriaalne kehtivus on piiratud loa väljastanud liikmesriigi piirialaga.

3.   Kohaliku piiriliikluse loale kantakse selle omaniku foto ja vähemalt järgmine teave:

| a) | loa omaniku eesnimi, perekonnanimi, sünnikuupäev, rahvus ja elukoht; |
| --- | --- |

a)

loa omaniku eesnimi, perekonnanimi, sünnikuupäev, rahvus ja elukoht;

| b) | loa väljastaja, väljastamise kuupäev ja kehtivus; |
| --- | --- |

b)

loa väljastaja, väljastamise kuupäev ja kehtivus;

| c) | piiriala, mille piires loa omanikul on õigus liikuda; |
| --- | --- |

c)

piiriala, mille piires loa omanikul on õigus liikuda;

| d) | kehtiva reisidokumendi või -dokumentide number (numbrid), mis vastavalt artikli 9 punktile a annavad loa omanikule õiguse ületada välispiire. |
| --- | --- |

d)

kehtiva reisidokumendi või -dokumentide number (numbrid), mis vastavalt artikli 9 punktile a annavad loa omanikule õiguse ületada välispiire.

Loale märgitakse selgesõnaliselt, et loa omanikul puudub õigus liikuda väljaspool piiriala ja rikkumise eest kohaldatakse artiklis 17 ette nähtud karistusi.

Artikkel 8

Kohaliku piiriliikluse loa turvaelemendid ja tehniline kirjeldus

1.   Kohaliku piiriliikluse loa turvaelemendid ja tehniline kirjeldus on kooskõlas nõukogu 13. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 1030/2002, millega kehtestatakse ühtne elamisloavorm kolmandate riikide kodanike jaoks (14).

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele vastavalt lõikele 1 koostatud kohaliku piiriliikluse loa näidise.

Artikkel 9

Väljastamise tingimused

Kohaliku piiriliikluse loa võib väljastada piiriala elanikele, kes:

| a) | omavad kehtivat reisidokumenti või -dokumente, mis annavad õiguse ületada välispiire vastavalt Schengeni konventsiooni artikli 17 lõike 3 punktile a; |
| --- | --- |

a)

omavad kehtivat reisidokumenti või -dokumente, mis annavad õiguse ületada välispiire vastavalt Schengeni konventsiooni artikli 17 lõike 3 punktile a;

| b) | esitavad dokumendid, mis tõendavad, et neil on piiriala elaniku staatus ja seaduslik alus ületada kohaliku piiriliikluse korra alusel sageli maismaal välispiiri; |
| --- | --- |

b)

esitavad dokumendid, mis tõendavad, et neil on piiriala elaniku staatus ja seaduslik alus ületada kohaliku piiriliikluse korra alusel sageli maismaal välispiiri;

| c) | ei ole isikud, kellele on SISis kehtestatud sissesõidukeeld; |
| --- | --- |

c)

ei ole isikud, kellele on SISis kehtestatud sissesõidukeeld;

| d) | tegemist ei ole isikutega, kes ohustaks mis tahes liikmesriigi avalikku korda, sisejulgeolekut, rahvatervist või rahvusvahelisi suhteid, eriti kui liikmesriikide andmebaaside vahendusel ei ole samadel alustel kehtestatud sissesõidukeeldu. |
| --- | --- |

d)

tegemist ei ole isikutega, kes ohustaks mis tahes liikmesriigi avalikku korda, sisejulgeolekut, rahvatervist või rahvusvahelisi suhteid, eriti kui liikmesriikide andmebaaside vahendusel ei ole samadel alustel kehtestatud sissesõidukeeldu.

Artikkel 10

Kehtivus

Kohaliku piiriliikluse luba kehtib vähemalt üks aasta ja maksimaalselt viis aastat.

Artikkel 11

Väljastamise lõivud

Kohalikuks piiriliikluseks väljastatavate lubade taotluste menetlemise halduskuludele vastavad lõivud ei tohi ületada lühiajaliste mitmekordsete viisade taotluste menetlemise lõive.

Kohaliku piiriliikluse loa võib väljastada tasuta.

Artikkel 12

Väljastamine

1.   Kohaliku piiriliikluse luba võib välja anda artiklis 13 osutatud mitmepoolsetes lepingutes määratud konsulaat või haldusasutus.

2.   Liikmesriigid peavad keskregistrit taotletud, väljastatud, pikendatud ja tühistatud või kehtetuks tunnistatud kohaliku piiriliikluse lubade kohta ja määravad riikliku kontaktpunkti, mis vastutab teiste liikmesriikide nõudmise korral antud registrisse kantud lubade kohta teabe viivitamata esitamise eest.

IV PEATÜKK

KOHALIKU PIIRILIIKLUSE KORRA RAKENDAMINE

Artikkel 13

Liikmesriikide ja naabruses asuvate kolmandate riikide vahelised kahepoolsed lepingud

1.   Kohaliku piiriliikluse korra rakendamiseks on liikmesriikidel lubatud sõlmida kahepoolseid lepinguid kolmandate naaberriikidega, tingimusel et need on kooskõlas käesolevas määruses sätestatud eeskirjadega.

Liikmesriigid võivad jätkata kolmandate naaberriikidega juba sõlmitud piiriliiklust käsitlevaid kahepoolseid lepinguid. Selleks et sellised lepingud oleksid kooskõlas käesoleva määrusega, muudavad liikmesriigid neid nii, et kõik mittevastavused oleksid kõrvaldatud.

2.   Enne kolmandate naaberriikidega kohalikku piiriliiklust käsitlevate kahepoolsete lepingute sõlmimist või olemasolevate lepingute muutmist konsulteerivad liikmesriigid komisjoniga, et kontrollida lepingute vastavust käesolevale määrusele.

Kui komisjon leiab, et leping on käesoleva määrusega kokkusobimatu, teavitab ta sellest asjaomast liikmesriiki. Liikmesriik astub vajalikud sammud, et muuta lepingut nii, et mõistliku aja jooksul oleksid kõrvaldatud kõik avastatud mittevastavused.

3.   Kui ühendus või asjaomased liikmesriigid ei ole sõlminud üldist tagasivõtulepingut kolmanda riigiga, siis lisatakse selle riigiga sõlmitavatesse kohalikku piiriliiklust puudutavatesse kahepoolsetesse lepingutesse sätted käesoleva määrusega kehtestatud kohaliku piiriliikluse korda rikkunud isikutele loa uuesti väljastamise lihtsustamise kohta.

Artikkel 14

Võrdse kohtlemise põhimõte

Artiklis 13 nimetatud kahepoolsetes lepingutes tagavad liikmesriigid, et kolmas riik kohtleks ühenduse vaba liikumise õigust kasutavaid isikuid ja asjaomase liikmesriigi piirialal seaduslikult elavaid kolmanda riigi kodanikke vähemalt samaväärselt asjaomase kolmanda riigi piiriala elanikega.

Artikkel 15

Piiriületuse hõlbustamine

1.   Artiklis 13 osutatud kahepoolsed lepingud võivad sisaldada piiriületuse hõlbustamist käsitlevaid sätteid, mille kohaselt võivad liikmesriigid:

| a) | luua piiräärsete alade elanike tarvis spetsiaalsed piiriületuspunktid; |
| --- | --- |

a)

luua piiräärsete alade elanike tarvis spetsiaalsed piiriületuspunktid;

| b) | reserveerida tavalistes piiripunktides piirialade elanikele spetsiaalsed teed või |
| --- | --- |

b)

reserveerida tavalistes piiripunktides piirialade elanikele spetsiaalsed teed või

| c) | võttes arvesse kohalikke tingimusi ja kui erandkorras on selleks erivajadus, lubada piiriala elanikel ületada maismaal välispiiri kindlates kohtades väljaspool piiriületuspunkte ja selleks ette nähtud aega. |
| --- | --- |

c)

võttes arvesse kohalikke tingimusi ja kui erandkorras on selleks erivajadus, lubada piiriala elanikel ületada maismaal välispiiri kindlates kohtades väljaspool piiriületuspunkte ja selleks ette nähtud aega.

2.   Kui liikmesriik otsustab hõlbustada piiriala elanike piiriületust vastavalt lõikele 1, laieneb see kõikidele piirialas elavatele ühenduse vaba liikumise õigust kasutavatele isikutele.

3.   Lõike 1 punktis a osutatud piiriületuspunktides ja lõike 1 punktis b osutatud teedel kontrollitakse tavaliselt sagedase maismaal välispiiri ületamise tõttu piirivalvuritele hästi tuttavaid ja korrapäraselt piiri ületavaid isikuid pisteliselt.

Aeg-ajalt tuleb neid isikuid ette hoiatamata ja ebaühtlaste ajavahemike järel põhjalikult kontrollida.

4.   Kui liikmesriik otsustab hõlbustada piiriala elanike piiriületust vastavalt lõike 1 punktile c:

| a) | lisaks artikli 7 lõikes 3 nõutud teabele sisaldab kohaliku piiriliikluse luba üksikasju maismaal välispiiri ületamise koha ja asjaolude kohta; |
| --- | --- |

a)

lisaks artikli 7 lõikes 3 nõutud teabele sisaldab kohaliku piiriliikluse luba üksikasju maismaal välispiiri ületamise koha ja asjaolude kohta;

| b) | asjaosaline liikmesriik teostab pistelist kontrolli ja korrapärast vaatlus- ja patrulltegevust eesmärgiga hoida ära loata piiriületused. |
| --- | --- |

b)

asjaosaline liikmesriik teostab pistelist kontrolli ja korrapärast vaatlus- ja patrulltegevust eesmärgiga hoida ära loata piiriületused.

V PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 16

Ceuta ja Melilla

Käesolev määrus ei mõjuta Ceutas ja Melillas rakendatavat erikorda, millele viidatakse Hispaania Kuningriigi deklaratsioonis Ceuta ja Melilla linna kohta, mis on lisatud lepingu lõppaktile, millega Hispaania Kuningriik ühines Schengeni lepingu rakendamise konventsiooniga.

Artikkel 17

Karistused

1.   Liikmesriigid tagavad, et käesoleva määrusega kehtestatud ja artiklis 13 osutatud kahepoolsete lepingute alusel rakendatava kohaliku piiriliikluse korra rikkumisel rakendatakse siseriikliku õigusega ette nähtud karistusi.

2.   Kehtestatavad karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad ning sisaldama vastava kohaliku piiriliikluse loa kehtetuks tunnistamise või tühistamise võimalust.

3.   Liikmesriigid peavad eraldi arvestust kõigi kohaliku piiriliikluse korra rikkumiste ja karistuste üle, mis on määratud kooskõlas lõikega 1. Teistele liikmesriikidele ja komisjonile edastatakse vastav teave iga kuue kuu järel.

Artikkel 18

Aruanne kohaliku piiriliikluse korra kohta

Hiljemalt 19. jaanuaril 2009 esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva määrusega kehtestatud ja käesolevas määruses sätestatud eeskirjade kohaselt sõlmitud või kehtima jäetud kahepoolsete lepingutega rakendatud kohaliku piiriliikluse korra rakendamist ja toimimist käsitleva aruande. Sellele lisatakse vajaduse korral asjakohased seadusandlikud ettepanekud.

Artikkel 19

Kahepoolsetest lepingutest teavitamine

1.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni artiklis 13 osutatud kahepoolsete lepingute sõlmimisest, denonsseerimisest ja muutmisest.

2.   Komisjon teeb vastavalt lõikele 1 osutatud teabe liikmesriikidele ja üldsusele kättesaadavaks, avaldades selle Euroopa Liidu Teatajas või kasutades muid asjakohaseid vahendeid.

Artikkel 20

Schengeni konventsiooni sätete muutmine

Schengeni konventsiooni artikli 136 lõike 3 sätted asendatakse järgmisega:

| “3. | Lõiget 2 ei kohaldata kohalikku piiriliiklust käsitlevate kahepoolsete lepingute suhtes, millele viidatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1931/2006, millega kehtestatakse maismaal liikmesriikide välispiiril toimuva kohaliku piiriliikluse eeskirjad ning muudetakse Schengeni konventsiooni sätteid (15). |
| --- | --- |

“3.

Lõiget 2 ei kohaldata kohalikku piiriliiklust käsitlevate kahepoolsete lepingute suhtes, millele viidatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1931/2006, millega kehtestatakse maismaal liikmesriikide välispiiril toimuva kohaliku piiriliikluse eeskirjad ning muudetakse Schengeni konventsiooni sätteid (15).

Artikkel 21

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav liikmesriikides kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepinguga.

Brüssel, 20. detsember 2006.

Euroopa Parlamendi nimel

president

J. BORRELL FONTELLES

Nõukogu nimel

eesistuja

J. KORKEAOJA

---

(1)  Euroopa Parlamendi 14. veebruari 2006. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 5. oktoobri 2006. aasta otsus.

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  ELT L 105, 13.4.2006, lk 1.

2

(3)  EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 851/2005 (ELT L 141, 4.6.2005, lk 3).

3

(4)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 10.

4

Euroopa Liidu Teataja

(5)  EÜT L 239, 22.9.2000, lk 69.

5

(6)  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

6

(7)  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.

7

(8)  EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43. Otsust on muudetud otsusega 2004/926/EÜ (ELT L 395, 31.12.2004, lk 70).

8

(9)  EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.

9

(10)  Nõukogu 25. oktoobri 2004. aasta otsus 2004/849/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, allakirjutamist ning selle teatud sätete ajutist kohaldamist (ELT L 368, 15.12.2004, lk 26).

10

acquis'

(11)  Nõukogu 25. oktoobri 2004. aasta otsus 2004/860/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, allakirjutamist ning selle teatud sätete ajutist kohaldamist (ELT L 370, 17.12.2004, lk 78).

11

acquis'

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil (ELT L 158, 30.4.2004, lk 77).

12

(13)  EÜT L 239, 22.9.2000, lk 19. Konventsiooni on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1160/2005 (ELT L 191, 22.7.2005, lk 18).

13

(14)  EÜT L 157, 15.6.2002, lk 1.

14

(15)  ELT L 405, 30.12.2006, lk 1. Parandatud versioon ELT L 29, 3.2.2007, lk 3.”

15

---

| 3.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 29/10 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 29/10

---

Nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1932/2006 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 405, 30. detsember 2006
  )

Määrust (EÜ) nr 1932/2006 tuleb lugeda järgmiselt:

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1932/2006,

21. detsember 2006,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 62 lõike 2 punkti b alapunkti i,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 15. märtsi 2001. aasta määruse (EÜ) nr 539/2001 (1) I ja II lisas esitatud kolmandate riikide loetelu peaks nüüd ja edaspidi vastama selle 5. põhjenduses kehtestatud kriteeriumidele. Teatavad kolmandad riigid tuleks ühest lisast teise üle viia, eelkõige ebaseadusliku sisserände ja avaliku korra kaalutlustel. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 15. märtsi 2001. aasta määruse (EÜ) nr 539/2001 (1) I ja II lisas esitatud kolmandate riikide loetelu peaks nüüd ja edaspidi vastama selle 5. põhjenduses kehtestatud kriteeriumidele. Teatavad kolmandad riigid tuleks ühest lisast teise üle viia, eelkõige ebaseadusliku sisserände ja avaliku korra kaalutlustel.

| (2) | Boliivia tuleks üle viia määruse (EÜ) nr 539/2001 I lisasse. Boliivia kodanike suhtes viisanõude kohaldamise kuupäev peaks liikmesriikidel võimaldama denonsseerida kahepoolsed lepingud, mis neid Boliiviaga seovad, ning võtta kõik haldus- ja korralduslikud meetmed, mis on vajalikud nimetatud viisanõude kehtestamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Boliivia tuleks üle viia määruse (EÜ) nr 539/2001 I lisasse. Boliivia kodanike suhtes viisanõude kohaldamise kuupäev peaks liikmesriikidel võimaldama denonsseerida kahepoolsed lepingud, mis neid Boliiviaga seovad, ning võtta kõik haldus- ja korralduslikud meetmed, mis on vajalikud nimetatud viisanõude kehtestamiseks.

| (3) | Antigua ja Barbuda, Bahama, Barbados, Mauritius, Saint Kitts ja Nevis ning Seišellid tuleks üle viia määruse (EÜ) nr 539/2001 II lisasse.
  Nende riikide kodanike viisanõudest vabastamine ei tohiks jõustuda enne kahepoolse viisanõudest vabastamise lepingu sõlmimist Euroopa Liidu ja asjaomaste riikide vahel. |
| --- | --- |

(3)

Antigua ja Barbuda, Bahama, Barbados, Mauritius, Saint Kitts ja Nevis ning Seišellid tuleks üle viia määruse (EÜ) nr 539/2001 II lisasse.

Nende riikide kodanike viisanõudest vabastamine ei tohiks jõustuda enne kahepoolse viisanõudest vabastamise lepingu sõlmimist Euroopa Liidu ja asjaomaste riikide vahel.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 539/2001 kaks lisa peaksid olema ammendavad. Selleks tuleb määruse (EÜ) nr 539/2001 mõlemasse lisasse lisada osa, et oleks võimalik sätestada viisarežiim, mida liikmeriigid peavad kohaldama nendesse kategooriatesse kuuluvate isikute suhtes, kellelt osa liikmesriike nõuab viisat, kuid kelle teised liikmesriigid on viisanõudest vabastanud. Määruse (EÜ) nr 539/2001 I lisasse tuleks kanda erinevatesse kategooriatesse kuuluvad “Briti” isikud, kes ei ole Ühendkuningriigi kodanikud ühenduse õiguse tähenduses, ning selle II lisasse British Nationals (Overseas)-kategooriasse kuuluvad kodanikud. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 539/2001 kaks lisa peaksid olema ammendavad. Selleks tuleb määruse (EÜ) nr 539/2001 mõlemasse lisasse lisada osa, et oleks võimalik sätestada viisarežiim, mida liikmeriigid peavad kohaldama nendesse kategooriatesse kuuluvate isikute suhtes, kellelt osa liikmesriike nõuab viisat, kuid kelle teised liikmesriigid on viisanõudest vabastanud. Määruse (EÜ) nr 539/2001 I lisasse tuleks kanda erinevatesse kategooriatesse kuuluvad “Briti” isikud, kes ei ole Ühendkuningriigi kodanikud ühenduse õiguse tähenduses, ning selle II lisasse British Nationals (Overseas)-kategooriasse kuuluvad kodanikud.

| (5) | Liikmesriigid võivad näha ette erandeid viisanõudest vabastamiseks teatavate muude kui tavaliste passide kasutajate suhtes. Nende eripasside liigid tuleb määrata kindlaks. Lisaks tuleb määruses (EÜ) nr 539/2001 osutada menetlustele, mida kohaldatakse nimetatud erandite korral. |
| --- | --- |

(5)

Liikmesriigid võivad näha ette erandeid viisanõudest vabastamiseks teatavate muude kui tavaliste passide kasutajate suhtes. Nende eripasside liigid tuleb määrata kindlaks. Lisaks tuleb määruses (EÜ) nr 539/2001 osutada menetlustele, mida kohaldatakse nimetatud erandite korral.

| (6) | Liikmesriigid võivad viisanõudest vabastada pagulaseks tunnistatud isikud, kõik kodakondsuseta isikud, nii kodakondsuseta isikute seisundit käsitleva 28. septembri 1954. aasta konventsiooni alusel kui ka nimetatud konventsiooni reguleerimisalast väljapoole jäävate isikute puhul, ning kooliõpilased, kes reisivad kooliekskursiooni raames, juhul kui nendesse kategooriatesse kuuluvad isikud elavad määruse (EÜ) nr 539/2001 II lisas loetletud kolmandas riigis.
  Täielik vabastus viisanõudest juba kehtib nende kolme isikute kategooria suhtes, kes elavad Schengeni alal, kui nad sisenevad või uuesti sisenevad kõnealusele alale; üldine erand tuleks kehtestada selliste isikute kategooriate suhtes, kes elavad liikmesriigis, mis ei ole või mis veel ei ole ühinenud Schengeni alaga, kui kõne all on nende sisenemine või uuesti sisenemine mis tahes teise liikmesriigi territooriumile, kus kohaldatakse Schengeni acquis’d. |
| --- | --- |

(6)

Liikmesriigid võivad viisanõudest vabastada pagulaseks tunnistatud isikud, kõik kodakondsuseta isikud, nii kodakondsuseta isikute seisundit käsitleva 28. septembri 1954. aasta konventsiooni alusel kui ka nimetatud konventsiooni reguleerimisalast väljapoole jäävate isikute puhul, ning kooliõpilased, kes reisivad kooliekskursiooni raames, juhul kui nendesse kategooriatesse kuuluvad isikud elavad määruse (EÜ) nr 539/2001 II lisas loetletud kolmandas riigis.

Täielik vabastus viisanõudest juba kehtib nende kolme isikute kategooria suhtes, kes elavad Schengeni alal, kui nad sisenevad või uuesti sisenevad kõnealusele alale; üldine erand tuleks kehtestada selliste isikute kategooriate suhtes, kes elavad liikmesriigis, mis ei ole või mis veel ei ole ühinenud Schengeni alaga, kui kõne all on nende sisenemine või uuesti sisenemine mis tahes teise liikmesriigi territooriumile, kus kohaldatakse Schengeni acquis’d.

| (7) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1931/2006 (millega kehtestatakse liikmesriikide välistel maismaapiiridel toimuva kohaliku piiriliikluse eeskirjad ning muudetakse Schengeni konventsiooni) (2) sätteid, tingib vajaduse sätestada kohaliku piiriliiklusloa kasutajate suhtes uus vabastus viisanõudest. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1931/2006 (millega kehtestatakse liikmesriikide välistel maismaapiiridel toimuva kohaliku piiriliikluse eeskirjad ning muudetakse Schengeni konventsiooni) (2) sätteid, tingib vajaduse sätestada kohaliku piiriliiklusloa kasutajate suhtes uus vabastus viisanõudest.

| (8) | Viisanõudest vabastamise kord peaks täiel määral peegeldama tegelikkust. Teatavad liikmesriigid vabastavad viisanõudest määruse (EÜ) nr 539/2001 I lisas loetletud kolmandate riikide kodanikud, kes on relvajõudude liikmed ja reisivad NATO või programmi “Partnerlus rahu nimel” raames. Õiguskindluse kaalutlustel peaksid sellised väljaspool ühenduse õigust võetud rahvusvahelistest kohustustest tulenevad vabastused siiski kajastuma nimetatud määruses. |
| --- | --- |

(8)

Viisanõudest vabastamise kord peaks täiel määral peegeldama tegelikkust. Teatavad liikmesriigid vabastavad viisanõudest määruse (EÜ) nr 539/2001 I lisas loetletud kolmandate riikide kodanikud, kes on relvajõudude liikmed ja reisivad NATO või programmi “Partnerlus rahu nimel” raames. Õiguskindluse kaalutlustel peaksid sellised väljaspool ühenduse õigust võetud rahvusvahelistest kohustustest tulenevad vabastused siiski kajastuma nimetatud määruses.

| (9) | Määrusesse (EÜ) nr 539/2001 tehtud järjestikuste muudatuste tulemusena on vaja parandada määruse ülesehitust ja loetavust ning selleks tuleks määrus tulevikus ümber sõnastada. |
| --- | --- |

(9)

Määrusesse (EÜ) nr 539/2001 tehtud järjestikuste muudatuste tulemusena on vaja parandada määruse ülesehitust ja loetavust ning selleks tuleks määrus tulevikus ümber sõnastada.

| (10) | Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast Schengeni acquis’ nende sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (3) tähenduses, mis kuuluvad nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ (4) artikli 1 punktis B osutatud valdkonda. |
| --- | --- |

(10)

Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast Schengeni acquis’ nende sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (3) tähenduses, mis kuuluvad nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ (4) artikli 1 punktis B osutatud valdkonda.

| (11) | Määrus (EÜ) nr 539/2001 ei ole Ühendkuningriigi ja Iirimaa suhtes siduv. Seega ei osale nad käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole nende suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(11)

Määrus (EÜ) nr 539/2001 ei ole Ühendkuningriigi ja Iirimaa suhtes siduv. Seega ei osale nad käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole nende suhtes siduv ega kohaldatav.

| (12) | Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast Schengeni acquis’ nende sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis B osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu 25. oktoobri 2004. aasta otsuse 2004/860/EÜ (mis käsitleb, Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis
  ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, Euroopa Ühenduse nimel allakirjutamist ning selle teatud sätete ajutist kohaldamist) (5) artikli 4 lõikega 1, |
| --- | --- |

(12)

Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast Schengeni acquis’ nende sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis B osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu 25. oktoobri 2004. aasta otsuse 2004/860/EÜ (mis käsitleb, Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis
  ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, Euroopa Ühenduse nimel allakirjutamist ning selle teatud sätete ajutist kohaldamist) (5) artikli 4 lõikega 1,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 539/2001 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:
  “Ilma et see piiraks 20. aprillil 1959 Strasbourgis alla kirjutatud pagulaste viisanõude kaotamise Euroopa lepingust tulenevaid kohustusi, nõutakse pagulaseks tunnistatud isikutelt ja kodakondsuseta isikutelt liikmesriigi välispiiri ületamisel viisat, kui kolmas riik, kus on nende elukoht ja kes väljastas neile reisidokumendi, on loetletud käesoleva määruse I lisa nimekirjas.”; |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

“Ilma et see piiraks 20. aprillil 1959 Strasbourgis alla kirjutatud pagulaste viisanõude kaotamise Euroopa lepingust tulenevaid kohustusi, nõutakse pagulaseks tunnistatud isikutelt ja kodakondsuseta isikutelt liikmesriigi välispiiri ületamisel viisat, kui kolmas riik, kus on nende elukoht ja kes väljastas neile reisidokumendi, on loetletud käesoleva määruse I lisa nimekirjas.”;

| b) | lõikesse 2 lisatakse järgmine lõik:
  “Lisaks vabastatakse viisanõudest järgmised isikud:






  — | käesoleva määruse I lisas loetletud kolmandate riikide kodanikud, kellele on liikmesriigid väljastanud kohaliku piiriliiklusloa vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrusele (EÜ) nr 1931/2006 (millega kehtestatakse liikmesriikide välistel maismaapiiridel toimuva kohaliku piiriliikluse eeskirjad ning muudetakse Schengeni konventsiooni) (6), juhul kui nad kasutavad oma õigusi kohaliku piiriliikluse korra alusel, |
| --- | --- | --- |

b)

lõikesse 2 lisatakse järgmine lõik:

“Lisaks vabastatakse viisanõudest järgmised isikud:

—

käesoleva määruse I lisas loetletud kolmandate riikide kodanikud, kellele on liikmesriigid väljastanud kohaliku piiriliiklusloa vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrusele (EÜ) nr 1931/2006 (millega kehtestatakse liikmesriikide välistel maismaapiiridel toimuva kohaliku piiriliikluse eeskirjad ning muudetakse Schengeni konventsiooni) (6), juhul kui nad kasutavad oma õigusi kohaliku piiriliikluse korra alusel,

| — | kooliõpilased, kellel on I lisas loetletud kolmanda riigi kodakondsus ja kelle elukoht on liikmesriigis, kus kohaldatakse nõukogu 30. novembri 1994. aasta otsust 94/795/JSK (Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 lõike 2 alusel vastuvõetud ühismeetmete kohta reisimisvõimaluste loomiseks kolmandate riikide kooliõpilastele, kes elavad ühes liikmesriigis) (7), ning kes reisivad kooliekskursiooni raames sellise õpilasrühma koosseisus, mida saadab kõnealuse kooli õpetaja, |
| --- | --- |

—

kooliõpilased, kellel on I lisas loetletud kolmanda riigi kodakondsus ja kelle elukoht on liikmesriigis, kus kohaldatakse nõukogu 30. novembri 1994. aasta otsust 94/795/JSK (Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 lõike 2 alusel vastuvõetud ühismeetmete kohta reisimisvõimaluste loomiseks kolmandate riikide kooliõpilastele, kes elavad ühes liikmesriigis) (7), ning kes reisivad kooliekskursiooni raames sellise õpilasrühma koosseisus, mida saadab kõnealuse kooli õpetaja,

| — | pagulaseks tunnistatud isikud ning kodakondsuseta isikud ja teised ilma ühegi riigi kodakondsuseta isikud, kelle elukoht on liikmesriigis ja kellele on nimetatud liikmesriik väljastanud reisidokumendi.” |
| --- | --- |

—

pagulaseks tunnistatud isikud ning kodakondsuseta isikud ja teised ilma ühegi riigi kodakondsuseta isikud, kelle elukoht on liikmesriigis ja kellele on nimetatud liikmesriik väljastanud reisidokumendi.”

| 2) | Määruse (EÜ) nr 539/2001 artikkel 3 tunnistatakse kehtetuks. |
| --- | --- |

2)

Määruse (EÜ) nr 539/2001 artikkel 3 tunnistatakse kehtetuks.

| 3) | Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:






  “a) | diplomaatilise passi, teenistus-/ametipassi või eripassi omanikud vastavalt ühele nõukogu 24. aprilli 2001. aasta määruse (EÜ) nr 789/2001 (millega viisataotluste läbivaatamise teatavate üksikasjalike eeskirjade ja praktiliste menetluste rakendamisvolitused jäetakse nõukogule) (8) artikli 1 lõikes 1 või artikli 2 lõikes 1 kehtestatud menetlustest. |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:

“a)

diplomaatilise passi, teenistus-/ametipassi või eripassi omanikud vastavalt ühele nõukogu 24. aprilli 2001. aasta määruse (EÜ) nr 789/2001 (millega viisataotluste läbivaatamise teatavate üksikasjalike eeskirjade ja praktiliste menetluste rakendamisvolitused jäetakse nõukogule) (8) artikli 1 lõikes 1 või artikli 2 lõikes 1 kehtestatud menetlustest.

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  “2.   Liikmesriik võib vabastada viisanõudest:






  a) | kooliõpilased, kellel on I lisas loetletud kolmanda riigi kodakondsus ja kelle elukoht on II lisas loetletud kolmandas riigis, Šveitsis või Liechtensteinis ning kes reisivad kooliekskursiooni raames sellise õpilasrühma koosseisus, mida saadab kõnealuse kooli õpetaja; |
| --- | --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

“2.   Liikmesriik võib vabastada viisanõudest:

a)

kooliõpilased, kellel on I lisas loetletud kolmanda riigi kodakondsus ja kelle elukoht on II lisas loetletud kolmandas riigis, Šveitsis või Liechtensteinis ning kes reisivad kooliekskursiooni raames sellise õpilasrühma koosseisus, mida saadab kõnealuse kooli õpetaja;

| b) | pagulaseks tunnistatud isikud ja kodakondsuseta isikud, kui kolmas riik, mis on nende elukoht ja kes on neile väljastanud reisidokumendi, on loetletud II lisas; |
| --- | --- |

b)

pagulaseks tunnistatud isikud ja kodakondsuseta isikud, kui kolmas riik, mis on nende elukoht ja kes on neile väljastanud reisidokumendi, on loetletud II lisas;

| c) | relvajõudude liikmed, kes reisivad NATO või programmi “Partnerlus rahu nimel” raames ning kellel on isikut tõendav dokument ja lähetuskorraldus, mis on ette nähtud 19. juunil 1995. aastal Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni liikmete vahel sõlmitud lepingus nende relvajõudude staatuse kohta.” |
| --- | --- |

c)

relvajõudude liikmed, kes reisivad NATO või programmi “Partnerlus rahu nimel” raames ning kellel on isikut tõendav dokument ja lähetuskorraldus, mis on ette nähtud 19. juunil 1995. aastal Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni liikmete vahel sõlmitud lepingus nende relvajõudude staatuse kohta.”

| 4) | I lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | 1. osas:






  i) | lisatakse Boliivia; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

I lisa muudetakse järgmiselt:

a)

1. osas:

i)

lisatakse Boliivia;

| ii) | Antigua ja Barbuda, Bahama, Barbados, Mauritius, Saint Kitts ja Nevis ning Seišellid jäetakse välja; |
| --- | --- |

ii)

Antigua ja Barbuda, Bahama, Barbados, Mauritius, Saint Kitts ja Nevis ning Seišellid jäetakse välja;

| iii) | “Ida-Timor” asendatakse nimega “Timor-Leste”; |
| --- | --- |

iii)

“Ida-Timor” asendatakse nimega “Timor-Leste”;

| iv) | “Jugoslaavia Föderaalne Vabariik” asendatakse nimega “Serbia” ja “Montenegro”; |
| --- | --- |

iv)

“Jugoslaavia Föderaalne Vabariik” asendatakse nimega “Serbia” ja “Montenegro”;

| v) | “Lääne-Samoa” asendatakse nimega “Samoa”; |
| --- | --- |

v)

“Lääne-Samoa” asendatakse nimega “Samoa”;

| b) | lisatakse järgmine osa:






  “3. | BRITI KODANIKUD, KES EI OLE SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIGI KODANIKUD ÜHENDUSE ÕIGUSE TÄHENDUSES: | British Overseas Territories Citizens, kellel ei ole õigust asuda elama Ühendkuningriigis |
| --- | --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmine osa:

“3.

BRITI KODANIKUD, KES EI OLE SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIGI KODANIKUD ÜHENDUSE ÕIGUSE TÄHENDUSES:

British Overseas Territories Citizens, kellel ei ole õigust asuda elama Ühendkuningriigis

| | British Overseas Citizens |
| --- | --- |

British Overseas Citizens

| | British Subjects, kellel ei ole õigust asuda elama Ühendkuningriigis |
| --- | --- |

British Subjects, kellel ei ole õigust asuda elama Ühendkuningriigis

| | British Protected Persons”. |
| --- | --- |

British Protected Persons”.

| 5) | II lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | 1. osas:






  i) | Boliivia jäetakse välja; |
| --- | --- | --- | --- |

5)

II lisa muudetakse järgmiselt:

a)

1. osas:

i)

Boliivia jäetakse välja;

| ii) | lisatakse järgmised riigid: | “Antigua ja Barbuda(*) |
| --- | --- | --- |

ii)

lisatakse järgmised riigid:

“Antigua ja Barbuda(*)

| | Bahama(*) |
| --- | --- |

Bahama(*)

| | Barbados(*) |
| --- | --- |

Barbados(*)

| | Mauritius(*) |
| --- | --- |

Mauritius(*)

| | Saint Kitts ja Nevis(*) |
| --- | --- |

Saint Kitts ja Nevis(*)

| | Seišellid(*)”; |
| --- | --- |

Seišellid(*)”;

| iii) | lisatakse järgmine joonealune märkus:






  “(*) | Vabastust viisanõudest kohaldatakse Euroopa Ühendusega sõlmitava viisavabastust käsitleva lepingu jõustumise kuupäevast.”; |
| --- | --- | --- |

iii)

lisatakse järgmine joonealune märkus:

“(*)

Vabastust viisanõudest kohaldatakse Euroopa Ühendusega sõlmitava viisavabastust käsitleva lepingu jõustumise kuupäevast.”;

| iv) | “Brunei” asendatakse nimega “Brunei Darussalami Riik”; |
| --- | --- |

iv)

“Brunei” asendatakse nimega “Brunei Darussalami Riik”;

| b) | lisatakse järgmine osa:






  “3. | BRITI KODANIKUD, KES EI OLE SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIGI KODANIKUD ÜHENDUSE ÕIGUSE TÄHENDUSES:

  British Nationals (Overseas)”. |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmine osa:

“3.

BRITI KODANIKUD, KES EI OLE SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIGI KODANIKUD ÜHENDUSE ÕIGUSE TÄHENDUSES:

British Nationals (Overseas)”.

Artikkel 2

Liikmesriigid rakendavad Boliivia kodanike suhtes viisanõuet alates 1. aprillist 2007.

Liikmesriigid rakendavad vabastust viisanõudest Antigua ja Barbuda, Bahama, Barbadose, Mauritiuse, Saint Kittsi ja Nevise ning Seišellide kodanike suhtes alates kuupäevast, mil jõustub Euroopa Ühenduse ja asjaomaste kolmandate riikide vahel sõlmitav viisavabastust käsitlev leping.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepinguga.

Brüssel, 21. detsember 2006.

Nõukogu nimel

eesistuja

J. KORKEAOJA

---

(1)  ELT L 81, 21.3.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 851/2005 (ELT L 141, 4.6.2005, lk 3).

1

(2)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 3.

2

Euroopa Liidu Teataja

(3)  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.

3

(4)  EÜT L 368, 15.12.2004, lk 26.

4

(5)  ELT L 370, 17.12.2004, lk 78.

5

(6)  ELT L 405, 30.12.2006, lk 1.

6

(7)  EÜT L 327, 19.12.1994, lk 1.

7

(8)  ELT L 116, 26.4.2001, lk 2. Määrust on muudetud otsusega 2004/927/EÜ (ELT L 396, 31.12.2004, lk 45).”;

8

---

| 3.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 29/14 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 29/14

---

Nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1933/2006 (millega peatatakse ajutiselt üldised tariifsed soodustused Valgevene Vabariigi suhtes) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 405, 30. detsember 2006
  )

Määrust (EÜ) nr 1933/2006 tuleb lugeda järgmiselt:

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1933/2006,

21. detsember 2006,

millega peatatakse ajutiselt üldised tariifsed soodustused Valgevene Vabariigi suhtes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse nõukogu 27. juuni 2005. aasta määrust (EÜ) nr 980/2005 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta, (1) eriti selle artikli 20 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määrusele (EÜ) nr 980/2005 on Valgevene Vabariik (edaspidi “Valgevene”) komisjoni üldiste tariifsete soodustuste kava kohaselt soodustatud riik. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 980/2005 on Valgevene Vabariik (edaspidi “Valgevene”) komisjoni üldiste tariifsete soodustuste kava kohaselt soodustatud riik.

| (2) | 29. jaanuaril 2003. aastal esitasid Rahvusvaheline Vabade Ametiühingute Konföderatsioon (ICFTU), Euroopa Ametiühingute Konföderatsioon (ETUC) ja Ülemaailmne Töökonföderatsioon (WCL) komisjonile ühise taotluse ühinemisvabaduse ja kollektiivse läbirääkimise õiguse väidetava rikkumise uurimise alustamiseks Valgevenes vastavalt nõukogu 10. detsembri 2001. aasta määruse (EÜ) nr 2501/2001 (üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta ajavahemikus 1. jaanuar 2002 – 31. detsember 2004) (2) artiklile 27 ning avaldustele, mis käsitlevad nõukogu määrust üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta ajavahemikus 1. jaanuar 2002 – 31. detsember 2004. |
| --- | --- |

(2)

29. jaanuaril 2003. aastal esitasid Rahvusvaheline Vabade Ametiühingute Konföderatsioon (ICFTU), Euroopa Ametiühingute Konföderatsioon (ETUC) ja Ülemaailmne Töökonföderatsioon (WCL) komisjonile ühise taotluse ühinemisvabaduse ja kollektiivse läbirääkimise õiguse väidetava rikkumise uurimise alustamiseks Valgevenes vastavalt nõukogu 10. detsembri 2001. aasta määruse (EÜ) nr 2501/2001 (üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta ajavahemikus 1. jaanuar 2002 – 31. detsember 2004) (2) artiklile 27 ning avaldustele, mis käsitlevad nõukogu määrust üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta ajavahemikus 1. jaanuar 2002 – 31. detsember 2004.

| (3) | Komisjon vaatas taotluse läbi, konsulteerides tariifsete soodustuste komiteega, ja otsustas 29. detsembri 2003. aasta otsusega (3) algatada uurimise. Avaldati teade, milles paluti huvitatud isikutelt teavet (4). |
| --- | --- |

(3)

Komisjon vaatas taotluse läbi, konsulteerides tariifsete soodustuste komiteega, ja otsustas 29. detsembri 2003. aasta otsusega (3) algatada uurimise. Avaldati teade, milles paluti huvitatud isikutelt teavet (4).

| (4) | Valgevene ametiasutustele teatati ametlikult uurimise algatamisest. Asutused eitasid Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsiooni nr 87 (ühinemisvabaduse ja organiseerumisõiguse kaitse kohta) ja nr 98 (organiseerumisõiguse ja kollektiivse läbirääkimise õiguse põhimõtete kohaldamise kohta) mis tahes rikkumist. |
| --- | --- |

(4)

Valgevene ametiasutustele teatati ametlikult uurimise algatamisest. Asutused eitasid Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsiooni nr 87 (ühinemisvabaduse ja organiseerumisõiguse kaitse kohta) ja nr 98 (organiseerumisõiguse ja kollektiivse läbirääkimise õiguse põhimõtete kohaldamise kohta) mis tahes rikkumist.

| (5) | Teave, mida komisjon kogus uurimise käigus, konsulteerides tariifsete soodustuste komiteega, kinnitas siiski ILO konventsioonide nr 87 (ühinemisvabaduse ja organiseerumisõiguse kaitse kohta) ja nr 98 (organiseerumisõiguse ja kollektiivse läbirääkimise õiguse kaitse kohta) tõsist ja süstemaatilist rikkumist. Muu hulgas on komisjon saanud teada, et ILO kontrollis olukorda Valgevenes seoses nimetatud konventsioonidega ja algatas selles suhtes uurimise novembris 2003. ILO uurimiskomisjoni 2004. aasta juulikuu aruanne sisaldas 12 soovitust, mille alusel teha konkreetseid samme olukorra parandamiseks Valgevenes. Valgevenel soovitati tungivalt rakendada nimetatud soovitused 1. juuniks 2005, kuid rakendamist ei toimunud. Nimetatud teabe ja oma läbivaatamise põhjal otsustas komisjon, et sooduskorra ajutine peatamine on põhjendatud. |
| --- | --- |

(5)

Teave, mida komisjon kogus uurimise käigus, konsulteerides tariifsete soodustuste komiteega, kinnitas siiski ILO konventsioonide nr 87 (ühinemisvabaduse ja organiseerumisõiguse kaitse kohta) ja nr 98 (organiseerumisõiguse ja kollektiivse läbirääkimise õiguse kaitse kohta) tõsist ja süstemaatilist rikkumist. Muu hulgas on komisjon saanud teada, et ILO kontrollis olukorda Valgevenes seoses nimetatud konventsioonidega ja algatas selles suhtes uurimise novembris 2003. ILO uurimiskomisjoni 2004. aasta juulikuu aruanne sisaldas 12 soovitust, mille alusel teha konkreetseid samme olukorra parandamiseks Valgevenes. Valgevenel soovitati tungivalt rakendada nimetatud soovitused 1. juuniks 2005, kuid rakendamist ei toimunud. Nimetatud teabe ja oma läbivaatamise põhjal otsustas komisjon, et sooduskorra ajutine peatamine on põhjendatud.

| (6) | 17. augustil 2005. aastal otsustas komisjon jälgida ja hinnata töötajate õiguste olukorda Valgevenes (5). Sellise kuuekuulise jälgimise ja hindamise alustamise teadaandes (6) teatas komisjon ühtlasi kavatsusest esitada nõukogule ettepanek tariifsete soodustuste ajutise peatamise kohta, välja arvatud juhul, kui Valgevene on enne nimetatud perioodi lõppu täitnud oma kohustuse võtta meetmeid tööga seotud põhimõtteid ja õigusi käsitlevas 1998. aasta ILO deklaratsioonis viidatud põhimõtete järgimiseks vastavalt ILO uurimiskomisjoni 2004. aasta juulikuu aruande 12 soovitusele. Valgevene ametiasutustele teatati ametlikult otsusest ja teadaandest. |
| --- | --- |

(6)

17. augustil 2005. aastal otsustas komisjon jälgida ja hinnata töötajate õiguste olukorda Valgevenes (5). Sellise kuuekuulise jälgimise ja hindamise alustamise teadaandes (6) teatas komisjon ühtlasi kavatsusest esitada nõukogule ettepanek tariifsete soodustuste ajutise peatamise kohta, välja arvatud juhul, kui Valgevene on enne nimetatud perioodi lõppu täitnud oma kohustuse võtta meetmeid tööga seotud põhimõtteid ja õigusi käsitlevas 1998. aasta ILO deklaratsioonis viidatud põhimõtete järgimiseks vastavalt ILO uurimiskomisjoni 2004. aasta juulikuu aruande 12 soovitusele. Valgevene ametiasutustele teatati ametlikult otsusest ja teadaandest.

| (7) | Valgevene ei ole nõutud kohustust täitnud ei kuuekuulise jälgimis- ja hindamisperioodi jooksul ega järgnevate kuude jooksul, nagu on allpool kirjeldatud. 30. märtsil 2006. aastal esitasid Valgevene ametiasutused selle asemel teatise ühinemisvabaduse õiguste olukorra kohta Valgevenes. Komisjon analüüsis nimetatud ettepanekut, kuid tegi järelduse, et see ei andnud piisavaid tõendeid kohustuse täitmise kohta. |
| --- | --- |

(7)

Valgevene ei ole nõutud kohustust täitnud ei kuuekuulise jälgimis- ja hindamisperioodi jooksul ega järgnevate kuude jooksul, nagu on allpool kirjeldatud. 30. märtsil 2006. aastal esitasid Valgevene ametiasutused selle asemel teatise ühinemisvabaduse õiguste olukorra kohta Valgevenes. Komisjon analüüsis nimetatud ettepanekut, kuid tegi järelduse, et see ei andnud piisavaid tõendeid kohustuse täitmise kohta.

| (8) | Vahepeal võttis Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni haldusnõukogu märtsis 2006 vastu ühinemisvabaduse komitee järelmeetmete aruande, milles ühinemisvabaduse komitee märkis ametiühingute õiguste tegeliku olukorra halvenemist Valgevenes ja nõudis tungivalt, et Valgevene ametiasutused võtaksid otsekohe konkreetseid meetmeid. |
| --- | --- |

(8)

Vahepeal võttis Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni haldusnõukogu märtsis 2006 vastu ühinemisvabaduse komitee järelmeetmete aruande, milles ühinemisvabaduse komitee märkis ametiühingute õiguste tegeliku olukorra halvenemist Valgevenes ja nõudis tungivalt, et Valgevene ametiasutused võtaksid otsekohe konkreetseid meetmeid.

| (9) | Lisaks sai komisjon 16. mai 2006. aasta kuupäevaga teatise Valgevene ametiasutustelt ühinemisvabaduse õiguste olukorra kohta Valgevenes. Nagu ka 30. märtsi 2006. aasta teatise puhul, tuli komisjon pärast hoolikat analüüsi järeldusele, et teatisest ei ilmnenud Valgevene soovi asuda oma kohustusi täitma ega veenvat kinnitust, et olukord on paranenud. Nimetatud hinnangut olukorrale Valgevenes jagati ka rahvusvahelise töökonverentsi standardite rakendamise komitee 2006. aasta juunikuu aruandes, milles laideti Valgevene valitsuse jätkuvat suutmatust täita soovitusi ja rõhutati vajadust kiirete meetmete järele, nii et võiks näha tegelikke ja käegakatsutavaid edusamme. Juunis 2006 käsitles ILO egiidi all organiseeritud rahvusvaheline töökonverents nende 12 soovituse (mida Valgevene jätkuvalt ignoreeris alates juulist 2004) mitterakendamist kui jätkuvat kohustustest kõrvalehoidmist. Sellist erandlikku käsitlust kasutatakse ainult ratifitseeritud konventsiooni väga tõsise ja süstemaatilise mittetäitmise korral. |
| --- | --- |

(9)

Lisaks sai komisjon 16. mai 2006. aasta kuupäevaga teatise Valgevene ametiasutustelt ühinemisvabaduse õiguste olukorra kohta Valgevenes. Nagu ka 30. märtsi 2006. aasta teatise puhul, tuli komisjon pärast hoolikat analüüsi järeldusele, et teatisest ei ilmnenud Valgevene soovi asuda oma kohustusi täitma ega veenvat kinnitust, et olukord on paranenud. Nimetatud hinnangut olukorrale Valgevenes jagati ka rahvusvahelise töökonverentsi standardite rakendamise komitee 2006. aasta juunikuu aruandes, milles laideti Valgevene valitsuse jätkuvat suutmatust täita soovitusi ja rõhutati vajadust kiirete meetmete järele, nii et võiks näha tegelikke ja käegakatsutavaid edusamme. Juunis 2006 käsitles ILO egiidi all organiseeritud rahvusvaheline töökonverents nende 12 soovituse (mida Valgevene jätkuvalt ignoreeris alates juulist 2004) mitterakendamist kui jätkuvat kohustustest kõrvalehoidmist. Sellist erandlikku käsitlust kasutatakse ainult ratifitseeritud konventsiooni väga tõsise ja süstemaatilise mittetäitmise korral.

| (10) | Komisjon on väga hoolikalt analüüsinud viimase aja sündmusi Valgevenes, sealhulgas 14. oktoobri 2006. aasta kirja Valgevenelt, mille komisjon sai 17. oktoobril 2006. aastal. Selle asemel, et näidata tõhusat kohustuste täitmist või anda selgeid tõendeid paranenud olukorra kohta, esitatakse nimetatud kirjas jälle võimalikud kavatsused, kuid ei kinnitata ILO konventsioonide nr 87 ja 98 põhimõtete tõhusat täitmist. ILO konventsioonides nr 87 ja 98 sätestatud põhimõtete rikkumine jätkub. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon on väga hoolikalt analüüsinud viimase aja sündmusi Valgevenes, sealhulgas 14. oktoobri 2006. aasta kirja Valgevenelt, mille komisjon sai 17. oktoobril 2006. aastal. Selle asemel, et näidata tõhusat kohustuste täitmist või anda selgeid tõendeid paranenud olukorra kohta, esitatakse nimetatud kirjas jälle võimalikud kavatsused, kuid ei kinnitata ILO konventsioonide nr 87 ja 98 põhimõtete tõhusat täitmist. ILO konventsioonides nr 87 ja 98 sätestatud põhimõtete rikkumine jätkub.

| (11) | Eespool esitatut arvestades tuleks sooduskord Valgevenest pärit toodete suhtes ajutiselt peatada, kuni otsustatakse, et ajutine peatamine ei ole enam põhjendatud. |
| --- | --- |

(11)

Eespool esitatut arvestades tuleks sooduskord Valgevenest pärit toodete suhtes ajutiselt peatada, kuni otsustatakse, et ajutine peatamine ei ole enam põhjendatud.

| (12) | Käesolev määrus peaks jõustuma kuus kuud pärast selle vastuvõtmist, välja arvatud juhul, kui enne jõustumist otsustatakse, et see ei ole enam põhjendatud, |
| --- | --- |

(12)

Käesolev määrus peaks jõustuma kuus kuud pärast selle vastuvõtmist, välja arvatud juhul, kui enne jõustumist otsustatakse, et see ei ole enam põhjendatud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 980/2005 sätestatud sooduskord Valgevenest pärit toodete suhtes peatatakse ajutiselt.

Artikkel 2

Komisjoni ettepanekul otsustab nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega taastada sooduskord Valgevenest pärit toodete suhtes, kui ühinemisvabaduse ja kollektiivse läbirääkimise õiguse rikkumist Valgevenes enam ei esine.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub 21. juunil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. detsember 2006.

Nõukogu nimel

eesistuja

J. KORKEAOJA

---

(1)  ELT L 169, 30.6.2005, lk 1.

1

(2)  EÜT L 346, 31.12.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 980/2005.

2

(3)  Komisjoni 29. detsembri 2003. aasta otsus 2004/23/EÜ, millega algatatakse uurimine vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 2501/2001 artikli 27 lõikele 2 seoses ühinemisvabaduse rikkumisega Valgevenes (ELT L 5, 9.1.2004, lk 90).

3

(4)  ELT C 40, 14.2.2004, lk 4.

4

(5)  Komisjoni 17. augusti 2005. aasta otsus 2005/616/EÜ töötajate õiguste olukorra jälgimise ja hindamise kohta Valgevenes kaubandussoodustuste ajutiseks peatamiseks (ELT L 213, 18.8.2005, lk 16).

5

(6)  ELT C 240, 30.9.2005, lk 41.

6

---

| 3.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 29/16 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 29/16

---

Nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1934/2006 (millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 405, 30. detsember 2006
  )

Määrus (EÜ) nr 1934/2006 asendatakse järgmisega:

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1934/2006,

21. detsember 2006,

millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artiklit 181a,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühendus on viimase aastakümne jooksul järjekindlalt tugevdanud kahepoolseid suhteid terve rea tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega maailma erinevates piirkondades, peamiselt Põhja-Ameerikas, Ida-Aasias ja Okeaanias, kuid samuti Kagu-Aasias ja Pärsia lahe piirkonnas. Arengu tulemusel hõlmavad nimetatud suhted nüüd üha laienevat teemade ja valdkondade ringi nii majanduses kui ka teistel aladel. |
| --- | --- |

(1)

Ühendus on viimase aastakümne jooksul järjekindlalt tugevdanud kahepoolseid suhteid terve rea tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega maailma erinevates piirkondades, peamiselt Põhja-Ameerikas, Ida-Aasias ja Okeaanias, kuid samuti Kagu-Aasias ja Pärsia lahe piirkonnas. Arengu tulemusel hõlmavad nimetatud suhted nüüd üha laienevat teemade ja valdkondade ringi nii majanduses kui ka teistel aladel.

| (2) | Ühenduse huvides on jätkata oma suhete süvendamist tööstusriikide ja -territooriumitega, kellega tal on sageli sarnased poliitilised, majanduslikud ja institutsionaalsed struktuurid ning väärtused ja kes on tähtsad partnerid nii poliitikas kui kaubanduses ning samuti olulised kaasarääkijad mitmepoolsetel foorumitel ja maailma asjade otsustamisel. See on tähtis tegur Euroopa Liidu rolli ja positsiooni tugevdamisel maailmas, mitmepoolsete institutsioonide konsolideerimisel ning kaasaitamisel maailma majanduse ja rahvusvahelise süsteemi tasakaalustamisele ja arengule. |
| --- | --- |

(2)

Ühenduse huvides on jätkata oma suhete süvendamist tööstusriikide ja -territooriumitega, kellega tal on sageli sarnased poliitilised, majanduslikud ja institutsionaalsed struktuurid ning väärtused ja kes on tähtsad partnerid nii poliitikas kui kaubanduses ning samuti olulised kaasarääkijad mitmepoolsetel foorumitel ja maailma asjade otsustamisel. See on tähtis tegur Euroopa Liidu rolli ja positsiooni tugevdamisel maailmas, mitmepoolsete institutsioonide konsolideerimisel ning kaasaitamisel maailma majanduse ja rahvusvahelise süsteemi tasakaalustamisele ja arengule.

| (3) | Euroopa Liit ning tööstus- ja teised suure sissetulekuga riigid ja territooriumid on leppinud kokku tugevdada oma suhteid ja teha koostööd ühist huvi pakkuvates valdkondades mitmesuguste kahepoolsete instrumentide nagu lepingute, deklaratsioonide, tegevuskavade ja teiste sarnaste dokumentide abil. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Liit ning tööstus- ja teised suure sissetulekuga riigid ja territooriumid on leppinud kokku tugevdada oma suhteid ja teha koostööd ühist huvi pakkuvates valdkondades mitmesuguste kahepoolsete instrumentide nagu lepingute, deklaratsioonide, tegevuskavade ja teiste sarnaste dokumentide abil.

| (4) | Kooskõlas neis kahepoolsetes instrumentides esitatud põhimõtetega viib ühendus ellu koostööpoliitikat, mille eesmärgiks on luua keskkond, mis aitab kaasa suhete sisseseadmisele ja arendamisele kõnealuste riikide ja territooriumitega. Koostöömeetmed aitavad tugevdada Euroopa kohalolekut ja nähtavalolekut neis riikides ning innustada majanduslikku, kaubanduslikku, teaduslikku, kultuurilist ja muud laadi vahetust ja suhtlemist mõlema poole erinevate osalejate vahel. |
| --- | --- |

(4)

Kooskõlas neis kahepoolsetes instrumentides esitatud põhimõtetega viib ühendus ellu koostööpoliitikat, mille eesmärgiks on luua keskkond, mis aitab kaasa suhete sisseseadmisele ja arendamisele kõnealuste riikide ja territooriumitega. Koostöömeetmed aitavad tugevdada Euroopa kohalolekut ja nähtavalolekut neis riikides ning innustada majanduslikku, kaubanduslikku, teaduslikku, kultuurilist ja muud laadi vahetust ja suhtlemist mõlema poole erinevate osalejate vahel.

| (5) | Euroopa Liit on rajatud sellistele põhimõtetele nagu demokraatia, õigusriik, hea valitsemistava, inimõiguste ja põhivabaduste austamine. Käesoleva määruse kohane ühenduse tegevus peaks aitama kaasa üldeesmärgi saavutamisele, milleks on nende põhimõtete arendamine ja tugevdamine partnerriikides ja -piirkondades dialoogi ja koostöö kaudu. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Liit on rajatud sellistele põhimõtetele nagu demokraatia, õigusriik, hea valitsemistava, inimõiguste ja põhivabaduste austamine. Käesoleva määruse kohane ühenduse tegevus peaks aitama kaasa üldeesmärgi saavutamisele, milleks on nende põhimõtete arendamine ja tugevdamine partnerriikides ja -piirkondades dialoogi ja koostöö kaudu.

| (6) | Tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega tehtava kahepoolse koostöö mitmekülgsete algatuste edendamine üheainsa vahendi alusel võimaldab ühendusel oma tegevuses saavutada mastaabisäästu, sünergiat, suuremat tõhusust ja nähtavalolekut. |
| --- | --- |

(6)

Tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega tehtava kahepoolse koostöö mitmekülgsete algatuste edendamine üheainsa vahendi alusel võimaldab ühendusel oma tegevuses saavutada mastaabisäästu, sünergiat, suuremat tõhusust ja nähtavalolekut.

| (7) | Käesoleva määruse eesmärkide saavutamiseks on vaja järgida diferentseeritud lähenemisviisi ja luua partnerriikidega koostöö, võttes arvesse nende majanduslikku, sotsiaalset ja poliitilist tausta ning ühenduse konkreetseid huve, strateegiaid ja prioriteete. |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määruse eesmärkide saavutamiseks on vaja järgida diferentseeritud lähenemisviisi ja luua partnerriikidega koostöö, võttes arvesse nende majanduslikku, sotsiaalset ja poliitilist tausta ning ühenduse konkreetseid huve, strateegiaid ja prioriteete.

| (8) | Seoses käesoleva määruse vastuvõtmisega tuleb kehtetuks tunnistada nõukogu 26. veebruari 2001. aasta määrus (EÜ) nr 382/2001, mis käsitleb Euroopa Liidu ning Põhja-Ameerika, Kaug-Ida ja Okeaania industriaalmaade vahelisi koostöö- ja kaubandussuhteid edendavate projektide rakendamist ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1035/1999 (1). |
| --- | --- |

(8)

Seoses käesoleva määruse vastuvõtmisega tuleb kehtetuks tunnistada nõukogu 26. veebruari 2001. aasta määrus (EÜ) nr 382/2001, mis käsitleb Euroopa Liidu ning Põhja-Ameerika, Kaug-Ida ja Okeaania industriaalmaade vahelisi koostöö- ja kaubandussuhteid edendavate projektide rakendamist ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1035/1999 (1).

| (9) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, milleks on koostöö tugevdamise soodustamine ühenduse ning tööstus- ja teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumite vahel, ei suuda liikmesriigid täielikult saavutada ning meetme ulatuse tõttu on see paremini saavutatav ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artikli 5 lõikes 2 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärgi saavutamiseks. |
| --- | --- |

(9)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, milleks on koostöö tugevdamise soodustamine ühenduse ning tööstus- ja teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumite vahel, ei suuda liikmesriigid täielikult saavutada ning meetme ulatuse tõttu on see paremini saavutatav ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artikli 5 lõikes 2 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärgi saavutamiseks.

| (10) | Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (2), |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (2),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Eesmärk

1.   Ühenduse rahastamisega toetatakse majanduslikku, rahanduslikku, tehnilist ja muud ühenduse pädevusse kuuluvat koostööd tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega.

2.   Lõikes 1 nimetatud riikide ja territooriumitega tehtava koostöö esmatähtis eesmärk on konkreetne reageerimine vajadusele tugevdada nendega peetavaid sidemeid ning jätkata sidemete arendamist nii kahepoolsel, piirkondlikul kui mitmepoolsel alusel, eesmärgiga luua soodsam keskkond ühenduse suhete arendamiseks nende riikide ja territooriumitega ning soodustada nendega dialoogi pidamist, edendades samas ühenduse huve.

Artikkel 2

Reguleerimisala

1.   Koostöö tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega on suunatud suhete arendamisele partneritega, kellel on ühendusega sarnased poliitilised, majanduslikud ja institutsionaalsed struktuurid ja väärtused ning kes on tähtsad partnerid ja kaasarääkijad mitmepoolsetel foorumitel ja maailma asjade otsustamisel. Koostöö hõlmab ka uusi tööstus- ning teisi suure sissetulekuga riike ja territooriumeid, kellega ühendusel on strateegiline huvi sidemeid edendada.

2.   Käesolevas määruses hõlmavad tööstus- ning teised suure sissetulekuga riigid ja territooriumid lisas loetletud riike ja territooriumeid ning edaspidi nimetatakse neid partnerriikideks. Ent põhjendavate asjaolude esinemisel ja piirkondliku koostöö edendamiseks võib komisjon juhul, kui rakendatav projekt või programm on oma olemuselt piirkondlik või piiriülene, artiklis 6 nimetatud tegevuskavade vastuvõtmisel otsustada, et lisas loetlemata riigid on abikõlblikud. Vastavad tingimused võib sätestada artiklis 5 nimetatud mitmeaastastes koostööprogrammides. Komisjon muudab lisas esitatud nimekirja vastavalt OECD/arenguabikomitee arengumaade nimekirja korrapärastele läbivaatustele ja teavitab sellest ka nõukogu.

Artikkel 3

Põhimõtted

1.   Euroopa Liit on rajatud sellistele põhimõtetele nagu vabadus, demokraatia, inimõiguste ja põhivabaduste austamine ja õigusriik ning püüab dialoogi ja koostöö kaudu edendada pühendumist neile põhimõtetele partnerriikides.

2.   Käesoleva määruse rakendamisel järgitakse partnerriikidega koostöö loomisel vajadusel diferentseeritud lähenemisviisi, et võtta arvesse nende majanduslikku, sotsiaalset ja poliitilist tausta ning ühenduse konkreetseid huve, strateegiaid ja prioriteete.

3.   Käesoleva määruse alusel rahastatavad meetmed hõlmavad koostöövaldkondi, mis on esitatud eelkõige ühenduse ja partnerriikide vahelistes instrumentides, lepingutes, deklaratsioonides ja tegevuskavades ning valdkondi, mis puudutavad ühenduse konkreetseid huve.

4.   Käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete puhul seab ühendus eesmärgiks sidususe tagamise ühenduse välismeetmete muude valdkondadega ning samuti ühenduse teiste poliitikatega. See tagatakse poliitikate määratlemisel, strateegilisel kavandamisel ja programmitöös ning meetmete rakendamisel.

5.   Käesoleva määruse alusel rahastatavad meetmed täiendavad liikmesriikide ja ühenduse avalik-õiguslike organite jõupingutusi ning lisavad neile väärtust, sealhulgas ärisuhete valdkonnas.

Artikkel 4

Koostöövaldkonnad

Ühenduse rahastamisega toetatakse artikliga 1 kooskõlas olevaid koostöömeetmeid ja rahastamine on kooskõlas käesoleva määruse üldeesmärgi, kohaldamisala, teiste eesmärkide ja põhimõtetega. Erilist tähelepanu pööratakse meetmetele, mis võivad sisaldada piirkondlikku mõõdet, järgmistes koostöövaldkondades:

| 1) | koostöö, partnerluse ja ühisprojektide edendamine ühenduse ja partnerriikide majandus-, teadus- ja akadeemiliste ringkondade esindajate vahel; |
| --- | --- |

1)

koostöö, partnerluse ja ühisprojektide edendamine ühenduse ja partnerriikide majandus-, teadus- ja akadeemiliste ringkondade esindajate vahel;

| 2) | kahepoolse kaubanduse, investeeringute voogude ja majanduspartnerluse stimuleerimine; |
| --- | --- |

2)

kahepoolse kaubanduse, investeeringute voogude ja majanduspartnerluse stimuleerimine;

| 3) | dialoogi edendamine ühenduse ja partnerriikide poliitika-, majandus- ja ühiskonnategelaste ning asjakohastes sektorites tegevate valitsusväliste organisatsioonide vahel; |
| --- | --- |

3)

dialoogi edendamine ühenduse ja partnerriikide poliitika-, majandus- ja ühiskonnategelaste ning asjakohastes sektorites tegevate valitsusväliste organisatsioonide vahel;

| 4) | inimestevaheliste sidemete, haridus- ja koolitusprogrammide ning loomingulise vahetuse edendamine ja vastastikuse mõistmise arendamine kultuuride ja tsivilisatsioonide vahel; |
| --- | --- |

4)

inimestevaheliste sidemete, haridus- ja koolitusprogrammide ning loomingulise vahetuse edendamine ja vastastikuse mõistmise arendamine kultuuride ja tsivilisatsioonide vahel;

| 5) | koostööprojektide edendamine sellistes valdkondades nagu teadusuuringud, teadus ja tehnoloogia, energeetika, transport ja keskkonnaküsimused (sealhulgas kliimamuutused), tollindus ja finantsküsimused ning mis tahes muu ühendusele ja partnerriikidele vastastikust huvi pakkuv küsimus; |
| --- | --- |

5)

koostööprojektide edendamine sellistes valdkondades nagu teadusuuringud, teadus ja tehnoloogia, energeetika, transport ja keskkonnaküsimused (sealhulgas kliimamuutused), tollindus ja finantsküsimused ning mis tahes muu ühendusele ja partnerriikidele vastastikust huvi pakkuv küsimus;

| 6) | teadlikkuse ja arusaamise parandamine Euroopa Liidust ning tema nähtavaloleku tugevdamine partnerriikides; |
| --- | --- |

6)

teadlikkuse ja arusaamise parandamine Euroopa Liidust ning tema nähtavaloleku tugevdamine partnerriikides;

| 7) | toetus konkreetsetele algatustele, sealhulgas teadustööle, uuringutele, katsekavadele või ühisprojektidele, mis on suunatud tõhusale ja paindlikule reageerimisele sellistele koostöö eesmärkidele, mis tulenevad arengutest ühenduse kahepoolsetes suhetes partnerriikidega või mille sihiks on tõuke andmine kõnealuste suhete edasisele süvendamisele ja laiendamisele. |
| --- | --- |

7)

toetus konkreetsetele algatustele, sealhulgas teadustööle, uuringutele, katsekavadele või ühisprojektidele, mis on suunatud tõhusale ja paindlikule reageerimisele sellistele koostöö eesmärkidele, mis tulenevad arengutest ühenduse kahepoolsetes suhetes partnerriikidega või mille sihiks on tõuke andmine kõnealuste suhete edasisele süvendamisele ja laiendamisele.

Artikkel 5

Programmitöö ja vahendite eraldamine

1.   Meetmed käesoleva määruse alusel koostöö edendamiseks viiakse ellu mitmeaastaste koostööprogrammide raames, mis hõlmavad koostööd kõigi või selleks valitud partnerriikidega. Komisjon koostab mitmeaastased koostööprogrammid ja määrab kindlaks nende kohaldamisala.

2.   Mitmeaastased koostööprogrammid ei hõlma pikemat ajavahemikku kui käesoleva määruse kehtivusaeg. Programmides sätestatakse ühenduse strateegilised huvid ja prioriteedid, üldised eesmärgid ja oodatavad tulemused. Ühtlasi määratakse neis kindlaks ühendusepoolseks rahastamiseks valitud valdkonnad ja esitatakse vastavaks ajavahemikuks rahaeraldiste soovituslik jaotus nii kokku kui iga prioriteetse valdkonna ja partnerriigi või partnerriikide rühma jaoks eraldi. Vajaduse korral võib eraldiste suurus olla antud teatud vahemikus. Mitmeaastased koostööprogrammid vaadatakse läbi vahekokkuvõtete tegemiseks; vajaduse korral rakendatakse eriotstarbelist läbivaatamist.

3.   Mitmeaastased koostööprogrammid ja mis tahes kokkuvõtted nende läbivaatamisest võtab komisjon vastu vastavalt artikli 15 lõikes 2 sätestatud korrale.

Artikkel 6

Rakendamine

1.   Komisjon võtab vastu iga-aastased tegevuskavad, mille aluseks on artiklis 5 nimetatud mitmeaastased koostööprogrammid.

2.   Iga-aastastes tegevuskavades määratakse kas kõigi või selleks välja valitud partnerriikide osas kindlaks taotletavad eesmärgid, sekkumisvaldkonnad, oodatavad tulemused, programmide haldamise kord ja kavandatav rahastamise kogusumma. Need sisaldavad rahastatavate operatsioonide kirjeldust, igaks operatsiooniks eraldatud summasid ning rakendamise näidisajakava.

3.   Komisjon võtab iga-aastased tegevuskavad vastu vastavalt artikli 15 lõikes 2 sätestatud korrale. Nimetatud korda tuleb kasutada tegevuskavades selliste muudatuste tegemiseks, mis seisnevad tehnilises kohandamises, rakendamisperioodi pikendamises, assigneeringute ümberjaotamises kavandatud tegevuste vahel orienteeruva eelarve raames või eelarve suurendamises või vähendamises mahus, mis on väiksem kui 20 % algsest eelarvest, juhul kui need muudatused on kooskõlas tegevuskavades sätestatud algsete eesmärkidega.

Artikkel 7

Abikõlblikkus

Artiklis 6 nimetatud tegevuskavade rakendamise eesmärgil on käesoleva määruse alusel abikõlblikud

| a) | liikmesriikide ja partnerriikide järgmised üksused ja organid:






  i) | avalik-õiguslikud või riigi osalusega organid, kohalikud ametiasutused ja nende ühendused; |
| --- | --- | --- |

a)

liikmesriikide ja partnerriikide järgmised üksused ja organid:

i)

avalik-õiguslikud või riigi osalusega organid, kohalikud ametiasutused ja nende ühendused;

| ii) | äriühingud ja muud eraõiguslikud organisatsioonid ja ettevõtjad; |
| --- | --- |

ii)

äriühingud ja muud eraõiguslikud organisatsioonid ja ettevõtjad;

| iii) | valitsusvälised organisatsioonid; sellised kodanike rühmitused ja valdkondlikud organisatsioonid nagu ametiühingud, majanduslikke ja sotsiaalseid huve esindavad organisatsioonid, tarbijaorganisatsioonid, naiste- ja noorteorganisatsioonid; haridus-, koolitus-, kultuuri-, meedia-, uurimis- ja teaduslikud organisatsioonid; ülikoolid ja muud haridusasutused; |
| --- | --- |

iii)

valitsusvälised organisatsioonid; sellised kodanike rühmitused ja valdkondlikud organisatsioonid nagu ametiühingud, majanduslikke ja sotsiaalseid huve esindavad organisatsioonid, tarbijaorganisatsioonid, naiste- ja noorteorganisatsioonid; haridus-, koolitus-, kultuuri-, meedia-, uurimis- ja teaduslikud organisatsioonid; ülikoolid ja muud haridusasutused;

| b) | partnerriigid ning nende piirkonnad, institutsioonid ja detsentraliseeritud organid; |
| --- | --- |

b)

partnerriigid ning nende piirkonnad, institutsioonid ja detsentraliseeritud organid;

| c) | rahvusvahelised organisatsioonid, sealhulgas piirkondlikud organisatsioonid, niivõrd kui nad aitavad kaasa käesoleva määruse eesmärkide saavutamisele; |
| --- | --- |

c)

rahvusvahelised organisatsioonid, sealhulgas piirkondlikud organisatsioonid, niivõrd kui nad aitavad kaasa käesoleva määruse eesmärkide saavutamisele;

| d) | füüsilised isikud liikmesriikidest ja partnerriikidest või teistest kolmandatest riikidest, niivõrd kuivõrd nad aitavad kaasa käesoleva määruse eesmärkide saavutamisele; |
| --- | --- |

d)

füüsilised isikud liikmesriikidest ja partnerriikidest või teistest kolmandatest riikidest, niivõrd kuivõrd nad aitavad kaasa käesoleva määruse eesmärkide saavutamisele;

| e) | partnerriikide ja -piirkondade ning ühenduse asutatud ühisorganid; |
| --- | --- |

e)

partnerriikide ja -piirkondade ning ühenduse asutatud ühisorganid;

| f) | ühenduse institutsioonid ja organid, kuid üksnes artiklis 9 nimetatud toetusmeetmete rakendamiseks; |
| --- | --- |

f)

ühenduse institutsioonid ja organid, kuid üksnes artiklis 9 nimetatud toetusmeetmete rakendamiseks;

| g) | Euroopa Liidu asutused. |
| --- | --- |

g)

Euroopa Liidu asutused.

Artikkel 8

Rahastamise liigid

1.   Koostööprojekte ja -programme rahastatakse Euroopa Liidu üldeelarvest kas täielikult või koos kaasrahastamisega teistest allikatest, nagu on sätestatud artiklis 10.

2.   Tegevuskavade elluviimise rahastamine võib eelkõige toimuda järgmistes õiguslikes vormides:

| a) | toetuslepingud (sealhulgas stipendiumid); |
| --- | --- |

a)

toetuslepingud (sealhulgas stipendiumid);

| b) | hankelepingud; |
| --- | --- |

b)

hankelepingud;

| c) | töölepingud; |
| --- | --- |

c)

töölepingud;

| d) | rahastamislepingud. |
| --- | --- |

d)

rahastamislepingud.

3.   Kui tegevuskavade elluviimine toimub partnerriikidega sõlmitud rahastamislepingute vormis, tuleb sätestada, et ühendusepoolset rahastamist ei kasutata maksude, tollimaksude või muu maksukoormuse rahastamiseks partnerriikides.

Artikkel 9

Toetusmeetmed

1.   Ühenduse rahastamisest võib katta kulutusi, mis on seotud käesoleva määruse rakendamiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks otseselt vajalike ettevalmistuste, järelmeetmete, seire, auditeerimise ja hindamisega, samuti mis tahes muid haldus- või tehnilise abiga seotud kulutusi, mis komisjonil, sealhulgas tema delegatsioonidel partnerriikides, võivad tekkida käesoleva määruse alusel rahastatavate operatsioonide haldamisel.

2.   Nimetatud toetusmeetmed ei tarvitse olla hõlmatud mitmeaastaste programmidega ja seepärast võib neid rahastada väljaspool programmide kohaldamisala.

3.   Komisjon võtab mitmeaastaste programmidega mittehõlmatud toetusmeetmed vastu ja teavitab sellest liikmesriike.

Artikkel 10

Kaasrahastamine

1.   Meetmete kaasrahastajaks võivad olla muu hulgas

| a) | liikmesriigid, nende piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused ning eelkõige nende avalik-õiguslikud ja riigi osalusega asutused; |
| --- | --- |

a)

liikmesriigid, nende piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused ning eelkõige nende avalik-õiguslikud ja riigi osalusega asutused;

| b) | partnerriigid ning eelkõige nende avalik-õiguslikud ja riigi osalusega asutused; |
| --- | --- |

b)

partnerriigid ning eelkõige nende avalik-õiguslikud ja riigi osalusega asutused;

| c) | rahvusvahelised ja piirkondlikud organisatsioonid, sealhulgas rahvusvahelised ja piirkondlikud rahandusasutused; |
| --- | --- |

c)

rahvusvahelised ja piirkondlikud organisatsioonid, sealhulgas rahvusvahelised ja piirkondlikud rahandusasutused;

| d) | äriühingud, muud eraõiguslikud organisatsioonid ja ettevõtjad ning muud valitsusvälised osalejad; |
| --- | --- |

d)

äriühingud, muud eraõiguslikud organisatsioonid ja ettevõtjad ning muud valitsusvälised osalejad;

| e) | partnerriigid, keda rahastatakse, ja muud rahastamiskõlblikud organid vastavalt artiklile 7. |
| --- | --- |

e)

partnerriigid, keda rahastatakse, ja muud rahastamiskõlblikud organid vastavalt artiklile 7.

2.   Paralleelse kaasrahastamise korral jagatakse projekt või programm mitmeks selgelt eristatavaks tegevuseks, millest igaüht rahastavad erinevad partnerid, kusjuures kaasrahastamine toimub viisil, mis võimaldab rahastamise lõppotstarvet alati kindlaks teha.

3.   Ühise kaasrahastamise korral jagatakse projekti või programmi kogukulud kaasrahastavate partnerite vahel ja vahendid pannakse kokku nii, et projekti või programmi raames läbiviidud konkreetse tegevuse rahastamisallikat ei ole hiljem enam võimalik kindlaks teha.

4.   Ühismeetmete rakendamiseks võib komisjon lõike 1 punktides a, b ja c nimetatud organite nimel võtta vastu ja hallata vahendeid kaasrahastatavate projektide jaoks. Kõnealuseid vahendeid käsitletakse assigneeritud tuludena vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (3) artiklile 18.

Artikkel 11

Menetluskord

1.   Käesoleva määruse alusel rahastatavaid meetmeid rakendatakse kooskõlas määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, ja eelkõige selle teise osa IV jaotisega.

2.   Komisjon võib usaldada ametiasutusele omased ülesanded, eelkõige eelarve rakendamisega seotud ülesanded määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 54 lõike 2 punktides a ja c osutatud organitele. Nimetatud määruse artikli 54 lõike 2 punktis c osutatud organitele võib usaldada avaliku võimu teostamisega seotud ülesanded juhul, kui need organid on rahvusvaheliselt tunnustatud, vastavad rahvusvaheliselt tunnustatud haldus- ja kontrollsüsteemidele ning kui nende üle teostab järelevalvet avaliku võimu kandja.

Artikkel 12

Ühenduse finantshuvide kaitsmine

1.   Mis tahes käesolevast määrusest tulenevad lepingud sisaldavad sätteid, mis tagavad ühenduse finantshuvide kaitse, eelkõige seoses eeskirjade eiramise, pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevusega, kooskõlas nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta, (4) nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, (5) et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (6).

2.   Lepingutes antakse komisjonile ja kontrollikojale selgesõnaliselt õigus iga ühenduse vahendeid saanud töövõtja või alltöövõtja auditeerimiseks, sealhulgas dokumentide auditeerimiseks ja kohapealseks auditeerimiseks. Lepingutes on samuti selgelt väljendatud komisjoni volitused kontrollida koha peal ja inspekteerida vastavalt määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96.

3.   Kõigis koostöö rakendamisest tulenevates lepingutes tagatakse lõikes 2 sätestatud komisjoni ja kontrollikoja õigused lepingute täitmise ajal ja pärast seda.

Artikkel 13

Hindamine

1.   Komisjon hindab korrapäraselt käesoleva määruse alusel rahastatud tegevusi ja programme, vajadusel sõltumatute välishindamiste abil, et teha kindlaks, kas eesmärgid on saavutatud ning võimaldavad komisjonil koostada soovitusi tulevaste meetmete parandamiseks. Neid tulemusi võetakse arvesse programmide kavandamisel ja vahendite eraldamisel.

2.   Komisjon saadab teavitamise eesmärgil oma hindamisaruanded Euroopa Parlamendile ja artiklis 15 nimetatud komiteele.

3.   Komisjon kaasab käesoleva määruse alusel tehtava ühenduse koostöö hindamisetappi asjaomased sidusrühmad, sealhulgas valitsusvälised osalejad.

Artikkel 14

Aastaaruanne

Komisjon vaatab läbi käesoleva määruse alusel võetud meetmete rakendamisel tehtud edusammud ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aastaaruande käesoleva määruse rakendamise kohta. Aruandes esitatakse eelarve rakendamise tulemused ja tutvustatakse rahastatud meetmeid ja programme ning võimaluste piires tuuakse välja koostöömeetmete ja -programmide peamised tagajärjed ja mõjud.

Artikkel 15

Komitee

1.   Komisjoni abistab komitee.

2.   Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõike 3 tähenduses kehtestatakse 30 päeva.

3.   Komitee võtab vastu oma töökorra.

Artikkel 16

Finantssätted

Käesoleva määruse rakendamise lähtesumma ajavahemikuks 2007–2013 on 172 miljonit eurot. Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad iga-aastased assigneeringud finantsraamistiku põhjal.

Artikkel 17

Kehtetuks tunnistamine

1.   Määrus (EÜ) nr 382/2001 tunnistatakse kehtetuks alates ühest järgmistest kuupäevadest, sõltuvalt sellest, kumb on hilisem:

| — | 1. jaanuarist 2007, |
| --- | --- |

—

1. jaanuarist 2007,

| — | käesoleva määruse jõustumise kuupäevast. |
| --- | --- |

—

käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

2.   Kehtetuks tunnistatud määrust kohaldatakse jätkuvalt 2007. aastale eelnevate eelarveaastate õigusaktide ja kohustuste suhtes. Kõik viited kehtetuks tunnistatud määrusele loetakse viideteks käesolevale määrusele.

Artikkel 18

Ülevaatamine

Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 31. detsembriks 2010 aruande, milles hinnatakse käesoleva määruse rakendamist esimesel kolmel aastal, vajaduse korral koos seadusandliku ettepanekuga vajalike muudatuste tegemiseks.

Artikkel 19

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. detsember 2006.

Nõukogu nimel

eesistuja

J. KORKEAOJA

LISA

Määrusega hõlmatud riikide ja territooriumite nimekiri

| 1) | Austraalia |
| --- | --- |

1)

Austraalia

| 2) | Bahrain |
| --- | --- |

2)

Bahrain

| 3) | Brunei |
| --- | --- |

3)

Brunei

| 4) | Kanada |
| --- | --- |

4)

Kanada

| 5) | Hiina Taipei (7) |
| --- | --- |

5)

Hiina Taipei (7)

| 6) | Hongkong |
| --- | --- |

6)

Hongkong

| 7) | Jaapan |
| --- | --- |

7)

Jaapan

| 8) | Korea Vabariik |
| --- | --- |

8)

Korea Vabariik

| 9) | Kuveit |
| --- | --- |

9)

Kuveit

| 10) | Aomen |
| --- | --- |

10)

Aomen

| 11) | Uus-Meremaa |
| --- | --- |

11)

Uus-Meremaa

| 12) | Omaan |
| --- | --- |

12)

Omaan

| 13) | Qatar |
| --- | --- |

13)

Qatar

| 14) | Saudi Araabia |
| --- | --- |

14)

Saudi Araabia

| 15) | Singapur |
| --- | --- |

15)

Singapur

| 16) | Araabia Ühendemiraadid |
| --- | --- |

16)

Araabia Ühendemiraadid

| 17) | Ameerika Ühendriigid |
| --- | --- |

17)

Ameerika Ühendriigid

---

(1)  EÜT L 57, 27.2.2001, lk 10. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1900/2005 (ELT L 303, 22.11.2005, lk 22).

1

(2)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).

2

(3)  ELT L 248, 16.9.2002, lk 1.

3

(4)  EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

4

(5)  EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

5

(6)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

6

(7)  Hiina Taipeiga diplomaatilisi ega poliitilisi suhteid ei ole, kuid intensiivsed kontaktid on olemas ja peaksid ka jätkuma majanduse, kaubanduse, teaduse ja tehnoloogia, standardite ja normide ning paljudes muudes valdkondades.

7

---

| 3.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 29/23 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 29/23

---

Nõukogu 21. detsembri 2006. aasta ühismeetme 2006/998/ÜVJP (millega muudetakse ühismeedet 2001/555/ÜVJP Euroopa Liidu Satelliidikeskuse loomise kohta) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 405, 30. detsember 2006
  )

Ühismeedet 2006/998/ÜVJP tuleb lugeda järgmiselt:

NÕUKOGU ÜHISMEEDE 2006/998/ÜVJP,

21. detsember 2006,

millega muudetakse ühismeedet 2001/555/ÜVJP Euroopa Liidu Satelliidikeskuse loomise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 14,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 20. juulil 2001 vastu ühismeetme 2001/555/ÜVJP Euroopa Liidu Satelliidikeskuse loomise kohta (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 20. juulil 2001 vastu ühismeetme 2001/555/ÜVJP Euroopa Liidu Satelliidikeskuse loomise kohta (1).

| (2) | Vastavalt nimetatud ühismeetme artiklile 22 esitas peasekretär/kõrge esindaja 28. juulil 2006 ühismeetme võimalikku läbivaatamist silmas pidades aruande selle rakendamise kohta. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt nimetatud ühismeetme artiklile 22 esitas peasekretär/kõrge esindaja 28. juulil 2006 ühismeetme võimalikku läbivaatamist silmas pidades aruande selle rakendamise kohta.

| (3) | Poliitika- ja julgeolekukomitee kui keskuse tegevuse üle poliitilise järelevalve teostaja võttis 22. septembril 2006 aruande teadmiseks ja soovitas nõukogul ühismeedet aruannet arvestades asjakohaselt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Poliitika- ja julgeolekukomitee kui keskuse tegevuse üle poliitilise järelevalve teostaja võttis 22. septembril 2006 aruande teadmiseks ja soovitas nõukogul ühismeedet aruannet arvestades asjakohaselt muuta.

| (4) | Ühismeedet 2001/555/ÜVJP tuleks vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Ühismeedet 2001/555/ÜVJP tuleks vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISMEETME:

Artikkel 1

Ühismeedet 2001/555/ÜVJP muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 2 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 2
  Ülesanded
  1.   Keskus toetab kooskõlas Euroopa julgeolekustrateegiaga (2) liidu otsuste tegemist ühise välis- ja julgeolekupoliitika, eelkõige Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika valdkonnas, sealhulgas Euroopa Liidu kriisiohjamise operatsioonide osas, pakkudes vastavalt vajadusele tooteid satelliitkujutiste ja nendega seotud andmete, muu hulgas aerokujutiste analüüsimise tulemusena, ja osutades seotud teenuseid, kooskõlas artiklitega 3 ja 4.
  2.   Nende ülesannete raames annab peasekretär/kõrge esindaja vastava taotluse alusel ja juhul, kui keskuse töövõime seda võimaldab, keskusele korralduse pakkuda tooteid või osutada teenuseid






  i) | liikmesriigile või komisjonile; |
| --- | --- | --- |

1)

Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 2

Ülesanded

1.   Keskus toetab kooskõlas Euroopa julgeolekustrateegiaga (2) liidu otsuste tegemist ühise välis- ja julgeolekupoliitika, eelkõige Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika valdkonnas, sealhulgas Euroopa Liidu kriisiohjamise operatsioonide osas, pakkudes vastavalt vajadusele tooteid satelliitkujutiste ja nendega seotud andmete, muu hulgas aerokujutiste analüüsimise tulemusena, ja osutades seotud teenuseid, kooskõlas artiklitega 3 ja 4.

2.   Nende ülesannete raames annab peasekretär/kõrge esindaja vastava taotluse alusel ja juhul, kui keskuse töövõime seda võimaldab, keskusele korralduse pakkuda tooteid või osutada teenuseid

i)

liikmesriigile või komisjonile;

| ii) | kolmandatele riikidele, kes on heaks kiitnud lisas esitatud sätted keskuse tegevusega ühinemise kohta; |
| --- | --- |

ii)

kolmandatele riikidele, kes on heaks kiitnud lisas esitatud sätted keskuse tegevusega ühinemise kohta;

| iii) | kui taotlus on asjakohane ühise välis- ja julgeolekupoliitika, eelkõige Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika valdkonnas, rahvusvahelistele organisatsioonidele, näiteks Ühinenud Rahvaste Organisatsioonile (ÜRO), Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile (OSCE) ja Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsioonile (NATO). |
| --- | --- |

iii)

kui taotlus on asjakohane ühise välis- ja julgeolekupoliitika, eelkõige Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika valdkonnas, rahvusvahelistele organisatsioonidele, näiteks Ühinenud Rahvaste Organisatsioonile (ÜRO), Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile (OSCE) ja Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsioonile (NATO).

| 2) | Artikli 8 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  “2.   Direktor nimetab pärast juhatuse heakskiidu saamist ametisse keskuse asedirektori. Asedirektor nimetatakse ametisse kolmeks aastaks ja tema ametiaega võib pikendada ühe kolmeaastase ametiaja võrra. Direktor vastutab keskuse muude töötajate töölevõtmise eest.” |
| --- | --- |

2)

Artikli 8 lõige 2 asendatakse järgmisega:

“2.   Direktor nimetab pärast juhatuse heakskiidu saamist ametisse keskuse asedirektori. Asedirektor nimetatakse ametisse kolmeks aastaks ja tema ametiaega võib pikendada ühe kolmeaastase ametiaja võrra. Direktor vastutab keskuse muude töötajate töölevõtmise eest.”

| 3) | Artikkel 11 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 11
  Tööprogramm
  1.   Direktor koostab iga aasta 30. septembriks järgmise aasta tööprogrammi kavandi koos pikaajalise tööprogrammi kavandiga, mis sisaldab veel järgneva kahe aasta soovituslikke perspektiive, ja esitab selle juhatusele.
  2.   Juhatus kinnitab aasta tööprogrammi ja pikaajalise tööprogrammi iga aasta 30. novembriks.”. |
| --- | --- |

3)

Artikkel 11 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 11

Tööprogramm

1.   Direktor koostab iga aasta 30. septembriks järgmise aasta tööprogrammi kavandi koos pikaajalise tööprogrammi kavandiga, mis sisaldab veel järgneva kahe aasta soovituslikke perspektiive, ja esitab selle juhatusele.

2.   Juhatus kinnitab aasta tööprogrammi ja pikaajalise tööprogrammi iga aasta 30. novembriks.”.

| 4) | Artikli 12 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  “3.   Keskuse tulud koosnevad liikmesriikide (välja arvatud Taani) osamaksudest, mis arvutatakse kogurahvatulu astmiku järgi, osutatud teenuste eest saadud tasudest ja muudest tuludest.” |
| --- | --- |

4)

Artikli 12 lõige 3 asendatakse järgmisega:

“3.   Keskuse tulud koosnevad liikmesriikide (välja arvatud Taani) osamaksudest, mis arvutatakse kogurahvatulu astmiku järgi, osutatud teenuste eest saadud tasudest ja muudest tuludest.”

| 5) | Artikli 12 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  “4.   Artikli 2 lõigete 2, 3 ja 4 kohaselt esitatud taotluste puhul võib võtta tasu kulude katmiseks vastavalt artiklis 15 viidatud keskuse finantseeskirjades sätestatud suunistele.” |
| --- | --- |

5)

Artikli 12 lõige 4 asendatakse järgmisega:

“4.   Artikli 2 lõigete 2, 3 ja 4 kohaselt esitatud taotluste puhul võib võtta tasu kulude katmiseks vastavalt artiklis 15 viidatud keskuse finantseeskirjades sätestatud suunistele.”

| 6) | Artikkel 13 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 13
  Eelarvemenetlus
  1.   Direktor esitab iga aasta 30. septembriks juhatusele keskuse aastaeelarve projekti, mis sisaldab järgmise eelarveaasta halduskulusid, tegevuskulusid ja prognoositavaid tulusid ning pikaajalist prognoosi pikaajalise tööprogrammi kavandiga seotud kulude ja tulude kohta.
  2.   Juhatus võtab keskuse aastaeelarve vastu liikmesriikide esindajate ühehäälse otsusega iga aasta 30. novembriks.
  3.   Vältimatute, erakorraliste või ettenägematute asjaolude korral võib direktor esitada juhatusele paranduseelarve projekti. Võttes asjakohaselt arvesse olukorra kiireloomulisust, võtab juhatus paranduseelarve vastu liikmesriikide esindajate ühehäälse otsusega.” |
| --- | --- |

6)

Artikkel 13 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 13

Eelarvemenetlus

1.   Direktor esitab iga aasta 30. septembriks juhatusele keskuse aastaeelarve projekti, mis sisaldab järgmise eelarveaasta halduskulusid, tegevuskulusid ja prognoositavaid tulusid ning pikaajalist prognoosi pikaajalise tööprogrammi kavandiga seotud kulude ja tulude kohta.

2.   Juhatus võtab keskuse aastaeelarve vastu liikmesriikide esindajate ühehäälse otsusega iga aasta 30. novembriks.

3.   Vältimatute, erakorraliste või ettenägematute asjaolude korral võib direktor esitada juhatusele paranduseelarve projekti. Võttes asjakohaselt arvesse olukorra kiireloomulisust, võtab juhatus paranduseelarve vastu liikmesriikide esindajate ühehäälse otsusega.”

| 7) | Artikkel 17 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 17
  Lähetused
  1.   Direktori nõusolekul võib keskusse lähetada liikmesriikide eksperte ning Euroopa Liidu institutsioonide või asutuste ametnikke kindlaksmääratud ajavahemikuks kas kohtadele keskuse organisatsioonilises struktuuris ja/või konkreetsete ülesannete täitmiseks ning projektides osalemiseks.
  2.   Kriisi korral võib keskust täiendada liikmesriikide, komisjoni või nõukogu peasekretariaadi lähetatud spetsialistidega. Sellise lähetamise vajalikkuse ja kestuse otsustab peasekretär/kõrge esindaja, konsulteerides keskuse direktoriga.
  3.   Lähetustega seotud sätted võtab vastu juhatus direktori ettepaneku põhjal.
  4.   Keskuse töötajaid võib kooskõlas keskuse töötajaid käsitlevate sätetega teenistuse huvides lähetada kindlaksmääratud ajavahemikuks ametikohale väljaspool keskust.” |
| --- | --- |

7)

Artikkel 17 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 17

Lähetused

1.   Direktori nõusolekul võib keskusse lähetada liikmesriikide eksperte ning Euroopa Liidu institutsioonide või asutuste ametnikke kindlaksmääratud ajavahemikuks kas kohtadele keskuse organisatsioonilises struktuuris ja/või konkreetsete ülesannete täitmiseks ning projektides osalemiseks.

2.   Kriisi korral võib keskust täiendada liikmesriikide, komisjoni või nõukogu peasekretariaadi lähetatud spetsialistidega. Sellise lähetamise vajalikkuse ja kestuse otsustab peasekretär/kõrge esindaja, konsulteerides keskuse direktoriga.

3.   Lähetustega seotud sätted võtab vastu juhatus direktori ettepaneku põhjal.

4.   Keskuse töötajaid võib kooskõlas keskuse töötajaid käsitlevate sätetega teenistuse huvides lähetada kindlaksmääratud ajavahemikuks ametikohale väljaspool keskust.”

| 8) | Lisatakse järgmine artikkel:
  “Artikkel 20 a
  Komisjoni kaasamine
  Komisjon on täiel määral kaasatud keskuse töösse. Keskus kehtestab komisjoniga vajaliku halduskorralduse ja töösuhted, eelkõige selleks, et saavutada suurim koostoime ja vältida tarbetut dubleerimist, vahetades ekspertteadmisi ja soovitusi valdkondades, milles ühenduse tegevus on oluline keskuse ülesannete seisukohalt ning milles keskuse tegevus on oluline ühenduse tegevuseesmärkide seisukohalt.” |
| --- | --- |

8)

Lisatakse järgmine artikkel:

“Artikkel 20 a

Komisjoni kaasamine

Komisjon on täiel määral kaasatud keskuse töösse. Keskus kehtestab komisjoniga vajaliku halduskorralduse ja töösuhted, eelkõige selleks, et saavutada suurim koostoime ja vältida tarbetut dubleerimist, vahetades ekspertteadmisi ja soovitusi valdkondades, milles ühenduse tegevus on oluline keskuse ülesannete seisukohalt ning milles keskuse tegevus on oluline ühenduse tegevuseesmärkide seisukohalt.”

| 9) | Artikkel 22 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 22
  Aruandmine
  Peasekretär/kõrge esindaja esitab hiljemalt 31. juuliks 2011 nõukogule keskuse tööd käsitleva aruande, millele on vajaduse korral lisatud asjakohased soovitused keskuse edasise arengu kohta.” |
| --- | --- |

9)

Artikkel 22 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 22

Aruandmine

Peasekretär/kõrge esindaja esitab hiljemalt 31. juuliks 2011 nõukogule keskuse tööd käsitleva aruande, millele on vajaduse korral lisatud asjakohased soovitused keskuse edasise arengu kohta.”

| 10) | Artikli 1 lõige 3, artikli 9 lõike 1 teine lause, artikli 12 lõige 5 ja artikli 23 lõiked 1, 2, 4, 5 ja 6 jäetakse välja. |
| --- | --- |

10)

Artikli 1 lõige 3, artikli 9 lõike 1 teine lause, artikli 12 lõige 5 ja artikli 23 lõiked 1, 2, 4, 5 ja 6 jäetakse välja.

Artikkel 2

Käesolev ühismeede jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 3

Käesolev ühismeede avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 21. detsember 2006.

Nõukogu nimel

eesistuja

J. KORKEAOJA

---

(1)  EÜT L 200, 25.7.2001, lk 5.

1

(2)  Euroopa julgeolekustrateegia “Turvaline Euroopa paremas maailmas”, Euroopa Ülemkogu poolt heaks kiidetud 12. detsembril 2003 Brüsselis.”

2

---