# Az Európai Unió L 23/2007

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 23 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 50. évfolyam2007. január 31. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 23

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

50. évfolyam2007. január 31.

---

| Tartalom | | IV   Egyéb jogi aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | BELSŐ ÉS ELJÁRÁSI SZABÁLYZATOK |
| | | Régiók Bizottsága |
| | * | Eljárási szabályzat | 1 |

Tartalom

IV   Egyéb jogi aktusok

Oldal

BELSŐ ÉS ELJÁRÁSI SZABÁLYZATOK

Régiók Bizottsága

*

Eljárási szabályzat

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

IV Egyéb jogi aktusok

BELSŐ ÉS ELJÁRÁSI SZABÁLYZATOK

Régiók Bizottsága

| 31.1.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 23/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 23/1

---

Eljárási szabályzat

TARTALOMJEGYZÉK

BEVEZETÉS

ELŐZETES MEGJEGYZÉS

I. CÍM

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK TAGJAI ÉS SZERVEI

1. FEJEZET

Az RB szervei

| 1. cikk – | Az RB szervei |
| --- | --- |

1. cikk –

2. FEJEZET

Az RB tagjai

| 2. cikk – | A tagok és póttagok jogállása |
| --- | --- |

2. cikk –

| 3. cikk – | A megbízatás időtartama |
| --- | --- |

3. cikk –

| 4. cikk – | Kiváltságok és mentességek |
| --- | --- |

4. cikk –

| 5. cikk – | A tagok és a póttagok részvétele |
| --- | --- |

5. cikk –

| 6. cikk – | A szavazati jog átruházása |
| --- | --- |

6. cikk –

| 7. cikk – | Nemzeti delegációk és politikai csoportok |
| --- | --- |

7. cikk –

| 8. cikk – | Nemzeti delegációk |
| --- | --- |

8. cikk –

| 9. cikk – | Politikai csoportok és függetlenek |
| --- | --- |

9. cikk –

| 10. cikk – | Interregionális csoportok |
| --- | --- |

10. cikk –

II. CÍM

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK SZERVEZETE ÉS MŰKÖDÉSE

1. FEJEZET

Az alakuló ülés és az RB beiktatása

| 11. cikk – | Az alakuló ülés összehívása |
| --- | --- |

11. cikk –

| 12. cikk – | Az RB beiktatása és a mandátumok vizsgálata |
| --- | --- |

12. cikk –

2. FEJEZET

A Közgyűlés

| 13. cikk – | A Közgyűlés tevékenysége |
| --- | --- |

13. cikk –

| 14. cikk – | A Közgyűlés összehívása |
| --- | --- |

14. cikk –

| 15. cikk – | A plenáris ülés napirendje |
| --- | --- |

15. cikk –

| 16. cikk – | A plenáris ülés megnyitása |
| --- | --- |

16. cikk –

| 17. cikk – | Nyilvánosság, vendégek és vendégszónokok, azonnali kérdések órája |
| --- | --- |

17. cikk –

| 18. cikk – | A felszólalás időtartama |
| --- | --- |

18. cikk –

| 19. cikk – | A felszólalók jegyzéke |
| --- | --- |

19. cikk –

| 20. cikk – | Ügyrendi javaslatok |
| --- | --- |

20. cikk –

| 21. cikk – | Határozatképesség |
| --- | --- |

21. cikk –

| 22. cikk – | Szavazás |
| --- | --- |

22. cikk –

| 23. cikk – | Módosító indítványok |
| --- | --- |

23. cikk –

| 24. cikk – | A módosító indítványok kezelése |
| --- | --- |

24. cikk –

| 25. cikk – | Sürgősségi vélemények és jelentések |
| --- | --- |

25. cikk –

| 26. cikk – | Egyszerűsített eljárások |
| --- | --- |

26. cikk –

| 27. cikk – | A plenáris ülés berekesztése |
| --- | --- |

27. cikk –

3. FEJEZET

Az Elnökség és az elnök

| 28. cikk – | Az Elnökség összetétele |
| --- | --- |

28. cikk –

| 29. cikk – | Az Elnökség tagjainak képviselői |
| --- | --- |

29. cikk –

| 30. cikk – | Választási előírások |
| --- | --- |

30. cikk –

| 31. cikk – | Az elnök és az első alelnök megválasztása |
| --- | --- |

31. cikk –

| 32. cikk – | Az Elnökség tagjainak megválasztása |
| --- | --- |

32. cikk –

| 33. cikk – | A képviselők megválasztása |
| --- | --- |

33. cikk –

| 34. cikk – | Az Elnökségben megürült helyek pótválasztással való betöltése |
| --- | --- |

34. cikk –

| 35. cikk – | Az Elnökség feladatai |
| --- | --- |

35. cikk –

| 36. cikk – | Az Elnökség összehívása, határozatképesség és határozathozatal |
| --- | --- |

36. cikk –

| 37. cikk – | Az elnök |
| --- | --- |

37. cikk –

Vélemények, jelentések és állásfoglalások – Elnökségi eljárás

| 38. cikk – | Vélemények – Jogalapok |
| --- | --- |

38. cikk –

| 39. cikk – | Vélemények és jelentések – Az illetékes szakbizottság kijelölése |
| --- | --- |

39. cikk –

| 40. cikk – | Főelőadó kijelölése |
| --- | --- |

40. cikk –

| 41. cikk – | Saját kezdeményezésű vélemények és jelentések |
| --- | --- |

41. cikk –

| 42. cikk – | Állásfoglalások benyújtása |
| --- | --- |

42. cikk –

| 43. cikk – | A vélemények, jelentések és állásfoglalások megismertetése |
| --- | --- |

43. cikk –

4. FEJEZET

Szakbizottságok

| 44. cikk – | A szakbizottságok összetétele és hatásköre |
| --- | --- |

44. cikk –

| 45. cikk – | Elnökök és alelnökök |
| --- | --- |

45. cikk –

| 46. cikk – | A szakbizottságok feladatai |
| --- | --- |

46. cikk –

| 47. cikk – | A szakbizottságok összehívása és az ülések napirendje |
| --- | --- |

47. cikk –

| 48. cikk – | Nyilvánosság |
| --- | --- |

48. cikk –

| 49. cikk – | A vélemények és jelentések kidolgozásának határideje |
| --- | --- |

49. cikk –

| 50. cikk – | A vélemények és a jelentések tartalma |
| --- | --- |

50. cikk –

| 51. cikk – | Előadók |
| --- | --- |

51. cikk –

| 52. cikk – | Munkacsoportok |
| --- | --- |

52. cikk –

| 53. cikk – | Szakértők |
| --- | --- |

53. cikk –

| 54. cikk – | Határozatképesség |
| --- | --- |

54. cikk –

| 55. cikk – | Szavazás |
| --- | --- |

55. cikk –

| 56. cikk – | Módosító indítványok |
| --- | --- |

56. cikk –

| 57. cikk – | Vélemény-, illetve jelentésalkotás elutasítása |
| --- | --- |

57. cikk –

| 58. cikk – | Írásbeli eljárás |
| --- | --- |

58. cikk –

5. FEJEZET

A bizottság igazgatása

| 59. cikk – | Főtitkárság |
| --- | --- |

59. cikk –

| 60. cikk – | Főtitkár |
| --- | --- |

60. cikk –

| 61. cikk – | A főtitkár alkalmazása |
| --- | --- |

61. cikk –

| 62. cikk – | A tisztviselők személyzeti szabályzata és az egyéb alkalmazottak alkalmazási feltételei |
| --- | --- |

62. cikk –

| 63. cikk – | Adminisztrációs és pénzügyek bizottsága (CAFA) |
| --- | --- |

63. cikk –

| 64. cikk – | Költségvetés |
| --- | --- |

64. cikk –

III. RÉSZ

EGYÉB RENDELKEZÉSEK

1. FEJEZET

Együttműködés más intézményekkel

| 65. cikk – | Együttműködési megállapodások |
| --- | --- |

65. cikk –

| 66. cikk – | Vélemények, jelentések és állásfoglalások továbbítása más intézmények felé és nyilvánosságra hozataluk |
| --- | --- |

66. cikk –

2. FEJEZET

Nyilvánosság és átláthatóság

| 67. cikk – | A nyilvánosság hozzáférése a dokumentumokhoz |
| --- | --- |

67. cikk –

3. FEJEZET

Az eljárási szabályzatra vonatkozó rendelkezések

| 68. cikk – | Az eljárási szabályzat felülvizsgálata |
| --- | --- |

68. cikk –

| 69. cikk – | Az Elnökség utasításai |
| --- | --- |

69. cikk –

| 70. cikk – | Az eljárási szabályzat hatálybalépése |
| --- | --- |

70. cikk –

BEVEZETÉS

A Régiók Bizottsága az Európai Közösséget létrehozó szerződés (EK-Szerződés) 264. cikkének második bekezdése alapján 2006. december 6-án a következő eljárási szabályzatot fogadta el.

ELŐZETES MEGJEGYZÉS

Ebben az eljárási szabályzatban a tisztségekre és megbízatásokra vonatkozó kifejezések nőkre és férfiakra egyaránt értendők.

I. CÍM

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK TAGJAI ÉS SZERVEI

1. FEJEZET

Az RB szervei

1. cikk

Az RB szervei

Az RB szervei a Közgyűlés, az elnök, az Elnökség és a szakbizottságok.

2. FEJEZET

Az RB tagjai

2. cikk

A tagok és póttagok jogállása

Az EK-Szerződés 263. cikkének megfelelően az RB tagjai, valamint póttagjaik regionális és helyi önkormányzatokat képviselnek: vagy regionális, illetve helyi önkormányzat választott képviselői, vagy egy választott gyűlésnek tartoznak politikai felelősséggel. Hivataluk gyakorlásában nem utasíthatók. Tevékenységüket függetlenül, a Közösség javára gyakorolják.

3. cikk

A megbízatás időtartama

(1)   A tag vagy a póttag megbízatása azon a napon kezdődik, amelyen a Tanács általi kinevezése hatályba lép.

(2)   A tag vagy a póttag megbízatása lemondással, a kinevezésére jogosító mandátum elvesztésével vagy elhalálozással szűnik meg.

(3)   A leköszönő tagnak írásban értesítenie kell az RB elnökét, megjelölve lemondása hatálybalépésének dátumát, amely a közléstől számítva nem lehet később, mint három hónap. Az elnök értesíti erről a Tanácsot, mely megállapítja a hely megüresedését, és elindítja az eljárást az utód kinevezésére.

(4)   Az a tag vagy póttag, akinek a bizottsági megbízatása azért szűnik meg, mert a kinevezésére jogosító mandátum lejár, erről azonnal írásban tájékoztatja az RB elnökét.

(5)   Jelen cikk (2) bekezdésében említett esetekben a Tanács a megbízatás fennmaradó időtartamára nevez ki utódot.

4. cikk

Kiváltságok és mentességek

A tagokat és szabályosan megbízott póttagjaikat azok a kiváltságok és mentességek illetik meg, amelyeket az Európai Közösségek közös Tanácsát és közös Bizottságát létrehozó 1965. április 8-i szerződéshez mellékletként csatolt, az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv nevez meg.

5. cikk

A tagok és a póttagok részvétele

(1)   Bármely tag, aki akadályoztatva van a plenáris ülésen való részvételben, egy, a saját nemzeti delegációjából felkért póttaggal képviseltetheti magát, akár időben korlátozottan, a plenáris ülés meghatározott napjain is. Valamennyi tagnak és szabályosan megbízott póttagnak fel kell tüntetnie nevét a jelenléti íven.

(2)   Bármely tag, aki akadályoztatva van egy szakbizottsági ülésen vagy az Elnökség által engedélyezett más ülésen való részvételben, saját nemzeti delegációjának, politikai vagy interregionális csoportjának keretén belül egy másik taggal vagy egy póttaggal képviseltetheti magát. Valamennyi tagnak és szabályosan megbízott póttagnak fel kell tüntetnie nevét a jelenléti íven.

(3)   A 35. és 52. cikk szerint létrehozott munkacsoportok tagjainak helyettesi névjegyzékébe felvett és kinevezett tag vagy póttag a saját politikai csoportjához tartozó bármelyik munkacsoporti tagot helyettesítheti.

(4)   A póttag vagy helyettesítő tag egy tagnál többet nem képviselhet. Az érintett ülésen a tagokkal azonos jogokkal és feladatokkal rendelkezik. A szavazati jog átruházásáról az adott ülés előtt a főtitkárt írásban értesíteni kell.

(5)   Egy plenáris ülés alkalmával csak egyszer fizetnek költségtérítést – vagy a tagnak, vagy a póttagnak. Ennek részleteit az Elnökség az utazási és tartózkodási költségekre vonatkozó utasítások útján szabályozza.

(6)   Az előadónak kinevezett póttag azon a plenáris ülésen, amelynek napirendjén az ő felelősségi körébe tartozó vélemény-, illetve jelentéstervezet szerepel, ismertetheti is azt. Ez arra az esetre is érvényes, ha az általa helyettesített tag szintén jelen van az ülésen. A tag a vélemény- vagy jelentéstervezet tárgyalásának időtartamára átruházhatja a szavazati jogát az őt helyettesítő személyre. Az adott ülés előtt a főtitkárt írásban értesíteni kell a szavazati jog átruházásáról.

6. cikk

A szavazati jog átruházása

Az 5. és a 29. cikkben felsorolt esetek kivételével a szavazati jog nem ruházható át.

7. cikk

Nemzeti delegációk és politikai csoportok

A nemzeti delegációk és politikai csoportok kiegyensúlyozott módon járulnak hozzá az RB munkájának megszervezéséhez.

8. cikk

Nemzeti delegációk

(1)   Az egy tagállamból érkező tagok és póttagok alkotják a nemzeti delegációt. Minden nemzeti delegáció maga határozza meg belső szervezetét és választja meg elnökét, akinek nevét hivatalosan közlik az RB elnökével.

(2)   Az RB irányítása keretében a főtitkár feladata a nemzeti delegációkat támogató intézkedések meghozatala. Ennek magában kell foglalnia azt is, hogy minden tag saját hivatalos nyelvén kaphasson tájékoztatást és támogatást. Ezen intézkedések végrehajtása a Régiók Bizottsága egy tisztviselőkből vagy egyéb alkalmazottakból álló külön szolgálatának a feladatkörébe tartozik, amely biztosítja, hogy a nemzeti delegációk az RB infrastruktúráját megfelelő módon használhassák. A főtitkár gondoskodik mindenekelőtt arról, hogy a nemzeti delegációknak lehetőségük legyen ülést tartani közvetlenül a plenáris ülések előtt vagy azok alatt.

9. cikk

Politikai csoportok és függetlenek

(1)   A tagok és póttagok politikai hovatartozásuknak megfelelő politikai csoportokat hozhatnak létre. A tagság kritériumait belső szabályzatában minden politikai csoport maga határozza meg.

(2)   Politikai csoport létrehozásához legkevesebb 3 tagállamot képviselő legalább 20 tagra vagy póttagra, illetve legkevesebb 4 tagállamot képviselő legalább 18 tagra vagy póttagra, illetve legkevesebb 5 tagállamot képviselő legalább 16 tagra vagy póttagra van szükség; a politikai csoportot alkotó személyek legalább felének mindegyik esetben tagnak kell lennie. Egy tag, illetve póttag csak egy politikai csoporthoz tartozhat. A politikai csoport feloszlik, ha a tagok létszáma a létrehozásához szükséges minimum alá csökken.

(3)   A politikai csoport létrehozását, feloszlását vagy bármely más változását be kell jelenteni az RB elnökének. A politikai csoport létrehozásáról szóló bejelentésben meg kell adni a csoport nevét, tagjait és elnökségét.

(4)   Minden politikai csoportnak titkárság áll rendelkezésére, amelynek munkatársai a főtitkárság alkalmazottai. A politikai csoportok javaslatot tehetnek ezeknek a munkatársaknak a kiválasztására, felvételére, előléptetésére vagy szerződésének meghosszabbítására a kinevezésre jogosult hatóság felé, amely a politikai csoportok elnökének meghallgatása után dönt.

(5)   A főtitkár kellő eszközöket bocsát rendelkezésre a politikai csoportok és szerveik számára az ülésekhez, tevékenységükhöz és kiadványaikhoz, valamint titkárságuk munkájához. Az egyes politikai csoportok számára rendelkezésre álló eszközök a költségvetésben szerepelnek. A politikai csoportok és titkárságaik megfelelő módon használhatják a Régiók Bizottságának infrastruktúráját.

(6)   A politikai csoportok és elnökségeik közvetlenül a plenáris ülések előtt vagy alatt ülhetnek össze, évente kétszer rendkívüli ülést tarthatnak. Az ezeken az üléseken részt vevő póttag csak akkor tarthat igényt utazási és tartózkodási költségeinek megtérítésére, ha az ülésen politikai csoportjának valamelyik tagját képviseli.

(7)   Azok a tagok, akik nem tagjai egyik politikai csoportnak sem, adminisztratív támogatást kapnak. Ennek részleteit a főtitkár javaslatára az Elnökség határozza meg.

10. cikk

Interregionális csoportok

A tagok és póttagok interregionális csoportokat hozhatnak létre. A csoportok létrehozását be kell jelenteni az RB elnökének.

II. CÍM

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK SZERVEZETE ÉS MŰKÖDÉSE

1. FEJEZET

Az alakuló ülés és az RB beiktatása

11. cikk

Az alakuló ülés összehívása

Az RB-t a legidősebb tag hívja össze az RB minden négyéves megújítását követően, és az a tagok Tanács általi kinevezésétől számított egy hónapon belül ülést tart. Az első ülésen a legidősebb jelen lévő tag elnököl. A korelnök, a jelen lévő négy legfiatalabb tag és az RB főtitkára alkotja együtt a korelnökséget.

12. cikk

Az RB beiktatása és a mandátumok vizsgálata

(1)   Az alakuló ülésen a korelnök tájékoztatja az RB-t a Tanácsnak a tagok kinevezését bejelentő leveléről. Kérésre a korelnök ellenőrizheti a tagok kinevezését és mandátumát, mielőtt megnyitottnak nyilvánítaná az RB új hivatali időszakát.

(2)   A korelnökség addig marad hivatalban, ameddig az Elnökség tagjai megválasztásának eredménye kihirdetésre nem kerül.

2. FEJEZET

A Közgyűlés

13. cikk

A Közgyűlés tevékenysége

Az RB közgyűlés keretében tanácskozik. A Közgyűlés fő feladatai a következők:

| a) | vélemények, jelentések és állásfoglalások elfogadása; |
| --- | --- |

a)

vélemények, jelentések és állásfoglalások elfogadása;

| b) | az RB kiadási és bevételi előirányzatai tervezetének elfogadása; |
| --- | --- |

b)

az RB kiadási és bevételi előirányzatai tervezetének elfogadása;

| c) | minden hivatali időszak kezdetén az RB politikai programjának elfogadása; |
| --- | --- |

c)

minden hivatali időszak kezdetén az RB politikai programjának elfogadása;

| d) | az elnök, az első alelnök és az Elnökség többi tagjának megválasztása; |
| --- | --- |

d)

az elnök, az első alelnök és az Elnökség többi tagjának megválasztása;

| e) | a szakbizottságok létrehozása; |
| --- | --- |

e)

a szakbizottságok létrehozása;

| f) | az RB eljárási szabályzatának elfogadása és felülvizsgálata. |
| --- | --- |

f)

az RB eljárási szabályzatának elfogadása és felülvizsgálata.

14. cikk

A Közgyűlés összehívása

(1)   Az RB elnöke legalább negyedévente egyszer összehívja a Közgyűlést. Az Elnökségnek a harmadik negyedév során meg kell határoznia a következő év plenáris üléseinek időpontját. A plenáris ülés egy vagy több ülésnapot foglalhat magában.

(2)   A tagok legalább egynegyedének írásbeli kérelmére az elnök köteles rendkívüli plenáris ülést összehívni, amelyet legkorábban a kérelem benyújtásától számított egy hét múlva, de legkésőbb egy hónap múlva meg kell tartani. A kérelemben meg kell jelölni a rendkívüli plenáris ülésen megvitatandó témát. Ennek az ülésnek a napirendjén semmilyen más téma nem szerepelhet.

15. cikk

A plenáris ülés napirendje

(1)   Az Elnökség készíti elő az előzetes napirendtervezetet, mely a soron következő utáni plenáris ülésen megvitatandó vélemény-, jelentés- vagy állásfoglalás-tervezetek ideiglenes jegyzékét, valamint az egyéb, határozathozatalra előterjesztett dokumentumokat (határozati dokumentumokat) tartalmazza.

(2)   A plenáris ülés megnyitását legalább négy héttel megelőzően az elnök eljuttatja a tagoknak és póttagjaiknak a napirend tervezetét az abban megnevezett határozati dokumentumokkal együtt. A dokumentumokat a tagok és póttagjaik saját hivatalos nyelvükön kapják meg. Ezzel egyidejűleg elektronikus formában is hozzáférhetővé teszik azokat.

(3)   Általában a vélemény-, jelentés- és állásfoglalás-tervezeteket abban a sorrendben veszik fel a napirendre, amelyben azokat a szakbizottságok elfogadták, vagy amelyben azok az eljárási szabályzatnak megfelelően előterjesztésre kerültek, tekintetbe véve a napirendi pontok közötti tartalmi összefüggést is.

(4)   Kivételes, különösen indokolt esetekben, amikor a (2) bekezdésben előírt határidőt nem lehet betartani, az elnök további határozati dokumentumot is felvehet a napirend tervezetébe, amennyiben azt a tagoknak és póttagoknak a plenáris ülés megnyitása előtt legalább egy héttel saját hivatalos nyelvükön eljuttatták. A határozati dokumentum fedőlapján az elnöknek jeleznie kell ezen eljárás alkalmazásának indokát.

(5)   A napirend tervezetére vonatkozó írásbeli módosító indítványoknak legkésőbb három munkanappal a plenáris ülés megnyitása előtt a főtitkár rendelkezésére kell állniuk.

(6)   A plenáris ülés megnyitását közvetlenül megelőző ülésén az Elnökség rögzíti a napirend végleges tervezetét. Ezen az ülésen az Elnökség a leadott szavazatok kétharmados többségével felvehet a napirendre olyan sürgős vagy aktuális kérdéseket, amelyek megvitatása nem halasztható a következő plenáris ülésig.

16. cikk

A plenáris ülés megnyitása

Az elnök megnyitja a plenáris ülést, és jóváhagyásra terjeszti elő a napirend végleges tervezetét.

17. cikk

Nyilvánosság, vendégek és vendégszónokok, azonnali kérdések órája

(1)   A plenáris ülések nyilvánosak, hacsak a Közgyűlés az ülés teljes időtartama vagy a napirend egy adott pontja vonatkozásában másként nem határoz.

(2)   Az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Bizottság képviselői részt vehetnek a plenáris üléseken, és fel lehet kérni őket hozzászólásra.

(3)   Az elnök saját kezdeményezésére vagy az Elnökség felkérésére külső személyiségeket is meghívhat, hogy tartsanak beszédet a plenáris üléseken. Ezt általános vita követheti, amelyre a felszólalási időre vonatkozó általános rendelkezések alkalmazandóak.

(4)   A 15. cikk (1) és (6) bekezdésének értelmében az Elnökség javaslatot tehet a Közgyűlésnek a regionális és helyi vonatkozású aktuális politikai kérdéseket illető általános vita lefolytatására („azonnali kérdések órája”). Az „azonnali kérdések órája” lebonyolítására a felszólalási időre vonatkozó általános szabályok érvényesek.

18. cikk

A felszólalás időtartama

(1)   Az ülés elején a Közgyűlés az Elnökség javaslata alapján az egyes napirendi pontokra felszólalási időt állapít meg. Az ülésen az elnök saját kezdeményezésére vagy valamely tag kérésére a felszólalás időtartamának korlátozására vonatkozó határozatot terjeszthet elő.

(2)   Az Elnökség javaslatára az elnök javasolhatja a Közgyűlésnek az általános ügyekről vagy konkrét témákról folytatott viták alkalmával az előirányzott hozzászólási időnek a politikai csoportok és a nemzeti delegációk közötti megosztását.

(3)   A felszólalás időtartama a jegyzőkönyvhöz kapcsolódó felszólalások, ügyrendi javaslatok és a napirend végleges tervezetére vagy a napirendre vonatkozó módosító indítványok esetében rendszerint két percre korlátozódik.

(4)   Ha valamely hozzászóló túllépi a felszólalás engedélyezett idejét, egyszeri figyelmeztetés után az elnök megvonhatja tőle a szót.

(5)   Bármely tag indítványozhatja a vita lezárását, amit az elnöknek szavazásra kell bocsátania.

19. cikk

A felszólalók jegyzéke

(1)   A tagokat szólásra jelentkezésük sorrendjében veszik fel a felszólalók jegyzékébe, amelynek alapján az elnök megadja nekik a szót. Ügyel arra, hogy lehetőség szerint felváltva kapjanak szót a különböző politikai irányzatokhoz és nemzeti delegációkhoz tartozó szónokok.

(2)   Az érintett szakbizottság előadójának és a politikai csoportok, illetve a nemzeti delegációk képviselőinek, akik politikai csoportjuk, illetve delegációjuk nevében kívánnak szólni, azonban elsőbbséget lehet adni a felszólalók sorában.

(3)   Ugyanahhoz a tárgyhoz kettőnél több alkalommal csak az elnök engedélyével lehet hozzászólni. Az érintett szakbizottságok elnökeinek és előadóinak azonban kérésükre – az elnök által meghatározott időre – meg kell adni a szót.

20. cikk

Ügyrendi javaslatok

(1)   Meg kell adni a szót annak a tagnak, aki ügyrendi javaslatot kíván előterjeszteni, vagy fel kívánja hívni az elnök figyelmét az eljárási szabályzat be nem tartására. A javaslatnak a tárgyalt témára vagy a napirendre kell vonatkoznia.

(2)   Az ügyrendi javaslatra vonatkozó felszólalás elsőbbséget élvez az egyéb felszólalásokkal szemben.

(3)   Az ügyrendi javaslatról az elnök az eljárási szabályzat rendelkezéseinek megfelelően, haladéktalanul dönt, és döntését közvetlenül az ügyrendre vonatkozó észrevétel után, szavazás tartása nélkül közli.

21. cikk

Határozatképesség

(1)   A Közgyűlés akkor határozatképes, ha a tagok többsége jelen van. A határozatképességet valamely tag kérésére állapítják meg, ha legalább tizenöt tag támogatja szavazatával a határozatképesség megállapítására irányuló indítványt. Mindaddig, amíg nem kérték a határozatképesség megállapítását, a jelenlévők számától függetlenül minden szavazás érvényes. Az elnök a határozatképesség megállapítását megelőzően legfeljebb tíz percre megszakíthatja a plenáris ülést. A határozatképesség megállapítását kérő tagokat akkor is beszámítják a jelenlevők közé a határozatképesség felmérésekor, ha azok már nem tartózkodnak a plenáris ülés termében. Ha tizenötnél kevesebben vannak jelen, az elnök megállapíthatja a határozatképesség hiányát.

(2)   Ha megállapítják, hogy az ülés nem határozatképes, minden olyan napirendi pontot, amelyről szavazni kell, elnapolnak a következő ülésnapra, amelyen a plenáris ülés a jelenlévő tagok számától függetlenül érvényesen szavazhat az elnapolt pontokról.

22. cikk

Szavazás

(1)   A Közgyűlés a leadott szavazatok többségével hoz határozatot, hacsak az eljárási szabályzat erről másként nem rendelkezik.

(2)   A szavazás érvényes formái az „igen”, a „nem” és a „tartózkodás”. A többség kiszámításakor csak az „igen” és a „nem” szavazatok döntenek. Szavazategyenlőség esetén a szavazásra bocsátott szöveg vagy javaslat elutasítottnak számít.

(3)   A szavazatszámlálás eredményének vitatása esetén az elnök elrendelheti a szavazás megismétlését, továbbá a szavazás egy tag kérésére is megismétlendő, ha legalább tizenöt tag támogatja szavazatával a szavazás megismétlésére irányuló indítványt.

(4)   Az elnök javaslatára a Közgyűlés név szerinti szavazást rendelhet el.

(5)   A személyi döntéseket titkos szavazással hozzák.

(6)   Az elnök bármikor dönthet úgy, hogy a szavazás elektronikus szavazógép segítségével történjen.

23. cikk

Módosító indítvány benyújtása

(1)   Határozati dokumentumokra vonatkozó módosító indítványokat csak tagok és szabályosan megbízott póttagok nyújthatnak be írásban.

(2)   A határozati dokumentumokra vonatkozó módosító indítványokat a 26. cikk (1) bekezdésének első mondatában említett eset kivételével legalább hat tagnak vagy szabályosan megbízott póttagnak kell benyújtania neve feltüntetésével. A 6-nál kevesebb tagból álló nemzeti delegációk akkor nyújthatnak be módosító indítványokat, ha azokat a delegáció taglétszámának megfelelő számú tagja, illetve szabályosan megbízott póttagja nyújtja be nevének feltüntetésével.

(3)   A módosító indítványokat a főtitkárnak legkésőbb a plenáris ülés megnyitását megelőző hetedik munkanapon meg kell kapnia, és amint a fordításuk elkészült, de legkésőbb két munkanappal a plenáris ülés előtt elektronikus formában hozzáférhetővé kell tenni azokat. Az elnök a 15. cikk (4) bekezdése szerinti esetben három munkanapra csökkentheti a módosító indítványok benyújtásának határidejét. E határidők a 15. cikk (6) bekezdése szerinti sürgősséggel megvitatandó témákra vonatkozó módosító indítványokra nem érvényesek.

(4)   A plenáris ülés kezdete előtt kiosztják a tagoknak az összes módosító indítványt.

24. cikk

A módosító indítványok kezelése

(1)   Amennyiben valamely határozati dokumentumhoz több mint húsz módosító indítványt nyújtottak be, az Elnökség vagy a Közgyűlés újbóli tárgyalásra visszautalhatja a dokumentumot a szakbizottsághoz. Ez a rendelkezés nem vonatkozik azokra a határozati dokumentumokra, melyek elfogadása nem tűr halasztást.

(2)   Amennyiben egy határozati dokumentum valamely szövegrészéhez egy vagy több módosító indítványt nyújtottak be, az elnök, az előadó vagy e módosító indítványok megfogalmazói kompromisszumos módosító indítványokat tehetnek a vita során. A kompromisszumos módosító indítványok szavazáskor – amennyiben az eredeti módosító indítványok egyetlen megfogalmazója sem emel kifogást – elsőbbséget élveznek, és elfogadásuk után a kompromisszum alapjául szolgáló módosító indítványok érvényüket vesztik.

(3)   A módosító indítványokat a teljes szöveg számozott bekezdéseinek sorrendjében bocsátják szavazásra. Az elnök egyidejűleg több módosító indítványt terjeszthet elő szavazásra, ha azok hasonló tartalmúak vagy hasonló célra irányulnak.

(4)   Az előadók összeállíthatnak a vélemény-, illetve jelentéstervezetükhöz beérkezett módosító indítványokból egy olyan listát, amelyet elfogadásra ajánlanak. Ha rendelkezésre áll szavazási ajánlás, akkor az elnök együtt bocsáthatja szavazásra az ajánlásban szereplő módosító indítványokat. A szavazási ajánlás ellen bármely tag kifogást emelhet, ebben az esetben meg kell adnia, melyek azok a módosító indítványok, amelyekről külön kell szavazni.

(5)   A módosító indítványok elsőbbséget élveznek azzal a szöveggel szemben, amelyre vonatkoznak; ezekről a szöveget megelőzően kell szavazni.

(6)   Ha két vagy több egymást kizáró módosító indítvány vonatkozik ugyanarra a szövegrészre, az élvez elsőbbséget, és azt kell elsőként szavazásra bocsátani, amelyik a leginkább eltér az eredeti szövegtől.

(7)   A végső szavazás az – adott esetben módosított – szöveg egészére vonatkozik. Az a vélemény, amelyet a leadott szavazatok többsége nem támogat, visszakerül az illetékes szakbizottsághoz, vagy érvényét veszti.

25. cikk

Sürgősségi vélemények és jelentések

Sürgős esetekben, ha rendes eljárásban nem lehetséges a Tanács, az Európai Bizottság vagy az Európai Parlament által megszabott határidő betartása, valamint ha az illetékes szakbizottság egyhangúlag fogadta el vélemény- vagy jelentéstervezetét, az elnök ezt tájékoztatásul megküldi a Tanácsnak, az Európai Bizottságnak, illetve az Európai Parlamentnek. A vélemény- vagy jelentéstervezetet a Közgyűlés soron következő ülése elé terjesztik változatlan elfogadás céljából. Az összes dokumentumon jelezni kell, hogy sürgősségi véleményről, illetve jelentésről van szó.

26. cikk

Egyszerűsített eljárások

(1)   A (témavezető) szakbizottság által egyhangúlag elfogadott vélemény- vagy jelentéstervezeteket a plenáris ülés elé terjesztik változatlan elfogadásra, amennyiben legalább 32 tag vagy szabályosan megbízott póttag vagy egy politikai csoport a 23. cikk. (3) bekezdésének első mondata szerint módosító indítványt be nem nyújt. Ebben az esetben a módosító indítványt a plenáris ülés tárgyalja. A vélemény- vagy jelentéstervezetet az előadó ismerteti a plenáris ülésen, és azt vitára bocsátják. A vélemény-, illetve jelentéstervezetet a napirend tervezetével együtt juttatják el a tagokhoz.

(2)   Ha a (témavezető) szakbizottságnak az a véleménye egy megbízásul kapott témáról, hogy ahhoz nem szükséges az RB-nek sem megjegyzést, sem módosítási javaslatot fűznie, indítványozhatja, hogy azzal szemben ne emeljenek kifogást. Az indítványt vita nélküli elfogadás céljából a Közgyűlés elé terjesztik.

27. cikk

A plenáris ülés berekesztése

A plenáris ülés berekesztése előtt az elnök ismerteti a következő plenáris ülés helyszínét és időpontját, valamint az esetleg már ismert napirendi pontjait.

3. FEJEZET

Az Elnökség és az elnök

28. cikk

Az Elnökség összetétele

Az Elnökség a következő személyekből áll:

| a) | az elnök; |
| --- | --- |

a)

az elnök;

| b) | az első alelnök; |
| --- | --- |

b)

az első alelnök;

| c) | tagállamonként egy-egy alelnök; |
| --- | --- |

c)

tagállamonként egy-egy alelnök;

| d) | 27 további tag; |
| --- | --- |

d)

27 további tag;

| e) | a politikai csoportok elnökei. |
| --- | --- |

e)

a politikai csoportok elnökei.

Az elnök és az első alelnök hivatalát, valamint a politikai csoportok vezetőit illető helyeket nem számítva az elnökségi helyek a következőképpen oszlanak meg a nemzeti küldöttségek között:

| — | három helye van: Németországnak, Spanyolországnak, Franciaországnak, Olaszországnak, Lengyelországnak, az Egyesült Királyságnak, |
| --- | --- |

—

három helye van: Németországnak, Spanyolországnak, Franciaországnak, Olaszországnak, Lengyelországnak, az Egyesült Királyságnak,

| — | két helye van: Belgiumnak, Bulgáriának, a Cseh Köztársaságnak, Dániának, Görögországnak, Írországnak, Litvániának, Magyarországnak, Hollandiának, Ausztriának, Portugáliának, Romániának, Szlovákiának, Finnországnak, Svédországnak, |
| --- | --- |

—

két helye van: Belgiumnak, Bulgáriának, a Cseh Köztársaságnak, Dániának, Görögországnak, Írországnak, Litvániának, Magyarországnak, Hollandiának, Ausztriának, Portugáliának, Romániának, Szlovákiának, Finnországnak, Svédországnak,

| — | egy helye van: Észtországnak, Ciprusnak, Lettországnak, Luxemburgnak, Máltának, Szlovéniának. |
| --- | --- |

—

egy helye van: Észtországnak, Ciprusnak, Lettországnak, Luxemburgnak, Máltának, Szlovéniának.

29. cikk

Az Elnökség tagjainak képviselői

(1)   A nemzeti delegációk saját soraikból egy tagot vagy póttagot jelölnek ki elnökségi tagjuk (kivéve az elnököt és az első alelnököt) személyes képviselőjéül.

(2)   A politikai csoportok saját soraikból egy tagot vagy póttagot jelölnek ki elnökük személyes képviselőjéül.

(3)   A személyes képviselőnek csak akkor van joga az üléseken részt venni, hozzászólni és szavazni, ha az elnökségi tagot képviseli. A szavazati jog átruházását az érintett ülést megelőzően írásban közölni kell a főtitkárral.

30. cikk

Választási előírások

(1)   Az Elnökséget a Közgyűlés két évre választja.

(2)   A választás a korelnök elnöklete alatt, a 11. és 12. cikknek megfelelően történik. Az összes jelölést a főtitkárnak kell benyújtani írásban, a plenáris ülés kezdete előtt legalább egy órával. A választásokra csak akkor kerülhet sor, ha a tagoknak legalább a kétharmada jelen van.

31. cikk

Az elnök és az első alelnök megválasztása

(1)   A választás előtt az elnöki és az első alelnöki tisztségre jelöltek rövid nyilatkozatot intézhetnek a Közgyűléshez. Az erre a célra rendelkezésre álló idő egyenlő hosszúságú, és azt a korelnök szabja meg.

(2)   Az elnök és az első alelnök megválasztása külön-külön történik. A leadott szavazatok többségével választják meg őket.

(3)   Érvényes szavazatnak számít az „igen” szavazat és a tartózkodás. Annak megállapításához, hogy megvolt-e a többség, kizárólag az „igen” szavazatokat számolják össze.

(4)   Ha a szavazás első fordulójában egyetlen jelölt sem kapja meg a többséget, második fordulót tartanak, amelynek során az a jelölt számít megválasztott tisztségviselőnek, aki a leadott szavazatok közül a legtöbb szavazatot kapta. Szavazategyenlőség esetén sorsolással döntenek.

32. cikk

Az Elnökség tagjainak megválasztása

(1)   Közös jelöltlista állítható azoknak a nemzeti delegációknak a jelöltjeiből, amelyek az Elnökségben nekik járó helyekre egy-egy jelöltet állítanak. Ezt a listát egyetlen választási fordulóban, a leadott szavazatok többségével el lehet fogadni.

Abban az esetben, ha nem fogadnak el közös jelöltlistát, vagy ha egy nemzeti delegáció elnökségi helyeire több jelöltet javasolnak, mint a rendelkezésre álló helyek száma, e helyek mindegyikének betöltése céljából külön szavazási fordulót tartanak, s ezekre is a 30. cikk, illetve a 31. cikk (2)–(4) bekezdése szerinti, az elnök és az első alelnök megválasztására vonatkozó előírásokat kell alkalmazni.

(2)   A politikai csoportok és a szakbizottságok elnökei mint elnökségi tagok megválasztásához elfogadás céljából névjegyzéket terjesztenek a Közgyűlés elé.

33. cikk

A képviselők megválasztása

A jelölteknek az elnökségi helyre való megválasztásával egyidejűleg megválasztják az illető személyes képviselőjét is.

34. cikk

Az Elnökségben megürült helyek pótválasztással való betöltése

Abban az esetben, ha az elnökségi tagnak vagy személyes képviselőjének RB-tagsága megszűnik, vagy ha leköszön elnökségi tagságáról, a hivatali ideje fennmaradó részére a 28–33. cikk szerint betöltik a helyét. A megüresedett elnökségi, illetve képviselői hely betöltése pótválasztással történik a Közgyűlésen, a 37. cikk (3) bekezdése szerint, az elnök vagy egyik képviselője elnökletével.

35. cikk

Az Elnökség feladatai

Az Elnökségnek a következő feladatai vannak:

| a) | hivatali időszakának kezdetén politikai programjának elkészítése, ismertetése a Közgyűlés előtt, valamint végrehajtásának felügyelete. Hivatali időszakának végén politikai programjának végrehajtásáról készült jelentést terjeszt a Közgyűlés elé; |
| --- | --- |

a)

hivatali időszakának kezdetén politikai programjának elkészítése, ismertetése a Közgyűlés előtt, valamint végrehajtásának felügyelete. Hivatali időszakának végén politikai programjának végrehajtásáról készült jelentést terjeszt a Közgyűlés elé;

| b) | a Közgyűlés és a szakbizottságok munkájának megszervezése és összehangolása; |
| --- | --- |

b)

a Közgyűlés és a szakbizottságok munkájának megszervezése és összehangolása;

| c) | a szakbizottságok javaslatára éves munkaprogramjuk elfogadása; |
| --- | --- |

c)

a szakbizottságok javaslatára éves munkaprogramjuk elfogadása;

| d) | általános hatáskör a tagok és póttagok pénzügyi, szervezési és adminisztratív ügyeiben; az RB és főtitkársága belső megszervezése, beleértve a személyzeti tervet és az RB szerveit; |
| --- | --- |

d)

általános hatáskör a tagok és póttagok pénzügyi, szervezési és adminisztratív ügyeiben; az RB és főtitkársága belső megszervezése, beleértve a személyzeti tervet és az RB szerveit;

| e) | az Elnökségnek lehetősége van:






  — | saját tagjaiból vagy az RB tagjaiból álló munkacsoportokat felállítani, amelyek különleges ügyekben tanácsokkal látják el; ezek a munkacsoportok legfeljebb 8 tagból állhatnak, |
| --- | --- | --- |

e)

az Elnökségnek lehetősége van:

—

saját tagjaiból vagy az RB tagjaiból álló munkacsoportokat felállítani, amelyek különleges ügyekben tanácsokkal látják el; ezek a munkacsoportok legfeljebb 8 tagból állhatnak,

| — | meghívni az ülésein való részvételre szakértelmük vagy tisztségük alapján az RB más tagjait, valamint külső személyeket; |
| --- | --- |

—

meghívni az ülésein való részvételre szakértelmük vagy tisztségük alapján az RB más tagjait, valamint külső személyeket;

| f) | a főtitkár, valamint a 62. cikkben említett tisztviselők és egyéb alkalmazottak alkalmazása; |
| --- | --- |

f)

a főtitkár, valamint a 62. cikkben említett tisztviselők és egyéb alkalmazottak alkalmazása;

| g) | a 64. cikknek megfelelően a kiadási és bevételi előirányzatok tervezetének benyújtása a Közgyűlésnek; |
| --- | --- |

g)

a 64. cikknek megfelelően a kiadási és bevételi előirányzatok tervezetének benyújtása a Közgyűlésnek;

| h) | a szokásos helyszíntől eltérő helyen tartandó ülések engedélyezése; |
| --- | --- |

h)

a szokásos helyszíntől eltérő helyen tartandó ülések engedélyezése;

| i) | a munkacsoportok, valamint a csatlakozni kívánó országokkal létrehozott vegyes bizottságok összetételére és működésére vonatkozó rendelkezések kibocsátása. |
| --- | --- |

i)

a munkacsoportok, valamint a csatlakozni kívánó országokkal létrehozott vegyes bizottságok összetételére és működésére vonatkozó rendelkezések kibocsátása.

36. cikk

Az Elnökség összehívása, határozatképesség és határozathozatal

(1)   Az Elnökséget az elnök hívja össze, az első alelnökkel egyetértésben ő határozza meg az ülés időpontját és a napirendet. Az Elnökség legalább negyedévenként egyszer, vagy az Elnökség tagjainak legalább egynegyede által benyújtott írásbeli kérés beérkezésétől számított tizennégy napon belül ül össze.

(2)   Az Elnökség akkor határozatképes, ha tagjainak legalább a fele jelen van. A határozatképességet ellenőrizni kell, ha valamelyik tag kéri, és ezt az indítványát legalább hat tag támogatja szavazatával. Mindaddig, amíg a határozatképesség ellenőrzését nem kérték, a jelenlévők számától függetlenül minden szavazás érvényes. Ha megállapítják, hogy az Elnökség nem határozatképes, a vita folytatódhat, de a szavazást a következő ülésre halasztják.

(3)   Az Elnökség határozatot a leadott szavazatok többségével hoz, amennyiben az eljárási szabályzat erről másként nem rendelkezik. A 22. cikk (2) bekezdésének rendelkezései alkalmazandók.

(4)   Az Elnökség határozatainak előkészítése során az elnök megbízza a főtitkárt a tanácskozás dokumentumainak és határozati ajánlásainak kidolgozásával az egyes tárgyalandó témákra vonatkozóan. Ezeket csatolják a napirend tervezetéhez.

(5)   E dokumentumokat a tagoknak az ülés megnyitása előtt legalább tíz nappal meg kell kapniuk. Az elnökségi dokumentumokra vonatkozó módosító indítványokat írásban kell benyújtani a főtitkárnak legkésőbb három munkanappal az elnökségi ülés kezdete előtt, és amint fordításuk elkészült, elektronikus formában hozzáférhetővé kell azokat tenni.

37. cikk

Az elnök

(1)   Az elnök irányítja az RB munkáját.

(2)   Az RB-t kifelé az elnök képviseli. Ezt a jogkörét átruházhatja.

(3)   Távollét vagy akadályoztatás esetén az elnököt az első alelnök képviseli, az ő távolléte vagy akadályoztatása esetén az elnököt a további alelnökök egyike képviseli.

Vélemények, jelentések és állásfoglalások – Elnökségi eljárás

38. cikk

Vélemények – Jogalapok

Az RB véleményeit az EK-Szerződés 265. cikke alapján fogadja el

| a) | az Európai Bizottság vagy a Tanács felkérésére az EK-Szerződésben előirányzott esetekben, valamint minden más esetben ezen szervek vagy az Európai Parlament felkérésére; |
| --- | --- |

a)

az Európai Bizottság vagy a Tanács felkérésére az EK-Szerződésben előirányzott esetekben, valamint minden más esetben ezen szervek vagy az Európai Parlament felkérésére;

| b) | saját kezdeményezésre; |
| --- | --- |

b)

saját kezdeményezésre;

| c) | a Gazdasági és Szociális Bizottságnak az EK-Szerződés 262. cikke értelmében történő meghallgatása esetén, ha annak az a véleménye, hogy az ügy kifejezetten regionális érdekeket érint. |
| --- | --- |

c)

a Gazdasági és Szociális Bizottságnak az EK-Szerződés 262. cikke értelmében történő meghallgatása esetén, ha annak az a véleménye, hogy az ügy kifejezetten regionális érdekeket érint.

39. cikk

Vélemények és jelentések – Az illetékes szakbizottság kijelölése

(1)   A Tanácstól, az Európai Bizottságtól vagy az Európai Parlamenttől kapott, véleményalkotásra való felkéréseket az elnök azok beérkezése után az illetékes szakbizottságokhoz utalja.

(2)   Ha valamely vélemény vagy jelentés témája nem csak egy szakbizottság hatáskörébe tartozik, akkor az elnök kijelöl egy témavezető szakbizottságot és szükség esetén javasolhatja az Elnökségnek egy, az érintett szakbizottságok képviselőiből álló munkacsoport létrehozását.

(3)   Ha egy szakbizottság az (1) és (2) bekezdésnek megfelelően hozott elnöki döntéssel nem ért egyet, akkor elnöke közvetítésével kérheti az ügyben az Elnökség döntését.

40. cikk

Főelőadó kijelölése

(1)   Ha a szakbizottság nem tudja a Tanács, az Európai Bizottság vagy az Európai Parlament által megszabott határidőre a kért vélemény- vagy jelentéstervezetet elkészíteni, az Elnökség javasolhatja, hogy a Közgyűlés jelöljön ki főelőadót, aki közvetlenül a Közgyűlésnek terjeszti be a vélemény- vagy jelentéstervezetet.

(2)   Amennyiben a Tanács, az Európai Bizottság vagy az Európai Parlament által megszabott határidő nem engedi meg, hogy a plenáris ülés keretében a Közgyűlés jelöljön ki főelőadót, akkor ezt megteheti az elnök, s erről a következő ülésen tájékoztatja a Közgyűlést.

(3)   Mindkét esetben lehetőleg össze kell ülnie az érintett szakbizottságnak, hogy a vélemény vagy jelentés témájáról általános tájékozódó vitát folytasson.

41. cikk

Saját kezdeményezésű vélemények és jelentések

(1)   Saját kezdeményezésű vélemény vagy jelentés kidolgozására irányuló kérelmet az Elnökség három tagja, valamely szakbizottsága az elnökén keresztül vagy az RB harminckét tagja nyújthat be az Elnökségnek. Az ilyen kérelmeket indokolással ellátva és a 36. cikk (4) bekezdése szerinti összes többi tárgyalási dokumentációval együtt az Elnökségnek kell eljuttatni, ha lehet, még az éves munkaprogram elfogadása előtt.

(2)   Az Elnökség a saját kezdeményezésű vélemények vagy jelentések kidolgozására irányuló kérelmekről a leadott szavazatok háromnegyedes többségével dönt. A véleményeket, illetve jelentéseket a 39. cikknek megfelelően az illetékes szakbizottsághoz utalják. Az elnök tájékoztatja a Közgyűlést az Elnökségnek a saját kezdeményezésű vélemények és jelentések elfogadásáról, illetve szakbizottsághoz utalásáról hozott minden határozatáról.

(3)   A 38. cikk c) pontja szerinti véleményekre a jelen cikk értelemszerűen alkalmazandó.

42. cikk

Állásfoglalások benyújtása

(1)   Csak olyan állásfoglalásokat lehet a napirendre tűzni, amelyek az Európai Unió tevékenységi körére vonatkoznak, tárgyuk a regionális és helyi önkormányzatok fontos törekvéseivel kapcsolatos, és időszerűek.

(2)   Állásfoglalás-tervezetekre vonatkozó javaslatokat vagy állásfoglalások kidolgozására irányuló kérelmeket legalább harminckét tag vagy valamelyik politikai csoport terjeszthet elő az RB-nek. Minden javaslatot vagy kérelmet írásban kell beterjeszteni az Elnökségnek a támogató tagok, illetve politikai csoport nevének megadásával. Ezeknek az elnökségi ülés megnyitása előtt legalább három munkanappal meg kell érkezniük a főtitkárhoz.

(3)   Ha az Elnökség úgy dönt, hogy az RB-nek állásfoglalás-tervezetet kell kidolgoznia vagy állásfoglalás kidolgozására irányuló kérelemmel kell foglalkoznia, akkor:

| a) | felveheti az állásfoglalás-tervezetet a 15. cikk (1) bekezdésének megfelelően a plenáris ülés napirendjének előzetes tervezetébe; |
| --- | --- |

a)

felveheti az állásfoglalás-tervezetet a 15. cikk (1) bekezdésének megfelelően a plenáris ülés napirendjének előzetes tervezetébe;

| b) | kijelölhet egy illetékes szakbizottságot, megszabva számára az állásfoglalás-tervezet kidolgozásának határidejét; az illetékes szakbizottság elkészíti az állásfoglalás-tervezetet a vélemény-, illetve jelentéstervezetek kidolgozási eljárása szerint. Erre az esetre nem alkalmazhatóak az 50. cikk rendelkezései; |
| --- | --- |

b)

kijelölhet egy illetékes szakbizottságot, megszabva számára az állásfoglalás-tervezet kidolgozásának határidejét; az illetékes szakbizottság elkészíti az állásfoglalás-tervezetet a vélemény-, illetve jelentéstervezetek kidolgozási eljárása szerint. Erre az esetre nem alkalmazhatóak az 50. cikk rendelkezései;

| c) | sürgős esetben a 15. cikk (6) bekezdésének második mondata alapján felveheti az állásfoglalás-tervezetet a következő plenáris ülés napirendjére. Az ilyen állásfoglalás-tervezeteket a második ülésnapon tárgyalják meg. |
| --- | --- |

c)

sürgős esetben a 15. cikk (6) bekezdésének második mondata alapján felveheti az állásfoglalás-tervezetet a következő plenáris ülés napirendjére. Az ilyen állásfoglalás-tervezeteket a második ülésnapon tárgyalják meg.

(4)   Azokat az állásfoglalás-tervezeteket, amelyek a (2) bekezdésben megszabott határidő lejárta után bekövetkezett váratlan eseményre vonatkoznak (rendkívül sürgős állásfoglalások), és összhangban vannak az (1) bekezdés rendelkezéseivel, legkésőbb három órával az elnökségi ülés kezdete előtt még be lehet nyújtani. Ha az Elnökség azt állapítja meg, hogy a javaslat az RB feladatait érinti, akkor azt a (3) bekezdés c) pontja szerint kezeli. Rendkívül sürgős állásfoglalás-tervezetre vonatkozó módosító indítványt bármely tag a Közgyűlés elé terjeszthet.

43. cikk

A vélemények, jelentések és állásfoglalások népszerűsítése

Az Elnökség gondoskodik az RB által elfogadott vélemények, jelentések és állásfoglalások népszerűsítéséről.

4. FEJEZET

Szakbizottságok

44. cikk

A szakbizottságok összetétele és hatásköre

(1)   A Közgyűlés minden négyéves hivatali időszak kezdetekor a munkáját előkészítő szakbizottságokat hoz létre. Összetételükről és hatáskörükről az Elnökség javaslata alapján dönt.

(2)   A szakbizottságok összetételének tükröznie kell az RB nemzeti összetételét.

(3)   Az RB tagjainak legalább egy szakbizottságban részt kell venniük, kettőnél több szakbizottságnak azonban nem lehetnek tagjai. Azon nemzeti delegációk tagjai esetében, amelyeknek kevesebb a tagjuk, mint amennyi szakbizottság van, az Elnökség ez alól kivételt tehet.

45. cikk

Elnökök és alelnökök

(1)   Első ülésén minden egyes szakbizottság tagjai közül elnököt, első alelnököt és legfeljebb két alelnököt jelöl.

(2)   Ha a jelöltek száma megegyezik a betöltendő helyek számával, a jelölt vagy a jelöltek megválasztása közfelkiáltással történhet. Ellenkező esetben vagy a szakbizottság tagjai egyhatodának kérésére megválasztásuk az RB elnöke és első alelnöke megválasztását szabályozó 31. cikk (2)–(4) bekezdése szerinti szavazással történik.

(3)   Ha egy tag RB-tagsága megszűnik vagy leköszön a szakbizottság elnöki vagy alelnöki tagságáról, akkor a megüresedett helyet a jelen cikknek megfelelően újból betöltik.

46. cikk

A szakbizottságok feladatai

(1)   A szakbizottságok a 44. cikk alapján a Közgyűlés által meghatározott hatáskörüknek megfelelően megvitatják a közösségi politikákat. Feladatuk mindenekelőtt a vélemény-, jelentés- és állásfoglalás-tervezetek kidolgozása, amelyeket elfogadásra a Közgyűlés elé terjesztenek.

(2)   Éves munkaprogramjukat az RB politikai prioritásainak megfelelően dolgozzák ki, és elfogadásra az Elnökség elé terjesztik.

47. cikk

A szakbizottságok összehívása és az ülések napirendje

(1)   A szakbizottság ülésének időpontját és napirendjét az adott szakbizottság elnöke határozza meg az első alelnökkel egyetértésben.

(2)   A szakbizottságot annak elnöke hívja össze. A tagoknak a rendes ülésre szóló meghívót a napirenddel együtt legkésőbb négy héttel a kitűzött időpont előtt meg kell kapniuk.

(3)   Tagjai legalább egynegyedének írásbeli kérésére az elnök köteles rendkívüli szakbizottsági ülést összehívni, amelyet a kérelem benyújtását követően legkésőbb négy hét múlva meg kell tartani. A rendkívüli ülés napirendjét a kérelmet benyújtó tagoknak kell összeállítaniuk. A napirendet a meghívóval együtt kapják meg a tagok.

(4)   Minden, az ülések előtt lefordítandó és szétosztandó véleménytervezetet és egyéb tanácskozási dokumentumot legalább öt héttel az ülés kitűzött dátuma előtt el kell juttatni a szakbizottság titkárságához. Ezeket a tagoknak a vonatkozó ülés előtt legalább két héttel meg kell kapniuk. Kivételes esetekben az elnök módosíthatja az itt felsorolt határidőket.

48. cikk

Nyilvánosság

(1)   A szakbizottságok ülései nyilvánosak, hacsak a szakbizottság az ülés teljes időtartamára vagy a napirend egy adott pontjára vonatkozóan másként nem határoz.

(2)   Az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Bizottság képviselői, illetve más személyiségek felkérést kaphatnak a szakbizottságok ülésein való részvételre és a tagok kérdéseinek megválaszolására.

49. cikk

A vélemények és jelentések kidolgozásának határideje

(1)   A szakbizottságok vélemény- vagy jelentéstervezeteiket az intézményközi menetrendben meghatározott határidőkön belül terjesztik elő. A vélemény-, illetve jelentéstervezeteket legfeljebb két ülésen tárgyalják meg, melybe a munka megszervezését célzó első ülés nem számít bele.

(2)   Kivételes esetben az Elnökség engedélyezheti további ülések megtartását vélemény- vagy jelentéstervezet megvitatása céljából, vagy meghosszabbíthatja az előterjesztésükre kitűzött határidőt.

50. cikk

A vélemények és a jelentések tartalma

(1)   Az RB véleménye vagy jelentése: az RB-nek a tárgyalt témával kapcsolatos véleményét és ajánlásait tartalmazza, valamint adott esetben konkrét javaslatokat a megvitatott dokumentum módosítására.

(2)   A megvitatott dokumentum értékelése során a vélemény főszövege, ahol csak lehetséges, kitér a szubszidiaritás elvének betartására, valamint a közigazgatás részéről történő végrehajtásra és a regionális és helyi pénzügyekre gyakorolt várható hatásra.

(3)   Adott esetben az előadó felelőssége mellett indokolás készül, mely nem kerül szavazásra. Az indokolásnak azonban összhangban kell lennie a vélemény megszavazott szövegével.

51. cikk

Előadók

(1)   Vélemény- vagy jelentéstervezet kidolgozásához a szakbizottságok elnökük javaslatára egy – vagy indokolt esetben két – előadót nevezhetnek ki.

(2)   Az előadók kijelölésekor minden szakbizottság ügyel a vélemények és jelentések egyenletes elosztására.

(3)   Sürgősség esetén a szakbizottság elnöke írásbeli eljáráshoz folyamodhat előadó kijelölése céljából. Az elnök felkéri a szakbizottság tagjait, hogy a javasolt előadó kinevezése elleni esetleges kifogásaikat három munkanapon belül írásban közöljék vele. Kifogásolás esetén az elnök és az első alelnök közös megegyezés alapján határoz.

(4)   Az előadónak kinevezett elnök vagy alelnök az ülés levezetését a saját vélemény- vagy jelentéstervezete megvitatásának idejére egy alelnöknek vagy ennek hiányában a jelen lévő legidősebb tagnak adja át.

52. cikk

Munkacsoportok

(1)   Indokolt esetben a szakbizottságok az Elnökség hozzájárulásával munkacsoportokat hozhatnak létre. A munkacsoportokban más szakbizottságok tagjai is helyet kaphatnak.

(2)   A munkacsoport azon tagját, aki nem tud részt venni egy ülésen, a munkacsoport helyettesítő tagjaként számon tartott valamely másik tag vagy póttag képviselheti.

(3)   Tagjai közül minden munkacsoport elnököt és alelnököt jelölhet ki.

53. cikk

Szakértők

(1)   A szakbizottságok tagjait szakértő segítheti.

(2)   Saját munkájuk keretében vagy az általuk létrehozott munkacsoportok segítésére a szakbizottságok szakértőket jelölhetnek ki. Az elnök felkérésére ezek a szakértők részt vehetnek a szakbizottság vagy munkacsoportja ülésein.

(3)   Utazási és tartózkodási költségeik megtérítésére csak az előadók szakértői és a szakbizottság által meghívott szakértők tarthatnak igényt.

54. cikk

Határozatképesség

(1)   A szakbizottság akkor határozatképes, ha tagjainak több mint a fele jelen van.

(2)   A határozatképességet ellenőrizni kell, ha valamelyik tag kéri, és ezt az indítványát legalább hat tag támogatja szavazatával. Mindaddig, amíg nem kérték a határozatképesség megállapítását, a jelenlévők számától függetlenül minden szavazás érvényes. Ha megállapítják, hogy a szakbizottság nem határozatképes, az ülésen megtárgyalhatják azokat a hátralévő napirendi pontokat, amelyeknél nem szükséges szavazás, a fennmaradó többi napirendi pont vitáját és a hozzájuk kapcsolódó szavazást pedig a következő ülésre halasztják.

55. cikk

Szavazás

(1)   A határozatokat szavazattöbbséggel fogadják el. A 22. cikk (2) bekezdésének rendelkezései alkalmazandók.

(2)   Ha egy szakbizottság valamely vélemény kapcsán félbeszakítja a szavazást, többségi szavazással határozhat úgy, hogy a már korábban szavazásra bocsátott módosításokat újból szavazásra bocsátja, amikor a szöveg egészéről határoz.

56. cikk

Módosító indítványok

(1)   A módosító indítványokat a szakbizottság titkárságához legkésőbb az ülés időpontját megelőző ötödik munkanapig el kell juttatni. Ezt a határidőt az elnök kivételesen módosíthatja.

(2)   A módosító indítványokról a tárgyalt vélemény- vagy jelentéstervezet bekezdéseinek sorrendjében szavaznak. Ezt végső szavazás követi a szöveg egészéről. Abban az esetben, ha ugyanazon szövegrészre két vagy több egymást kizáró módosító indítvány vonatkozik, közülük az élvez elsőbbséget, és azt kell elsőként szavazásra bocsátani, amelyik a leginkább eltér az eredeti szövegtől.

(3)   A szakbizottságban történt elfogadás után a vélemény-, illetve jelentéstervezetet a szakbizottság elnöke átadja a Régiók Bizottsága elnökének.

57. cikk

Vélemény-, illetve jelentésalkotás elutasítása

Ha a (témavezető) szakbizottság úgy véli, hogy a téma, amelynek tárgyalásával megbízták, nem érint regionális vagy helyi érdekeket vagy nincs politikai súlya, dönthet úgy, hogy a tárgyban nem dolgoz ki véleményt, illetve jelentést.

58. cikk

Írásbeli eljárás

(1)   Kivételes esetekben egy szakbizottság elnöke írásbeli eljáráshoz folyamodhat valamely, az adott szakbizottság működésére vonatkozó határozat elfogadtatásához.

(2)   Ezen eljárás keretében az elnök értesíti a szakbizottság tagjait a határozati javaslatról, és felkéri őket, hogy esetleges kifogásaikat három munkanapon belül írásban közöljék vele.

(3)   Amennyiben senki nem emel kifogást, a határozat elfogadásra kerül.

5. FEJEZET

A bizottság igazgatása

59. cikk

Főtitkárság

(1)   Az RB munkáját főtitkárság segíti.

(2)   A főtitkárság a főtitkár irányítása alatt áll.

(3)   A főtitkárság szervezetét a főtitkár javaslatára az Elnökség határozza meg oly módon, hogy az képes legyen az RB és szervei zökkenőmentes működését biztosítani, valamint segíteni az RB tagjait megbízásuk gyakorlásában. Ennek keretében megszabja, hogy a főtitkárságnak milyen szolgáltatásokat kell nyújtania a tagok, a nemzeti delegációk, a politikai csoportok és a független tagok számára.

(4)   A főtitkárság készíti az RB szerveinek üléseiről szóló jegyzőkönyveket.

60. cikk

Főtitkár

(1)   A főtitkár feladata az Elnökség vagy az elnök által az ennek az eljárási szabályzatnak és az érvényes jogi kereteknek megfelelően hozott határozatok végrehajtásának biztosítása. Az Elnökség ülésein tanácskozási joggal vesz részt, és annak jegyzőkönyvét vezeti.

(2)   A főtitkár tisztét az Elnökséget képviselő elnök fennhatósága alatt látja el.

61. cikk

A főtitkár alkalmazása

(1)   Az Elnökség a főtitkárt a tagok kétharmados többségének határozata alapján, valamint az Európai Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek 2. cikkében foglalt és az idetartozó rendelkezések szerint alkalmazza.

(2)   A főtitkár alkalmazása öt évre szól. Munkaszerződésének részletes feltételeit az Elnökség szabja meg.

(3)   A főtitkárt illetően az Európai Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó rendszer rendelkezései értelmében a munkaszerződések megkötésére jogosult hatóságok jogkörét az Elnökség gyakorolja.

62. cikk

A tisztviselők személyzeti szabályzata és az egyéb alkalmazottak alkalmazási feltételei

(1)   Az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzata értelmében a kinevezésre jogosult hatóságra ruházott jogköröket

| — | az AD tisztségcsoport 5-től 12-ig terjedő besorolási fokozataiba tartozó tisztviselők, valamint az AST tisztségcsoport tisztviselői esetében a főtitkár, |
| --- | --- |

—

az AD tisztségcsoport 5-től 12-ig terjedő besorolási fokozataiba tartozó tisztviselők, valamint az AST tisztségcsoport tisztviselői esetében a főtitkár,

| — | a többi tisztviselő esetében a főtitkár javaslatára az Elnökség gyakorolja. |
| --- | --- |

—

a többi tisztviselő esetében a főtitkár javaslatára az Elnökség gyakorolja.

(2)   Az Európai Közösségek egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételei értelmében a munkaszerződések megkötésére illetékes szervre ruházott jogköröket a következők gyakorolják:

| — | az AD tisztségcsoport 5-től 12-ig terjedő besorolási fokozataiba tartozó ideiglenes alkalmazottak, valamint az AST tisztségcsoport ideiglenes alkalmazottai esetében a főtitkár, |
| --- | --- |

—

az AD tisztségcsoport 5-től 12-ig terjedő besorolási fokozataiba tartozó ideiglenes alkalmazottak, valamint az AST tisztségcsoport ideiglenes alkalmazottai esetében a főtitkár,

| — | a többi ideiglenes alkalmazott esetében a főtitkár javaslatára az Elnökség, |
| --- | --- |

—

a többi ideiglenes alkalmazott esetében a főtitkár javaslatára az Elnökség,

| — | az elnök és az első alelnök kabinetjének ideiglenes alkalmazottait illetően:






  — | az AD tisztségcsoport 5-től 12-ig terjedő besorolási fokozataiba tartozó alkalmazottak, valamint az AST tisztségcsoport besorolási fokozataiba tartozó alkalmazottak esetében az elnök javaslatára a főtitkár, |
| --- | --- | --- |

—

az elnök és az első alelnök kabinetjének ideiglenes alkalmazottait illetően:

—

az AD tisztségcsoport 5-től 12-ig terjedő besorolási fokozataiba tartozó alkalmazottak, valamint az AST tisztségcsoport besorolási fokozataiba tartozó alkalmazottak esetében az elnök javaslatára a főtitkár,

| — | az AD tisztségcsoport egyéb besorolási fokozataiba tartozó többi alkalmazott esetében az elnök javaslatára az Elnökség. |
| --- | --- |

—

az AD tisztségcsoport egyéb besorolási fokozataiba tartozó többi alkalmazott esetében az elnök javaslatára az Elnökség.

Az elnök és első alelnök kabinetjében alkalmazott ideiglenes alkalmazottakat az elnök, illetve az első alelnök megbízatásának lejártáig veszi fel

| — | a kisegítő alkalmazottak, a szerződéses alkalmazottak, a szaktanácsadók és helyi alkalmazottak esetén a főtitkár, az Európai Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételekben meghatározott feltételek szerint. |
| --- | --- |

—

a kisegítő alkalmazottak, a szerződéses alkalmazottak, a szaktanácsadók és helyi alkalmazottak esetén a főtitkár, az Európai Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételekben meghatározott feltételek szerint.

63. cikk

Adminisztrációs és pénzügyek bizottsága (CAFA)

(1)   Az Elnökség a 35. cikk értelmében a pénzügyi és adminisztrációs kérdésekkel foglalkozó konzultatív bizottságot hoz létre egy elnökségi tag elnöklete alatt.

(2)   Az Adminisztrációs és pénzügyek bizottsága az alábbi feladatokat látja el:

| a) | a főtitkár által benyújtott kiadási és bevételi előirányzatok előzetes tervezetének megvitatása és elfogadása a 64. cikk értelmében; |
| --- | --- |

a)

a főtitkár által benyújtott kiadási és bevételi előirányzatok előzetes tervezetének megvitatása és elfogadása a 64. cikk értelmében;

| b) | az Elnökség végrehajtásirendelkezés- és határozattervezeteinek kidolgozása pénzügyi, szervezeti és adminisztratív ügyekben, beleértve a tagokat és póttagokat érintő tervezeteket is. |
| --- | --- |

b)

az Elnökség végrehajtásirendelkezés- és határozattervezeteinek kidolgozása pénzügyi, szervezeti és adminisztratív ügyekben, beleértve a tagokat és póttagokat érintő tervezeteket is.

(3)   Az Adminisztrációs és pénzügyek bizottságának elnöke képviseli az RB-t az Unió költségvetési hatóságai előtt.

64. cikk

Költségvetés

(1)   Az Adminisztrációs és pénzügyek bizottsága az Elnökség elé terjeszti az RB következő költségvetési évre szóló kiadási és bevételi előirányzatainak előzetes tervezetét. Az Elnökség a tervet elfogadásra a Közgyűlés elé terjeszti.

(2)   A Közgyűlés az RB kiadási és bevételi előirányzatainak tervezetét elfogadja, és megfelelő időben továbbítja az Európai Bizottságnak, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek, hogy biztosítsa a költségvetési rendelkezésekben megszabott határidők betartását.

(3)   Az RB elnöke az Adminisztrációs és pénzügyek bizottságával folytatott konzultáció után, az Elnökség által meghatározott belső pénzügyi szabályok alapján hajtja, illetve hajtatja végre a kiadási és bevételi előirányzatokat. Az elnök ezt a feladatát az Európai Közösségek általános költségvetésére vonatkozó költségvetési rendelet szerint gyakorolja.

III. RÉSZ

EGYÉB RENDELKEZÉSEK

1. FEJEZET

Együttműködés más intézményekkel

65. cikk

Együttműködési megállapodások

Az RB hatásköre keretében az Elnökség a főtitkár javaslatára megállapodásokat köthet más szervekkel.

66. cikk

Vélemények, jelentések és állásfoglalások továbbítása más intézmények felé és nyilvánosságra hozataluk

(1)   Az RB véleményeit és jelentéseit, valamint a 26. cikknek megfelelően az egyszerűsített eljárás alkalmazására vagy az 57. cikknek megfelelően vélemény- vagy jelentésalkotás elutasítására vonatkozó közleményeit a Tanácshoz, az Európai Bizottsághoz és az Európai Parlamenthez intézi. Ezeket, az állásfoglalásokhoz hasonlóan, az elnök továbbítja.

(2)   Az RB véleményei, jelentései és állásfoglalásai megjelennek az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

2. FEJEZET

Nyilvánosság és átláthatóság

67. cikk

A nyilvánosság hozzáférése a dokumentumokhoz

(1)   Az Unió minden polgárának, valamint minden természetes vagy jogi személynek, aki vagy amely valamelyik tagállamban lakó- vagy székhellyel rendelkezik, az EK-Szerződés rendelkezéseivel összhangban joga van a Régiók Bizottságának dokumentumaihoz hozzáférni az Európai Parlament és a Tanács 1049/2001/EK rendeletében rögzített alapelvek, feltételek és korlátozások mellett és az RB Elnöksége által megállapított szabályok szerint. Egyéb természetes vagy jogi személyek számára a bizottság dokumentumaihoz való hozzáférést, amennyire lehetséges, ugyanilyen módon biztosítják.

(2)   Az RB felállítja saját dokumentumainak jegyzékét. Egyúttal az Elnökség belső rendelkezéseket ad ki a hozzáférés módjainak szabályozásáról, és rögzíti a közvetlenül hozzáférhető dokumentumok jegyzékét.

3. FEJEZET

Az eljárási szabályzatra vonatkozó rendelkezések

68. cikk

Az eljárási szabályzat felülvizsgálata

(1)   A taggyűlés tagjainak többségi szavazatával dönthet az eljárási szabályzat egészének vagy egyes részeinek felülvizsgálatáról.

(2)   Ad hoc bizottságot bíz meg azzal, hogy jelentést és szövegtervezetet készítsen, melyek alapul szolgálnak az új rendelkezéseknek a tagok többségi szavazatával történő elfogadásához. Az új rendelkezések az Európai Unió Hivatalos Lapjában való megjelenésüket követő napon lépnek hatályba.

69. cikk

Az Elnökség utasításai

Az Elnökség – az eljárási szabályzat tiszteletben tartása mellett – utasítások útján részletesebben is rendelkezhet annak alkalmazásáról.

70. cikk

Az eljárási szabályzat hatálybalépése

Ez az eljárási szabályzat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való megjelenését követő napon lép hatályba.

---