# Euroopa Liidu L 69/2007

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 69 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 50. köide9. märts 2007 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 69

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

50. köide9. märts 2007

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 246/2007, 8. märts 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 247/2007, 8. märts 2007, millega muudetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 III lisa 2007/2008. turustusaastaks | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 248/2007, 8. märts 2007, SAPARDi programmi alusel sõlmitud mitmeaastaseid rahastamislepinguid ja aastaseid rahastamislepinguid ning SAPARDilt maaelu arengule üleminekut käsitlevate meetmete kohta | 5 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 249/2007, 8. märts 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1431/94, milles sätestatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 774/94 ettenähtud impordikorra üksikasjalikud rakenduseeskirjad kodulinnulihasektoris ning kodulinnuliha ja teatavate muude põllumajandussaaduste teatavate ühenduse tariifikvootide avamine ja haldamine | 16 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 250/2007, 8. märts 2007, millega määratakse kindlaks töötlemata kujul eksporditava valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused | 18 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 251/2007, 8. märts 2007, millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 958/2006 ettenähtud alalise pakkumismenetluse raames makstava valge suhkru eksporditoetuse maksimumsumma | 20 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 252/2007, 8. märts 2007, millega määratakse kindlaks töötlemata kujul eksporditavate siirupite ja teatavate muude suhkrutoodete eksporditoetused | 21 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 253/2007, 8. märts 2007, millega muudetakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate suhkru sektori teatavate toodete suhtes kohaldatavaid toetusemäärasid | 23 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 254/2007, 8. märts 2007, millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 38/2007 ette nähtud alalise pakkumismenetluse raames makstava valge suhkru eksporditoetuse maksimumsumma | 25 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 255/2007, 8. märts 2007, määruses (EÜ) nr 936/2006 osutatud pakkumismenetluse raames esitatud pehme nisu eksporditoetuse pakkumiste kohta | 26 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni direktiiv 2007/14/EÜ, 8. märts 2007, milles sätestatakse direktiivi 2004/109/EÜ (läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad | 27 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 246/2007, 8. märts 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 247/2007, 8. märts 2007, millega muudetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 III lisa 2007/2008. turustusaastaks

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 248/2007, 8. märts 2007, SAPARDi programmi alusel sõlmitud mitmeaastaseid rahastamislepinguid ja aastaseid rahastamislepinguid ning SAPARDilt maaelu arengule üleminekut käsitlevate meetmete kohta

5

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 249/2007, 8. märts 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1431/94, milles sätestatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 774/94 ettenähtud impordikorra üksikasjalikud rakenduseeskirjad kodulinnulihasektoris ning kodulinnuliha ja teatavate muude põllumajandussaaduste teatavate ühenduse tariifikvootide avamine ja haldamine

16

Komisjoni määrus (EÜ) nr 250/2007, 8. märts 2007, millega määratakse kindlaks töötlemata kujul eksporditava valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused

18

Komisjoni määrus (EÜ) nr 251/2007, 8. märts 2007, millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 958/2006 ettenähtud alalise pakkumismenetluse raames makstava valge suhkru eksporditoetuse maksimumsumma

20

Komisjoni määrus (EÜ) nr 252/2007, 8. märts 2007, millega määratakse kindlaks töötlemata kujul eksporditavate siirupite ja teatavate muude suhkrutoodete eksporditoetused

21

Komisjoni määrus (EÜ) nr 253/2007, 8. märts 2007, millega muudetakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate suhkru sektori teatavate toodete suhtes kohaldatavaid toetusemäärasid

23

Komisjoni määrus (EÜ) nr 254/2007, 8. märts 2007, millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 38/2007 ette nähtud alalise pakkumismenetluse raames makstava valge suhkru eksporditoetuse maksimumsumma

25

Komisjoni määrus (EÜ) nr 255/2007, 8. märts 2007, määruses (EÜ) nr 936/2006 osutatud pakkumismenetluse raames esitatud pehme nisu eksporditoetuse pakkumiste kohta

26

DIREKTIIVID

*

Komisjoni direktiiv 2007/14/EÜ, 8. märts 2007, milles sätestatakse direktiivi 2004/109/EÜ (läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad

27

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Nõukogu |
| | | 2007/159/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 22. veebruar 2007, millega esitatakse ühenduse seisukoht Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja eelnõu kohta, mis käsitleb mootorsõidukite heakskiitmist seoses mootorsõidukijuhi ettepoole jääva vaateväljaga (
  1
  ) | 37 |
| | | 2007/160/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 22. veebruar 2007, mis käsitleb ühenduse seisukohta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja eelnõu kohta, millega kiidetakse heaks sõiduki originaalvarustusele lisaks paigaldatavad ruumijaotussüsteemid, millega kaitstakse reisijaid kinnitamata pagasi tõttu tekkiva ohu eest (
  1
  ) | 39 |
| | | Komisjon |
| | | 2007/161/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 10. august 2006, millega koondumine kuulutatakse kokkusobivaks ühisturuga ja EMP lepinguga (Juhtum nr COMP/M.4094 – Ineos/BP Dormagen)
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 3592 all)

   (
  1
  ) | 40 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

2007/159/EÜ

*

Nõukogu otsus, 22. veebruar 2007, millega esitatakse ühenduse seisukoht Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja eelnõu kohta, mis käsitleb mootorsõidukite heakskiitmist seoses mootorsõidukijuhi ettepoole jääva vaateväljaga (
  1
  )

1

37

2007/160/EÜ

*

Nõukogu otsus, 22. veebruar 2007, mis käsitleb ühenduse seisukohta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja eelnõu kohta, millega kiidetakse heaks sõiduki originaalvarustusele lisaks paigaldatavad ruumijaotussüsteemid, millega kaitstakse reisijaid kinnitamata pagasi tõttu tekkiva ohu eest (
  1
  )

1

39

Komisjon

2007/161/EÜ

*

Komisjoni otsus, 10. august 2006, millega koondumine kuulutatakse kokkusobivaks ühisturuga ja EMP lepinguga (Juhtum nr COMP/M.4094 – Ineos/BP Dormagen)
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 3592 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 3592 all)

1

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 9.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 246/2007,

8. märts 2007,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 9. märtsil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. märts 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

1

---

LISA

Komisjoni 8. märtsi 2007. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 121,1 |
| MA | 58,4 |
| TN | 143,7 |
| TR | 146,5 |
| ZZ | 117,4 |
| 0707 00 05 | JO | 171,8 |
| MA | 67,2 |
| TR | 158,0 |
| ZZ | 132,3 |
| 0709 90 70 | MA | 73,8 |
| TR | 110,1 |
| ZZ | 92,0 |
| 0709 90 80 | IL | 119,7 |
| ZZ | 119,7 |
| 0805 10 20 | CU | 36,7 |
| EG | 52,4 |
| IL | 58,2 |
| MA | 43,2 |
| TN | 49,6 |
| TR | 67,0 |
| ZZ | 51,2 |
| 0805 50 10 | EG | 61,7 |
| IL | 59,9 |
| TR | 51,0 |
| ZZ | 57,5 |
| 0808 10 80 | AR | 84,4 |
| BR | 69,0 |
| CA | 99,2 |
| CL | 109,6 |
| CN | 92,8 |
| US | 113,9 |
| UY | 63,9 |
| ZA | 101,9 |
| ZZ | 91,8 |
| 0808 20 50 | AR | 71,7 |
| CL | 103,4 |
| CN | 75,5 |
| US | 110,6 |
| ZA | 80,3 |
| ZZ | 88,3 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

121,1

MA

58,4

TN

143,7

TR

146,5

ZZ

117,4

0707 00 05

JO

171,8

MA

67,2

TR

158,0

ZZ

132,3

0709 90 70

MA

73,8

TR

110,1

ZZ

92,0

0709 90 80

IL

119,7

ZZ

119,7

0805 10 20

CU

36,7

EG

52,4

IL

58,2

MA

43,2

TN

49,6

TR

67,0

ZZ

51,2

0805 50 10

EG

61,7

IL

59,9

TR

51,0

ZZ

57,5

0808 10 80

AR

84,4

BR

69,0

CA

99,2

CL

109,6

CN

92,8

US

113,9

UY

63,9

ZA

101,9

ZZ

91,8

0808 20 50

AR

71,7

CL

103,4

CN

75,5

US

110,6

ZA

80,3

ZZ

88,3

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood “ZZ” tähistab “muud päritolu”.

---

| 9.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/3 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 247/2007,

8. märts 2007,

millega muudetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 III lisa 2007/2008. turustusaastaks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 318/2006 III lisaga on kehtestatud suhkru, isoglükoosi ja inuliinisiirupi riiklikud ja piirkondlikud kvoodid. 2007/2008. turustusaastaks tuleb kõnealuseid kvoote kohandada hiljemalt 2007. aasta veebruari lõpuks. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 318/2006 III lisaga on kehtestatud suhkru, isoglükoosi ja inuliinisiirupi riiklikud ja piirkondlikud kvoodid. 2007/2008. turustusaastaks tuleb kõnealuseid kvoote kohandada hiljemalt 2007. aasta veebruari lõpuks.

| (2) | Kohandamine tuleneb eelkõige määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklite 8 ja 9 kohaldamisest, millega on ette nähtud suhkru lisakvoodid ning isoglükoosi lisa- ja täiendavad kvoodid. Kohandamisel tuleb arvesse võtta liikmesriikide esitatud teatisi vastavalt 29. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 952/2006 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad suhkru siseturu korralduse ja kvoodisüsteemi kohta) (2) artiklile 12. Kõnealused teatised edastati komisjonile enne 31. jaanuari 2007 ning neis käsitletakse eelkõige teatise koostamise kuupäevaks juba eraldatud lisa- ja täiendavaid kvoote. |
| --- | --- |

(2)

Kohandamine tuleneb eelkõige määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklite 8 ja 9 kohaldamisest, millega on ette nähtud suhkru lisakvoodid ning isoglükoosi lisa- ja täiendavad kvoodid. Kohandamisel tuleb arvesse võtta liikmesriikide esitatud teatisi vastavalt 29. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 952/2006 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad suhkru siseturu korralduse ja kvoodisüsteemi kohta) (2) artiklile 12. Kõnealused teatised edastati komisjonile enne 31. jaanuari 2007 ning neis käsitletakse eelkõige teatise koostamise kuupäevaks juba eraldatud lisa- ja täiendavaid kvoote.

| (3) | Ettevõtjad võivad taotleda suhkru lisakvoote kuni 30. septembrini 2007. Isoglükoosi täiendavaid kvoote eraldatakse vastavalt liikmesriikide kehtestatud tingimustele. 2007/2008. turustusaastaks eraldatud lisa- ja täiendavaid kvoote, mis ei kajastu enne 31. jaanuari 2007 esitatud teatistes, võetakse arvesse määruse (EÜ) nr 318/2006 III lisaga kehtestatud kvootide järgmise kohandamise ajal enne 2008. aasta veebruari lõppu. |
| --- | --- |

(3)

Ettevõtjad võivad taotleda suhkru lisakvoote kuni 30. septembrini 2007. Isoglükoosi täiendavaid kvoote eraldatakse vastavalt liikmesriikide kehtestatud tingimustele. 2007/2008. turustusaastaks eraldatud lisa- ja täiendavaid kvoote, mis ei kajastu enne 31. jaanuari 2007 esitatud teatistes, võetakse arvesse määruse (EÜ) nr 318/2006 III lisaga kehtestatud kvootide järgmise kohandamise ajal enne 2008. aasta veebruari lõppu.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 318/2006 III lisaga kehtestatud kvootide kohandamine on tingitud ka nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määruse (EÜ) nr 320/2006 (millega luuakse ajutine kava suhkrutööstuse ümberkorraldamiseks ühenduses ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (3) artikli 3 kohaldamisest, millega on ette nähtud ümberkorraldusabi ettevõtjatele, kes loobuvad oma kvootidest. Seepärast on ümberkorralduskava raames vaja arvesse võtta 2007/2008. turustusaastaks loovutatud kvoote. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 318/2006 III lisaga kehtestatud kvootide kohandamine on tingitud ka nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määruse (EÜ) nr 320/2006 (millega luuakse ajutine kava suhkrutööstuse ümberkorraldamiseks ühenduses ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (3) artikli 3 kohaldamisest, millega on ette nähtud ümberkorraldusabi ettevõtjatele, kes loobuvad oma kvootidest. Seepärast on ümberkorralduskava raames vaja arvesse võtta 2007/2008. turustusaastaks loovutatud kvoote.

| (5) | Seetõttu tuleks määruse (EÜ) nr 318/2006 III lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu tuleks määruse (EÜ) nr 318/2006 III lisa vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 318/2006 III lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. märts 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2011/2006 (ELT L 384, 29.12.2006, lk 1).

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 39.

2

(3)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 42.

3

---

LISA

“III LISA

RIIKLIKUD JA PIIRKONDLIKUD KVOODID

alates 2007/2008. turustusaastast

| (tonnides) |
| --- |
| Liikmesriik või piirkond
  (1) | Suhkur
  (2) | Isoglükoos
  (3) | Inuliinisiirup
  (4) |
| Belgia | 862 077,0 | 99 796,0 | 0 |
| Bulgaaria | 4 752,0 | 78 153,0 | — |
| Tšehhi Vabariik | 367 937,8 | — | — |
| Taani | 420 746,0 | — | — |
| Saksamaa | 3 655 455,5 | 49 330,2 | — |
| Iirimaa | 0 | — | — |
| Kreeka | 158 702,0 | 17 973,0 | — |
| Hispaania | 887 163,7 | 110 111,0 | — |
| Prantsusmaa (emamaa) | 3 640 441,9 | — | 0 |
| Prantsuse ülemeredepartemangud | 480 244,5 | — | — |
| Itaalia | 753 845,5 | 28 300 | — |
| Läti | 0 | — | — |
| Leedu | 103 010,0 | — | — |
| Ungari | 298 591,0 | 191 845,0 | — |
| Madalmaad | 876 560,0 | 12 683,6 | 0 |
| Austria | 405 812,4 | — | — |
| Poola | 1 772 477,0 | 37 331,0 | — |
| Portugal (mandriosa) | 15 000,0 | 13 823,0 | — |
| Assooride autonoomne piirkond | 9 953,0 | — | — |
| Rumeenia | 109 164 | 13 913,0 | — |
| Sloveenia | 0 | — | — |
| Slovakkia | 140 031,0 | 59 308,3 | — |
| Soome | 90 000,0 | 16 548,0 | — |
| Rootsi | 325 700,0 | — | — |
| Ühendkuningriik | 1 221 474,0 | 37 967,0 | — |
| Kokku | 16 599 138,3 | 767 082,1 | 0” |

(tonnides)

Liikmesriik või piirkond

(1)

Suhkur

(2)

Isoglükoos

(3)

Inuliinisiirup

(4)

Belgia

862 077,0

99 796,0

0

Bulgaaria

4 752,0

78 153,0

—

Tšehhi Vabariik

367 937,8

—

—

Taani

420 746,0

—

—

Saksamaa

3 655 455,5

49 330,2

—

Iirimaa

0

—

—

Kreeka

158 702,0

17 973,0

—

Hispaania

887 163,7

110 111,0

—

Prantsusmaa (emamaa)

3 640 441,9

—

0

Prantsuse ülemeredepartemangud

480 244,5

—

—

Itaalia

753 845,5

28 300

—

Läti

0

—

—

Leedu

103 010,0

—

—

Ungari

298 591,0

191 845,0

—

Madalmaad

876 560,0

12 683,6

0

Austria

405 812,4

—

—

Poola

1 772 477,0

37 331,0

—

Portugal (mandriosa)

15 000,0

13 823,0

—

Assooride autonoomne piirkond

9 953,0

—

—

Rumeenia

109 164

13 913,0

—

Sloveenia

0

—

—

Slovakkia

140 031,0

59 308,3

—

Soome

90 000,0

16 548,0

—

Rootsi

325 700,0

—

—

Ühendkuningriik

1 221 474,0

37 967,0

—

Kokku

16 599 138,3

767 082,1

0”

---

| 9.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/5 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 248/2007,

8. märts 2007,

SAPARDi programmi alusel sõlmitud mitmeaastaseid rahastamislepinguid ja aastaseid rahastamislepinguid ning SAPARDilt maaelu arengule üleminekut käsitlevate meetmete kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemislepingut,

võttes arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti, eriti selle artiklit 29,

võttes arvesse nõukogu 21. juuni 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1268/1999 ühenduse toetuse kohta ühinemiseelsetele meetmetele põllumajanduse ja maaelu arendamiseks Kesk- ja Ida-Euroopa kandidaatriikides ühinemiseelsel perioodil, (1) eriti selle artikli 12 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1268/1999 on kehtestatud ühenduse toetus ühinemiseelsetele meetmetele põllumajanduse ja maaelu arendamiseks Kesk- ja Ida-Euroopa kandidaatriikides, sealhulgas eelkõige Bulgaarias ja Rumeenias, ühinemiseelsel perioodil (SAPARDi programm). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1268/1999 on kehtestatud ühenduse toetus ühinemiseelsetele meetmetele põllumajanduse ja maaelu arendamiseks Kesk- ja Ida-Euroopa kandidaatriikides, sealhulgas eelkõige Bulgaarias ja Rumeenias, ühinemiseelsel perioodil (SAPARDi programm).

| (2) | Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti artikliga 29 on ette nähtud, et kui SAPARDi programmi alusel võetud teatavate meetmetega seotud mitmeaastaste kulukohustuste periood ületab SAPARDi programmi alusel lubatud maksete lõpptähtaega, kaetakse täitmata kulukohustused 2007.–2013. aasta maaelu arengu programmist. |
| --- | --- |

(2)

Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti artikliga 29 on ette nähtud, et kui SAPARDi programmi alusel võetud teatavate meetmetega seotud mitmeaastaste kulukohustuste periood ületab SAPARDi programmi alusel lubatud maksete lõpptähtaega, kaetakse täitmata kulukohustused 2007.–2013. aasta maaelu arengu programmist.

| (3) | SAPARDi programm hõlmab mitmesuguseid meetmeid, mida tuleb toetada pärast ühinemist vastavalt nõukogu 20. septembri 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta. (2) |
| --- | --- |

(3)

SAPARDi programm hõlmab mitmesuguseid meetmeid, mida tuleb toetada pärast ühinemist vastavalt nõukogu 20. septembri 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta. (2)

| (4) | Ühelt toetuse liigilt teisele ülemineku hõlbustamiseks tuleks täpsustada ajavahemik, mil SAPARDi programmi raames võib võtta abisaajatega seotud kohustusi. |
| --- | --- |

(4)

Ühelt toetuse liigilt teisele ülemineku hõlbustamiseks tuleks täpsustada ajavahemik, mil SAPARDi programmi raames võib võtta abisaajatega seotud kohustusi.

| (5) | Tuleks täpsustada tingimused, mille alusel saab maaelu arengu programmidesse üle kanda projekte, mis on määruse (EÜ) nr 1268/1999 kohaselt heaks kiidetud, kuid mida kõnealuse määruse alusel ei ole võimalik enam rahastada. |
| --- | --- |

(5)

Tuleks täpsustada tingimused, mille alusel saab maaelu arengu programmidesse üle kanda projekte, mis on määruse (EÜ) nr 1268/1999 kohaselt heaks kiidetud, kuid mida kõnealuse määruse alusel ei ole võimalik enam rahastada.

| (6) | Käesoleva määrusega ei piirata komisjoni 26. septembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1423/2006 (millega kehtestatakse põllumajanduskulude valdkonnas Bulgaaria ja Rumeenia suhtes võetavate asjakohaste meetmete mehhanism) (3) kohaldamist. |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ei piirata komisjoni 26. septembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1423/2006 (millega kehtestatakse põllumajanduskulude valdkonnas Bulgaaria ja Rumeenia suhtes võetavate asjakohaste meetmete mehhanism) (3) kohaldamist.

| (7) | Vastavalt komisjoni 22. detsembri 1999. aasta määruse (EÜ) nr 2759/1999 (millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1268/1999 rakenduseeskirjad) (4) artikli 12 sätetele tuleb läbi viia SAPARDi programmi järelhindamine. Tuleb tagada, et kõnealuseid hindamisi võib jätkuvalt läbi viia ja rahastada pärast 2006. aastat, mis nõukogu määruse (EÜ) nr 1268/1999 kohaselt ei vasta SAPARDi abi saamise tingimuste ajavahemikule. |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt komisjoni 22. detsembri 1999. aasta määruse (EÜ) nr 2759/1999 (millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1268/1999 rakenduseeskirjad) (4) artikli 12 sätetele tuleb läbi viia SAPARDi programmi järelhindamine. Tuleb tagada, et kõnealuseid hindamisi võib jätkuvalt läbi viia ja rahastada pärast 2006. aastat, mis nõukogu määruse (EÜ) nr 1268/1999 kohaselt ei vasta SAPARDi abi saamise tingimuste ajavahemikule.

| (8) | Mitmeaastased rahastamislepingud ja aastased rahastamislepingud on sõlmitud Euroopa Ühendust esindava Euroopa Komisjoni ning Bulgaaria ja Rumeenia vahel. |
| --- | --- |

(8)

Mitmeaastased rahastamislepingud ja aastased rahastamislepingud on sõlmitud Euroopa Ühendust esindava Euroopa Komisjoni ning Bulgaaria ja Rumeenia vahel.

| (9) | Euroopa Ühenduse asutamislepingu reguleerimisalasse kuuluvates valdkondades reguleeritakse ühenduse ning Bulgaaria ja Rumeenia vahelisi suhteid ühenduse õigusega alates 1. jaanuarist 2007, mil kõnealused riigid ühinevad Euroopa Liiduga. Üldjoontes jäävad kahepoolsed lepingud kehtima ilma eriliste õigustoiminguteta ning kehtivad jätkuvalt seni, kuni need ei lähe vastuollu kohustusliku ühenduse õigusega. Teatavate valdkondade puhul nähakse mitmeaastaste rahastamislepingute ja aastaste rahastamislepingutega ette eeskirjad, mis erinevad ühenduse õigusest, kuid ei ole vastuolus ühegi siduva sättega. Siiski on asjakohane ette näha, et SAPARDi puhul peaksid uued liikmesriigid võimalikult suures ulatuses järgima samu eeskirju, mis kehtivad muudes ühenduse õiguse valdkondades. |
| --- | --- |

(9)

Euroopa Ühenduse asutamislepingu reguleerimisalasse kuuluvates valdkondades reguleeritakse ühenduse ning Bulgaaria ja Rumeenia vahelisi suhteid ühenduse õigusega alates 1. jaanuarist 2007, mil kõnealused riigid ühinevad Euroopa Liiduga. Üldjoontes jäävad kahepoolsed lepingud kehtima ilma eriliste õigustoiminguteta ning kehtivad jätkuvalt seni, kuni need ei lähe vastuollu kohustusliku ühenduse õigusega. Teatavate valdkondade puhul nähakse mitmeaastaste rahastamislepingute ja aastaste rahastamislepingutega ette eeskirjad, mis erinevad ühenduse õigusest, kuid ei ole vastuolus ühegi siduva sättega. Siiski on asjakohane ette näha, et SAPARDi puhul peaksid uued liikmesriigid võimalikult suures ulatuses järgima samu eeskirju, mis kehtivad muudes ühenduse õiguse valdkondades.

| (10) | Seepärast on asjakohane ette näha, et teatavate erandite ja muudatuste alusel jätkatakse mitmeaastaste rahastamislepingute ja aastaste rahastamislepingute kohaldamist. Samas ei ole teatavad sätted enam vajalikud, kuna ühendus ei tegele enam kolmandate riikidega vaid liikmesriikidega ja kuna uute liikmesriikide suhtes kohaldatakse otse ühenduse õiguse sätteid. Seepärast tuleks selliste mitmeaastaste rahastamislepingute sätete kohaldamine lõpetada. Mitmeaastaste rahastamislepingute ja aastaste rahastamislepingute kohaldamise järjepidevuse tagamiseks tuleks kõnealuseid muudatusi kohaldada alates 1. jaanuarist 2007. |
| --- | --- |

(10)

Seepärast on asjakohane ette näha, et teatavate erandite ja muudatuste alusel jätkatakse mitmeaastaste rahastamislepingute ja aastaste rahastamislepingute kohaldamist. Samas ei ole teatavad sätted enam vajalikud, kuna ühendus ei tegele enam kolmandate riikidega vaid liikmesriikidega ja kuna uute liikmesriikide suhtes kohaldatakse otse ühenduse õiguse sätteid. Seepärast tuleks selliste mitmeaastaste rahastamislepingute sätete kohaldamine lõpetada. Mitmeaastaste rahastamislepingute ja aastaste rahastamislepingute kohaldamise järjepidevuse tagamiseks tuleks kõnealuseid muudatusi kohaldada alates 1. jaanuarist 2007.

| (11) | Nõukogu 21. juuni 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1266/1999 (5) kandidaatriikidele ühinemiseelse strateegia raames antava abi kooskõlastamise ja määruse (EMÜ) nr 3906/89 muutmise kohta ning komisjoni 7. juuni 2000. aasta määrus (EÜ) nr 2222/2000, millega sätestatakse rahastamiseeskirjad nõukogu määruse (EÜ) nr 1268/1999 (ühenduse toetuse kohta ühinemiseelsetele meetmetele põllumajanduse ja maaelu arendamiseks Kesk- ja Ida-Euroopa taotlejariikides ühinemiseelsel perioodil) kohaldamiseks, (6) on olnud komisjonile õiguslikuks aluseks SAPARDi programmi kohase abi haldamise volitamisel kandidaatriikide rakendusasutustele igal üksikjuhul eraldi. Mitmeaastaste rahastamislepingute sõlmimisel tugineti sellele võimalusele. Siiski ei nõuta ühenduse õiguses liikmesriikide puhul haldusmenetluse volitamist vaid riigi tasandil menetlust nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (7) artiklis 6 osutatud makseasutuste akrediteerimiseks. Mitmeaastaste rahastamislepingute lisa A jaotise artikliga 4 on ette nähtud samaväärne akrediteerimismenetlus. Seepärast ei ole liikmesriikide puhul enam vaja ette näha abi haldamise volitamist. Seepärast on asjakohane sätestada erand kõnealustest sätetest. |
| --- | --- |

(11)

Nõukogu 21. juuni 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1266/1999 (5) kandidaatriikidele ühinemiseelse strateegia raames antava abi kooskõlastamise ja määruse (EMÜ) nr 3906/89 muutmise kohta ning komisjoni 7. juuni 2000. aasta määrus (EÜ) nr 2222/2000, millega sätestatakse rahastamiseeskirjad nõukogu määruse (EÜ) nr 1268/1999 (ühenduse toetuse kohta ühinemiseelsetele meetmetele põllumajanduse ja maaelu arendamiseks Kesk- ja Ida-Euroopa taotlejariikides ühinemiseelsel perioodil) kohaldamiseks, (6) on olnud komisjonile õiguslikuks aluseks SAPARDi programmi kohase abi haldamise volitamisel kandidaatriikide rakendusasutustele igal üksikjuhul eraldi. Mitmeaastaste rahastamislepingute sõlmimisel tugineti sellele võimalusele. Siiski ei nõuta ühenduse õiguses liikmesriikide puhul haldusmenetluse volitamist vaid riigi tasandil menetlust nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (7) artiklis 6 osutatud makseasutuste akrediteerimiseks. Mitmeaastaste rahastamislepingute lisa A jaotise artikliga 4 on ette nähtud samaväärne akrediteerimismenetlus. Seepärast ei ole liikmesriikide puhul enam vaja ette näha abi haldamise volitamist. Seepärast on asjakohane sätestada erand kõnealustest sätetest.

| (12) | Mitmeaastased rahastamislepingud ja aastased rahastamislepingud sõlmiti samuti ühelt poolt Euroopa Ühendust esindava Euroopa Komisjoni ja teiselt poolt Tšehhi Vabariigi, Eesti, Ungari, Läti, Leedu, Poola, Slovakkia ja Sloveenia (edaspidi “2004. aastal ühinenud liikmesriigid”) vahel. |
| --- | --- |

(12)

Mitmeaastased rahastamislepingud ja aastased rahastamislepingud sõlmiti samuti ühelt poolt Euroopa Ühendust esindava Euroopa Komisjoni ja teiselt poolt Tšehhi Vabariigi, Eesti, Ungari, Läti, Leedu, Poola, Slovakkia ja Sloveenia (edaspidi “2004. aastal ühinenud liikmesriigid”) vahel.

| (13) | Käesoleva määruse sätetega sarnased sätted, milles käsitletakse mitmeaastaseid rahastamislepinguid ja aastaseid rahastamislepinguid seoses Bulgaaria ja Rumeeniaga, võeti vastu mitmeaastaste rahastamislepingute ja aastaste rahastamislepingute kohta seoses 2004. aastal ühinenud liikmesriikidega komisjoni 4. augusti 2004 määruses (EÜ) nr 1419/2004, milles käsitletakse Euroopa Ühendust esindava Euroopa Komisjoni ja Tšehhi Vabariigi, Eesti, Ungari, Läti, Leedu, Poola, Slovakkia ja Sloveenia vahel sõlmitud mitmeaastaste rahastamislepingute ja aastate rahastamislepingute kohaldamise jätkamist ning millega nähakse ette teatavad erandid mitmeaastastest rahastamislepingutest ning nõukogu määrusest (EÜ) nr 1266/1999 ja määrusest (EÜ) nr 2222/2000. (8) Siiski võeti kõnealused meetmed vastu kui SAPARDi programmilt maaelu arengule üleminekut hõlbustavad meetmed ning seega lõpeb nende kehtivus 30. aprillil 2007. |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva määruse sätetega sarnased sätted, milles käsitletakse mitmeaastaseid rahastamislepinguid ja aastaseid rahastamislepinguid seoses Bulgaaria ja Rumeeniaga, võeti vastu mitmeaastaste rahastamislepingute ja aastaste rahastamislepingute kohta seoses 2004. aastal ühinenud liikmesriikidega komisjoni 4. augusti 2004 määruses (EÜ) nr 1419/2004, milles käsitletakse Euroopa Ühendust esindava Euroopa Komisjoni ja Tšehhi Vabariigi, Eesti, Ungari, Läti, Leedu, Poola, Slovakkia ja Sloveenia vahel sõlmitud mitmeaastaste rahastamislepingute ja aastate rahastamislepingute kohaldamise jätkamist ning millega nähakse ette teatavad erandid mitmeaastastest rahastamislepingutest ning nõukogu määrusest (EÜ) nr 1266/1999 ja määrusest (EÜ) nr 2222/2000. (8) Siiski võeti kõnealused meetmed vastu kui SAPARDi programmilt maaelu arengule üleminekut hõlbustavad meetmed ning seega lõpeb nende kehtivus 30. aprillil 2007.

| (14) | Kogemusi silmas pidades on sätestatud, et kõnealused meetmed ei ole seotud üksnes SAPARDi programmilt maaelu arengule üleminekuga, vaid et nendes käsitletakse peamiselt SAPARDi programmi alusel algatatud programmide lõpetamist 2004. aastal ühinenud liikmesriikide jaoks. Määruse (EÜ) nr 1268/1999 artikli 1 lõikes 1 on sätestatud, et sellisel juhul kohaldatakse kõnealust määrust jätkuvalt. |
| --- | --- |

(14)

Kogemusi silmas pidades on sätestatud, et kõnealused meetmed ei ole seotud üksnes SAPARDi programmilt maaelu arengule üleminekuga, vaid et nendes käsitletakse peamiselt SAPARDi programmi alusel algatatud programmide lõpetamist 2004. aastal ühinenud liikmesriikide jaoks. Määruse (EÜ) nr 1268/1999 artikli 1 lõikes 1 on sätestatud, et sellisel juhul kohaldatakse kõnealust määrust jätkuvalt.

| (15) | Seepärast on asjakohane käesoleva määrusega ette näha määruses (EÜ) nr 1419/2004 sätestatud meetmetega identsete meetmete vastuvõtmine, et ette näha SAPARDi programmi alusel algatatud programmide lõpetamine 2004. aastal ühinenud liikmesriikide jaoks, sest kõnealuseid programme ei ole veel lõpetatud. Kõnealuseid meetmeid tuleks hakata kohaldama kohe, kui määrusega (EÜ) nr 1419/2004 ettenähtud meetmete kohaldamine lõpetatakse, nimelt alates 1. maist 2007. |
| --- | --- |

(15)

Seepärast on asjakohane käesoleva määrusega ette näha määruses (EÜ) nr 1419/2004 sätestatud meetmetega identsete meetmete vastuvõtmine, et ette näha SAPARDi programmi alusel algatatud programmide lõpetamine 2004. aastal ühinenud liikmesriikide jaoks, sest kõnealuseid programme ei ole veel lõpetatud. Kõnealuseid meetmeid tuleks hakata kohaldama kohe, kui määrusega (EÜ) nr 1419/2004 ettenähtud meetmete kohaldamine lõpetatakse, nimelt alates 1. maist 2007.

| (16) | Vastavalt mitmeaastase rahastamislepingu lisa A jaotise artikli 12 lõikele 7 võetakse summa, mis tuleb tagasi nõuda vastavalt nõuetekohasuse kontrollimise otsusele, maha järgmisest komisjonile esitatavast maksetaotlusest. Artikli 12 lõikega 8 on ette nähtud, et summat, mis tuleb tagasi nõuda vastavalt nõuetekohasuse kontrollimise otsusele, ei või programmi ümber paigutada. Mõlema sätte kohaldamine võib tulemuseks anda summa kahekordse mahaarvamise SAPARDi eraldistest abisaaja riigi kasuks. Seepärast tuleks välja jätta säte, milles nõutakse, et summa võetakse maha järgmisest komisjonile esitatavast maksetaotlusest. |
| --- | --- |

(16)

Vastavalt mitmeaastase rahastamislepingu lisa A jaotise artikli 12 lõikele 7 võetakse summa, mis tuleb tagasi nõuda vastavalt nõuetekohasuse kontrollimise otsusele, maha järgmisest komisjonile esitatavast maksetaotlusest. Artikli 12 lõikega 8 on ette nähtud, et summat, mis tuleb tagasi nõuda vastavalt nõuetekohasuse kontrollimise otsusele, ei või programmi ümber paigutada. Mõlema sätte kohaldamine võib tulemuseks anda summa kahekordse mahaarvamise SAPARDi eraldistest abisaaja riigi kasuks. Seepärast tuleks välja jätta säte, milles nõutakse, et summa võetakse maha järgmisest komisjonile esitatavast maksetaotlusest.

| (17) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusstruktuuride ja maaelu arengu komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(17)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusstruktuuride ja maaelu arengu komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   PEATÜKK

BULGAARIA JA RUMEENIA

I   JAOTIS

Üleminek SAPARDilt Maaelu Arengule

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1268/1999 kohase lepingu kehtivusaja lõpp

Määrusega (EÜ) nr 1268/1999 seotud ühenduse vahendite puhul võivad Bulgaaria ja Rumeenia jätkata mis tahes abisaajatega lepingute sõlmimist või kohustuste võtmist kuni kuupäevani, mil kumbki neist esimest korda sõlmib lepingu või võtab kohustuse määruse (EÜ) nr 1698/2005 alusel. Nad teavitavad komisjoni kõnealusest kuupäevast.

Artikkel 2

SAPARDi projektide rahastamine pärast abikõlblikkusperioodi

1.   Kui SAPARDi programmi alusel võetud põllumajandusmaa metsastamise, tootjarühmade asutamise või põllumajanduse keskkonnakaitse kavade toetamisega seotud mitmeaastaste kulukohustuste periood ületab SAPARDi programmi alusel lubatud maksete lõpptähtaega, võib täitmata jäänud kulukohustusi katta 2007.–2013. aasta maaelu arengu programmist vastavalt määrusele (EÜ) nr 1698/2005 ning neid võib rahastada EAFRD, tingimusel et maaelu arengu programmiga on vastav säte ette nähtud.

2.   Kui Bulgaaria ja Rumeenia kohaldavad lõiget 1, peavad nad enne 2007. aasta lõppu komisjonile teatama eraldatud assigneeringutele vastavad kogused.

3.   Jätkatakse määrusele (EÜ) nr 1268/1999 vastavate abikõlblikkust ja abi kontrolli käsitlevate eeskirjade kohaldamist.

Artikkel 3

SAPARDi programmi järelhindamisega soetud kulud

Määruse (EÜ) nr 2759/1999 artikliga 12 ettenähtud asjakohaste SAPARDi programmide järelhindamisega seotud kulud võivad olla abikõlblikud maaelu arengu programmi tehnilist abi käsitleva osa alusel ajavahemikul 2007–2013 vastavalt määrusele (EÜ) nr 1698/2005 ning neid võib rahastada EAFRD, tingimusel et maaelu arengu programmiga on vastav säte ette nähtud.

Artikkel 4

Käesoleva ja uue programmiperioodi meetmete vastavus

Määruse (EÜ) nr 1268/1999 artiklites 2 ja 3 ja määruses (EÜ) nr 1698/2005 osutatud meetmete vastavustabel on sätestatud I lisas.

II   JAOTIS

Mitmeaastased rahastamislepingud ja aastased rahastamislepingud

Artikkel 5

Mitmeaastaste rahastamislepingute ja aastaste rahastamislepingute kohaldamise jätkamine pärast ühinemist

1.   Ilma et see piiraks II lisas loetletud ja Euroopa Ühendust esindava Euroopa Komisjoni ning Bulgaaria ja Rumeenia vahel sõlmitud mitmeaastaste rahastamislepingute ja aastaste rahastamislepingute kehtivuse jätkumist, jätkatakse kõnealuste lepingute kohaldamist vastavalt käesoleva määruse sätetele.

2.   Mitmeaastaste rahastamislepingute artiklite 2 ja 4 kohaldamine lõpetatakse.

3.   Mitmeaastaste rahastamislepingute lisa järgmiste sätete kohaldamine lõpetatakse:

| a) | A jaotise artiklid 1 ja 3; siiski tuleks kõiki viiteid mitmeaastaste rahastamislepingute või aastaste rahastamislepingute kõnealustele artiklitele tõlgendada kui viiteid riikide akrediteerimisotsusele vastavalt A jaotise artiklile 4; |
| --- | --- |

a)

A jaotise artiklid 1 ja 3; siiski tuleks kõiki viiteid mitmeaastaste rahastamislepingute või aastaste rahastamislepingute kõnealustele artiklitele tõlgendada kui viiteid riikide akrediteerimisotsusele vastavalt A jaotise artiklile 4;

| b) | A jaotise artikli 14 punktid 2.6 ja 2.7; |
| --- | --- |

b)

A jaotise artikli 14 punktid 2.6 ja 2.7;

| c) | C jaotise artiklid 2, 3, 4, 5, 6 ja 8; ja |
| --- | --- |

c)

C jaotise artiklid 2, 3, 4, 5, 6 ja 8; ja

| d) | G jaotis. |
| --- | --- |

d)

G jaotis.

4.   Määruse (EÜ) nr 1266/1999 artikli 12 lõiget 2 ja määruse (EÜ) nr 2222/2000 artiklit 3 ei kohaldata SAPARDi programmi osas enam Bulgaaria ja Rumeenia suhtes.

Artikkel 6

Erandid mitmeaastaste rahastamislepingute sätetest ja määrusest (EÜ) nr 2222/2000

Erandina mitmeaastaste rahastamislepingute lisa A jaotise artikli 4 lõike 7 viimasest lõigust ja artikli 5 lõikest 4 ning määruse (EÜ) nr 2222/2000 artikli 5 lõikest 4 tuleb komisjoni viivitamata teavitada mis tahes muudatustest SAPARDi asutuse rakendus- või maksekorras pärast selle akrediteerimist.

II   PEATÜKK

MITMEAASTASED LEPINGUD JA AASTASED LEPINGUD TŠEHHI VABARIIGI, EESTI, UNGARI, LÄTI, LEEDU, POOLA, SLOVAKKIA JA SLOVEENIA PUHUL

Artikkel 7

Mitmeaastaste rahastamislepingute ja aastaste rahastamislepingute kohaldamise jätkamine pärast ühinemist

1.   Ilma et see piiraks III lisas loetletud ja Euroopa Ühendust esindava Euroopa Komisjoni ning Tšehhi Vabariigi, Eesti, Ungari, Läti, Leedu, Poola, Slovakkia ja Sloveenia vahel sõlmitud mitmeaastaste rahastamislepingute ja aastaste rahastamislepingute kehtivuse jätkumist, jätkatakse kõnealuste lepingute kohaldamist vastavalt käesoleva määruse sätetele.

2.   Mitmeaastaste rahastamislepingute artiklite 2 ja 4 kohaldamine lõpetatakse.

3.   Mitmeaastaste rahastamislepingute lisa järgmiste sätete kohaldamine lõpetatakse:

| a) | A jaotise artiklid 1 ja 3; siiski tuleks kõiki viiteid mitmeaastaste rahastamislepingute või aastaste rahastamislepingute kõnealustele artiklitele tõlgendada kui viiteid riikide akrediteerimisotsusele vastavalt A jaotise artiklile 4; |
| --- | --- |

a)

A jaotise artiklid 1 ja 3; siiski tuleks kõiki viiteid mitmeaastaste rahastamislepingute või aastaste rahastamislepingute kõnealustele artiklitele tõlgendada kui viiteid riikide akrediteerimisotsusele vastavalt A jaotise artiklile 4;

| b) | A jaotise artikli 14 punktid 2.6 ja 2.7; |
| --- | --- |

b)

A jaotise artikli 14 punktid 2.6 ja 2.7;

| c) | C jaotise artiklid 2, 3, 4, 5, 6 ja 8; |
| --- | --- |

c)

C jaotise artiklid 2, 3, 4, 5, 6 ja 8;

| d) | F jaotise punkt 8; ja |
| --- | --- |

d)

F jaotise punkt 8; ja

| e) | G jaotis. |
| --- | --- |

e)

G jaotis.

4.   Määruse (EÜ) nr 1266/1999 artikli 12 lõiget 2 ja määruse (EÜ) nr 2222/2000 artiklit 3 ei kohaldata enam SAPARDi programmi puhul.

Artikkel 8

Erandid mitmeaastaste rahastamislepingute sätetest ja määrusest (EÜ) nr 2222/2000

Erandina mitmeaastaste rahastamislepingute lisa A jaotise artikli 4 lõike 7 viimasest lõigust ja artikli 5 lõikest 4 ning määruse (EÜ) nr 2222/2000 artikli 5 lõikest 4, tuleb komisjoni viivitamata teavitada mis tahes muudatustest SAPARDi asutuse rakendus- või maksekorras pärast selle akrediteerimist.

Artikkel 9

Mitmeaastaste rahastamislepingute muudatused

1.   Mitmeaastaste rahastamislepingute lisa A jaotise artikli 7 lõige 8 asendatakse järgmisega.

“Programmi lõppmakse tehakse, kui:

| a) | riigi eelarvevahendite käsutaja esitab komisjonile lõplikus aastases rahastamislepingus sätestatud maksetähtaja jooksul õiendi tegelikult tehtud kulutuste kohta vastavalt käesoleva jaotise artiklile 9; |
| --- | --- |

a)

riigi eelarvevahendite käsutaja esitab komisjonile lõplikus aastases rahastamislepingus sätestatud maksetähtaja jooksul õiendi tegelikult tehtud kulutuste kohta vastavalt käesoleva jaotise artiklile 9;

| b) | komisjon on saanud ja heaks kiitnud rakendamise lõpparuande; |
| --- | --- |

b)

komisjon on saanud ja heaks kiitnud rakendamise lõpparuande;

| c) | käesoleva jaotise artiklis 11 osutatud otsus on vastu võetud. |
| --- | --- |

c)

käesoleva jaotise artiklis 11 osutatud otsus on vastu võetud.

Maksmine ei piira hilisema otsuse vastuvõtmist vastavalt käesoleva jaotise artiklile 12.”

2.   Mitmeaastaste rahastamislepingute lisa A jaotise artikli 10 lõikele 3 lisatakse järgmine lõik:

“Komisjonile makstakse eurodes siiski intressid, mida ei ole arvestatud Tšehhi Vabariigi, Eesti, Ungari, Läti, Leedu, Poola, Slovakkia ja Sloveenia programmi alusel toetatud projektide puhul.”

3.   Mitmeaastase rahastamislepingu lisa A jaotise artikli 12 lõige 7 asendatakse järgmisega.

“Summa, mis nõutakse tagasi vastavalt nõuetekohasuse kontrollimise otsustele, teatatakse riigi eelarvevahendite käsutajale, kes liikmesriikide nimel tagab, et summa krediteeritakse SAPARDi eurokontole kahe kuu jooksul alates nõuetekohasuse kontrollimise otsuse vastevõtmisest.

Komisjon võib siiski igal üksikjuhul otsustada, et mis tahes talle krediteeritav summa tasaarveldatakse komisjoni poolt liikmesriikidele tehtavatest maksetest mis tahes ühenduse meetme alusel.”

Artikkel 10

2003. aasta aastase rahastamislepingu artikliga 2 ettenähtud summade asendamine

Iga 2003. aasta aastase rahastamislepingu artikliga 2 ettenähtud summa asendatakse IV lisas osutatud summadega.

Artikkel 11

2000.–2003. aasta aastaste rahastamislepingute artikli 3 muudatus

Iga aastase rahastamislepingu artikli 3 lõppu lisatakse järgmine alalõik:

“Artiklis 2 osutatud ühenduse panuse mis tahes osast, mille kohta ühegi lõpliku hüvitisesaajaga ei ole teises lõigus osutatud kuupäevaks lepinguid sõlmitud, tuleb komisjoni teavitada kolme kuu jooksul pärast selle summa teadasaamist.”

III   PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 12

Kohaldamisala

I peatükki kohaldatakse SAPARDi programmi rakendamise suhtes Bulgaarias ja Rumeenias.

II peatükki kohaldatakse SAPARDi programmi rakendamise suhtes Tšehhi Vabariigis, Eestis, Ungaris, Lätis, Leedus, Poolas, Slovakkias ja Sloveenias.

Artikkel 13

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

I peatükki kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007.

II peatükki kohaldatakse alates 1. maist 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. märts 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 161, 26.6.1999, lk 87. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2112/2005 (ELT L 344, 27.12.2005, lk 23).

1

(2)  ELT L 277, 21.10.2005, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2012/2006 (ELT L 384, 29.12.2006, lk 8).

2

(3)  ELT L 269, 28.9.2006, lk 10.

3

(4)  EÜT L 331, 23.12.1999, lk 51. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2278/2004 (ELT L 396, 31.12.2004, lk 36).

4

(5)  EÜT L 161, 26.6.1999, lk 68.

5

(6)  EÜT L 253, 7.10.2000, lk 5. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1052/2006 (ELT L 189, 12.7.2006, lk 3).

6

(7)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 320/2006 (ELT L 58, 28.2.2006, lk 42).

7

(8)  ELT L 258, 5.8.2004, lk 11. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1155/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 14).

8

---

I LISA

Määrustega (EÜ) nr 1268/1999 ja 1698/2005 ette nähtud meetmete vastavustabel

| Määruse (EÜ) nr 1268/1999 kohased meetmed | Määruse (EÜ) nr 1698/2005 kohased teljed ja meetmed | Määruse (EÜ) nr 1698/2005 kohased koodid |
| --- | --- | --- |
| Keskkonna kaitsmiseks ja paikkonna alalhoidmiseks kavandatud põllumajandusliku tootmise meetodid, artikli 2 neljas taane. | Artikli 36 punkti a alapunkt iv ja artikkel 39: põllumajanduslik keskkonnatoetus | 214 |
| Tootjarühmade moodustamine, artikli 2 seitsmes taane. | Artikli 20 punkti d alapunkt ii ja artikkel 35: tootjarühmad | 142 |
| Metsamajandus, sealhulgas põllumajanduslike piirkondade metsastamine, investeeringud erametsaomanike metsamajandusettevõtetesse ning metsamajandussaaduste töötlemine ja turustamine, artikli 2 neljateistkümnes taane. | Artikli 36 punkti b alapunkt i ja artikkel 43: põllumajandusmaa esmane metsastamine | 221 |
| Käesoleva määrusega hõlmatud meetmeid puudutav tehniline abi, sealhulgas programmi ettevalmistamise ja järelevalve abistamiseks mõeldud uuringud ning teavitamis- ja avalikustamistöö. | Artikli 66 lõige 2: tehniline abi | 511 |

Määruse (EÜ) nr 1268/1999 kohased meetmed

Määruse (EÜ) nr 1698/2005 kohased teljed ja meetmed

Määruse (EÜ) nr 1698/2005 kohased koodid

Keskkonna kaitsmiseks ja paikkonna alalhoidmiseks kavandatud põllumajandusliku tootmise meetodid, artikli 2 neljas taane.

Artikli 36 punkti a alapunkt iv ja artikkel 39: põllumajanduslik keskkonnatoetus

214

Tootjarühmade moodustamine, artikli 2 seitsmes taane.

Artikli 20 punkti d alapunkt ii ja artikkel 35: tootjarühmad

142

Metsamajandus, sealhulgas põllumajanduslike piirkondade metsastamine, investeeringud erametsaomanike metsamajandusettevõtetesse ning metsamajandussaaduste töötlemine ja turustamine, artikli 2 neljateistkümnes taane.

Artikli 36 punkti b alapunkt i ja artikkel 43: põllumajandusmaa esmane metsastamine

221

Käesoleva määrusega hõlmatud meetmeid puudutav tehniline abi, sealhulgas programmi ettevalmistamise ja järelevalve abistamiseks mõeldud uuringud ning teavitamis- ja avalikustamistöö.

Artikli 66 lõige 2: tehniline abi

511

---

II LISA

Euroopa Komisjoni ning Rumeenia ja Bulgaaria vahel sõlmitud mitmeaastased rahastamislepingud ja aastased rahastamislepingud

1.   MITMEAASTASTE RAHASTAMISLEPIGUTE LOETELU

Järgmised mitmeaastased lepingud sõlmiti Euroopa Ühendust esindava Euroopa Komisjoni ja

| — | Bulgaaria Vabariigi vahel kahekümnendal aprillil kahe tuhande esimesel aastal, |
| --- | --- |

—

Bulgaaria Vabariigi vahel kahekümnendal aprillil kahe tuhande esimesel aastal,

| — | Rumeenia valitsuse vahel seitsmeteistkümnendal jaanuaril kahe tuhande teisel aastal. |
| --- | --- |

—

Rumeenia valitsuse vahel seitsmeteistkümnendal jaanuaril kahe tuhande teisel aastal.

2.   AASTASTE RAHASTAMISLEPINGUTE LOETELU

A.   2000. aasta aastane rahastamisleping

Järgmised 2000. aasta aastased rahastamislepingud sõlmiti Euroopa Ühendust esindava Euroopa Komisjoni ja

| — | Bulgaaria Vabariigi vahel kahekümnendal aprillil kahe tuhande esimesel aastal, |
| --- | --- |

—

Bulgaaria Vabariigi vahel kahekümnendal aprillil kahe tuhande esimesel aastal,

| — | Rumeenia valitsuse vahel seitsmeteistkümnendal jaanuaril kahe tuhande teisel aastal. |
| --- | --- |

—

Rumeenia valitsuse vahel seitsmeteistkümnendal jaanuaril kahe tuhande teisel aastal.

B.   2001. aasta aastane rahastamisleping

Järgmised 2001. aasta aastased rahastamislepingud sõlmiti Euroopa Ühendust esindava Euroopa Komisjoni ja

| — | Bulgaaria Vabariigi vahel kahekümne üheksandal juulil kahe tuhande teisel aastal, |
| --- | --- |

—

Bulgaaria Vabariigi vahel kahekümne üheksandal juulil kahe tuhande teisel aastal,

| — | Rumeenia valitsuse vahel üheteistkümnendal oktoobril kahe tuhande teisel aastal. |
| --- | --- |

—

Rumeenia valitsuse vahel üheteistkümnendal oktoobril kahe tuhande teisel aastal.

C.   2002. aasta aastane rahastamisleping

Järgmised 2002. aasta aastased rahastamislepingud sõlmiti Euroopa Ühendust esindava Euroopa Komisjoni ja

| — | Bulgaaria Vabariigi vahel kuuendal juunil kahe tuhande kolmandal aastal, |
| --- | --- |

—

Bulgaaria Vabariigi vahel kuuendal juunil kahe tuhande kolmandal aastal,

| — | Rumeenia valitsuse vahel kaheteistkümnendal mail kahe tuhande kolmandal aastal. |
| --- | --- |

—

Rumeenia valitsuse vahel kaheteistkümnendal mail kahe tuhande kolmandal aastal.

D.   2003. aasta aastane rahastamisleping

Järgmised 2003. aasta aastased rahastamislepingud sõlmiti Euroopa Ühendust esindava Euroopa Komisjoni ja

| — | Bulgaaria Vabariigi vahel esimesel oktoobril kahe tuhande kolmandal aastal, |
| --- | --- |

—

Bulgaaria Vabariigi vahel esimesel oktoobril kahe tuhande kolmandal aastal,

| — | Rumeenia valitsuse vahel kahekümne teisel septembril kahe tuhande neljandal aastal. |
| --- | --- |

—

Rumeenia valitsuse vahel kahekümne teisel septembril kahe tuhande neljandal aastal.

E.   2004. aasta aastane rahastamisleping

Järgmised 2004. aasta aastased rahastamislepingud sõlmiti Euroopa Ühendust esindava Euroopa Komisjoni ja

| — | Bulgaaria Vabariigi vahel kuuendal juunil kahe tuhande viiendal aastal, |
| --- | --- |

—

Bulgaaria Vabariigi vahel kuuendal juunil kahe tuhande viiendal aastal,

| — | Rumeenia valitsuse vahel kolmandal novembril kahe tuhande viiendal aastal. |
| --- | --- |

—

Rumeenia valitsuse vahel kolmandal novembril kahe tuhande viiendal aastal.

F.   2005. aasta aastane rahastamisleping

Järgmised 2005. aasta aastased rahastamislepingud sõlmiti Euroopa Ühendust esindava Euroopa Komisjoni ja

| — | Bulgaaria Vabariigi vahel kuuendal juunil kahe tuhande kuuendal aastal, |
| --- | --- |

—

Bulgaaria Vabariigi vahel kuuendal juunil kahe tuhande kuuendal aastal,

| — | Rumeenia valitsuse vahel kahekümne viiendal juulil kahe tuhande kuuendal aastal. |
| --- | --- |

—

Rumeenia valitsuse vahel kahekümne viiendal juulil kahe tuhande kuuendal aastal.

G.   2006. aasta aastane rahastamisleping

Järgmised 2006. aasta aastased rahastamislepingud sõlmiti Euroopa Ühendust esindava Euroopa Komisjoni ja

| — | Bulgaaria Vabariigi vahel kahekümne üheksandal detsembril kahe tuhande kuuendal aastal, |
| --- | --- |

—

Bulgaaria Vabariigi vahel kahekümne üheksandal detsembril kahe tuhande kuuendal aastal,

| — | Rumeenia valitsuse vahel. (1) |
| --- | --- |

—

Rumeenia valitsuse vahel. (1)

---

(1)  Vastu võtnud komisjon 18. oktoobril 2006, alla kirjutanud komisjon ja Rumeenia valitsus 31. oktoobril 2006, praegu sõlmimismenetlusel Rumeenias.

---

III LISA

Euroopa Komisjoni ning Tšehhi Vabariigi, Eesti, Ungari, Läti, Leedu, Poola, Slovakkia ja Sloveenia vahel sõlmitud mitmeaastased rahastamislepingud ja aastased rahastamislepingud

1.   MITMEAASTASTE RAHASTAMISLEPINGUTE LOETELU

Järgmised mitmeaastased rahastamislepingud sõlmiti Euroopa Ühendust esindava Euroopa Komisjoni ja

| — | Tšehhi Vabariigi vahel kümnendal detsembril kahe tuhande esimesel aastal, |
| --- | --- |

—

Tšehhi Vabariigi vahel kümnendal detsembril kahe tuhande esimesel aastal,

| — | Eesti Vabariigi vahel kahekümne kaheksandal mail kahe tuhande esimesel aastal, |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariigi vahel kahekümne kaheksandal mail kahe tuhande esimesel aastal,

| — | Ungari Vabariigi vahel viieteistkümnendal juunil kahe tuhande esimesel aastal, |
| --- | --- |

—

Ungari Vabariigi vahel viieteistkümnendal juunil kahe tuhande esimesel aastal,

| — | Läti Vabariigi vahel neljandal juulil kahe tuhande esimesel aastal, |
| --- | --- |

—

Läti Vabariigi vahel neljandal juulil kahe tuhande esimesel aastal,

| — | Leedu Vabariigi vahel kahekümne üheksandal augustil kahe tuhande esimesel aastal, |
| --- | --- |

—

Leedu Vabariigi vahel kahekümne üheksandal augustil kahe tuhande esimesel aastal,

| — | Poola Vabariigi vahel kaheksateistkümnendal mail kahe tuhande esimesel aastal, |
| --- | --- |

—

Poola Vabariigi vahel kaheksateistkümnendal mail kahe tuhande esimesel aastal,

| — | Slovakkia Vabariigi vahel kuueteistkümnendal mail kahe tuhande esimesel aastal ja |
| --- | --- |

—

Slovakkia Vabariigi vahel kuueteistkümnendal mail kahe tuhande esimesel aastal ja

| — | Sloveenia Vabariigi vahel kahekümne kaheksandal augustil kahe tuhande esimesel aastal. |
| --- | --- |

—

Sloveenia Vabariigi vahel kahekümne kaheksandal augustil kahe tuhande esimesel aastal.

2.   AASTASTE RAHASTAMISLEPINGUTE LOETELU

A.   2000. aasta aastane rahastamisleping

Järgmised 2000. aasta aastased rahastamislepingud sõlmiti Euroopa Ühendust esindava Euroopa Komisjoni ja

| — | Tšehhi Vabariigi vahel kümnendal detsembril kahe tuhande esimesel aastal, |
| --- | --- |

—

Tšehhi Vabariigi vahel kümnendal detsembril kahe tuhande esimesel aastal,

| — | Eesti Vabariigi vahel kahekümne kaheksandal mail kahe tuhande esimesel aastal, |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariigi vahel kahekümne kaheksandal mail kahe tuhande esimesel aastal,

| — | Ungari Vabariigi vahel viieteistkümnendal juunil kahe tuhande esimesel aastal, |
| --- | --- |

—

Ungari Vabariigi vahel viieteistkümnendal juunil kahe tuhande esimesel aastal,

| — | Läti Vabariigi vahel üheteistkümnendal mail kahe tuhande esimesel aastal, |
| --- | --- |

—

Läti Vabariigi vahel üheteistkümnendal mail kahe tuhande esimesel aastal,

| — | Leedu Vabariigi vahel kahekümne üheksandal augustil kahe tuhande esimesel aastal, |
| --- | --- |

—

Leedu Vabariigi vahel kahekümne üheksandal augustil kahe tuhande esimesel aastal,

| — | Poola Vabariigi vahel kaheksateistkümnendal mail kahe tuhande esimesel aastal, |
| --- | --- |

—

Poola Vabariigi vahel kaheksateistkümnendal mail kahe tuhande esimesel aastal,

| — | Slovakkia Vabariigi vahel kuueteistkümnendal mail kahe tuhande esimesel aastal ja |
| --- | --- |

—

Slovakkia Vabariigi vahel kuueteistkümnendal mail kahe tuhande esimesel aastal ja

| — | Sloveenia Vabariigi vahel kuueteistkümnendal oktoobril kahe tuhande esimesel aastal. |
| --- | --- |

—

Sloveenia Vabariigi vahel kuueteistkümnendal oktoobril kahe tuhande esimesel aastal.

B.   2001. aasta aastane rahastamisleping

Järgmised 2001. aasta aastased rahastamislepingud sõlmiti Euroopa Ühendust esindava Euroopa Komisjoni ja

| — | Tšehhi Vabariigi vahel üheksateistkümnendal juunil kahe tuhande kolmandal aastal, |
| --- | --- |

—

Tšehhi Vabariigi vahel üheksateistkümnendal juunil kahe tuhande kolmandal aastal,

| — | Eesti Vabariigi vahel kümnendal juulil kahe tuhande kolmandal aastal, |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariigi vahel kümnendal juulil kahe tuhande kolmandal aastal,

| — | Ungari Vabariigi vahel kahekümne kuuendal märtsil kahe tuhande kolmandal aastal, |
| --- | --- |

—

Ungari Vabariigi vahel kahekümne kuuendal märtsil kahe tuhande kolmandal aastal,

| — | Läti Vabariigi vahel kolmekümnendal mail kahe tuhande teisel aastal, |
| --- | --- |

—

Läti Vabariigi vahel kolmekümnendal mail kahe tuhande teisel aastal,

| — | Leedu Vabariigi vahel kaheksateistkümnendal juulil kahe tuhande teisel aastal, |
| --- | --- |

—

Leedu Vabariigi vahel kaheksateistkümnendal juulil kahe tuhande teisel aastal,

| — | Poola Vabariigi vahel kümnendal juunil kahe tuhande teisel aastal, |
| --- | --- |

—

Poola Vabariigi vahel kümnendal juunil kahe tuhande teisel aastal,

| — | Slovakkia Vabariigi vahel neljandal novembril kahe tuhande teisel aastal ja |
| --- | --- |

—

Slovakkia Vabariigi vahel neljandal novembril kahe tuhande teisel aastal ja

| — | Sloveenia Vabariigi vahel seitsmeteistkümnendal juulil kahe tuhande teisel aastal. |
| --- | --- |

—

Sloveenia Vabariigi vahel seitsmeteistkümnendal juulil kahe tuhande teisel aastal.

C.   2002. aasta aastane rahastamisleping

Järgmised 2002. aasta aastased rahastamislepingud sõlmiti Euroopa Ühendust esindava Euroopa Komisjoni ja

| — | Tšehhi Vabariigi vahel kolmandal juunil kahe tuhande neljandal aastal, |
| --- | --- |

—

Tšehhi Vabariigi vahel kolmandal juunil kahe tuhande neljandal aastal,

| — | Eesti Vabariigi vahel üheteistkümnendal detsembril kahe tuhande kolmandal aastal, |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariigi vahel üheteistkümnendal detsembril kahe tuhande kolmandal aastal,

| — | Ungari Vabariigi vahel kahekümne teisel detsembril kahe tuhande kolmandal aastal, |
| --- | --- |

—

Ungari Vabariigi vahel kahekümne teisel detsembril kahe tuhande kolmandal aastal,

| — | Läti Vabariigi vahel kaheteistkümnendal mail kahe tuhande kolmandal aastal, |
| --- | --- |

—

Läti Vabariigi vahel kaheteistkümnendal mail kahe tuhande kolmandal aastal,

| — | Leedu Vabariigi vahel kuuendal juunil kahe tuhande kolmandal aastal, |
| --- | --- |

—

Leedu Vabariigi vahel kuuendal juunil kahe tuhande kolmandal aastal,

| — | Poola Vabariigi vahel neljateistkümnendal aprillil kahe tuhande kolmandal aastal, |
| --- | --- |

—

Poola Vabariigi vahel neljateistkümnendal aprillil kahe tuhande kolmandal aastal,

| — | Slovakkia Vabariigi vahel kolmekümnendal septembril kahe tuhande kolmandal aastal ja |
| --- | --- |

—

Slovakkia Vabariigi vahel kolmekümnendal septembril kahe tuhande kolmandal aastal ja

| — | Sloveenia Vabariigi vahel kahekümne kaheksandal juulil kahe tuhande kolmandal aastal. |
| --- | --- |

—

Sloveenia Vabariigi vahel kahekümne kaheksandal juulil kahe tuhande kolmandal aastal.

D.   2003. aasta aastane rahastamisleping

Järgmised 2003. aasta aastased rahastamislepingud sõlmiti Euroopa Ühendust esindava Euroopa Komisjoni ja

| — | Tšehhi Vabariigi vahel teisel juulil kahe tuhande neljandal aastal, |
| --- | --- |

—

Tšehhi Vabariigi vahel teisel juulil kahe tuhande neljandal aastal,

| — | Eesti Vabariigi vahel üheteistkümnendal detsembril kahe tuhande kolmandal aastal, |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariigi vahel üheteistkümnendal detsembril kahe tuhande kolmandal aastal,

| — | Ungari Vabariigi vahel kahekümne teisel detsembril kahe tuhande kolmandal aastal, |
| --- | --- |

—

Ungari Vabariigi vahel kahekümne teisel detsembril kahe tuhande kolmandal aastal,

| — | Läti Vabariigi vahel esimesel detsembril kahe tuhande kolmandal aastal, |
| --- | --- |

—

Läti Vabariigi vahel esimesel detsembril kahe tuhande kolmandal aastal,

| — | Leedu Vabariigi vahel viieteistkümnendal jaanuaril kahe tuhande neljandal aastal, |
| --- | --- |

—

Leedu Vabariigi vahel viieteistkümnendal jaanuaril kahe tuhande neljandal aastal,

| — | Poola Vabariigi vahel kümnendal juunil kahe tuhande kolmandal aastal, |
| --- | --- |

—

Poola Vabariigi vahel kümnendal juunil kahe tuhande kolmandal aastal,

| — | Slovakkia Vabariigi vahel kahekümne kuuendal detsembril kahe tuhande kolmandal aastal ja |
| --- | --- |

—

Slovakkia Vabariigi vahel kahekümne kuuendal detsembril kahe tuhande kolmandal aastal ja

| — | Sloveenia Vabariigi vahel üheteistkümnendal novembril kahe tuhande kolmandal aastal. |
| --- | --- |

—

Sloveenia Vabariigi vahel üheteistkümnendal novembril kahe tuhande kolmandal aastal.

---

IV LISA

2003. aasta aastane rahastamisleping – jaotus riikide kaupa

| (eurodes) |
| --- |
| Riik | Summa |
| Tšehhi Vabariik | 23 923 565 |
| Eesti | 13 160 508 |
| Ungari | 41 263 079 |
| Läti | 23 690 433 |
| Leedu | 32 344 468 |
| Poola | 182 907 972 |
| Slovakkia | 19 831 304 |
| Sloveenia | 6 871 397 |
| Kokku | 343 992 726 |

(eurodes)

Riik

Summa

Tšehhi Vabariik

23 923 565

Eesti

13 160 508

Ungari

41 263 079

Läti

23 690 433

Leedu

32 344 468

Poola

182 907 972

Slovakkia

19 831 304

Sloveenia

6 871 397

Kokku

343 992 726

---

| 9.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/16 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/16

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 249/2007,

8. märts 2007,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1431/94, milles sätestatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 774/94 ettenähtud impordikorra üksikasjalikud rakenduseeskirjad kodulinnulihasektoris ning kodulinnuliha ja teatavate muude põllumajandussaaduste teatavate ühenduse tariifikvootide avamine ja haldamine

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 2777/75 kodulinnuliha ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse nõukogu 29. märtsi 1994. aasta määrust (EÜ) nr 774/94 kvaliteetse veiseliha, samuti sealiha, kodulinnuliha, nisu ja meslini ning kliide, peprede ja muude töötlusjääkide suhtes teatavate ühenduse tariifikvootide avamise ja haldamise kohta, (2) eriti selle artiklit 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruse (EÜ) nr 1431/94 (3) I lisas ette nähtud 1. rühma tariifikvoot järjekorranumbriga 09.4410, mis hõlmab CN-koode 0207 14 10, 0207 14 50 ja 0207 14 70 (külmutatud kanaliha jaotustükid), on eraldatud konkreetselt Brasiiliale. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruse (EÜ) nr 1431/94 (3) I lisas ette nähtud 1. rühma tariifikvoot järjekorranumbriga 09.4410, mis hõlmab CN-koode 0207 14 10, 0207 14 50 ja 0207 14 70 (külmutatud kanaliha jaotustükid), on eraldatud konkreetselt Brasiiliale.

| (2) | Nõukogu otsusega nr 2006/963/EÜ (4) heakskiidetud kirjavahetuse vormis lepinguga Euroopa Ühenduse ja Brasiilia vahel, mis sõlmiti läbirääkimiste käigus vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII, on ette nähtud kodulinnuliha iga-aastane nullmääraga imporditariifikvoot 2 332 tonni teatavate külmutatud kanaliha jaotustükkide (CN-koodid 0207 14 10, 0207 14 50 ja 0207 14 70) puhul. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu otsusega nr 2006/963/EÜ (4) heakskiidetud kirjavahetuse vormis lepinguga Euroopa Ühenduse ja Brasiilia vahel, mis sõlmiti läbirääkimiste käigus vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII, on ette nähtud kodulinnuliha iga-aastane nullmääraga imporditariifikvoot 2 332 tonni teatavate külmutatud kanaliha jaotustükkide (CN-koodid 0207 14 10, 0207 14 50 ja 0207 14 70) puhul.

| (3) | See kogus tuleks lisada 1. rühma kvootidele. |
| --- | --- |

(3)

See kogus tuleks lisada 1. rühma kvootidele.

| (4) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1431/94 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1431/94 vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kodulinnuliha- ja munaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kodulinnuliha- ja munaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1431/94 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. märts 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 282, 1.11.1975, lk 77. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 679/2006 (ELT L 119, 4.5.2006, lk 1).

1

(2)  EÜT L 91, 8.4.1994, lk 1. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2198/95 (EÜT L 221, 19.9.1995, lk 3).

2

(3)  EÜT L 156, 23.6.1994, lk 9. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1938/2006 (ELT L 407, 30.12.2006, lk 150).

3

(4)  ELT L 397, 30.12.2006, lk 10.

4

---

LISA

“I LISA

Tollitariifi 100protsendiline alandamine

Kana

| Riik | Rühma number | Järjekorranumber | CN-kood | Aastased kogused

  (tonnides) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Brasiilia | 1 | 09.4410 | 0207 14 10
  0207 14 50
  0207 14 70 | 9 432 |
| Tai | 2 | 09.4411 | 0207 14 10
  0207 14 50
  0207 14 70 | 5 100 |
| Muud | 3 | 09.4412 | 0207 14 10
  0207 14 50
  0207 14 70 | 3 300 |

Riik

Rühma number

Järjekorranumber

CN-kood

Aastased kogused

(tonnides)

Brasiilia

1

09.4410

0207 14 10

0207 14 50

0207 14 70

9 432

Tai

2

09.4411

0207 14 10

0207 14 50

0207 14 70

5 100

Muud

3

09.4412

0207 14 10

0207 14 50

0207 14 70

3 300

Kalkun

| Riik | Rühma number | Järjekorranumber | CN-kood | Aastased kogused

  (tonnides) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Brasiilia | 4 | 09.4420 | 0207 27 10
  0207 27 20
  0207 27 80 | 1 800 |
| Muud | 5 | 09.4421 | 0207 27 10
  0207 27 20
  0207 27 80 | 700 |
| Erga omnes | 6 | 09.4422 | 0207 27 10
  0207 27 20
  0207 27 80 | 2 485” |

Riik

Rühma number

Järjekorranumber

CN-kood

Aastased kogused

(tonnides)

Brasiilia

4

09.4420

0207 27 10

0207 27 20

0207 27 80

1 800

Muud

5

09.4421

0207 27 10

0207 27 20

0207 27 80

700

Erga omnes

6

09.4422

0207 27 10

0207 27 20

0207 27 80

2 485”

---

| 9.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/18 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/18

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 250/2007,

8. märts 2007,

millega määratakse kindlaks töötlemata kujul eksporditava valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 33 lõike 2 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklis 32 on sätestatud, et kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktis b loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduse turul kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklis 32 on sätestatud, et kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktis b loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduse turul kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetusega.

| (2) | Arvestades praegust suhkruturu olukorda, tuleks seepärast kindlaks määrata eksporditoetused kooskõlas määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklites 32 ja 33 sätestatud eeskirjade ning teatavate kriteeriumidega. |
| --- | --- |

(2)

Arvestades praegust suhkruturu olukorda, tuleks seepärast kindlaks määrata eksporditoetused kooskõlas määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklites 32 ja 33 sätestatud eeskirjade ning teatavate kriteeriumidega.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 33 lõike 2 esimeses lõigus on sätestatud, et eksporditoetused võivad erineda vastavalt sihtkohale, kui olukord maailmaturul või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel seda tingivad. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 33 lõike 2 esimeses lõigus on sätestatud, et eksporditoetused võivad erineda vastavalt sihtkohale, kui olukord maailmaturul või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel seda tingivad.

| (4) | Toetust tuleks maksta ainult ühenduses vabalt liikuda lubatud toodetele, mis vastavad määruse (EÜ) nr 318/2006 nõuetele. |
| --- | --- |

(4)

Toetust tuleks maksta ainult ühenduses vabalt liikuda lubatud toodetele, mis vastavad määruse (EÜ) nr 318/2006 nõuetele.

| (5) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikliga 32 ette nähtud eksporditoetusi antakse käesoleva määruse lisas sätestatud toodetele ja kogustele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 9. märtsil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. märts 2007.

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1585/2006 (ELT L 294, 25.10.2006, lk 19).

1

---

LISA

Töötlemata kujul eksporditava valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused, mis jõustuvad alates 9. märtsist 2007 (1)

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuse suurus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | eurot 100 kg kohta | 20,04 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | eurot 100 kg kohta | 20,04 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | eurot 100 kg kohta | 20,04 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | eurot 100 kg kohta | 20,04 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | eurot 1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta | 0,2179 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | eurot 100 kg kohta | 21,79 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | eurot 100 kg kohta | 21,79 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | eurot 100 kg kohta | 21,79 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | eurot 1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta | 0,2179 |
| NB: Sihtkohad on määratletud järgmiselt:







  S00 | : | kõik sihtkohad, välja arvatud Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia, Montenegro, Kosovo, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Andorra, Gibraltar, Ceuta, Melilla, Püha Tool (Vatikani linn), Liechtenstein, Livigno ja Campioned’Italia omavalitsusüksused, Helgoland, Gröönimaa, Fääri saared ning need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuse suurus

1701 11 90 9100

S00

eurot 100 kg kohta

20,04 (2)

1701 11 90 9910

S00

eurot 100 kg kohta

20,04 (2)

1701 12 90 9100

S00

eurot 100 kg kohta

20,04 (2)

1701 12 90 9910

S00

eurot 100 kg kohta

20,04 (2)

1701 91 00 9000

S00

eurot 1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta

0,2179

1701 99 10 9100

S00

eurot 100 kg kohta

21,79

1701 99 10 9910

S00

eurot 100 kg kohta

21,79

1701 99 10 9950

S00

eurot 100 kg kohta

21,79

1701 99 90 9100

S00

eurot 1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta

0,2179

NB: Sihtkohad on määratletud järgmiselt:

S00

:

kõik sihtkohad, välja arvatud Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia, Montenegro, Kosovo, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Andorra, Gibraltar, Ceuta, Melilla, Püha Tool (Vatikani linn), Liechtenstein, Livigno ja Campioned’Italia omavalitsusüksused, Helgoland, Gröönimaa, Fääri saared ning need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll.

---

(1)  Käesolevas lisas sätestatud summasid ei kohaldata alates 1. veebruarist 2005 vastavalt nõukogu 22. detsembri 2004. aasta otsusele 2005/45/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist 22. juuli 1972. aasta lepingut töödeldud põllumajandustoodete suhtes kohaldatavate sätete osas, sõlmimist ja ajutist kohaldamist (ELT L 23, 26.1.2005, lk 17).

(2)  Kõnealust summat kohaldatakse 92 % saagisega toorsuhkrule. Kui eksporditava toorsuhkru saagis ei ole 92 %, korrutatakse toetuse suurus iga vastava eksporditehingu puhul ümberarvestuskoefitsiendiga, mis saadakse vastavalt määruse (EÜ) nr 318/2006 lisa I punkti III lõikele 3 arvutatud eksporditava toorsuhkru saagise jagamisel arvuga 92.

---

| 9.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/20 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/20

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 251/2007,

8. märts 2007,

millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 958/2006 ettenähtud alalise pakkumismenetluse raames makstava valge suhkru eksporditoetuse maksimumsumma

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 33 lõike 2 teist lõiku ja kolmanda lõigu punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 28. juuni 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 958/2006, mis käsitleb alalist pakkumismenetlust valge suhkru eksporditoetuste kindlaksmääramiseks 2006/2007. turustusaastaks, (2) nõutakse osaliste pakkumismenetluste avaldamist. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 28. juuni 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 958/2006, mis käsitleb alalist pakkumismenetlust valge suhkru eksporditoetuste kindlaksmääramiseks 2006/2007. turustusaastaks, (2) nõutakse osaliste pakkumismenetluste avaldamist.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 958/2006 artikli 8 lõike 1 kohaselt ja pärast 8. märtsil 2007. aastal lõppeva osalise pakkumismenetluse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamist on asjakohane kehtestada kõnealuse osalise pakkumismenetluse eksporditoetuse maksimumsumma. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 958/2006 artikli 8 lõike 1 kohaselt ja pärast 8. märtsil 2007. aastal lõppeva osalise pakkumismenetluse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamist on asjakohane kehtestada kõnealuse osalise pakkumismenetluse eksporditoetuse maksimumsumma.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

8. märtsil 2007. aastal lõppeva osalise pakkumismenetluse eksporditoetuse maksimumsumma määruse (EÜ) nr 958 artikli 1 lõikes 1 osutatud tootele on 26,793 EUR/100 kg.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 9. märtsil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8 märts 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1585/2006 (ELT L 294, 25.10.2006, lk 19).

1

(2)  ELT L 175, 29.6.2006, lk 49.

2

---

| 9.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/21 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/21

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 252/2007,

8. märts 2007,

millega määratakse kindlaks töötlemata kujul eksporditavate siirupite ja teatavate muude suhkrutoodete eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 33 lõike 2 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklis 32 on sätestatud, et kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktides c, d ja g loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduse turul kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklis 32 on sätestatud, et kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktides c, d ja g loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduse turul kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetusega.

| (2) | Arvestades praegust suhkruturu olukorda tuleks seepärast kindlaks määrata eksporditoetused kooskõlas määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklites 32 ja 33 sätestatud eeskirjade ning teatavate kriteeriumidega. |
| --- | --- |

(2)

Arvestades praegust suhkruturu olukorda tuleks seepärast kindlaks määrata eksporditoetused kooskõlas määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklites 32 ja 33 sätestatud eeskirjade ning teatavate kriteeriumidega.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 33 lõike 2 esimeses lõigus on sätestatud, et eksporditoetused võivad erineda vastavalt sihtkohale, kui olukord maailmaturul või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel seda tingivad. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 33 lõike 2 esimeses lõigus on sätestatud, et eksporditoetused võivad erineda vastavalt sihtkohale, kui olukord maailmaturul või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel seda tingivad.

| (4) | Toetust tuleks maksta ainult ühenduses vabalt liikuda lubatud toodetele, mis vastavad komisjoni 30. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 951/2006 (millega kehtestatakse määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris) (2) nõuetele. |
| --- | --- |

(4)

Toetust tuleks maksta ainult ühenduses vabalt liikuda lubatud toodetele, mis vastavad komisjoni 30. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 951/2006 (millega kehtestatakse määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris) (2) nõuetele.

| (5) | Eksporditoetused võidakse kehtestada, et ületada konkurentsilõhe ühenduse ja kolmandate riikide ekspordi vahel. Ühenduse eksport teatavatesse lähedastesse sihtkohtadesse ja kolmandatesse riikidesse, kus ühenduse toodete suhtes kehtib impordi soodusrežiim, on praegu eriti soodsas konkurentsipositsioonis. Seepärast tuleks kaotada eksporditoetused nimetatud sihtkohtadesse. |
| --- | --- |

(5)

Eksporditoetused võidakse kehtestada, et ületada konkurentsilõhe ühenduse ja kolmandate riikide ekspordi vahel. Ühenduse eksport teatavatesse lähedastesse sihtkohtadesse ja kolmandatesse riikidesse, kus ühenduse toodete suhtes kehtib impordi soodusrežiim, on praegu eriti soodsas konkurentsipositsioonis. Seepärast tuleks kaotada eksporditoetused nimetatud sihtkohtadesse.

| (6) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikliga 32 ettenähtud eksporditoetusi antakse käesoleva määruse lisas sätestatud toodetele ja kogustele vastavalt käesoleva artikli lõikes 2 ettenähtud tingimustele.

2.   Lõike 1 kohaselt toetuskõlblikud tooted peavad vastama määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklites 3 ja 4 sätestatud asjakohastele nõuetele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 9. märtsil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. märts 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1585/2006 (ELT L 294, 25.10.2006, lk 19).

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

---

LISA

Töötlemata kujul eksporditavatele siirupitele ja teatavatele muudele suhkrutoodetele alates 9. märts 2007 kohaldatavad eksporditoetused (1)

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuse suurus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1702 40 10 9100 | S00 | EUR/100 kg kuivaine kohta | 21,79 |
| 1702 60 10 9000 | S00 | EUR/100 kg kuivaine kohta | 21,79 |
| 1702 60 95 9000 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta | 0,2179 |
| 1702 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg kuivaine kohta | 21,79 |
| 1702 90 60 9000 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta | 0,2179 |
| 1702 90 71 9000 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta | 0,2179 |
| 1702 90 99 9900 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta | 0,2179 (2) |
| 2106 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg kuivaine kohta | 21,79 |
| 2106 90 59 9000 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta | 0,2179 |
| NB: Sihtkohad on määratletud järgmiselt:







  S00 | : | kõik sihtkohad, välja arvatud Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia, Montenegro, Kosovo, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Andorra, Gibraltar, Ceuta, Melilla, Püha Tool (Vatikani linn), Liechtenstein, Livigno ja Campioned’Italia omavalitsusüksused, Helgoland, Gröönimaa, Fääri saared ning need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuse suurus

1702 40 10 9100

S00

EUR/100 kg kuivaine kohta

21,79

1702 60 10 9000

S00

EUR/100 kg kuivaine kohta

21,79

1702 60 95 9000

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta

0,2179

1702 90 30 9000

S00

EUR/100 kg kuivaine kohta

21,79

1702 90 60 9000

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta

0,2179

1702 90 71 9000

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta

0,2179

1702 90 99 9900

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta

0,2179 (2)

2106 90 30 9000

S00

EUR/100 kg kuivaine kohta

21,79

2106 90 59 9000

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta

0,2179

NB: Sihtkohad on määratletud järgmiselt:

S00

:

kõik sihtkohad, välja arvatud Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia, Montenegro, Kosovo, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Andorra, Gibraltar, Ceuta, Melilla, Püha Tool (Vatikani linn), Liechtenstein, Livigno ja Campioned’Italia omavalitsusüksused, Helgoland, Gröönimaa, Fääri saared ning need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll.

---

(1)  Käesolevas lisas sätestatud summasid ei kohaldata alates 1. veebruarist 2005 vastavalt nõukogu 22. detsembri 2004. aasta otsusele 2005/45/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist 22. juuli 1972. aasta lepingut töödeldud põllumajandustoodete suhtes kohaldatavate sätete osas, sõlmimist ja ajutist kohaldamist (ELT L 23, 26.1.2005, lk 17).

(2)  Põhisummat ei kohaldata komisjoni määruse (EMÜ) nr 3513/92 lisa punktis 2 määratletud tootele (EÜT L 355, 5.12.1992, lk 12).

---

| 9.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/23 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/23

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 253/2007,

8. märts 2007,

millega muudetakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate suhkru sektori teatavate toodete suhtes kohaldatavaid toetusemäärasid

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 33 lõike 2 punkti a ja lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate käesoleva määruse lisas nimetatud toodete suhtes alates 23. veebruarist 2007 kohaldatavad toetusemäärad kehtestati komisjoni määrusega (EÜ) nr 181/2007. (2) |
| --- | --- |

(1)

Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate käesoleva määruse lisas nimetatud toodete suhtes alates 23. veebruarist 2007 kohaldatavad toetusemäärad kehtestati komisjoni määrusega (EÜ) nr 181/2007. (2)

| (2) | Määruses (EÜ) nr 181/2007 sätestatud eeskirjade ja kriteeriumide kohaldamisest komisjonile praegu kättesaadava teabe suhtes tuleneb, et hetkel kohaldatavaid eksporditoetusi tuleks muuta vastavalt käesoleva määruse lisale, |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EÜ) nr 181/2007 sätestatud eeskirjade ja kriteeriumide kohaldamisest komisjonile praegu kättesaadava teabe suhtes tuleneb, et hetkel kohaldatavaid eksporditoetusi tuleks muuta vastavalt käesoleva määruse lisale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga muudetakse määrusega (EÜ) nr 181/2007 kehtestatud toetusemäärasid vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 9. märtsil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. märts 2007

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1585/2006 (ELT L 294, 25.10.2006, lk 19).

1

(2)  ELT L 55, 23.2.2007, lk 24.

2

---

LISA

Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate suhkrusektori teatavate toodete suhtes alates 9. märtsist 2007 kohaldatavad toetusemäärad (1)

| CN-kood | Kirjeldus | Toetusemäär EUR/100 kg |
| --- | --- | --- |
| Toetuse eelkinnituse puhul | Muudel juhtudel |
| 1701 99 10 | Töötlemata valge suhkur | 21,79 | 21,79 |

CN-kood

Kirjeldus

Toetusemäär EUR/100 kg

Toetuse eelkinnituse puhul

Muudel juhtudel

1701 99 10

Töötlemata valge suhkur

21,79

21,79

---

(1)  Käesolevas lisa sätestatud määrasid ei kohaldata Albaaniasse, Horvaatiasse, Bosniasse ja Hertsegoviinasse, Serbiasse, Montenegrosse, Kosovosse, endisesse Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki, Andorrasse, Gibraltari, Ceutasse, Melillasse, Vatikani Linniiki (Püha Tool), Liechtensteini, Livigno ja Campione d'Italia haldusalasse, Helgolandi, Gröönimaale ja Fääri saartele eksporditavate kaupade suhtes ning Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni 22. juuli 1972. aasta lepingu protokolli nr 2 I ja II tabelis loetletud Šveitsi Konföderatsiooni eksporditavate kaupade suhtes.

---

| 9.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/25 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/25

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 254/2007,

8. märts 2007,

millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 38/2007 ette nähtud alalise pakkumismenetluse raames makstava valge suhkru eksporditoetuse maksimumsumma

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 33 lõike 2 teist lõiku ja kolmanda lõigu punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 17. jaanuari 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 38/2007 millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus Belgia, Tšehhi Vabariigi, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Ungari, Poola, Slovakkia ja Rootsi sekkumisametite valduses oleva suhkru ekspordiks edasimüümiseks (2) nõutakse osaliste pakkumismenetluste avaldamist. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 17. jaanuari 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 38/2007 millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus Belgia, Tšehhi Vabariigi, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Ungari, Poola, Slovakkia ja Rootsi sekkumisametite valduses oleva suhkru ekspordiks edasimüümiseks (2) nõutakse osaliste pakkumismenetluste avaldamist.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 38/2007 artikli 4 lõike 1 kohaselt ja pärast 7. märtsil 2007. aastal lõppeva osalise pakkumismenetluse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamist on asjakohane kehtestada kõnealuse osalise pakkumismenetluse eksporditoetuse maksimumsumma. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 38/2007 artikli 4 lõike 1 kohaselt ja pärast 7. märtsil 2007. aastal lõppeva osalise pakkumismenetluse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamist on asjakohane kehtestada kõnealuse osalise pakkumismenetluse eksporditoetuse maksimumsumma.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

7. märtsil 2007. aastal lõppeva osalise pakkumismenetluse eksporditoetuse maksimumsumma määruse (EÜ) nr 38/2007 artikli 1 lõikes 1 osutatud tootele on 347,70 EUR/tonni.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 9. märtsil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. märts 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1585/2006 (ELT L 294, 25.10.2006, lk 19).

1

(2)  ELT L 11, 18.1.2007, lk 4.

2

---

| 9.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/26 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/26

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 255/2007,

8. märts 2007,

määruses (EÜ) nr 936/2006 osutatud pakkumismenetluse raames esitatud pehme nisu eksporditoetuse pakkumiste kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõike 3 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 936/2006 (2) kuulutati välja pakkumismenetlus pehme nisu eksporditoetuse kindlaksmääramiseks eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 936/2006 (2) kuulutati välja pakkumismenetlus pehme nisu eksporditoetuse kindlaksmääramiseks eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse.

| (2) | Vastavalt komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) artiklile 7 võib komisjon teatatud pakkumiste põhjal otsustada pakkumisi mitte vastu võtta. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) artiklile 7 võib komisjon teatatud pakkumiste põhjal otsustada pakkumisi mitte vastu võtta.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 sätestatud kriteeriumide põhjal ei peaks suurimat toetust kehtestama. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 sätestatud kriteeriumide põhjal ei peaks suurimat toetust kehtestama.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Pehme nisu eksporditoetusteks määrusega (EÜ) nr 936/2006 avatud pakkumismenetluse alusel 2.–8. märtsini 2007 esitatud pakkumiste puhul ei võeta mingeid meetmeid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 9. märtsil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. märts 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  ELT L 172, 24.6.2006, lk 6.

2

(3)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

3

---

DIREKTIIVID

| 9.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/27 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/27

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2007/14/EÜ,

8. märts 2007,

milles sätestatakse direktiivi 2004/109/EÜ (läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/109/EÜ läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele, ning millega muudetakse direktiivi 2001/34/EÜ, (1) eelkõige artikli 2 lõike 3 punkti a, artikli 5 lõike 6 esimest lõiku, artikli 5 lõike 6 punkti c, artikli 9 lõiget 7, artikli 12 lõike 8 punkte b–e, artikli 13 lõiget 2, artikli 14 lõiget 2, artikli 21 lõike 4 punkti a, artikli 23 lõike 4 alapunkti ii ja artikli 23 lõiget 7,

olles konsulteerinud Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komiteega (CESR), (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 2004/109/EÜ on kehtestatud üldnõuded läbipaistvuse nõuete ühtlustamiseks hääleõiguste ja finantsinstrumentide omamise suhtes, mis annavad nende omanikule õiguse omandada olemasolevaid hääleõigusega aktsiaid. Sellega püütakse tagada investori usalduse võitmine ja säilitamine teabe täpse, ammendava ja õigeaegse avaldamise teel väärtpaberite emitentide kohta. Samal põhjusel püütakse seoses nõudega teavitada emitente muutustest oluliste osalustega äriühingutes tagamaks, et emitendid saaksid hoida avalikkust muutustega kursis. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 2004/109/EÜ on kehtestatud üldnõuded läbipaistvuse nõuete ühtlustamiseks hääleõiguste ja finantsinstrumentide omamise suhtes, mis annavad nende omanikule õiguse omandada olemasolevaid hääleõigusega aktsiaid. Sellega püütakse tagada investori usalduse võitmine ja säilitamine teabe täpse, ammendava ja õigeaegse avaldamise teel väärtpaberite emitentide kohta. Samal põhjusel püütakse seoses nõudega teavitada emitente muutustest oluliste osalustega äriühingutes tagamaks, et emitendid saaksid hoida avalikkust muutustega kursis.

| (2) | Läbipaistvuse nõudeid käsitlevate rakenduseeskirjade eesmärk on tagada ka investorite kõrgetasemeline kaitse, suurendada turu tõhusust ja tagada eeskirjade ühtne kohaldamine. |
| --- | --- |

(2)

Läbipaistvuse nõudeid käsitlevate rakenduseeskirjade eesmärk on tagada ka investorite kõrgetasemeline kaitse, suurendada turu tõhusust ja tagada eeskirjade ühtne kohaldamine.

| (3) | Seoses menetluskorraga, mille kohaselt investoreid tuleb teavitada emitendi päritoluliikmesriigi valikust, on asjakohane avalikustada see valik sama menetluse kohaselt, mis on sätestatud korraldatud teabe kohta vastavalt direktiivile 2004/109/EÜ. |
| --- | --- |

(3)

Seoses menetluskorraga, mille kohaselt investoreid tuleb teavitada emitendi päritoluliikmesriigi valikust, on asjakohane avalikustada see valik sama menetluse kohaselt, mis on sätestatud korraldatud teabe kohta vastavalt direktiivile 2004/109/EÜ.

| (4) | Kui poolaasta lühendatud raamatupidamisaruanne ei ole koostatud rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaselt, peaks selle minimaalne nõutav sisu võimaldama vältida emitendi varadest, kohustustest, finantsseisundist ja kasumist või kahjumist eksitava ülevaate andmist. Poolaastaaruannete sisu peaks tagama korrapärase teabevoo kaudu emitendi tegevuse tulemuste kohta investoritele piisava läbipaistvuse ning see teave tuleks esitada nii, et seda oleks kerge võrrelda eelmises aastaaruandes esitatud teabega. |
| --- | --- |

(4)

Kui poolaasta lühendatud raamatupidamisaruanne ei ole koostatud rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaselt, peaks selle minimaalne nõutav sisu võimaldama vältida emitendi varadest, kohustustest, finantsseisundist ja kasumist või kahjumist eksitava ülevaate andmist. Poolaastaaruannete sisu peaks tagama korrapärase teabevoo kaudu emitendi tegevuse tulemuste kohta investoritele piisava läbipaistvuse ning see teave tuleks esitada nii, et seda oleks kerge võrrelda eelmises aastaaruandes esitatud teabega.

| (5) | Aktsiate emitendid, kes koostavad konsolideeritud aruandeid rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite (IAS) ja rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (IFRS) kohaselt, peaksid kohaldama aasta- ja poolaastaaruannete koostamisel seotud osapooltega tehingute sama määratlust, mis on ette nähtud direktiiviga 2004/109/EÜ. Aktsiate emitendid, kes ei koosta konsolideeritud aruandeid ega ole kohustatud kohaldama rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid ja rahvusvahelisi finantsaruandlusstandardeid, peaksid kohaldama direktiivi 2004/109/EÜ kohaselt koostatud poolaastaaruannetes seotud osapooltega tehingute määratlust, mis on sätestatud nõukogu 25. juuli 1978. aasta direktiivis 78/660/EMÜ, mis põhineb asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktil g ning milles käsitletakse teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid. (3) |
| --- | --- |

(5)

Aktsiate emitendid, kes koostavad konsolideeritud aruandeid rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite (IAS) ja rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (IFRS) kohaselt, peaksid kohaldama aasta- ja poolaastaaruannete koostamisel seotud osapooltega tehingute sama määratlust, mis on ette nähtud direktiiviga 2004/109/EÜ. Aktsiate emitendid, kes ei koosta konsolideeritud aruandeid ega ole kohustatud kohaldama rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid ja rahvusvahelisi finantsaruandlusstandardeid, peaksid kohaldama direktiivi 2004/109/EÜ kohaselt koostatud poolaastaaruannetes seotud osapooltega tehingute määratlust, mis on sätestatud nõukogu 25. juuli 1978. aasta direktiivis 78/660/EMÜ, mis põhineb asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktil g ning milles käsitletakse teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid. (3)

| (6) | Selleks et kasutada direktiiviga 2004/109/EÜ ette nähtud vabastust olulisest osalusest teatamise kohustusest eranditult kliiringu ja arveldamise eesmärgil soetatud aktsiate puhul, peaks lühikese maksetsükli maksimumkestus olema võimalikult lühike. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et kasutada direktiiviga 2004/109/EÜ ette nähtud vabastust olulisest osalusest teatamise kohustusest eranditult kliiringu ja arveldamise eesmärgil soetatud aktsiate puhul, peaks lühikese maksetsükli maksimumkestus olema võimalikult lühike.

| (7) | Selleks et asjaomane pädev asutus saaks teostada järelevalvet turutegijate poolt olulistest osalustest teatamise suhtes tehtavate erandite üle, peaks kõnealust erandit kasutada sooviv turutegija teatama oma tegutsemisest või kavandatavast tegutsemisest turutegijana, samuti sellest, milliste aktsiate või finantsinstrumentide suhtes ta seda teeb. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et asjaomane pädev asutus saaks teostada järelevalvet turutegijate poolt olulistest osalustest teatamise suhtes tehtavate erandite üle, peaks kõnealust erandit kasutada sooviv turutegija teatama oma tegutsemisest või kavandatavast tegutsemisest turutegijana, samuti sellest, milliste aktsiate või finantsinstrumentide suhtes ta seda teeb.

| (8) | Turutegijana läbipaistvalt tegutsemine on eriti oluline. Seetõttu peaks turutegija asjaomase pädeva asutuse nõudmise korral olema võimeline identifitseerima tegevuse, mis oli seotud kõnealuse emitendiga ning eriti aktsiad või finantsinstrumendid, mida hoitakse turutegevuse eesmärgil. |
| --- | --- |

(8)

Turutegijana läbipaistvalt tegutsemine on eriti oluline. Seetõttu peaks turutegija asjaomase pädeva asutuse nõudmise korral olema võimeline identifitseerima tegevuse, mis oli seotud kõnealuse emitendiga ning eriti aktsiad või finantsinstrumendid, mida hoitakse turutegevuse eesmärgil.

| (9) | Kauplemispäevade kalendri suhtes on tegevuse lihtsustamiseks kohane arvutada ajalised piirangud emitendi liikmesriigi kauplemispäevadest lähtudes. Kuid läbipaistvuse parandamiseks tuleks kohustada iga pädevat asutust teatama investoritele ja turuosalistele kauplemispäevade kalendri, mida kohaldatakse mitmesuguste selle territooriumil asuvate või toimivate reguleeritud turgude suhtes. |
| --- | --- |

(9)

Kauplemispäevade kalendri suhtes on tegevuse lihtsustamiseks kohane arvutada ajalised piirangud emitendi liikmesriigi kauplemispäevadest lähtudes. Kuid läbipaistvuse parandamiseks tuleks kohustada iga pädevat asutust teatama investoritele ja turuosalistele kauplemispäevade kalendri, mida kohaldatakse mitmesuguste selle territooriumil asuvate või toimivate reguleeritud turgude suhtes.

| (10) | Seoses asjaoludega, mille puhul tuleb olulisest osalusest teavitada, on kohane määrata kindlaks kõnealuse individuaalse või kollektiivse kohustuse tekkimise aeg ning see, kuidas volitatud isikud peavad seda kohustust täitma. |
| --- | --- |

(10)

Seoses asjaoludega, mille puhul tuleb olulisest osalusest teavitada, on kohane määrata kindlaks kõnealuse individuaalse või kollektiivse kohustuse tekkimise aeg ning see, kuidas volitatud isikud peavad seda kohustust täitma.

| (11) | On mõistlik eeldada, et füüsilistel või juriidilistel isikutel on oluliste osaluste omandamisel või võõrandamisel suur vastutus. Kõnealused füüsilised või juriidilised isikud saavad järelikult sellistest omandamistest või võõrandamistest või võimalusest kasutada hääleõigusi väga kiiresti teadlikuks ning seepärast on kohane pärast tehingut määrata väga lühike aeg, mille jooksul nad pidid sellest teadlikuks saama. |
| --- | --- |

(11)

On mõistlik eeldada, et füüsilistel või juriidilistel isikutel on oluliste osaluste omandamisel või võõrandamisel suur vastutus. Kõnealused füüsilised või juriidilised isikud saavad järelikult sellistest omandamistest või võõrandamistest või võimalusest kasutada hääleõigusi väga kiiresti teadlikuks ning seepärast on kohane pärast tehingut määrata väga lühike aeg, mille jooksul nad pidid sellest teadlikuks saama.

| (12) | Oluliste osaluste summeerimise kohustusest vabanemise võimalus peaks olema ainult emaettevõtjatel, kes saavad tõendada, et nende tütarettevõtjatest fondivalitsejad või investeerimisettevõtjad vastavad piisavalt sõltumatuse tingimustele. Täieliku läbipaistvuse tagamiseks tuleks eelnevalt saata asjaomasele pädevale asutusele sellekohane teade. Selles suhtes on oluline teates märkida nõukogu 20. detsembri 1985. aasta direktiivis 85/611/EMÜ (avatud investeerimisfonde (UCITS) käsitlevate õigusnormide kooskõlastamise kohta) (4) sätestatud tingimuste kohaselt fondivalitsejate tegevuse üle järelevalvet teostav pädev asutus, olenemata sellest, kas fondivalitsejatele on või ei ole antud selle direktiivi kohaselt tegevusluba, viimasel juhul tingimusel, et järelevalve nende üle toimub riiklike õigusaktide kohaselt. |
| --- | --- |

(12)

Oluliste osaluste summeerimise kohustusest vabanemise võimalus peaks olema ainult emaettevõtjatel, kes saavad tõendada, et nende tütarettevõtjatest fondivalitsejad või investeerimisettevõtjad vastavad piisavalt sõltumatuse tingimustele. Täieliku läbipaistvuse tagamiseks tuleks eelnevalt saata asjaomasele pädevale asutusele sellekohane teade. Selles suhtes on oluline teates märkida nõukogu 20. detsembri 1985. aasta direktiivis 85/611/EMÜ (avatud investeerimisfonde (UCITS) käsitlevate õigusnormide kooskõlastamise kohta) (4) sätestatud tingimuste kohaselt fondivalitsejate tegevuse üle järelevalvet teostav pädev asutus, olenemata sellest, kas fondivalitsejatele on või ei ole antud selle direktiivi kohaselt tegevusluba, viimasel juhul tingimusel, et järelevalve nende üle toimub riiklike õigusaktide kohaselt.

| (13) | Direktiivi 2004/109/EÜ kohaldamisel tuleb seoses olulistest osalustest teatamisega võtta arvesse finantsinstrumente, kui need instrumendid annavad nende omanikule tingimusteta õiguse omandada alusaktsiaid või otsustada, kas nad soovivad omandada tähtpäeva saabudes alusaktsiad või raha. Seega ei tuleks finantsinstrumentide hulka lugeda instrumente, mis annavad nende omanikule õiguse saada aktsiaid sõltuvalt alusaktsia hinna jõudmisest teatavaks ajaks teatava tasemeni. Samuti ei tuleks nende hulka lugeda instrumente, mis võimaldavad instrumendi emitendil või kolmandal isikul anda instrumendi omanikule tähtpäeva saabudes aktsiad või raha. |
| --- | --- |

(13)

Direktiivi 2004/109/EÜ kohaldamisel tuleb seoses olulistest osalustest teatamisega võtta arvesse finantsinstrumente, kui need instrumendid annavad nende omanikule tingimusteta õiguse omandada alusaktsiaid või otsustada, kas nad soovivad omandada tähtpäeva saabudes alusaktsiad või raha. Seega ei tuleks finantsinstrumentide hulka lugeda instrumente, mis annavad nende omanikule õiguse saada aktsiaid sõltuvalt alusaktsia hinna jõudmisest teatavaks ajaks teatava tasemeni. Samuti ei tuleks nende hulka lugeda instrumente, mis võimaldavad instrumendi emitendil või kolmandal isikul anda instrumendi omanikule tähtpäeva saabudes aktsiad või raha.

| (14) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ (5) I lisa C jao finantsvahendeid, mida ei ole nimetatud komisjoni käesoleva direktiivi artikli 11 lõikes 1, ei kvalifitseeru finantsvahenditena direktiivi 2004/109/EÜ artikli 13 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(14)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ (5) I lisa C jao finantsvahendeid, mida ei ole nimetatud komisjoni käesoleva direktiivi artikli 11 lõikes 1, ei kvalifitseeru finantsvahenditena direktiivi 2004/109/EÜ artikli 13 lõike 1 tähenduses.

| (15) | Direktiiviga 2004/109/EÜ on kehtestatud kõrged nõuded korraldatud teabe levitamisele. Kõnealuse direktiivi kohaldamisel ei piisa ainuüksi teabe kättesaadavusest, mis tähendab, et investorid peavad seda aktiivselt otsima. Seega peaks levitamine hõlmama teabe aktiivset levitamist emitentidelt meediasse, et see jõuaks investoriteni. |
| --- | --- |

(15)

Direktiiviga 2004/109/EÜ on kehtestatud kõrged nõuded korraldatud teabe levitamisele. Kõnealuse direktiivi kohaldamisel ei piisa ainuüksi teabe kättesaadavusest, mis tähendab, et investorid peavad seda aktiivselt otsima. Seega peaks levitamine hõlmama teabe aktiivset levitamist emitentidelt meediasse, et see jõuaks investoriteni.

| (16) | Korraldatud teabe levitamisele on vaja kehtestada minimaalsed kvaliteedistandardid, mis tagaksid investoritele võrdse ligipääsu korraldatud teabele, isegi kui nad asuvad muus kui emitendi liikmesriigis. Emitendid peavad tagama nende miinimumstandardite täitmise kas korraldatud teabe levitamise teel või nende nimel teabe levitamise usaldamise teel kolmandale isikule. Viimasel juhul peaks kolmas isik olema võimeline levitama seda piisavates tingimustes ning tal peavad olema piisavad mehhanismid, mis tagaksid korraldatud teabe pärinemise asjaomaselt emitendilt ning et ei oleks olulist andmelaostuse ohtu ega avaldamata siseteabele loata ligipääsu ohtu. Kui kolmas isik, näiteks meediakanal, pädev asutus, börs või ametlikult kindlaksmääratud säilitussüsteemi eest vastutav asutus osutab ka muid teenuseid või täidab muid funktsioone, tuleb kõnealused teenused või funktsioonid hoida korraldatud teabe levitamisega seotud funktsioonidest selgelt lahus. Meediakanalitele teabe esitamisel peavad emitendid või kolmandad isikud seadma prioriteediks elektrooniliste vahendite ja majandussektori standardvormide kasutamise, et hõlbustada ja kiirendada teabe töötlemist. |
| --- | --- |

(16)

Korraldatud teabe levitamisele on vaja kehtestada minimaalsed kvaliteedistandardid, mis tagaksid investoritele võrdse ligipääsu korraldatud teabele, isegi kui nad asuvad muus kui emitendi liikmesriigis. Emitendid peavad tagama nende miinimumstandardite täitmise kas korraldatud teabe levitamise teel või nende nimel teabe levitamise usaldamise teel kolmandale isikule. Viimasel juhul peaks kolmas isik olema võimeline levitama seda piisavates tingimustes ning tal peavad olema piisavad mehhanismid, mis tagaksid korraldatud teabe pärinemise asjaomaselt emitendilt ning et ei oleks olulist andmelaostuse ohtu ega avaldamata siseteabele loata ligipääsu ohtu. Kui kolmas isik, näiteks meediakanal, pädev asutus, börs või ametlikult kindlaksmääratud säilitussüsteemi eest vastutav asutus osutab ka muid teenuseid või täidab muid funktsioone, tuleb kõnealused teenused või funktsioonid hoida korraldatud teabe levitamisega seotud funktsioonidest selgelt lahus. Meediakanalitele teabe esitamisel peavad emitendid või kolmandad isikud seadma prioriteediks elektrooniliste vahendite ja majandussektori standardvormide kasutamise, et hõlbustada ja kiirendada teabe töötlemist.

| (17) | Peale selle tuleb korraldatud teavet levitada miinimumstandardite kohaselt vähemalt selliselt, et avalikkusele oleks tagatud võimalikult laialdane ligipääs ning et teave jõuaks võimaluse korral emitendi päritoluliikmesriigis ja väljaspool seda avalikkuseni ühel ajal. See ei piira liikmesriikide õigust nõuda emitentidelt korraldatud teabe osalist või täielikku avaldamist ajalehtedes ega emitentide võimalust teha korraldatud teave kättesaadavaks oma veebilehel või muudel investoritele kättesaadavatel veebilehtedel. |
| --- | --- |

(17)

Peale selle tuleb korraldatud teavet levitada miinimumstandardite kohaselt vähemalt selliselt, et avalikkusele oleks tagatud võimalikult laialdane ligipääs ning et teave jõuaks võimaluse korral emitendi päritoluliikmesriigis ja väljaspool seda avalikkuseni ühel ajal. See ei piira liikmesriikide õigust nõuda emitentidelt korraldatud teabe osalist või täielikku avaldamist ajalehtedes ega emitentide võimalust teha korraldatud teave kättesaadavaks oma veebilehel või muudel investoritele kättesaadavatel veebilehtedel.

| (18) | Kui kolmandate riikide üldised avaldamiseeskirjad võimaldavad kasutajatel hinnata arusaadavalt ja üldjoontes samaväärselt emitentide finantsseisundit, mis võimaldab neil teha samasuguseid otsuseid, kui neile oleks esitatud direktiivi 2004/109/EÜ nõuetele vastav teave, peaks need saama kuulutada samaväärseks, isegi kui nõuded ei ole identsed. Samaväärsus peaks siiski piirduma olulise teabe sisuga ega tohiks lubada erandeid direktiiviga 2004/109/EÜ kehtestatud tähtaegadest. |
| --- | --- |

(18)

Kui kolmandate riikide üldised avaldamiseeskirjad võimaldavad kasutajatel hinnata arusaadavalt ja üldjoontes samaväärselt emitentide finantsseisundit, mis võimaldab neil teha samasuguseid otsuseid, kui neile oleks esitatud direktiivi 2004/109/EÜ nõuetele vastav teave, peaks need saama kuulutada samaväärseks, isegi kui nõuded ei ole identsed. Samaväärsus peaks siiski piirduma olulise teabe sisuga ega tohiks lubada erandeid direktiiviga 2004/109/EÜ kehtestatud tähtaegadest.

| (19) | Selleks et määrata kindlaks, kas kolmandast riigist pärit emitent vastab direktiivi 2004/109/EÜ artikli 4 lõikes 3 sätestatud nõuetega samaväärsetele nõuetele, on oluline tagada kooskõla komisjoni 29. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 809/2004, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/71/EÜ, mis puudutab prospektides sisalduvat informatsiooni nagu ka selliste prospektide formaati, andmete esitamist viidetena ja selliste prospektide avaldamist ning reklaamide levitamist, (6) eriti punktid, milles käsitletakse prospekti lülitatavat esialgset finantsteavet. |
| --- | --- |

(19)

Selleks et määrata kindlaks, kas kolmandast riigist pärit emitent vastab direktiivi 2004/109/EÜ artikli 4 lõikes 3 sätestatud nõuetega samaväärsetele nõuetele, on oluline tagada kooskõla komisjoni 29. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 809/2004, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/71/EÜ, mis puudutab prospektides sisalduvat informatsiooni nagu ka selliste prospektide formaati, andmete esitamist viidetena ja selliste prospektide avaldamist ning reklaamide levitamist, (6) eriti punktid, milles käsitletakse prospekti lülitatavat esialgset finantsteavet.

| (20) | Sõltumatusenõuete samaväärsuse suhtes peaks kolmandas riigis registreeritud fondivalitseja või investeerimisettevõtja emaettevõtja saama kasutada direktiivi 2004/109/EÜ artikli 12 lõikes 4 või 5 sätestatud vabastust, olenemata sellest, kas kolmanda riigi seadustega nõutakse tegevusloa väljastamist kontrollile alluvale fondivalitsejale või investeerimisettevõtjale valitsemise või väärtpaberihaldusega seotud tegevusteks, kui peetakse kinni teatavatest sõltumatuse tingimustest. |
| --- | --- |

(20)

Sõltumatusenõuete samaväärsuse suhtes peaks kolmandas riigis registreeritud fondivalitseja või investeerimisettevõtja emaettevõtja saama kasutada direktiivi 2004/109/EÜ artikli 12 lõikes 4 või 5 sätestatud vabastust, olenemata sellest, kas kolmanda riigi seadustega nõutakse tegevusloa väljastamist kontrollile alluvale fondivalitsejale või investeerimisettevõtjale valitsemise või väärtpaberihaldusega seotud tegevusteks, kui peetakse kinni teatavatest sõltumatuse tingimustest.

| (21) | Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(21)

Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva direktiiviga kehtestatakse direktiivi 2004/109/EÜ artikli 2 lõike 1 punkti i alapunkti ii, artikli 5 lõike 3 teise lõigu, artikli 5 lõike 4 teise lause, artikli 9 lõigete 1, 2 ja 4, artikli 10, artikli 12 lõigete 1, 2, 4, 5 ja 6, artikli 12 lõike 2 punkti a, artikli 13 lõike 1, artikli 21 lõike 1 ning artikli 23 lõigete 1 ja 6 üksikasjalikud rakenduseeskirjad.

Artikkel 2

Päritoluliikmesriigi valimise menetluskord

(Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 2 lõike 1 punkti i alapunkt ii)

Kui emitent valib päritoluliikmesriigi, avaldatakse see valik sama korra kohaselt kui korraldatud teave.

Artikkel 3

Poolaasta konsolideerimata raamatupidamisaruande minimaalne nõutav sisu

(Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 5 lõike 3 teine lõik)

1.   Kui poolaasta lühendatud raamatupidamisaruanne ei ole koostatud kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega, mis on vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1606/2002 (7) artikliga 6 ette nähtud menetluse kohaselt, peab selle sisu vastama käesoleva artikli lõigetele 2 ja 3.

2.   Lühendatud bilansis ja lühendatud kasumiaruandes näidatakse emitendi viimase aasta raamatupidamisaruande kõiki rubriike ja vahesummasid. Lisatakse ka täiendavaid kirjendeid, kui nende väljajätmisel võiks poolaasta raamatupidamisaruanne anda emitendi varadest, kohustustest, finantsseisundist ning kasumist või kahjumist eksitava ülevaate.

Peale selle lisatakse järgmised võrdlusandmed:

| a) | jooksva majandusaasta esimese kuue kuu bilanss ja vahetult eelneva majandusaasta võrdlev bilanss; |
| --- | --- |

a)

jooksva majandusaasta esimese kuue kuu bilanss ja vahetult eelneva majandusaasta võrdlev bilanss;

| b) | kaks aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist jooksva majandusaasta esimese kuue kuu kasumiaruanne võrdlusandmetega eelmise majandusaasta võrreldava ajavahemiku kohta. |
| --- | --- |

b)

kaks aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist jooksva majandusaasta esimese kuue kuu kasumiaruanne võrdlusandmetega eelmise majandusaasta võrreldava ajavahemiku kohta.

3.   Selgitavad lisad peavad sisaldama järgmist:

| a) | piisavalt teavet poolaasta lühendatud raamatupidamisaruande võrreldavuse tagamiseks aasta raamatupidamisaruandega; |
| --- | --- |

a)

piisavalt teavet poolaasta lühendatud raamatupidamisaruande võrreldavuse tagamiseks aasta raamatupidamisaruandega;

| b) | piisavalt teavet ja selgitusi, et tagada asjaomase poolaasta nende oluliste rahaliste muutuste või mis tahes arengute arusaadavus, mida on kajastatud bilansis ja kasumiaruandes. |
| --- | --- |

b)

piisavalt teavet ja selgitusi, et tagada asjaomase poolaasta nende oluliste rahaliste muutuste või mis tahes arengute arusaadavus, mida on kajastatud bilansis ja kasumiaruandes.

Artikkel 4

Suuremad tehingud seotud osapooltega

(Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 5 lõike 4 teine lause)

1.   Tegevuse vahearuannetes esitavad aktsiate emitendid vähemalt järgmised seotud osapooltega toimunud suuremad tehingud:

| a) | jooksva majandusaasta esimese kuue kuu jooksul toimunud tehingud seotud osapooltega, mis on oluliselt mõjutanud ettevõtte finantsseisundit või tegevuse tulemusi kõnealusel ajavahemikul; |
| --- | --- |

a)

jooksva majandusaasta esimese kuue kuu jooksul toimunud tehingud seotud osapooltega, mis on oluliselt mõjutanud ettevõtte finantsseisundit või tegevuse tulemusi kõnealusel ajavahemikul;

| b) | mis tahes muutused viimases aastaaruandes kirjeldatud tehingutes seotud osapooltega, mis võisid oluliselt mõjutada ettevõtte finantsseisundit või jooksva majandusaasta kuue esimese kuu tegevuse tulemusi. |
| --- | --- |

b)

mis tahes muutused viimases aastaaruandes kirjeldatud tehingutes seotud osapooltega, mis võisid oluliselt mõjutada ettevõtte finantsseisundit või jooksva majandusaasta kuue esimese kuu tegevuse tulemusi.

2.   Kui aktsiate emitent ei ole kohustatud koostama konsolideeritud aruannet, peab ta avaldama vähemalt direktiivi 78/660/EMÜ artikli 43 lõike 1 lõigus 7b osutatud tehingud seotud osapooltega.

Artikkel 5

Tavalise lühikese maksetsükli maksimaalne pikkus

(Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 9 lõige 4)

Tavalise lühikese maksetsükli maksimaalne pikkus on kolm tehingule järgnevat kauplemispäeva.

Artikkel 6

Pädevate asutuste kontrollimehhanismid turutegijate suhtes

(Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 9 lõige 5)

1.   Turutegija, kes soovib kasutada direktiivi 2004/109/EÜ artikli 9 lõikega 5 ette nähtud vabastust, teatab hiljemalt direktiivi 2004/109/EÜ artikli 12 lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul emitendi päritoluliikmesriigi pädevale asutusele, et ta tegutseb või kavatseb tegutseda teatava emitendi suhtes turutegijana.

Kui turutegija lakkab tegutsemast turutegijana asjaomase emitendi suhtes, teavitab ta sellest pädevat asutust.

2.   Ilma et see piiraks direktiivi 2004/109/EÜ artikli 24 kohaldamist, mille puhul pädev asutus nõuab, et turutegija, kes soovib kasutada kõnealuse direktiivi artikli 9 lõikes 5 sätestatud erandit, määrab kindlaks turutegijana tegutsemiseks omatavad aktsiad või finantsinstrumendid ning et turutegija võib need kindlaks määrata mis tahes kontrollitaval viisil. Ainult juhul kui turutegija ei ole võimeline kindlaks määrama asjaomaseid aktsiaid või finantsinstrumente, võidakse talt nõuda nende hoidmist eraldi arvel kõnealuse kindlaksmääramise eesmärgil.

3.   Ilma et see piiraks direktiivi 2004/109/EÜ artikli 24 lõike 4 punkti a kohaldamist, kui riiklike õigusaktide alusel on nõutav turul tegutsemise kokkulepe turutegija ja väärtpaberibörsi ja/või emitendi vahel, esitab turutegija asjaomase pädeva asutuse nõudmisel talle kõnealuse kokkuleppe.

Artikkel 7

Kauplemispäevade kalender

(Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 12 lõiked 2 ja 6 ning artikli 14 lõige 1)

1.   Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 12 lõigete 2 ja 6 ning artikli 14 lõike 1 kohaldamisel kasutatakse emitendi päritoluliikmesriigi kauplemispäevade kalendrit.

2.   Iga pädev asutus avaldab oma veebilehel oma jurisdikstsiooni alla kuuluval territooriumil asuvate või toimivate erinevate reguleeritud turgude kauplemispäevade kalendri.

Artikkel 8

Läbipaistvusdirektiivi artiklis 10 osutatud aktsionärid ning füüsilised või juriidilised isikud, kes on kohustatud teatama olulistest osalustest

(Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 12 lõige 2)

1.   Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 12 lõike 2 kohaldamisel on teatamine, mis on vajalik direktiivi 2004/109/EÜ artiklis 10 osutatud tehingute tüübi puhul hääleõiguse osakaalu jõudmisel kohaldatava piirmäärani või selle ületamisel või sellest allapoole langemisel, iga kõnealuse direktiivi artiklis 10 osutatud aktsionäri, füüsilise või juriidilise isiku individuaalne kohustus.

Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 10 punktis a osutatud juhtudel on teatamiskohustus kokkuleppe kõikide osaliste ühine kohustus.

2.   Kui aktsionär väljastab direktiivi 2004/109/EÜ artikli 10 punktis h osutatud juhtudel volituse üheks aktsionäride koosolekuks, võib teate esitada ühekordse teatena volituse väljastamise ajal, märkides teates selgelt, milliseks kujuneb hääleõigustega seotud olukord, kui volitatu ei saa enam hääleõigust kasutada iseenda äranägemisel.

Kui volitatu saab direktiivi 2004/109/EÜ artikli 10 punktis h osutatud juhtudel ühe või mitu volitust üheks aktsionäride koosolekuks, võib teate esitada ühekordse teatena volituste saamise ajal, märkides teates selgelt, milliseks kujuneb hääleõigustega seotud olukord, kui volitatu ei saa enam hääleõigusi kasutada iseenda äranägemisel.

3.   Kui teatamiskohustus on rohkem kui ühel füüsilisel või juriidilisel isikul, võib esitada ühise teate.

Ühise ühekordse teate kasutamine ei tarvitse siiski vabastada ükskõik keda asjaomastest füüsilistest või juriidilistest isikutest nende teatega seotud kohustustest.

Artikkel 9

Asjaolud, mille korral teatav isik oleks pidanud omandamisest või võõrandamisest või hääleõiguste kasutamise võimalusest teada saama

(Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 12 lõige 2)

Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 12 lõike 2 punkti a kohaldamisel loetakse, et selle direktiivi artiklis 10 osutatud aktsionär või füüsiline või juriidiline isik sai omandamisest, võõrandamisest või hääleõiguste kasutamise võimalusest teada hiljemalt kaks kauplemispäeva pärast tehingu tegemist.

Artikkel 10

Sõltumatuse tingimused, millele peavad vastama individuaalse portfelli haldamisega tegelevad fondivalitsejad ja investeerimisettevõtjad

(Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 12 lõike 4 esimene lõik ning artikli 12 lõike 5 esimene lõik)

1.   Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 12 lõike 4 esimeses lõigus ja lõikes 5 sätestatud osaluste summeerimisest vabastatakse fondivalitseja või investeerimisettevõtja emaettevõtja, kes vastab järgmistele tingimustele:

| a) | tal ei ole lubatud sekkuda otseste või kaudsete juhiste andmise teel ega muul viisil selle fondivalitseja või investeerimisettevõtja hääleõiguste kasutamisse; |
| --- | --- |

a)

tal ei ole lubatud sekkuda otseste või kaudsete juhiste andmise teel ega muul viisil selle fondivalitseja või investeerimisettevõtja hääleõiguste kasutamisse;

| b) | fondivalitsejal või investeerimisettevõtjal peab olema võimalik kasutada vabalt ja emaettevõtjast sõltumatult tema hallatavate varadega seotud hääleõigusi. |
| --- | --- |

b)

fondivalitsejal või investeerimisettevõtjal peab olema võimalik kasutada vabalt ja emaettevõtjast sõltumatult tema hallatavate varadega seotud hääleõigusi.

2.   Kui emaettevõtja soovib vabastust kasutada, peab ta viivitamata esitama nende emitentide päritoluliikmesriigi pädevale asutusele, kelle osalustega seotud hääleõigusi fondivalitseja või investeerimisettevõtja haldab, järgmise teabe:

| a) | fondivalitsejate ja investeerimisettevõtjate nimed, märkides nende üle järelevalvet teostavad pädevad asutused või selle, et ükski pädev asutus ei teosta järelevalvet, kuid osutamata asjaomastele emitentidele; |
| --- | --- |

a)

fondivalitsejate ja investeerimisettevõtjate nimed, märkides nende üle järelevalvet teostavad pädevad asutused või selle, et ükski pädev asutus ei teosta järelevalvet, kuid osutamata asjaomastele emitentidele;

| b) | õiend iga nimetatud fondivalitseja või investeerimisettevõtja emaettevõtja vastavuse kohta lõikes 1 kehtestatud tingimustele. |
| --- | --- |

b)

õiend iga nimetatud fondivalitseja või investeerimisettevõtja emaettevõtja vastavuse kohta lõikes 1 kehtestatud tingimustele.

Emaettevõtja uuendab jooksvalt punktis a osutatud nimekirja.

3.   Kui emaettevõtja kavatseb kasutada vabastusi ainult direktiivi 2004/109/EÜ artiklis 13 osutatud finantsinstrumentide suhtes, teatab ta emitendi päritoluliikmesriigi pädevale asutusele ainult lõike 2 punktis a osutatud nimekirja.

4.   Ilma et see piiraks direktiivi 2004/109/EÜ artikli 24 kohaldamist, on fondivalitseja või investeerimisettevõtja emaettevõtja võimeline emitendi päritoluliikmesriigi pädevale asutusele taotluse korral tõendama järgmist:

| a) | emaettevõtja ja fondivalitseja või investeerimisettevõtja organisatsiooniline struktuur on sellised, et hääleõigust teostatakse emaettevõtjast sõltumatult; |
| --- | --- |

a)

emaettevõtja ja fondivalitseja või investeerimisettevõtja organisatsiooniline struktuur on sellised, et hääleõigust teostatakse emaettevõtjast sõltumatult;

| b) | isikud, kes otsustavad hääleõiguse teostamise üle, tegutsevad sõltumatult; |
| --- | --- |

b)

isikud, kes otsustavad hääleõiguse teostamise üle, tegutsevad sõltumatult;

| c) | kui emaettevõtja on fondivalitseja või investeerimisettevõtja klient või fondivalitseja või investeerimisettevõtte osanik, esineb selge kliendisuhe emaettevõtja ja fondivalitseja või investeerimisettevõtja vahel. |
| --- | --- |

c)

kui emaettevõtja on fondivalitseja või investeerimisettevõtja klient või fondivalitseja või investeerimisettevõtte osanik, esineb selge kliendisuhe emaettevõtja ja fondivalitseja või investeerimisettevõtja vahel.

Punktis a sätestatud nõuet kohaldatakse miinimumnõudena, mille kohaselt peavad emaettevõtja ja fondivalitseja või investeerimisettevõtja kehtestama kirjalikult mõistliku strateegia ja menetluse, kuidas hääleõiguse teostamise puhul ennetada emaettevõtja ja fondivalitseja või investeerimisettevõtja vahel teabe andmist.

5.   Lõike 1 punkti a kohaldamisel tähendavad “otsesed juhtnöörid” emaettevõtja või emaettevõtja kontrollile alluva teise ettevõtja poolt antavaid juhtnööre konkreetsetel juhtudel hääleõiguste kasutamiseks fondivalitseja või investeerimisettevõtja poolt.

“Kaudsed juhtnöörid” tähendavad emaettevõtja või emaettevõtja kontrollile alluva teise ettevõtja poolt antavaid üldisi või konkreetseid mis tahes vormis juhtnööre, mis piiravad fondivalitseja või investeerimisettevõtja valikuvabadust hääleõiguste kasutamisel, et teenida emaettevõtja või emaettevõtja kontrollile alluva teise ettevõtja teatavaid ärihuve.

Artikkel 11

Finantsinstrumentide tüübid, mis annavad õiguse omandada üksnes omaniku algatusel hääleõigusega aktsiaid

(Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 13 lõige 1)

1.   Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 13 lõike 1 kohaldamisel loetakse finantsinstrumentideks direktiivi 2004/39/EÜ I lisa C jaos osutatud vabalt võõrandatavad väärtpabereid ning optsioone, futuure, vahetuslepinguid, tähtpäevakursi lepinguid ja muid tuletislepinguid, mis annavad õiguse omandada üksnes omaniku algatusel ja ametliku kokkuleppe alusel juba emiteeritud ja hääleõigusega sellise emitendi aktsiaid, kelle aktsiatega on lubatud kaubelda reguleeritud turul.

Instrumendi omanikul peab olema tähtpäeva saabudes kas tingimusteta õigus omandada alusaktsiaid või õigus valida, kas omandada kõnealuseid aktsiaid või mitte.

Ametlik kokkulepe on kokkulepe, mis on kohaldatava õiguse kohaselt siduv.

2.   Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 13 lõike 1 kohaldamisel summeerib omanik kõik sama aluseks oleva emitendiga seotud finantsinstrumendid lõike 1 tähenduses ja teatab neist.

3.   Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 13 lõike 1 kohaselt nõutav teade peab sisaldama järgmist teavet:

| a) | tekkiv hääleõiguste olukord; |
| --- | --- |

a)

tekkiv hääleõiguste olukord;

| b) | kontrollitavate ettevõtjate ahel, kelle kaudu faktiliselt hoitakse finantsinstrumente (vajaduse korral); |
| --- | --- |

b)

kontrollitavate ettevõtjate ahel, kelle kaudu faktiliselt hoitakse finantsinstrumente (vajaduse korral);

| c) | piirmäära saavutamise või ületamise kuupäev; |
| --- | --- |

c)

piirmäära saavutamise või ületamise kuupäev;

| d) | kui instrumendi kasutamiseks on määratud kindel ajavahemik, aktsiate omandamise või omandamise võimaluse tekkimise aeg või ajavahemik (vajaduse korral); |
| --- | --- |

d)

kui instrumendi kasutamiseks on määratud kindel ajavahemik, aktsiate omandamise või omandamise võimaluse tekkimise aeg või ajavahemik (vajaduse korral);

| e) | instrumendi tähtaeg või aegumiskuupäev; |
| --- | --- |

e)

instrumendi tähtaeg või aegumiskuupäev;

| f) | omaniku andmed; |
| --- | --- |

f)

omaniku andmed;

| g) | aluseks oleva emitendi nimi. |
| --- | --- |

g)

aluseks oleva emitendi nimi.

Punkti a kohaldamisel arvutatakse hääleõiguste protsent hääleõiguste koguarvust ja kapitali suurusest, mis on vastavalt direktiivi 2004/109/EÜ artiklile 15 viimati avaldatud.

4.   Teatamistähtaeg on sama, mis on sätestatud direktiivi 2004/109/EÜ artikli 12 lõikes 2 ja sellega seotud rakendussätetes.

5.   Teade saadetakse alusaktsia emitendile ja kõnealuse emitendi päritoluliikmesriigi pädevale asutusele.

Kui finantsinstrument on seotud mitme alusaktsiaga, teatatakse eraldi igale alusaktsiate emitendile.

Artikkel 12

Miinimumstandardid

(Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 21 lõige 1)

1.   Korraldatud teavet levitatakse direktiivi 2004/109/EÜ artikli 21 lõike 1 kohaldamisel vastavalt lõigetega 2–5 kehtestatud miinimumstandarditele.

2.   Korraldatud teavet levitatakse viisil, mis tagab selle levitamise võimalikult laiale üldsusele ja võimalikult üheaegselt päritoluliikmeriigis või direktiivi 2004/109/EÜ artikli 21 lõikes 3 osutatud liikmesriigis ja teistes liikmesriikides.

3.   Korraldatud teave esitatakse meediakanalitele toimetamata täistekstina.

Direktiivi 2004/109/EÜ artiklites 4, 5 ja 6 osutatud aruannete ja teadaannete puhul loetakse kõnealune nõue täidetuks, kui korraldatud teabega seotud teade esitatakse meediakanalitele, märkides, millisel veebilehel lisaks kõnealuse direktiivi artiklis 21 osutatud ametlikult kindlaksmääratud tsentraalsele säilitussüsteemile on asjakohased dokumendid kättesaadavad.

4.   Korraldatud teave esitatakse meediakanalitele viisil, millega tagatakse teate turvalisus, vähendatakse andmelaostuse ja loata ligipääsu ohtu ning pakutakse kindlustunnet korraldatud teabe allika suhtes.

Kättesaamise turvalisuse tagamiseks kõrvaldatakse korraldatud teabe edastamisel tekkinud võimalikud tõrked ja häired võimalikult kiiresti.

Emitent või isik, kes on taotlenud luba reguleeritud turul kauplemiseks ilma emitendi nõusolekuta, ei vastuta süsteemivigade ega puuduste eest meediakanalis, millele korraldatud teave on edastatud.

5.   Korraldatud teave edastatakse meediakanalitele viisil, mis selgelt näitab, et tegemist on korraldatud teabega, selgelt on nimetatud selle väljastaja, korraldatud teabe teema ning kellaaeg ja kuupäev, mil emitent või isik, kes on taotlenud luba reguleeritud turul kauplemiseks ilma emitendi nõusolekuta, teabe edastas.

Emitent või isik, kes on taotlenud luba reguleeritud turul kauplemiseks ilma emitendi nõusolekuta, peab olema võimeline teatama pädevale asutusele viimase soovi korral seoses korraldatud teabe avalikustamisega järgmised andmed:

| a) | teabe meediakanalile edastanud isiku nimi; |
| --- | --- |

a)

teabe meediakanalile edastanud isiku nimi;

| b) | turvalisuse valideerimise andmed; |
| --- | --- |

b)

turvalisuse valideerimise andmed;

| c) | teabe meediakanalile edastamise kellaaeg ja kuupäev; |
| --- | --- |

c)

teabe meediakanalile edastamise kellaaeg ja kuupäev;

| d) | millise teabevahendi kaudu teave edastati; |
| --- | --- |

d)

millise teabevahendi kaudu teave edastati;

| e) | väljastaja korraldatud teabele seatud mis tahes embargo andmed (vajaduse korral). |
| --- | --- |

e)

väljastaja korraldatud teabele seatud mis tahes embargo andmed (vajaduse korral).

Artikkel 13

Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 4 lõike 2 punktiga b samaväärsed nõuded

(Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 23 lõige 1)

Kolmas riik loetakse olevat kehtestanud direktiivi 2004/109/EÜ artikli 4 lõike 2 punkti b nõuetega samaväärsed nõuded, kui aasta tegevusaruanne peab kõnealuse riigi seaduste kohaselt sisaldama vähemalt järgmist teavet:

| a) | õiglane ülevaade emitendi majandustegevuse arengust ja tulemustest ning finantsseisundist koos sellega seotud peamiste riskide ja kahtluste kirjeldustega, et ülevaates oleks majandustegevuse mastaape ja keerukust arvesse võttes tasakaalustatult ja igakülgselt analüüsitud emitendi majandustegevuse arengut ja tulemusi ning finantsseisundit; |
| --- | --- |

a)

õiglane ülevaade emitendi majandustegevuse arengust ja tulemustest ning finantsseisundist koos sellega seotud peamiste riskide ja kahtluste kirjeldustega, et ülevaates oleks majandustegevuse mastaape ja keerukust arvesse võttes tasakaalustatult ja igakülgselt analüüsitud emitendi majandustegevuse arengut ja tulemusi ning finantsseisundit;

| b) | võimalikud olulised sündmused pärast majandusaasta lõppu; |
| --- | --- |

b)

võimalikud olulised sündmused pärast majandusaasta lõppu;

| c) | emitendi tõenäolised tulevased arengusuunad. |
| --- | --- |

c)

emitendi tõenäolised tulevased arengusuunad.

Punktis a osutatud analüüs peab sisaldama konkreetse majandustegevusega seotud peamisi rahandusalaseid ja vajaduse korral ka rahandusega mitteseotud näitajaid, niivõrd kui see on vajalik emitendi arengu, tegevuse tulemuste ja finantsseisundi mõistmiseks.

Artikkel 14

Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 5 lõikes 4 sätestatud nõuetega samaväärsed nõuded

(Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 23 lõige 1)

Kolmas riik loetakse olevat kehtestanud direktiivi 2004/109/EÜ artikli 5 lõikes 4 sätestatud nõuetega samaväärsed nõuded, kui lisaks tegevuse vahearuandele on kõnealuse riigi seaduste kohaselt nõutav esitada lühendatud raamatupidamisaruanne ning tegevuse vahearuanne peab sisaldama vähemalt järgmist teavet:

| a) | ülevaade kõnealusest ajavahemikust; |
| --- | --- |

a)

ülevaade kõnealusest ajavahemikust;

| b) | emitendi tõenäoline arengusuund majandusaasta ülejäänud kuue kuu jooksul; |
| --- | --- |

b)

emitendi tõenäoline arengusuund majandusaasta ülejäänud kuue kuu jooksul;

| c) | aktsiate emitentide puhul suuremad tehingud seotud osapooltega, kui neid ei ole juba jooksvalt avalikustatud. |
| --- | --- |

c)

aktsiate emitentide puhul suuremad tehingud seotud osapooltega, kui neid ei ole juba jooksvalt avalikustatud.

Artikkel 15

Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 4 lõikes 2 ning artikli 5 lõike 2 punktis c sätestatud nõuetega samaväärsed nõuded

(Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 23 lõige 1)

Kolmas riik loetakse olevat kehtestanud direktiivi 2004/109/EÜ artikli 4 lõike 2 punktis c ja artikli 5 lõike 2 punktis c kehtestatud nõuetega samaväärsed nõuded, kui emitendi teatav isik või teatavad isikud vastutavad kõnealuse riigi seaduste kohaselt aasta ja poolaasta finantsteabe, eriti järgmise teabe eest:

| a) | raamatupidamisaruande vastavus kohaldatava aruandlussüsteemiga või raamatupidamisstandardite kogumiga; |
| --- | --- |

a)

raamatupidamisaruande vastavus kohaldatava aruandlussüsteemiga või raamatupidamisstandardite kogumiga;

| b) | tegevusaruandes sisalduva juhtkonnapoolse ülevaate õiglus. |
| --- | --- |

b)

tegevusaruandes sisalduva juhtkonnapoolse ülevaate õiglus.

Artikkel 16

Direktiivi 2004/109/EÜ artiklis 6 sätestatud nõuetega samaväärsed nõuded

(Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 23 lõige 1)

Kolmas riik loetakse olevat kehtestanud direktiivi 2004/109/EÜ artiklis 6 sätestatud nõuetega samaväärsed nõuded, kui emitent peab kõnealuse riigi seaduste kohaselt avaldama kvartali raamatupidamisaruande.

Artikkel 17

Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 4 lõikes 3 sätestatud nõuetega samaväärsed nõuded

(Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 23 lõige 1)

Kolmas riik loetakse olevat kehtestanud direktiivi 2004/109/EÜ artikli 4 lõike 3 esimeses lõigus sätestatud nõuetega samaväärsed nõuded, kui kõnealuse riigi seaduste kohaselt ei nõuta üksikaruannete esitamist emaettevõtja poolt, kuid emitent, kelle registreeritud asukoht on kõnealuses kolmandas riigis, peab konsolideeritud aruannetes esitama vähemalt järgmise teabe:

| a) | aktsiate emitentide kohta dividendide arvutamine ja dividendide maksmise võime; |
| --- | --- |

a)

aktsiate emitentide kohta dividendide arvutamine ja dividendide maksmise võime;

| b) | kõikide emitentide kohta nõuded miinimumkapitalile ja omakapitalile ning andmed likviidsuse kohta (vajaduse korral). |
| --- | --- |

b)

kõikide emitentide kohta nõuded miinimumkapitalile ja omakapitalile ning andmed likviidsuse kohta (vajaduse korral).

Samaväärsuse huvides peab emitent olema ka võimeline esitama päritoluliikmesriigi pädevale asutusele täiendavad auditeeritud andmed, mis sisaldavad emitendi kui eraldi ettevõtja üksikaruannete kohta teavet, mis käsitleb punktides a ja b osutatud teabe elemente. Kõnealused avalikustatavad finantsandmed võib koostada kolmanda riigi raamatupidamisstandardite kohaselt.

Artikkel 18

Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 4 lõike 3 teises lõigus sätestatud nõuetega samaväärsed nõuded

(Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 23 lõige 1)

Kolmas riik loetakse olevat kehtestanud üksikaruannetele direktiivi 2004/109/EÜ artikli 4 lõike 3 teises lõigus sätestatud nõuetega samaväärsed nõuded, kui emitent, kelle registreeritud asukoht on kõnealuses kolmandas riigis, ei ole selle kolmanda riigi seaduste kohaselt kohustatud esitama konsolideeritud aruannet, kuid peab oma üksikaruanded koostama ühenduses kohaldatavate ja määruse (EÜ) nr 1606/2002 artikli 3 kohaselt tunnustatud rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite või nendega samaväärsete kolmanda riigi raamatupidamisstandardite kohaselt.

Kui kõnealune finantsteave ei ole nende standarditega kooskõlas, tuleb see esitada samaväärsuse huvides korrigeeritud raamatupidamisaruandena.

Peale selle peavad üksikaruanded olema kontrollitud sõltumatu audiitori poolt.

Artikkel 19

Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 12 lõikes 6 sätestatud nõuetega samaväärsed nõuded

(Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 23 lõige 1)

Kolmas riik loetakse olevat kehtestanud direktiivi 2004/109/EÜ artikli 12 lõikes 6 sätestatud nõuetega samaväärsed nõuded, kui ajavahemik, mille jooksul emitenti, kelle registreeritud asukoht on kõnealuses kolmandas riigis, on nõutav selle riigi seaduste kohaselt teavitada suurematest osalustest ja mille jooksul ta peab need suuremad osalused avalikustama, ei ole pikem kui seitse kauplemispäeva.

Emitendi teavitamiseks kehtestatud tähtaeg ja edasine emitendipoolne avalikustamise tähtaeg võivad erineda direktiivi 2004/109/EÜ artikli 12 lõigetega 2 ja 6 kehtestatud tähtaegadest.

Artikkel 20

Direktiivi 2004/109/EÜ artiklis 14 sätestatud nõuetega samaväärsed nõuded

(Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 23 lõige 1)

Kolmas riik loetakse olevat kehtestanud direktiivi 2004/109/EÜ artiklis 14 sätestatud nõuetega samaväärsed nõuded, kui emitent, kelle registreeritud asukoht on kõnealuses kolmandas riigis, peab selle riigi seaduste kohaselt täitma järgmised tingimused:

| a) | kui emitendil on lubatud omada mitte üle 5 % oma hääleõigusega aktsiatest, peab ta kõnealuse piirmäärani jõudmisel või selle ületamisel sellest teatama; |
| --- | --- |

a)

kui emitendil on lubatud omada mitte üle 5 % oma hääleõigusega aktsiatest, peab ta kõnealuse piirmäärani jõudmisel või selle ületamisel sellest teatama;

| b) | kui emitendil on lubatud mitte rohkem kui 5–10 % oma hääleõigusega aktsiatest, peab ta 5 % või maksimummäärani jõudmisel või selle ületamisel sellest teatama; |
| --- | --- |

b)

kui emitendil on lubatud mitte rohkem kui 5–10 % oma hääleõigusega aktsiatest, peab ta 5 % või maksimummäärani jõudmisel või selle ületamisel sellest teatama;

| c) | kui emitendil on lubatud omada üle 10 % oma hääleõigusega aktsiatest, peab ta 5 % või 10 % piirmäärani jõudmisel või selle ületamisel sellest teatama. |
| --- | --- |

c)

kui emitendil on lubatud omada üle 10 % oma hääleõigusega aktsiatest, peab ta 5 % või 10 % piirmäärani jõudmisel või selle ületamisel sellest teatama.

Samaväärsuse huvides ei ole rohkem kui 10 % piirmäära ületamisel teatamine nõutav.

Artikkel 21

Direktiivi 2004/109/EÜ artiklis 15 sätestatud nõuetega samaväärsed nõuded

(Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 23 lõige 1)

Kolmas riik loetakse olevat kehtestanud direktiivi 2004/109/EÜ artiklis 15 sätestatud nõuetega samaväärsed nõuded, kui emitent, kelle registreeritud asukoht on kõnealuses kolmandas riigis, peab riigi seaduste kohaselt avalikustama hääleõiguste koguarvu ja kapitali suuruse 30 kalendripäeva jooksul pärast selle koguarvu suurenemist või vähenemist.

Artikkel 22

Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 17 lõike 2 punktis a ja artikli 18 lõike 2 punktis a sätestatud nõuetega samaväärsed nõuded

(Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 23 lõige 1)

Kolmas riik loetakse olevat kehtestanud direktiivi 2004/109/EÜ artikli 17 lõike 2 punktis a ja artikli 18 lõike 2 punktis a sätestatud nõuetega samaväärsed nõuded teabele koosolekute sisu kohta, kui emitent, kelle registreeritud asukoht on kõnealuses kolmandas riigis, peab selle riigi seaduste kohaselt esitama teabe vähemalt koosolekute toimumiskoha, aja ja päevakorra kohta.

Artikkel 23

Fondivalitsejate ja investeerimisettevõtjate emaettevõtjate sõltumatuse kohta sätestatud tingimuste samaväärsus

(Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 23 lõige 6)

1.   Kolmas riik loetakse olevat kehtestanud direktiivi 2004/109/EÜ artikli 12 lõigetes 4 ja 5 sõltumatuse kohta sätestatud nõuetega samaväärsed nõuded, kui direktiivi 2004/109/EÜ artikli 23 lõikes 6 osutatud fondivalitseja või investeerimisettevõtja peab kõnealuse riigi seaduste kohaselt täitma järgmised tingimused:

| a) | fondivalitsejal või investeerimisettevõtjal peab olema võimalik kõigil juhtudel kasutada vabalt ja emaettevõtjast sõltumatult tema hallatavate varadega seotud hääleõigusi; |
| --- | --- |

a)

fondivalitsejal või investeerimisettevõtjal peab olema võimalik kõigil juhtudel kasutada vabalt ja emaettevõtjast sõltumatult tema hallatavate varadega seotud hääleõigusi;

| b) | fondivalitseja või investeerimisettevõtja peab huvide vastuolu korral jätma arvestamata emaettevõtja või teise emaettevõtja kontrollile alluva ettevõtja huvid. |
| --- | --- |

b)

fondivalitseja või investeerimisettevõtja peab huvide vastuolu korral jätma arvestamata emaettevõtja või teise emaettevõtja kontrollile alluva ettevõtja huvid.

2.   Emaettevõtja täidab käesoleva direktiivi artikli 10 lõike 2 punktis a ja lõikes 3 sätestatud teatamisnõudeid.

Peale selle esitab ta õiendi emaettevõtja vastavuse kohta käesoleva artikli lõiguga 1 kehtestatud tingimustele iga nimetatud fondivalitseja või investeerimisettevõtja suhtes.

3.   Ilma et see piiraks direktiivi 2004/109/EÜ artikli 24 kohaldamist, peab taotluse korral emaettevõtja olema võimeline tõendama emitendi päritoluliikmesriigi pädevale asutusele, et käesoleva direktiivi artikli 10 lõikes 4 sätestatud nõuded on täidetud.

Artikkel 24

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 12 kuu jooksul pärast vastuvõtmise kuupäeva. Nad edastavad komisjonile viivitamata kõnealuste normide teksti ning nende normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli.

Kui liikmesriigid võtavad vastu kõnealused normid, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametlikul avaldamisel nende juurde viite käesolevale direktiivile. Liikmesriigid reguleerivad viitamise viisi.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud riiklike peamiste õigusnormide teksti.

Artikkel 25

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 26

Käesolev direktiiv on suunatud liikmesriikidele.

Brüssel, 8. märts 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Charlie McCREEVY

---

(1)  ELT L 390, 31.12.2004, lk 38.

1

(2)  CESR on loodud komisjoni 6. juuni 2001. aasta otsusega 2001/527/EÜ (EÜT L 191, 13.7.2001, lk 43).

2

(3)  EÜT L 222, 14.8.1978, lk 11. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/46/EÜ (ELT L 224, 16.8.2006, lk 1).

3

(4)  EÜT L 375, 31.12.1985, lk 3. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2005/1/EÜ (ELT L 79, 24.3.2005, lk 9).

4

(5)  ELT L 145, 30.4.2004, lk 1. Direktiivi on muudetud direktiiviga 2006/31/EÜ (ELT L 114, 27.4.2006, lk 60).

5

(6)  ELT L 149, 30.4.2004, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1787/2006 (ELT L 337, 5.12.2006, lk 17).

6

(7)  EÜT L 243, 11.9.2002, lk 1.

7

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

| 9.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/37 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/37

---

NÕUKOGU OTSUS,

22. veebruar 2007,

millega esitatakse ühenduse seisukoht Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja eelnõu kohta, mis käsitleb mootorsõidukite heakskiitmist seoses mootorsõidukijuhi ettepoole jääva vaateväljaga

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/159/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 1997. aasta otsust 97/836/EÜ, millega Euroopa Ühendus ühineb ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni kokkuleppega, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist, (1) eriti selle artikli 4 lõike 2 esimest taanet,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja eelnõu, mis käsitleb mootorsõidukite heakskiitmist seoses mootorsõidukijuhi ettepoole jääva vaateväljaga, (2) näeb ette tehniliste tõkete kaotamise nendes aspektides lepinguosalistevahelises mootorsõidukikaubanduses ning ühtlasi sõidukijuhi kõrge ohutustaseme tagamise. |
| --- | --- |

(1)

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja eelnõu, mis käsitleb mootorsõidukite heakskiitmist seoses mootorsõidukijuhi ettepoole jääva vaateväljaga, (2) näeb ette tehniliste tõkete kaotamise nendes aspektides lepinguosalistevahelises mootorsõidukikaubanduses ning ühtlasi sõidukijuhi kõrge ohutustaseme tagamise.

| (2) | On asjakohane määratleda ühenduse seisukoht kõnealuse eeskirja eelnõu suhtes ning näha ette, et ühendus, keda esindab komisjon, hääletab eelnõu poolt. |
| --- | --- |

(2)

On asjakohane määratleda ühenduse seisukoht kõnealuse eeskirja eelnõu suhtes ning näha ette, et ühendus, keda esindab komisjon, hääletab eelnõu poolt.

| (3) | Eeskirja eelnõu tuleb inkorporeerida ühenduse mootorsõidukite tüübikinnituse süsteemi, sest nõukogu 27. septembri 1977. aasta direktiivi 77/649/EMÜ mootorsõidukijuhtide vaatevälja käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (3) reguleerimisala on sarnane kõnealuse eeskirja eelnõu reguleerimisalaga, |
| --- | --- |

(3)

Eeskirja eelnõu tuleb inkorporeerida ühenduse mootorsõidukite tüübikinnituse süsteemi, sest nõukogu 27. septembri 1977. aasta direktiivi 77/649/EMÜ mootorsõidukijuhtide vaatevälja käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (3) reguleerimisala on sarnane kõnealuse eeskirja eelnõu reguleerimisalaga,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (ÜRO/EMK) eeskirja eelnõu, mis käsitleb mootorsõidukite heakskiitmist seoses mootorsõidukijuhi ettepoole jääva vaateväljaga vastavalt dokumendile TRANS/WP.29/2005/82, kiidetakse käesolevaga heaks.

Artikkel 2

Ühendus, keda esindab komisjon, hääletab ÜRO/EMK sõidukite eeskirjade ühtlustamise ülemaailmse foorumi järgmise istungi halduskomitee koosolekul artiklis 1 osutatud ÜRO/EMK eeskirja eelnõu poolt.

Artikkel 3

ÜRO/EMK eeskirja eelnõu, mis käsitleb mootorsõidukite heakskiitmist seoses mootorsõidukijuhi ettepoole jääva vaateväljaga, inkorporeeritakse ühenduse mootorsõidukite tüübikinnituse süsteemi.

Brüssel, 22. veebruar 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

F. MÜNTEFERING

---

(1)  EÜT L 346, 17.12.1997, lk 78.

1

(2)  ÜRO/EMK dokument TRANS/WP.29/2005/82.

2

(3)  EÜT L 267, 19.10.1977, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 90/630/EMÜ (EÜT L 341, 6.12.1990, lk 20).

3

---

| 9.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/39 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/39

---

NÕUKOGU OTSUS,

22. veebruar 2007,

mis käsitleb ühenduse seisukohta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja eelnõu kohta, millega kiidetakse heaks sõiduki originaalvarustusele lisaks paigaldatavad ruumijaotussüsteemid, millega kaitstakse reisijaid kinnitamata pagasi tõttu tekkiva ohu eest

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/160/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 1997. aasta otsust 97/836/EÜ Euroopa Ühenduse ühinemise kohta ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni kokkuleppega, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ning nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist, (1) eriti selle artikli 4 lõike 2 teist taanet,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja eelnõuga (edaspidi “ÜRO/EMK eeskirja eelnõu”) (millega kiidetakse heaks sõiduki originaalvarustusele lisaks paigaldatavad ruumijaotussüsteemid, millega kaitstakse reisijaid kinnitamata pagasi tõttu tekkiva ohu eest) (2) kõrvaldatakse asjaomase varustuse paigaldamisega seoses lepinguosaliste vahel mootorsõidukite kaubanduses tekkida võivad tehnilised tõkked ja tagatakse ühtlasi ohutuse kõrge tase ja keskkonnakaitse. |
| --- | --- |

(1)

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja eelnõuga (edaspidi “ÜRO/EMK eeskirja eelnõu”) (millega kiidetakse heaks sõiduki originaalvarustusele lisaks paigaldatavad ruumijaotussüsteemid, millega kaitstakse reisijaid kinnitamata pagasi tõttu tekkiva ohu eest) (2) kõrvaldatakse asjaomase varustuse paigaldamisega seoses lepinguosaliste vahel mootorsõidukite kaubanduses tekkida võivad tehnilised tõkked ja tagatakse ühtlasi ohutuse kõrge tase ja keskkonnakaitse.

| (2) | On asjakohane määratleda ühenduse seisukoht ÜRO/EMK eeskirja eelnõu suhtes ja näha ette, et ühendus, keda esindab komisjon, hääletab kõnealuse eelnõu poolt. |
| --- | --- |

(2)

On asjakohane määratleda ühenduse seisukoht ÜRO/EMK eeskirja eelnõu suhtes ja näha ette, et ühendus, keda esindab komisjon, hääletab kõnealuse eelnõu poolt.

| (3) | Kuna ÜRO/EMK eeskirja eelnõu hõlmab sõiduki originaalvarustusse mitte kuuluvat varustust, ei lisata seda ühenduse mootorsõidukite tüübikinnituse süsteemi, |
| --- | --- |

(3)

Kuna ÜRO/EMK eeskirja eelnõu hõlmab sõiduki originaalvarustusse mitte kuuluvat varustust, ei lisata seda ühenduse mootorsõidukite tüübikinnituse süsteemi,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

ÜRO/EMK eeskirja eelnõu, mis käsitleb sõiduki originaalvarustusele lisaks paigaldatavaid ruumijaotussüsteeme, millega kaitstakse reisijaid kinnitamata pagasi tõttu tekkiva ohu eest, kiidetakse heaks.

Artikkel 2

Ühendus, keda esindab komisjon, hääletab ÜRO/EMK sõidukite eeskirjade ühtlustamise ülemaailmse foorumi järgmise istungi halduskomitee koosolekul artiklis 1 osutatud ÜRO/EMK eeskirja eelnõu poolt.

Artikkel 3

ÜRO/EMK eeskirja, mis käsitleb sõiduki originaalvarustusele lisaks paigaldatavaid ruumijaotussüsteeme, millega kaitstakse reisijaid kinnitamata pagasi tõttu tekkiva ohu eest, ei lisata ühenduse mootorsõidukite tüübikinnituse süsteemi.

Brüssel, 22. veebruar 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

F. MÜNTEFERING

---

(1)  EÜT L 346, 17.12.1997, lk 78.

1

(2)  Dok TRANS/WP.29/2005/88.

2

---

Komisjon

| 9.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/40 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/40

---

KOMISJONI OTSUS,

10. august 2006,

millega koondumine kuulutatakse kokkusobivaks ühisturuga ja EMP lepinguga

(Juhtum nr COMP/M.4094 – Ineos/BP Dormagen)

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 3592 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/161/EÜ)

Komisjon võttis 10. augustil 2006 vastavalt nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (1) ja eriti selle artikli 8 punktile 1 vastu otsuse ühinemist käsitlevas juhtumis. Otsuse mittekonfidentsiaalne versioon on kättesaadav juhtumi autentses keeles ja komisjoni töökeeltes konkurentsi peadirektoraadi koduleheküljel aadressil: http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

| (1) | 24. jaanuaril 2006 sai komisjon teatise, milles ettevõtja INEOS Group Limited (edaspidi “Ineos”) teatas oma kavatsusest omandada kontroll ettevõtja BP Ethylene Oxide/Ethylene Glycol Business (edaspidi “BP”) üle aktsiate ostu kaudu. |
| --- | --- |

(1)

24. jaanuaril 2006 sai komisjon teatise, milles ettevõtja INEOS Group Limited (edaspidi “Ineos”) teatas oma kavatsusest omandada kontroll ettevõtja BP Ethylene Oxide/Ethylene Glycol Business (edaspidi “BP”) üle aktsiate ostu kaudu.

| (2) | Ineos on Ühendkuningriigi piiratud vastutusega äriühing, kelle ainuomanduses on mitu tütarettevõtjat, kes tegelevad kogu maailmas keemiliste vahesaaduste ja erikemikaalide tootmise, levitamise, müügi ja turustamisega. Ineos omandas 16. detsembril 2006 Innovene, BP endise olefiinide, derivaatide ja rafineerimisettevõtte (välja arvatud BP Dormagen Business’i, mille omandamist käsitletakse käesolevas otsuses), mis toodab naftakeemiasaadusi, kaasa arvatud olefiine ja nende derivaate ning mitmesuguseid rafineerimissaadusi. (2) Komisjon andis loa kõnealuse toimingu läbiviimiseks 9. detsembril 2005 (juhtum nr COMP/M.4005 – Ineos/Innovene, edaspidi “põhitehing”). |
| --- | --- |

(2)

Ineos on Ühendkuningriigi piiratud vastutusega äriühing, kelle ainuomanduses on mitu tütarettevõtjat, kes tegelevad kogu maailmas keemiliste vahesaaduste ja erikemikaalide tootmise, levitamise, müügi ja turustamisega. Ineos omandas 16. detsembril 2006 Innovene, BP endise olefiinide, derivaatide ja rafineerimisettevõtte (välja arvatud BP Dormagen Business’i, mille omandamist käsitletakse käesolevas otsuses), mis toodab naftakeemiasaadusi, kaasa arvatud olefiine ja nende derivaate ning mitmesuguseid rafineerimissaadusi. (2) Komisjon andis loa kõnealuse toimingu läbiviimiseks 9. detsembril 2005 (juhtum nr COMP/M.4005 – Ineos/Innovene, edaspidi “põhitehing”).

| (3) | BP Dormagen Business koosneb ühest tootmisettevõttest, mis asub Köln/Dormagenis (Saksamaa), ja kuulub praegu BP kontrolli alla ning tegeleb etüleenoksiidi ja etüleenglükoolide tootmisega. |
| --- | --- |

(3)

BP Dormagen Business koosneb ühest tootmisettevõttest, mis asub Köln/Dormagenis (Saksamaa), ja kuulub praegu BP kontrolli alla ning tegeleb etüleenoksiidi ja etüleenglükoolide tootmisega.

| (4) | Oma 143. istungil 28. juulil 2006 andis ettevõtjate koondumisega tegelev nõuandekomitee pooldava arvamuse komisjoni esitatud otsuse eelnõu kohta, milles koondumine kiideti heaks. (3) |
| --- | --- |

(4)

Oma 143. istungil 28. juulil 2006 andis ettevõtjate koondumisega tegelev nõuandekomitee pooldava arvamuse komisjoni esitatud otsuse eelnõu kohta, milles koondumine kiideti heaks. (3)

| (5) | Ärakuulamise eest vastutav ametnik oli oma 26. juuli 2006. aasta aruandes arvamusel, et poolte ärakuulamisõigusest peeti kinni. (3) |
| --- | --- |

(5)

Ärakuulamise eest vastutav ametnik oli oma 26. juuli 2006. aasta aruandes arvamusel, et poolte ärakuulamisõigusest peeti kinni. (3)

I.   ASJAKOHASED TURUD

Taust

| (6) | Põhitehingu kontrollimisel hindas komisjon etüleenoksiidi ja mitme selle derivaadi turgu, eelkõige alkoholetoksülaatide, glükooleetrite ja etanoolamiinide turgu. Komisjon järeldas, et põhitehingu kokkusobivus ühisturuga nii horisontaalselt kui ka vertikaalselt seotud turgudel ei olnud kaheldav. |
| --- | --- |

(6)

Põhitehingu kontrollimisel hindas komisjon etüleenoksiidi ja mitme selle derivaadi turgu, eelkõige alkoholetoksülaatide, glükooleetrite ja etanoolamiinide turgu. Komisjon järeldas, et põhitehingu kokkusobivus ühisturuga nii horisontaalselt kui ka vertikaalselt seotud turgudel ei olnud kaheldav.

| (7) | Ainsad tooted, mida BP Dormagen Business toodab ja müüb, on etüleenoksiid ja etüleenglükoolid. Ineos toodab mitmesuguseid kemikaale, kaasa arvatud etüleenoksiidi ja etüleenoksiidi derivaate (ka etüleenglükoole). Ainuke horisontaalne kattumine, mis tuleneb BP Dormagen Businessi kavandatavast omandamisest Ineose poolt, on järelikult seotud etüleenoksiidi ja etüleenglükoolidega. Lisaks on olemas vertikaalsuhted nii etüleenoksiidi eelneval (etüleen) kui ka järgneval kaubaturul (etüleenoksiidi derivaadid). |
| --- | --- |

(7)

Ainsad tooted, mida BP Dormagen Business toodab ja müüb, on etüleenoksiid ja etüleenglükoolid. Ineos toodab mitmesuguseid kemikaale, kaasa arvatud etüleenoksiidi ja etüleenoksiidi derivaate (ka etüleenglükoole). Ainuke horisontaalne kattumine, mis tuleneb BP Dormagen Businessi kavandatavast omandamisest Ineose poolt, on järelikult seotud etüleenoksiidi ja etüleenglükoolidega. Lisaks on olemas vertikaalsuhted nii etüleenoksiidi eelneval (etüleen) kui ka järgneval kaubaturul (etüleenoksiidi derivaadid).

Asjaomased kaubaturud

| (8) | Etüleenoksiid on värvuseta gaas, mida toodetakse etüleeni osalise oksüdeerimise teel. Etüleenoksiidi etüleenisisaldus on 82 % ja etüleenoksiid on ohtlik toode: ta süttib väga kergesti ja on plahvatusohtlik. Etüleenoksiid on ka mürgine ja kantserogeenne. Puhastamata etüleenoksiidi võib kasutada etüleenglükoolide tootmiseks või seda võib puhastada. |
| --- | --- |

(8)

Etüleenoksiid on värvuseta gaas, mida toodetakse etüleeni osalise oksüdeerimise teel. Etüleenoksiidi etüleenisisaldus on 82 % ja etüleenoksiid on ohtlik toode: ta süttib väga kergesti ja on plahvatusohtlik. Etüleenoksiid on ka mürgine ja kantserogeenne. Puhastamata etüleenoksiidi võib kasutada etüleenglükoolide tootmiseks või seda võib puhastada.

| (9) | Etüleenglükoolid on keemilised vahesaadused, mida toodetakse tavaliselt etüleenoksiidi mittekatalüütilise hüdraatimise teel. Etüleenglükoolid moodustavad 37,5 % etüleenoksiidi kogutarbimisest EMPs ja neid toodavad ainult etüleenoksiidi integreeritud tootjad. |
| --- | --- |

(9)

Etüleenglükoolid on keemilised vahesaadused, mida toodetakse tavaliselt etüleenoksiidi mittekatalüütilise hüdraatimise teel. Etüleenglükoolid moodustavad 37,5 % etüleenoksiidi kogutarbimisest EMPs ja neid toodavad ainult etüleenoksiidi integreeritud tootjad.

| (10) | Etüleenoksiidi töötlemise alternatiivne võimalus hõlmab selle puhastamist, puhastatud etüleenoksiidi saab seejärel kasutada muude keemiliste vahesaaduste tootmiseks. Enamiku puhastatud etüleenoksiidist kasutavad integreeritud etüleenoksiiditootjad ise, tootes sellest etüleenoksiidi derivaate; ülejääk müüakse kolmandatele osapooltele, kes konkureerivad etüleenoksiidi derivaatide turul etüleenoksiidi tootjatega. |
| --- | --- |

(10)

Etüleenoksiidi töötlemise alternatiivne võimalus hõlmab selle puhastamist, puhastatud etüleenoksiidi saab seejärel kasutada muude keemiliste vahesaaduste tootmiseks. Enamiku puhastatud etüleenoksiidist kasutavad integreeritud etüleenoksiiditootjad ise, tootes sellest etüleenoksiidi derivaate; ülejääk müüakse kolmandatele osapooltele, kes konkureerivad etüleenoksiidi derivaatide turul etüleenoksiidi tootjatega.

Etüleenoksiid

| (11) | Komisjon on viinud läbi etüleenoksiidi käsitlevaid uurimisi ka varem. (4) Ta tegi kindlaks, et etüleenoksiidil on olemas eraldi kaubaturg, sest etüleenoksiidi asendusvõimalused on piiratud, eriti kui seda kasutatakse lähteainena keemilistes reaktsioonides. Käesoleva juhtumi puhul läbiviidud uurimine kinnitas seda kaubaturu määratlust. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon on viinud läbi etüleenoksiidi käsitlevaid uurimisi ka varem. (4) Ta tegi kindlaks, et etüleenoksiidil on olemas eraldi kaubaturg, sest etüleenoksiidi asendusvõimalused on piiratud, eriti kui seda kasutatakse lähteainena keemilistes reaktsioonides. Käesoleva juhtumi puhul läbiviidud uurimine kinnitas seda kaubaturu määratlust.

| (12) | Kolmandatele osapooltele müüakse ainult puhastatud etüleenoksiidi ja seetõttu keskenduti konkurentsi hindamisel seoses käesoleva juhtumiga puhastatud etüleenoksiidi turule. Menetluse hilises etapis teatas Ineos, et puhastatud etüleenoksiidi saab sõltuvalt selles sisalduvate lisaainete hulgast (peamiselt aldehüüdide sisaldus) jagada kõrge kvaliteediklassi etüleenoksiidiks või madala kvaliteediklassi etüleenoksiidiks. Turu-uuringu käigus leidis kinnitust väide, et asjaomast kaubaturgu ei ole tarvis jagada eraldi kaubaturgudeks sõltuvalt puhastatud etüleenoksiidi puhtusest, sest kolmandatele osapooltele müüdi ainult kõrge kvaliteediklassi etüleenoksiidi. |
| --- | --- |

(12)

Kolmandatele osapooltele müüakse ainult puhastatud etüleenoksiidi ja seetõttu keskenduti konkurentsi hindamisel seoses käesoleva juhtumiga puhastatud etüleenoksiidi turule. Menetluse hilises etapis teatas Ineos, et puhastatud etüleenoksiidi saab sõltuvalt selles sisalduvate lisaainete hulgast (peamiselt aldehüüdide sisaldus) jagada kõrge kvaliteediklassi etüleenoksiidiks või madala kvaliteediklassi etüleenoksiidiks. Turu-uuringu käigus leidis kinnitust väide, et asjaomast kaubaturgu ei ole tarvis jagada eraldi kaubaturgudeks sõltuvalt puhastatud etüleenoksiidi puhtusest, sest kolmandatele osapooltele müüdi ainult kõrge kvaliteediklassi etüleenoksiidi.

| (13) | Komisjon uuris ka seda, kas tuleks eristada etüleenoksiidi pikaajalisi tarneid klientidele, kelle tehased asuvad etüleenoksiidi tarnija tegevuskohas või selle lähedal ja on nendega ühendatud torujuhtmete abil (tegevuskohas asuvad) ning tarned, mis toimetatakse kohale kas veoauto või rongiga (tegevuskohast väljaspool asuvad). Komisjon leidis, et nimetatud kahe tarnemeetodi puhul esines erinevusi hinnatasemes, lepingu kestuses ja ostetud kogustes. Komisjon ei pidanud siiski kõnealuses küsimuses otsust tegema, sest tehing ei takistaks konkurentsi märkimisväärselt, sõltumata sellest, kas tegevuskohas tehtavad tarned ja tegevuskohast väljapoole tehtavad tarned moodustavad ühe või kaks turgu. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon uuris ka seda, kas tuleks eristada etüleenoksiidi pikaajalisi tarneid klientidele, kelle tehased asuvad etüleenoksiidi tarnija tegevuskohas või selle lähedal ja on nendega ühendatud torujuhtmete abil (tegevuskohas asuvad) ning tarned, mis toimetatakse kohale kas veoauto või rongiga (tegevuskohast väljaspool asuvad). Komisjon leidis, et nimetatud kahe tarnemeetodi puhul esines erinevusi hinnatasemes, lepingu kestuses ja ostetud kogustes. Komisjon ei pidanud siiski kõnealuses küsimuses otsust tegema, sest tehing ei takistaks konkurentsi märkimisväärselt, sõltumata sellest, kas tegevuskohas tehtavad tarned ja tegevuskohast väljapoole tehtavad tarned moodustavad ühe või kaks turgu.

Etüleenglükoolid

| (14) | Ineos teatas, et etüleenglükoolid moodustavad eraldi kaubaturu, mis on kooskõlas komisjoni varasema otsusega. (5) Ühes järgmises otsuses (6) komisjon siiski märkis, et nõudlusega seotud asjaolud võivad teha vajalikuks eristada erinevaid etüleenglükoole. Need on järgmised: monoetüleenglükool, dietüleenglükool ja trietüleenglükool. Monoetüleenglükool moodustab valdava enamuse toodangust (umbes 90 %), ülejäänud tootmismaht jagunes dietüleenglükooli (umbes 9 %) ja trietüleenglükooli (umbes 1 %) vahel. |
| --- | --- |

(14)

Ineos teatas, et etüleenglükoolid moodustavad eraldi kaubaturu, mis on kooskõlas komisjoni varasema otsusega. (5) Ühes järgmises otsuses (6) komisjon siiski märkis, et nõudlusega seotud asjaolud võivad teha vajalikuks eristada erinevaid etüleenglükoole. Need on järgmised: monoetüleenglükool, dietüleenglükool ja trietüleenglükool. Monoetüleenglükool moodustab valdava enamuse toodangust (umbes 90 %), ülejäänud tootmismaht jagunes dietüleenglükooli (umbes 9 %) ja trietüleenglükooli (umbes 1 %) vahel.

| (15) | Enamik turuosalistest märkis, et etüleenglükoolid tuleks jagada kolmeks turuks, mono-, di- ja trietüleenglükooli turuks, sest neid kasutatakse erineval otstarbel ja neid ei ole võimalik teineteisega asendada. Tarnija seisukohast lähtuvalt valmistatakse mono-, di- ja trietüleenglükooli aga koos ja üsna võrdsetes kogustes. Turu täpne määratlus jäeti lahtiseks, sest tehing ei mõjuta olulisel määral tõhusat konkurentsi ka siis, kui määratleda erinevad etüleenglükooli kaubaturud. |
| --- | --- |

(15)

Enamik turuosalistest märkis, et etüleenglükoolid tuleks jagada kolmeks turuks, mono-, di- ja trietüleenglükooli turuks, sest neid kasutatakse erineval otstarbel ja neid ei ole võimalik teineteisega asendada. Tarnija seisukohast lähtuvalt valmistatakse mono-, di- ja trietüleenglükooli aga koos ja üsna võrdsetes kogustes. Turu täpne määratlus jäeti lahtiseks, sest tehing ei mõjuta olulisel määral tõhusat konkurentsi ka siis, kui määratleda erinevad etüleenglükooli kaubaturud.

Asjaomased geograafilised turud

Etüleenoksiid

| (16) | Oma varasemates otsustes (7) on komisjon pidanud etüleenoksiidi geograafiliseks turuks tõenäoliselt Lääne-Euroopat (määratletud kui EMP ja Šveits), kuid turu täpne määratlus on jäetud lahtiseks. Praegusel juhul asuvad asjaomased tootmisettevõtted Antwerpenis (Belgia), Lavéras (Prantsusmaa) ja Dormagenis (Saksamaa). Ineos teatas, et turg hõlmab kogu EMPd, sest eespool nimetatud tehastest transporditakse etüleenoksiidi pikkade vahemaade taha (Ineose andmetel mõningatel juhtudel kaugemale kui 1 000 km, kuid enamik tarneid on lähemale kui 600 km). Enamik kliente ja vähemalt pooled konkurendid peavad geograafilist turgu piirkondlikuks. Veokaugused jäävad vahemikku 0–800 km, valdav enamus on veokulude ja toote ohtlikkuse tõttu vahemikus 0–600 km. |
| --- | --- |

(16)

Oma varasemates otsustes (7) on komisjon pidanud etüleenoksiidi geograafiliseks turuks tõenäoliselt Lääne-Euroopat (määratletud kui EMP ja Šveits), kuid turu täpne määratlus on jäetud lahtiseks. Praegusel juhul asuvad asjaomased tootmisettevõtted Antwerpenis (Belgia), Lavéras (Prantsusmaa) ja Dormagenis (Saksamaa). Ineos teatas, et turg hõlmab kogu EMPd, sest eespool nimetatud tehastest transporditakse etüleenoksiidi pikkade vahemaade taha (Ineose andmetel mõningatel juhtudel kaugemale kui 1 000 km, kuid enamik tarneid on lähemale kui 600 km). Enamik kliente ja vähemalt pooled konkurendid peavad geograafilist turgu piirkondlikuks. Veokaugused jäävad vahemikku 0–800 km, valdav enamus on veokulude ja toote ohtlikkuse tõttu vahemikus 0–600 km.

| (17) | Veokauguse piirangute alusel tegi komisjon kindlaks järgmised võimalikud piirkondlikud etüleenoksiidi turud: i) Ühendkuningriik ja Iirimaa, ii) Põhjamaad (Norra, Rootsi ja Soome), iii) Loode-Euroopa mandriosa (Madalmaad, Taani, Belgia, Luksemburg, Saksamaa, Austria, Kesk- ja Põhja-Prantsusmaa), iv) Vahemere piirkond (Itaalia, Portugal, Lõuna-Prantsusmaa ja Hispaania) ja v) Kesk- ja Ida-Euroopa. Lisaks sellele tegi komisjon kindlaks, et piirkondlikud hinnaerinevused ja piiratud kaubavood kinnitavad sellist geograafilist turu segmentimist. Etüleenoksiidi geograafilise turu täpsem määratlemine ei olnud siiski vajalik, sest komisjoni arvates ei mõjuta tehing tõhusat konkurentsi mitte ühelgi võimalikul geograafilisel turul märkimisväärselt (EMP või Loode-Euroopa mandriosa turg, ainsad piirkondlikud turud, kus tegutsevad mõlemad pooled). |
| --- | --- |

(17)

Veokauguse piirangute alusel tegi komisjon kindlaks järgmised võimalikud piirkondlikud etüleenoksiidi turud: i) Ühendkuningriik ja Iirimaa, ii) Põhjamaad (Norra, Rootsi ja Soome), iii) Loode-Euroopa mandriosa (Madalmaad, Taani, Belgia, Luksemburg, Saksamaa, Austria, Kesk- ja Põhja-Prantsusmaa), iv) Vahemere piirkond (Itaalia, Portugal, Lõuna-Prantsusmaa ja Hispaania) ja v) Kesk- ja Ida-Euroopa. Lisaks sellele tegi komisjon kindlaks, et piirkondlikud hinnaerinevused ja piiratud kaubavood kinnitavad sellist geograafilist turu segmentimist. Etüleenoksiidi geograafilise turu täpsem määratlemine ei olnud siiski vajalik, sest komisjoni arvates ei mõjuta tehing tõhusat konkurentsi mitte ühelgi võimalikul geograafilisel turul märkimisväärselt (EMP või Loode-Euroopa mandriosa turg, ainsad piirkondlikud turud, kus tegutsevad mõlemad pooled).

Etüleenglükoolid

| (18) | Kooskõlas varasemate otsustega (8) esitas Ineos, et etüleenglükoolide asjaomane geograafiline turg hõlmab vähemalt Lääne-Euroopat või isegi kogu maailma. Põhjuseks on see, et etüleenglükoolid ei ole ohtlikud ja neid on seetõttu lihtne vedada. Hinnad on sarnased kogu maailmas ja import EMPsse, peamiselt Lähis-Idast ja Venemaalt, moodustab umbes 13 % EMP tarbimisest. |
| --- | --- |

(18)

Kooskõlas varasemate otsustega (8) esitas Ineos, et etüleenglükoolide asjaomane geograafiline turg hõlmab vähemalt Lääne-Euroopat või isegi kogu maailma. Põhjuseks on see, et etüleenglükoolid ei ole ohtlikud ja neid on seetõttu lihtne vedada. Hinnad on sarnased kogu maailmas ja import EMPsse, peamiselt Lähis-Idast ja Venemaalt, moodustab umbes 13 % EMP tarbimisest.

| (19) | Enamik turu-uuringule vastanutest kinnitas, et geograafiline turg hõlmab vähemalt kogu EMP. Käesolevas otsuses jäetakse turu täpne määratlus esitamata, sest tehing ei mõjuta geograafilise turu ükskõik millise määratluse korral tõhusat konkurentsi ühisturul või selle olulises osas märkimisväärselt. |
| --- | --- |

(19)

Enamik turu-uuringule vastanutest kinnitas, et geograafiline turg hõlmab vähemalt kogu EMP. Käesolevas otsuses jäetakse turu täpne määratlus esitamata, sest tehing ei mõjuta geograafilise turu ükskõik millise määratluse korral tõhusat konkurentsi ühisturul või selle olulises osas märkimisväärselt.

II.   HINNANG

Etüleenoksiid

| (20) | Etüleenoksiidi turu kogusuurus EMPs, kaasa arvatud kasutamine oma vajadusteks, on umbes 3 000 kilotonni aastas. Kaubaturg moodustab umbes 18 % kogutoodangust ehk umbes 560 kilotonni aastas; ligikaudu 33 % sellest (väärtuse järgi) moodustavad tegevuskohas asuvad kliendid ja 67 % tegevuskohast väljaspool asuvad kliendid. |
| --- | --- |

(20)

Etüleenoksiidi turu kogusuurus EMPs, kaasa arvatud kasutamine oma vajadusteks, on umbes 3 000 kilotonni aastas. Kaubaturg moodustab umbes 18 % kogutoodangust ehk umbes 560 kilotonni aastas; ligikaudu 33 % sellest (väärtuse järgi) moodustavad tegevuskohas asuvad kliendid ja 67 % tegevuskohast väljaspool asuvad kliendid.

| (21) | Turustruktuuris viib tehing, mis kujutab endast kahe suurima (kolmest võimalikust) etüleenoksiidi tarnija ühinemist, ühise turuosa tekkimiseni ja see moodustab üle 45 % turust etüleenoksiidi ükskõik millise kauba- või geograafilise turu määratluse korral. Ühinenud ettevõtjate lähimale konkurendile Shellile kuulub 15–25 % kogu kaubaturust nii tegevuskohas tehtavate tarnete kui ka tegevuskohast väljapoole tehtavate tarnete puhul. Teiste konkurentide turuosad jäävad alla 10 % (paljudel alla 5 %) nii kogutarnete kui ka tegevuskohast väljapoole tehtavate tarnete puhul. |
| --- | --- |

(21)

Turustruktuuris viib tehing, mis kujutab endast kahe suurima (kolmest võimalikust) etüleenoksiidi tarnija ühinemist, ühise turuosa tekkimiseni ja see moodustab üle 45 % turust etüleenoksiidi ükskõik millise kauba- või geograafilise turu määratluse korral. Ühinenud ettevõtjate lähimale konkurendile Shellile kuulub 15–25 % kogu kaubaturust nii tegevuskohas tehtavate tarnete kui ka tegevuskohast väljapoole tehtavate tarnete puhul. Teiste konkurentide turuosad jäävad alla 10 % (paljudel alla 5 %) nii kogutarnete kui ka tegevuskohast väljapoole tehtavate tarnete puhul.

| (22) | Võttes arvesse seda, et kaubaturg esindab üsna väikest osa toodangust, võivad suhteliselt väikesed muudatused kogutoodangus omada märkimisväärset mõju kaubaturule. Seetõttu keskendus komisjon oma hinnangus integreeritud tootjate omavajadusele etüleenoksiidi kasutamisel ja nende mõjule etüleenoksiidi müügile kolmandatele pooltele. Komisjon uuris etüleenoksiidi tarnete tingimusi ja eelkõige neid asjaolusid, mis piiravad ühinenud ettevõtjate tegutsemist etüleenoksiidi kaubaturul. |
| --- | --- |

(22)

Võttes arvesse seda, et kaubaturg esindab üsna väikest osa toodangust, võivad suhteliselt väikesed muudatused kogutoodangus omada märkimisväärset mõju kaubaturule. Seetõttu keskendus komisjon oma hinnangus integreeritud tootjate omavajadusele etüleenoksiidi kasutamisel ja nende mõjule etüleenoksiidi müügile kolmandatele pooltele. Komisjon uuris etüleenoksiidi tarnete tingimusi ja eelkõige neid asjaolusid, mis piiravad ühinenud ettevõtjate tegutsemist etüleenoksiidi kaubaturul.

| (23) | Selleks tegi komisjon kindlaks peamised tegurid, millest sõltub etüleenoksiidi kättesaadavus kaubaturul: etüleenoksiidi tootmisvõimsus; puhastusvõimsus; etüleenoksiidi kasutamine tootmisahela järgmises etapis, eelkõige jagunemine etüleenglükoolide ja muu kasutuse vahel; stiimulid kasutada etüleenoksiidi lisakoguseid ettevõttesiseselt ja/või müüa neid kaubaturul. |
| --- | --- |

(23)

Selleks tegi komisjon kindlaks peamised tegurid, millest sõltub etüleenoksiidi kättesaadavus kaubaturul: etüleenoksiidi tootmisvõimsus; puhastusvõimsus; etüleenoksiidi kasutamine tootmisahela järgmises etapis, eelkõige jagunemine etüleenglükoolide ja muu kasutuse vahel; stiimulid kasutada etüleenoksiidi lisakoguseid ettevõttesiseselt ja/või müüa neid kaubaturul.

| (24) | Esiteks hindas komisjon, kas ühinenud ettevõtjate konkurentidel on praegu piisavalt etüleenoksiidi, et varustada kaubaturgu. Otsustava tähtsusega on puhastusvõimsus, sest kaubaturul müüakse ainult puhastatud etüleenoksiidi. Uurimine näitas, et kuigi ühinenud ettevõtjate tehased moodustavad olulise osa vabast puhastusvõimsusest, suudaks konkurentide vaba tootmisvõimsus piirata kõnealuste ettevõtjate konkurentsivastast tegutsemist, sest arvestades suhteliselt väikest kaubaturgu on konkurendid võimelised survet avaldama. |
| --- | --- |

(24)

Esiteks hindas komisjon, kas ühinenud ettevõtjate konkurentidel on praegu piisavalt etüleenoksiidi, et varustada kaubaturgu. Otsustava tähtsusega on puhastusvõimsus, sest kaubaturul müüakse ainult puhastatud etüleenoksiidi. Uurimine näitas, et kuigi ühinenud ettevõtjate tehased moodustavad olulise osa vabast puhastusvõimsusest, suudaks konkurentide vaba tootmisvõimsus piirata kõnealuste ettevõtjate konkurentsivastast tegutsemist, sest arvestades suhteliselt väikest kaubaturgu on konkurendid võimelised survet avaldama.

| (25) | Lisaks sellele keskenduti komisjoni uuringus puhastatud etüleenoksiidi ja etüleenglükoolide tootmise vahelisele seosele. Etüleenglükoolide tootmise vähendamine võib võimaldada integreeritud tootjatel (neil, kes toodavad nii etüleenoksiidi kui ka etüleenglükoole) suurendada puhastatud etüleenoksiidi toodangut. See seos põhineb asjaolul, et mõlema toote valmistamisel kasutatakse sama toorainet (puhastamata etüleenoksiidi) ja järelikult põhjustaks etüleenglükoolide tootmise vähendamine puhastamata etüleenoksiidi ülejäägi, mida saaks kasutada puhastatud etüleenoksiidi lisakoguste tootmiseks, kui puhastusvõimsus on piisav. |
| --- | --- |

(25)

Lisaks sellele keskenduti komisjoni uuringus puhastatud etüleenoksiidi ja etüleenglükoolide tootmise vahelisele seosele. Etüleenglükoolide tootmise vähendamine võib võimaldada integreeritud tootjatel (neil, kes toodavad nii etüleenoksiidi kui ka etüleenglükoole) suurendada puhastatud etüleenoksiidi toodangut. See seos põhineb asjaolul, et mõlema toote valmistamisel kasutatakse sama toorainet (puhastamata etüleenoksiidi) ja järelikult põhjustaks etüleenglükoolide tootmise vähendamine puhastamata etüleenoksiidi ülejäägi, mida saaks kasutada puhastatud etüleenoksiidi lisakoguste tootmiseks, kui puhastusvõimsus on piisav.

| (26) | Ineos teatas, et monoetüleenglükooli kasutatakse tootena, mis võimaldab etüleenoksiidi tootjatel suurendada ja vähendada etüleenoksiidi või selle derivaatide tarneid sõltuvalt turutingimustest. Selle tõestuseks esitas Ineos kahe ökonomeetrilise analüüsi tulemused, mis näitavad, et ühinenud ettevõtjate konkurendid suutsid varem suurendada oma puhastatud etüleenoksiidi toodangut, vähendades samal ajal glükoolide toodangut, kui Ineose ja BP Dormagen Businessi tehastes oli tööseisak. Selgus, et kui etüleenoksiidi müük asjaomastes tehastes vähenes, siis suurenes (teataval määral) konkurentide etüleenoksiidi müük. |
| --- | --- |

(26)

Ineos teatas, et monoetüleenglükooli kasutatakse tootena, mis võimaldab etüleenoksiidi tootjatel suurendada ja vähendada etüleenoksiidi või selle derivaatide tarneid sõltuvalt turutingimustest. Selle tõestuseks esitas Ineos kahe ökonomeetrilise analüüsi tulemused, mis näitavad, et ühinenud ettevõtjate konkurendid suutsid varem suurendada oma puhastatud etüleenoksiidi toodangut, vähendades samal ajal glükoolide toodangut, kui Ineose ja BP Dormagen Businessi tehastes oli tööseisak. Selgus, et kui etüleenoksiidi müük asjaomastes tehastes vähenes, siis suurenes (teataval määral) konkurentide etüleenoksiidi müük.

| (27) | Komisjon järeldas, et kuigi nendes analüüsides esines teatavaid puudusi, näitasid nad, et konkurentidel on võimalik vastata ühinenud ettevõtjate konkurentsivastasele tegutsemisele. |
| --- | --- |

(27)

Komisjon järeldas, et kuigi nendes analüüsides esines teatavaid puudusi, näitasid nad, et konkurentidel on võimalik vastata ühinenud ettevõtjate konkurentsivastasele tegutsemisele.

| (28) | Seejärel hindas komisjon, millisel määral suudetaks üle minna glükoolide tootmiselt puhastatud etüleenoksiidi tootmisele, kui võtta arvesse kõiki tootmisvõimsuse piiranguid. Komisjon leidis, et kui glükoolide tootmine väheneb suurimal võimalikul määral, võiks võimalik üleminek glükoolide tootmiselt puhastatud etüleenoksiidi tootmisele tuua etüleenoksiidi kaubaturule kõnealuse turu praeguse suurusega võrreldes märkimisväärsed kogused, juhul kui ühinenud ettevõtjad tõstaksid ühepoolselt hinda. |
| --- | --- |

(28)

Seejärel hindas komisjon, millisel määral suudetaks üle minna glükoolide tootmiselt puhastatud etüleenoksiidi tootmisele, kui võtta arvesse kõiki tootmisvõimsuse piiranguid. Komisjon leidis, et kui glükoolide tootmine väheneb suurimal võimalikul määral, võiks võimalik üleminek glükoolide tootmiselt puhastatud etüleenoksiidi tootmisele tuua etüleenoksiidi kaubaturule kõnealuse turu praeguse suurusega võrreldes märkimisväärsed kogused, juhul kui ühinenud ettevõtjad tõstaksid ühepoolselt hinda.

| (29) | Komisjon arvestas ka uue, Lähis-Idas ja Aasias tekkiva, glükoolide tootmisvõimsuse mõju Euroopa turuolukorrale. Ta leidis, et tõenäoliselt on uute etüleenoksiidi tootmisvõimsuste kasutuselevõtmise tulemuseks etüleenglükoolide ekspordi suurenemine EMPsse ja selle tulemusena võib oodata etüleenglükooli tootmise vähenemist EMPs. See omakorda suurendaks etüleenoksiidi kättesaadavust EMPs, kui tegemist on müügiga kolmandatele pooltele, ja muude etüleenoksiidi derivaatide tootmist oma tarbeks. |
| --- | --- |

(29)

Komisjon arvestas ka uue, Lähis-Idas ja Aasias tekkiva, glükoolide tootmisvõimsuse mõju Euroopa turuolukorrale. Ta leidis, et tõenäoliselt on uute etüleenoksiidi tootmisvõimsuste kasutuselevõtmise tulemuseks etüleenglükoolide ekspordi suurenemine EMPsse ja selle tulemusena võib oodata etüleenglükooli tootmise vähenemist EMPs. See omakorda suurendaks etüleenoksiidi kättesaadavust EMPs, kui tegemist on müügiga kolmandatele pooltele, ja muude etüleenoksiidi derivaatide tootmist oma tarbeks.

| (30) | Seepärast pidas komisjon vajalikuks hinnata tehingu oodatavat mõju võttes arvesse prognoose ja tõenäolist arengut tulevikus. |
| --- | --- |

(30)

Seepärast pidas komisjon vajalikuks hinnata tehingu oodatavat mõju võttes arvesse prognoose ja tõenäolist arengut tulevikus.

| (31) | Komisjoni uurimine näitas, et tõenäoliselt suureneb lähiaastatel etüleenoksiidi tootmise kogu kasutamata tootmisvõimsus EMPs ja tootmisvõimsuse rakendusaste väheneb. Kasutamata puhastusvõimsus ilmselt väheneb lähitulevikus, kuid kuna kaubaturg on suhteliselt väike ja selle märkimisväärset suurenemist ei ole oodata, võib olemasolev kasutamata puhastusvõimsus siiski piirata ühinenud ettevõtjate püüdlust tõsta ühepoolselt hindu. |
| --- | --- |

(31)

Komisjoni uurimine näitas, et tõenäoliselt suureneb lähiaastatel etüleenoksiidi tootmise kogu kasutamata tootmisvõimsus EMPs ja tootmisvõimsuse rakendusaste väheneb. Kasutamata puhastusvõimsus ilmselt väheneb lähitulevikus, kuid kuna kaubaturg on suhteliselt väike ja selle märkimisväärset suurenemist ei ole oodata, võib olemasolev kasutamata puhastusvõimsus siiski piirata ühinenud ettevõtjate püüdlust tõsta ühepoolselt hindu.

| (32) | Et hinnata Lähis-Idast pärit glükoolide impordi oodatava kasvu mõju Euroopa etüleenoksiidi kaubaturule, võeti arvesse ka majanduslikud stiimulid, mis suunaksid etüleenoksiidi tootjaid tarnima kõnealusele kaubaturule. Etüleenoksiidi tootjad peaksid leidma toodetud etüleenoksiidile muid kasutusvõimalusi, et korvata etüleenoksiidi tarbimise eeldatavat vähenemist glükoolide tootmises ja hoida etüleenoksiidi tootmisvõimsuse rakendusaste võimalikult kõrgel. Kuna kõikide muude etüleenoksiidi derivaatide tootmiseks (välja arvatud glükoolid) ja kaubaturul vajatakse puhastatud etüleenoksiidi, on Euroopa etüleenoksiiditootjatel olemas stiimul oma olemasoleva puhastusvõimsuse suurendamiseks. |
| --- | --- |

(32)

Et hinnata Lähis-Idast pärit glükoolide impordi oodatava kasvu mõju Euroopa etüleenoksiidi kaubaturule, võeti arvesse ka majanduslikud stiimulid, mis suunaksid etüleenoksiidi tootjaid tarnima kõnealusele kaubaturule. Etüleenoksiidi tootjad peaksid leidma toodetud etüleenoksiidile muid kasutusvõimalusi, et korvata etüleenoksiidi tarbimise eeldatavat vähenemist glükoolide tootmises ja hoida etüleenoksiidi tootmisvõimsuse rakendusaste võimalikult kõrgel. Kuna kõikide muude etüleenoksiidi derivaatide tootmiseks (välja arvatud glükoolid) ja kaubaturul vajatakse puhastatud etüleenoksiidi, on Euroopa etüleenoksiiditootjatel olemas stiimul oma olemasoleva puhastusvõimsuse suurendamiseks.

| (33) | Komisjon leidis, et puhastusvõimsuse suurendamine etüleenoksiidi tehastes on odavam ja sageli ei ole selleks vaja teha tehases muid investeeringuid. Eeldusel, et konkurendid suudavad suurendada oma puhastusvõimsust, et vastata glükoolide tootmise oodatavale langusele, sõltub suurendamise ulatus etanooloksiidi tootjate etüleenoksiidi omavajadusest etüleenoksiidi derivaatide tootmiseks, nende suutlikkusest suurendada etüleenoksiidi derivaatide tootmisvõimsust ja nende stiimulitest kasutada etüleenoksiidi ettevõttesiseselt või müüa seda kaubaturul. |
| --- | --- |

(33)

Komisjon leidis, et puhastusvõimsuse suurendamine etüleenoksiidi tehastes on odavam ja sageli ei ole selleks vaja teha tehases muid investeeringuid. Eeldusel, et konkurendid suudavad suurendada oma puhastusvõimsust, et vastata glükoolide tootmise oodatavale langusele, sõltub suurendamise ulatus etanooloksiidi tootjate etüleenoksiidi omavajadusest etüleenoksiidi derivaatide tootmiseks, nende suutlikkusest suurendada etüleenoksiidi derivaatide tootmisvõimsust ja nende stiimulitest kasutada etüleenoksiidi ettevõttesiseselt või müüa seda kaubaturul.

| (34) | Komisjoni uurimise tulemusel selgus, et lähitulevikus piirab integreeritud tootjate etüleenoksiidi derivaatide tootmisvõimsust teataval määral suurenenud nõudlus etüleenoksiidi derivaatide järele. Etüleenoksiidi derivaatide tootmisvõimsuse suurendamine on kulukam ja aeganõudvam kui etüleenoksiidi puhastusvõimsuse suurendamine. Seepärast saavad integreeritud tootjad kasutada etüleenoksiidi derivaatide tootmise suurendamiseks ainult osa puhastatud etüleenoksiidist, mis vabaneb EMPs glükoolide tootmise vähenemise tulemusel. Nii muutub see kättesaadavaks müügiturul. |
| --- | --- |

(34)

Komisjoni uurimise tulemusel selgus, et lähitulevikus piirab integreeritud tootjate etüleenoksiidi derivaatide tootmisvõimsust teataval määral suurenenud nõudlus etüleenoksiidi derivaatide järele. Etüleenoksiidi derivaatide tootmisvõimsuse suurendamine on kulukam ja aeganõudvam kui etüleenoksiidi puhastusvõimsuse suurendamine. Seepärast saavad integreeritud tootjad kasutada etüleenoksiidi derivaatide tootmise suurendamiseks ainult osa puhastatud etüleenoksiidist, mis vabaneb EMPs glükoolide tootmise vähenemise tulemusel. Nii muutub see kättesaadavaks müügiturul.

| (35) | Seepärast võib välistada tõhusa konkurentsi olulise takistamise etüleenoksiidi kaubaturul. Etüleenoksiidi ostjad saavad valida mitmete tarnevõimaluste vahel, millest piisab ühinenud ettevõtjate tegutsemise mõjutamiseks. |
| --- | --- |

(35)

Seepärast võib välistada tõhusa konkurentsi olulise takistamise etüleenoksiidi kaubaturul. Etüleenoksiidi ostjad saavad valida mitmete tarnevõimaluste vahel, millest piisab ühinenud ettevõtjate tegutsemise mõjutamiseks.

Glükoolid

| (36) | Etüleenglükooli toodang ja tarbimine kogu maailmas on hinnanguliselt umbes 17 000 kilotonni aastas, EMP riikide toodang on umbes 1 700 kilotonni aastas ja nõudlus 1 950 kilotonni aastas. Nõudlus on viimastel aastatel püsinud suhteliselt stabiilne eelkõige monoetüleenglükooli nõudluse tõttu Hiinas ja Kaug-Idas, kus seda kasutatakse polüestertekstiili tootmiseks. See omakorda on soodustanud investeerimist lähiaastatel kasutusele võetavatesse olulistesse uutesse etüleenglükooli tootmisvõimsustesse Aasias ja Lähis-Idas. |
| --- | --- |

(36)

Etüleenglükooli toodang ja tarbimine kogu maailmas on hinnanguliselt umbes 17 000 kilotonni aastas, EMP riikide toodang on umbes 1 700 kilotonni aastas ja nõudlus 1 950 kilotonni aastas. Nõudlus on viimastel aastatel püsinud suhteliselt stabiilne eelkõige monoetüleenglükooli nõudluse tõttu Hiinas ja Kaug-Idas, kus seda kasutatakse polüestertekstiili tootmiseks. See omakorda on soodustanud investeerimist lähiaastatel kasutusele võetavatesse olulistesse uutesse etüleenglükooli tootmisvõimsustesse Aasias ja Lähis-Idas.

| (37) | Komisjoni uurimisest selgus, et ühinenud ettevõtjate turuosa ülemaailmsel kaubaturul ei ületanud 5 % ühegi võimaliku tooteturu määratluse korral. EMPd hõlmaval kaubaturul ei ületa ühinenud ettevõtjate turuosa 20 % ühegi asjaomase kaubaturu puhul. Ühinenud ettevõtjatele pakuvad konkurentsi ka sellised tugevad konkurendid nagu BASF, MEGlobal, Sabic, Shell ja Clariant ning importijad. |
| --- | --- |

(37)

Komisjoni uurimisest selgus, et ühinenud ettevõtjate turuosa ülemaailmsel kaubaturul ei ületanud 5 % ühegi võimaliku tooteturu määratluse korral. EMPd hõlmaval kaubaturul ei ületa ühinenud ettevõtjate turuosa 20 % ühegi asjaomase kaubaturu puhul. Ühinenud ettevõtjatele pakuvad konkurentsi ka sellised tugevad konkurendid nagu BASF, MEGlobal, Sabic, Shell ja Clariant ning importijad.

| (38) | Ühinenud ettevõtjate piiratud turuosa, samaväärse või suurema turuosaga märkimisväärsete konkurentide olemasolu ja glükoolide tootmise eeldatava vähenemise tõttu Euroopas (suurenenud impordi tulemusena) tegi komisjon järelduse, et kavandatav tehing ei põhjusta konkurentsiprobleeme EÜ turul. |
| --- | --- |

(38)

Ühinenud ettevõtjate piiratud turuosa, samaväärse või suurema turuosaga märkimisväärsete konkurentide olemasolu ja glükoolide tootmise eeldatava vähenemise tõttu Euroopas (suurenenud impordi tulemusena) tegi komisjon järelduse, et kavandatav tehing ei põhjusta konkurentsiprobleeme EÜ turul.

III.   JÄRELDUS

| (39) | Eespool esitatud põhjustel on komisjon jõudnud järeldusele, et kavandatud koondumine ei takista märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul või selle olulises osas, eriti turgu valitseva seisundi loomise või tugevdamise tagajärjel. Seepärast tuleb koondumine vastavalt ühinemismääruse artikli 8 lõikele 1 ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artiklile 57 kuulutada ühisturu ja Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(39)

Eespool esitatud põhjustel on komisjon jõudnud järeldusele, et kavandatud koondumine ei takista märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul või selle olulises osas, eriti turgu valitseva seisundi loomise või tugevdamise tagajärjel. Seepärast tuleb koondumine vastavalt ühinemismääruse artikli 8 lõikele 1 ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artiklile 57 kuulutada ühisturu ja Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga kokkusobivaks.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  Innovenel oli EMPs kolm tegevuskohta: Grangemouth (Ühendkuningriik), Lavéra (Prantsusmaa) ja Dormagen (Saksamaa). Ineos omandas Grangemouth’i ja Lavéra põhitehingu tulemusel.

(3)  ELT C 54, 9.3.2007.

(4)  Juhtum nr COMP/M.2345 – Deutsche BP/Erdölchemie, 26. aprill 2001, ja juhtum nr COMP/M.4005 – Ineos/Innovene, 9. detsember 2005.

(5)  Juhtum nr COMP/M.2345 – Deutsche BP/Erdölchemie, 26. aprill 2001.

(6)  Juhtum nr COMP/M.3467 – Dow Chemicals/PIC/White Sands JV, 28. juuni 2004.

(7)  Juhtum nr COMP/M.2345 – Deutsche BP/Erdölchemie, 26. aprill 2001, ja juhtum nr COMP/M.4005 – Ineos/Innovene, 9. detsember 2005.

(8)  Juhtum nr COMP/M.2345 – Deutsche BP/Erdölchemie, 26. aprill 2001, juhtum nr COMP/M.3467 – Dow Chemicals/PIC/White Sands JV, 28. juuni 2004.

---